# Eiropas Savienības L 165/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 165 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 2. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 165

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 2. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/929 (2018. gada 25. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda | 3 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/930 (2018. gada 19. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pitina (AĢIN)) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/931 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam | 13 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2018/932 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 582/2011 groza attiecībā uz noteikumiem par testēšanu, izmantojot pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS), un prasībām par universāla diapazona degvielas tipa apstiprinājumu (
  1
  ) | 32 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva (ES) 2018/933 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko labo vācu valodas versiju Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (
  1
  ) | 35 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2018/934 (2018. gada 25. jūnijs) par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/935 (2018. gada 28. jūnijs), ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3997)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/936 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4003) | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/929 (2018. gada 25. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

3

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/930 (2018. gada 19. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pitina (AĢIN))

Pitina

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/931 (2018. gada 28. jūnijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam

13

*

Komisijas Regula (ES) 2018/932 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 582/2011 groza attiecībā uz noteikumiem par testēšanu, izmantojot pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS), un prasībām par universāla diapazona degvielas tipa apstiprinājumu (
  1
  )

1

32

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva (ES) 2018/933 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko labo vācu valodas versiju Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (
  1
  )

1

35

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2018/934 (2018. gada 25. jūnijs) par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā

acquis

37

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/935 (2018. gada 28. jūnijs), ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3997)

   (
  1
  )

Piper betle

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3997)

1

40

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/936 (2018. gada 29. jūnijs), ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4003)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4003)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/929

(2018. gada 25. jūnijs)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/404 (2) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“nolīgums”) tika parakstīts 2018. gada 15. martā, ņemot vērā tā vēlāku noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/404 (2) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“nolīgums”) tika parakstīts 2018. gada 15. martā, ņemot vērā tā vēlāku noslēgšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014 (3) ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām un ka jānoslēdz vienošanās par to finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014 (3) ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām un ka jānoslēdz vienošanās par to finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

| (3) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (4) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (5) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (6) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(6)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (6).

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 19. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties minētā nolīguma saistības.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. DIMOV

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta)

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/404 (2018. gada 13. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (OV L 74, 16.3.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

4

acquis

(5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

5

acquis

(6)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/3

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

un

ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk “Šveice”,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (1) (“asociācijas nolīgums ar Šveici”),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (2) Savienība kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveidoja finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 (2) Savienība kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveidoja finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām.

| (2) | Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē.

| (3) | Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 514/2014 (3) ir tieša ietekme uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 noteikumu piemērošanu, tādējādi ietekmējot tās tiesisko regulējumu, un tā kā asociācijas nolīgumā ar Šveici noteiktās procedūras tika piemērotas, lai pieņemtu Regulu (ES) Nr. 514/2014, par ko Šveicei tika paziņots, Puses atzīst, ka Regula (ES) Nr. 514/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē, ciktāl tas ir nepieciešams Regulas (ES) Nr. 515/2014 īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 514/2014 (3) ir tieša ietekme uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 noteikumu piemērošanu, tādējādi ietekmējot tās tiesisko regulējumu, un tā kā asociācijas nolīgumā ar Šveici noteiktās procedūras tika piemērotas, lai pieņemtu Regulu (ES) Nr. 514/2014, par ko Šveicei tika paziņots, Puses atzīst, ka Regula (ES) Nr. 514/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Šveici nozīmē, ciktāl tas ir nepieciešams Regulas (ES) Nr. 515/2014 īstenošanai.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, tostarp Šveice, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās, lai precizētu minēto valstu finansiālās iemaksas un papildu noteikumus, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp noteikumus, kuri nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, tostarp Šveice, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās, lai precizētu minēto valstu finansiālās iemaksas un papildu noteikumus, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp noteikumus, kuri nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

| (5) | Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“IDF robežu un vīzu instruments”), ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu sloga sadalījumu un finansiālu atbalstu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs un asociētajās valstīs. |
| --- | --- |

(5)

Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“IDF robežu un vīzu instruments”), ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu sloga sadalījumu un finansiālu atbalstu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs un asociētajās valstīs.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) 60. pantā ir izklāstīti netiešās pārvaldības noteikumi, kas piemērojami gadījumos, kad trešām valstīm, tostarp asociētajām valstīm, ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (4) 60. pantā ir izklāstīti netiešās pārvaldības noteikumi, kas piemērojami gadījumos, kad trešām valstīm, tostarp asociētajām valstīm, ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 4. punktā ir noteikts, ka attiecināmas ir arī izmaksas, kas ir samaksātas 2014. gadā, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta, un līdz ar to tiek nodrošināta netraucēta pāreja starp Ārējo robežu fondu un Iekšējās drošības fondu. Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai tāda pati pieeja būtu atspoguļota šajā nolīgumā. Ņemot vērā, ka šis nolīgums nestājās spēkā līdz 2014. gada beigām, ir būtiski nodrošināt, ka izmaksas, kas radušās pirms atbildīgās iestādes oficiālās izraudzīšanas, ir attiecināmas, ja pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā ir tādas pašas kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 4. punktā ir noteikts, ka attiecināmas ir arī izmaksas, kas ir samaksātas 2014. gadā, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta, un līdz ar to tiek nodrošināta netraucēta pāreja starp Ārējo robežu fondu un Iekšējās drošības fondu. Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai tāda pati pieeja būtu atspoguļota šajā nolīgumā. Ņemot vērā, ka šis nolīgums nestājās spēkā līdz 2014. gada beigām, ir būtiski nodrošināt, ka izmaksas, kas radušās pirms atbildīgās iestādes oficiālās izraudzīšanas, ir attiecināmas, ja pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā ir tādas pašas kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

| (8) | Lai atvieglinātu to ikgadējo iemaksu aprēķināšanu un izmantošanu, kas Šveicei jāiemaksā IDF robežu un vīzu instrumentā, Šveices iemaksas par 2014.–2020. gada laikposmu tiks veiktas 2016.–2020. gadā, izmantojot piecus ikgadējus maksājumus. 2016.–2018. gadā ikgadējās iemaksas ir fiksētas summas, savukārt par 2019. un 2020. gadu maksājamās iemaksas tiks noteiktas 2019. gadā, pamatojoties uz visu to valstu iekšzemes kopproduktu, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā, ņemot vērā faktiski veiktos maksājumus, |
| --- | --- |

(8)

Lai atvieglinātu to ikgadējo iemaksu aprēķināšanu un izmantošanu, kas Šveicei jāiemaksā IDF robežu un vīzu instrumentā, Šveices iemaksas par 2014.–2020. gada laikposmu tiks veiktas 2016.–2020. gadā, izmantojot piecus ikgadējus maksājumus. 2016.–2018. gadā ikgadējās iemaksas ir fiksētas summas, savukārt par 2019. un 2020. gadu maksājamās iemaksas tiks noteiktas 2019. gadā, pamatojoties uz visu to valstu iekšzemes kopproduktu, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā, ņemot vērā faktiski veiktos maksājumus,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. pants

Darbības joma

Šajā nolīgumā ir izklāstīti papildu noteikumi, kas vajadzīgi, lai Šveice piedalītos IDF robežu un vīzu instrumentā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014.

2. pants

Finanšu pārvaldība un kontrole

1.   Šveice veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību tiem noteikumiem par finanšu pārvaldību un kontroli, kas ir izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un Savienības tiesībās, kuru juridiskais pamats izriet no LESD.

Šā punkta pirmajā daļā minētie LESD un sekundāro tiesību aktu noteikumi ir šādi:

| a) | LESD 287. panta 1., 2. un 3. punkts; |
| --- | --- |

a)

LESD 287. panta 1., 2. un 3. punkts;

| b) | Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30., 32. un 57. pants, 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts, 60. pants, 79. panta 2. punkts un 108. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30., 32. un 57. pants, 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts, 60. pants, 79. panta 2. punkts un 108. panta 2. punkts;

| c) | Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (5) 32., 38., 42., 84., 88., 142. un 144. pants; |
| --- | --- |

c)

Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (5) 32., 38., 42., 84., 88., 142. un 144. pants;

| d) | Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (6); |
| --- | --- |

d)

Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (6);

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7). |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (7).

Puses var nolemt grozīt šo sarakstu, savstarpēji vienojoties.

2.   Šveice savā teritorijā piemēro 1. punktā minētos noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.

3. pants

Pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana

Līdzekļus, kas Šveicei piešķirti saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

4. pants

Interešu konflikta novēršanas principa ievērošana

Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas Šveices teritorijā iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp to pašu un Savienības interesēm.

5. pants

Izpilde

Komisijas pieņemtie lēmumi, ar kuriem uzliek finansiālās saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Šveices teritorijā.

Izpildi reglamentē Šveicē spēkā esošās civilprocesa normas. Lēmuma izpildes rīkojumu pievieno minētajam lēmumam, un nav citu formalitāšu kā vien lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic valsts iestāde, kuru Šveices valdība izrauga minētajam nolūkam un par kuru tā informē Komisiju.

Kad pēc Komisijas lūguma minētās formalitātes ir izpildītas, Komisija var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesībām, tieši vēršoties kompetentajā iestādē.

Izpildi var apturēt tikai ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu. Sūdzības par nepareizu izpildi tomēr ir Šveices tiesu jurisdikcijā.

6. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība pret krāpšanu

1.   Šveice:

| a) | apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību Šveicē; |
| --- | --- |

a)

apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību Šveicē;

| b) | lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tā veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud tās pašas finanšu intereses; un |
| --- | --- |

b)

lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tā veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud tās pašas finanšu intereses; un

| c) | koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

c)

koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses.

2.   Šveice pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus Savienība pieņēmusi saskaņā ar LESD 325. panta 4. punktu un kuri ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā.

Puses, savstarpēji vienojoties, var nolemt pieņemt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi jebkādiem vēlākiem pasākumiem, kurus Savienība pieņem saskaņā ar minēto pantu.

7. pants

Pārbaudes un apskates uz vietas, ko veic Komisija (OLAF)

Neskarot Komisijas tiesības, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 8. punkta, Komisija (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas Šveices teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu atbilstoši Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

OLAF

Euratom

Šveices iestādes atvieglina pārbaudes un apskates uz vietas, kuras var veikt kopīgi, ja minētās iestādes to vēlas.

8. pants

Revīzijas palāta

Saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pirmās daļas X sadaļas 1. nodaļu Revīzijas palātai ir iespēja veikt revīziju telpās, kas pieder jebkurai struktūrai, kura Savienības vārdā pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Šveices teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, tostarp jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu telpās, kas saņem maksājumus no budžeta.

Euratom

Šveicē Revīzijas palāta revīziju veic saziņā ar valsts revīzijas iestādēm vai, ja tām nav vajadzīgo pilnvaru, ar kompetentajiem valsts dienestiem. Revīzijas palāta un Šveices valsts revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību. Minētās iestādes vai dienesti Revīzijas palātai dara zināmu, vai tās paredz piedalīties revīzijā.

Revīzijas palātai ir vismaz tās pašas tiesības, kas pienākas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 7. punktu un šā nolīguma 7. pantu.

9. pants

Publiskais iepirkums

Šveice piemēro savus tiesību aktus par publisko iepirkumu saskaņā ar noteikumiem, kas ietverti Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu 4. pielikumā (Nolīgums par valsts pasūtījumu) (8) un Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā par atsevišķiem valsts iepirkuma aspektiem (9).

8

9

Šveice iesniedz Komisijai savu publiskā iepirkuma procedūru aprakstu.

Turklāt tā sniedz informāciju par piemērotajām publiskā iepirkuma procedūrām katrā ikgadējā īstenošanas ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. pantā.

10. pants

Finansiālās iemaksas

1.   Šveice 2016.–2018. gadā veic ikgadējos maksājumus IDF robežu un vīzu instrumenta budžetā saskaņā ar turpmāko tabulu.

| (Visas summas izteiktas EUR) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 |
| Šveice | 25 106 140 | 25 106 140 | 25 106 140 |

(Visas summas izteiktas EUR)

2016

2017

2018

Šveice

25 106 140

25 106 140

25 106 140

2.   Šveices iemaksas par 2019. un 2020. gadu aprēķina saskaņā ar pielikumā aprakstīto formulu atbilstoši Šveices attiecīgajam iekšzemes kopproduktam (IKP) kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā.

3.   Šveice veic šajā pantā minētās finansiālās iemaksas neatkarīgi no datuma, kurā tiek pieņemta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā minētā Šveices valsts programma.

11. pants

Finansiālo iemaksu izmantošana

1.   Ikgadējo, 2016. un 2017. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

| a) | 75 % – starpposma pārskatīšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. pantā; |
| --- | --- |

a)

75 % – starpposma pārskatīšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. pantā;

| b) | 15 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2017. gada 30. jūnijam tiek pieņemti attiecīgie Savienības tiesību akti; |
| --- | --- |

b)

15 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2017. gada 30. jūnijam tiek pieņemti attiecīgie Savienības tiesību akti;

| c) | 10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai. |
| --- | --- |

c)

10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

Ja šā punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

Ja šis nolīgums nestājas spēkā vai netiek provizoriski piemērots līdz 2017. gada 1. jūnijam, Šveices iemaksu pilnā apmērā izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu.

2.   Ikgadējo, 2018., 2019. un 2020. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

| a) | 40 % – konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā; |
| --- | --- |

a)

40 % – konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā;

| b) | 50 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2018. gada 31. decembrim tiek pieņemti attiecīgie Savienības tiesību akti; |
| --- | --- |

b)

50 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2018. gada 31. decembrim tiek pieņemti attiecīgie Savienības tiesību akti;

| c) | 10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai. |
| --- | --- |

c)

10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

Ja šā punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

3.   Starpposma pārskatīšanai, Savienības darbībām, konkrētām darbībām vai IT sistēmu izstrādes programmai piešķirtās papildu summas izmanto saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas izklāstīta vienā no šādiem noteikumiem:

| a) | Regulas (ES) Nr. 514/2014 6. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) Nr. 514/2014 6. panta 2. punkts;

| b) | Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. panta 7. punkts; |
| --- | --- |

b)

Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. panta 7. punkts;

| c) | Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. panta 3. punkts; |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. panta 3. punkts;

| d) | Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. panta otrā daļa. |
| --- | --- |

d)

Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. panta otrā daļa.

4.   Komisija katru gadu var izmantot līdz EUR 181 424 no Šveices veiktajiem maksājumiem, lai finansētu administratīvos izdevumus saistībā ar darbiniekiem vai ārštata darbiniekiem, kuri ir nepieciešami, lai atbalstītu Regulas (ES) Nr. 515/2014 un šā nolīguma īstenošanu Šveicē.

12. pants

Konfidencialitāte

Saskaņā ar šo nolīgumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju, ko aizsargā Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un Šveices tiesību akti. Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

13. pants

Atbildīgās iestādes izraudzīšana

1.   Šveice, cik vien iespējams drīz pēc valsts programmas apstiprināšanas, informē Komisiju par tās atbildīgās iestādes oficiālo izraudzīšanu ministrijas līmenī, kura atbild par izdevumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā izraudzīšana tiek attiecināta uz struktūru, kas atbilst tiem izraudzīšanas kritērijiem iekšējās vides, kontroles darbību, informācijas, saziņas un uzraudzības jomā, kuri noteikti Regulā (ES) Nr. 514/2014 vai uz tās pamata.

3.   Atbildīgās iestādes izraudzīšanu pamato ar atzinumu, ko sniedz kāda revīzijas struktūra, kas var būt revīzijas iestāde, kura novērtē atbildīgās iestādes atbilstību izraudzīšanas kritērijiem. Minētā struktūra var būt neatkarīga publiskā iestāde, kas atbild par administrācijas uzraudzību, novērtēšanu un revīziju. Revīzijas struktūra darbojas neatkarīgi no atbildīgās iestādes un veic savu darbu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Šveice savu lēmumu par izraudzīšanu var balstīt uz to, vai pārvaldības un kontroles sistēmas būtībā ir tādas pašas kā tās, kas darbojušās iepriekšējā laikposmā, un vai to darbība bijusi efektīva. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā struktūra vairs neatbilst izraudzīšanas kritērijiem, Šveice veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek novērsti trūkumi minētās struktūras uzdevumu īstenošanā, tostarp atceļot izraudzīšanu.

14. pants

Finanšu gada definīcija

Šajā nolīgumā finanšu gads, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā, attiecas uz nomaksātajiem izdevumiem un ieņēmumiem, kas iegūti un atbildīgās iestādes pārskatos iegrāmatoti laikposmā no “N–1” gada 16. oktobra līdz “N” gada 15. oktobrim.

Euratom

15. pants

Izdevumu attiecināmība

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 3. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta, attiecināmas ir arī izmaksas, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta saskaņā ar šā nolīguma 13. pantu, ar noteikumu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā bija tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

16. pants

Gada atlikuma maksājuma pieprasījums

1.   Līdz tā gada 15. februārim, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, Šveice iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā prasītos dokumentus un informāciju.

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Šveice līdz tā gada 15. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta otrajā daļā minēto atzinumu.

Iesniegtie dokumenti, kas minēti šajā punktā, ir uzskatāmi par gada atlikuma maksājuma pieprasījumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos dokumentus sagatavo saskaņā ar paraugiem, kurus Komisija apstiprina, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 3. punktu.

17. pants

Īstenošanas ziņojums

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Šveice līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam ieskaitot iesniedz Komisijai gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā un var šo informāciju atbilstīgā līmenī publiskot.

Euratom

Pirmo gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iesniedz 15. februārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai tā provizoriskās piemērošanas sākuma.

Pirmais ziņojums attiecas uz finanšu gadiem no 2014. gada līdz finanšu gadam, kas ir pirms gada, kad saskaņā ar šā panta otro daļu bija jāiesniedz pirmais gada ziņojums. Gala ziņojumu par valsts programmas īstenošanu Šveice iesniedz līdz 2023. gada 31. decembrim.

18. pants

Elektroniskā datu apmaiņas sistēma

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 24. panta 5. punktu visu oficiālo informācijas apmaiņu starp Šveici un Komisiju veic, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu, ko šim nolūkam nodrošina Komisija.

19. pants

Stāšanās spēkā

1.   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.

2.   Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Tās viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

3.   Šis nolīgums stājās spēkā tā mēneša pirmajā datumā, kas seko dienai, kurā tika veikts pēdējais paziņojums par 2. punktā minētās procedūras pabeigšanu.

4.   Puses šo nolīgumu, izņemot tā 5. pantu, provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības.

20. pants

Spēkā esamība un izbeigšana

1.   Savienība vai Šveice var izbeigt šo nolīgumu, paziņojot par savu lēmumu otrai Pusei. Nolīgumu pārtrauc piemērot trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma. Projektus un darbības, kas norisinās šā nolīguma izbeigšanas laikā, turpina saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Puses, savstarpēji vienojoties, atrisina visus citus jautājumus saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas sekām.

2.   Šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas nolīgums ar Šveici tiek izbeigts saskaņā ar asociācijas nolīguma ar Šveici 7. panta 4. punktu, 10. panta 3. punktu vai 17. pantu.

21. pants

Valodas

Šo nolīgumu sagatavo divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на петнадесети март две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de marzo de dos mil dieciocho.

V Bruselu dne patnáctého března dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende marts to tusind og atten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten März zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta märtsikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Μαρτίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Brussels on the fifteenth day of March in the year two thousand and eighteen.

Fait à Bruxelles, le quinze mars deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog ožujka godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici marzo duemiladiciotto.

Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada piecpadsmitajā martā.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų kovo penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év március havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Marzu fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Brussel, vijftien maart tweeduizend achttien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego marca roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de março de dois mil e dezoito.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece martie două mii optsprezece.

V Bruseli pätnásteho marca dvetisícosemnásť.

V Bruslju, dne petnajstega marca leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä maaliskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde mars år tjugohundraarton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione Svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image 2

---

(1)  
  OVL 53, 27.2.2008., 52. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 547/2014 (2014. gada 15. maijs) (OV L 163, 29.5.2014., 18. lpp.).

4

Euratom

Euratom

Euratom

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

5

Euratom

(6)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

6

Euratom

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

7

Euratom

OLAF

Euratom

(8)  
  OVL 336, 23.12.1994., 273. lpp.

8

(9)  
  OV L 114, 30.4.2002., 430. lpp.

9

---

PIELIKUMS

2019. un 2020. gada finansiālo iemaksu aprēķināšanas formula un maksājuma informācija

| 1. | Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā minēto finansiālo iemaksu, ko Šveice veic IDF robežu un vīzu instrumentā, attiecībā uz 2019. un 2020. gadu aprēķina šādi.
  Par katru gadu no 2013. gada līdz 2017. gadam galīgos Šveices iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājus, kas pieejami 2019. gada 31. martā, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu attiecīgajā gadā, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā. Par 2013.–2017. gadu iegūto piecu procentuālo daļu vidējo vērtību piemēro summai, ko veido faktiskās ikgadējās apropriācijas IDF robežu un vīzu instrumentam 2014.–2019. gadā, un IDF robežu un vīzu instrumentam 2020. gadā paredzētajām ikgadējo saistību apropriācijām, kuras iekļautas Komisijas pieņemtajā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektā, lai tādējādi iegūtu kopējo summu, kas Šveicei jāmaksā visā IDF robežu un vīzu instrumenta īstenošanas laikposmā. Ikgadējos maksājumus, kurus Šveice faktiski veikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. panta 1. punktu, atskaita no šīs summas, lai iegūtu Šveices iemaksu kopējo summu, kas jāmaksā par 2019. un 2020. gadu. Pusi no šīs summas maksā 2019. gadā, savukārt otru pusi – 2020. gadā. |
| --- | --- |

1.

Par katru gadu no 2013. gada līdz 2017. gadam galīgos Šveices iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājus, kas pieejami 2019. gada 31. martā, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu attiecīgajā gadā, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā. Par 2013.–2017. gadu iegūto piecu procentuālo daļu vidējo vērtību piemēro summai, ko veido faktiskās ikgadējās apropriācijas IDF robežu un vīzu instrumentam 2014.–2019. gadā, un IDF robežu un vīzu instrumentam 2020. gadā paredzētajām ikgadējo saistību apropriācijām, kuras iekļautas Komisijas pieņemtajā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektā, lai tādējādi iegūtu kopējo summu, kas Šveicei jāmaksā visā IDF robežu un vīzu instrumenta īstenošanas laikposmā. Ikgadējos maksājumus, kurus Šveice faktiski veikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. panta 1. punktu, atskaita no šīs summas, lai iegūtu Šveices iemaksu kopējo summu, kas jāmaksā par 2019. un 2020. gadu. Pusi no šīs summas maksā 2019. gadā, savukārt otru pusi – 2020. gadā.

| 2. | Finansiālā iemaksa tiek veikta euro. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šveice savu finansiālo iemaksu veic ne vēlāk kā 45 dienas pēc paziņojuma par veicamo iemaksu saņemšanas. Par jebkuru iemaksas maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, tiek maksāti procenti par nenomaksāto summu. Procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par 3,5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

3.

---

REGULAS

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/930

(2018. gada 19. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pitina (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pitina”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Pitina”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pitina” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Pitina” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Pitina” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 19. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 23, 23.1.2018., 8. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/931

(2018. gada 28. jūnijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes skābeņskābes importam. |
| --- | --- |

(1)

Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes skābeņskābes importam.

2

| (2) | Pēc Vispārējās tiesas 2015. gada 20. maija sprieduma (3) pasākumi tika atcelti, ciktāl tie attiecās uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (“Yuanping”). Pēc minētā sprieduma izpildes Komisija atkārtoti noteica Yuanping veiktajam attiecīgā ražojuma importam antidempinga pasākumus, kas stājās spēkā 2016. gada 30. novembrī (4). |
| --- | --- |

(2)

Pēc Vispārējās tiesas 2015. gada 20. maija sprieduma (3) pasākumi tika atcelti, ciktāl tie attiecās uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (“Yuanping”). Pēc minētā sprieduma izpildes Komisija atkārtoti noteica Yuanping veiktajam attiecīgā ražojuma importam antidempinga pasākumus, kas stājās spēkā 2016. gada 30. novembrī (4).

3

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

Yuanping

Yuanping

4

| (3) | Spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā procentuālais maksājums 14,6–52,2 % apmērā attiecīgo valstu importam. Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku (“ĶTR”) maksājumi noteikti 14,6–37,7 % robežās tiem Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās. Valsts mēroga dempinga maksājuma likme ir 52,2 %. Attiecībā uz Indiju maksājumi noteikti 22,8–31,5 % robežās sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem. Valsts mēroga maksājuma likme ir 43,6 %. |
| --- | --- |

(3)

Spēkā esošie pasākumi ir noteikti kā procentuālais maksājums 14,6–52,2 % apmērā attiecīgo valstu importam. Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku (“ĶTR”) maksājumi noteikti 14,6–37,7 % robežās tiem Ķīnas uzņēmumiem, kas sadarbojās. Valsts mēroga dempinga maksājuma likme ir 52,2 %. Attiecībā uz Indiju maksājumi noteikti 22,8–31,5 % robežās sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem. Valsts mēroga maksājuma likme ir 43,6 %.

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (4) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija saņēma pieprasījumu sākt pret attiecīgajām valstīm vērsto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija saņēma pieprasījumu sākt pret attiecīgajām valstīm vērsto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

5

| (5) | Oxaquim S.A. (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ražo vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā skābeņskābes ražošanas apjoma, 2017. gada 18. janvārī iesniedza pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

Oxaquim S.A. (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ražo vairāk nekā 50 % no Savienības kopējā skābeņskābes ražošanas apjoma, 2017. gada 18. janvārī iesniedza pieprasījumu.

Oxaquim S.A.

| (6) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām ir iespējama dempinga turpināšanās un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc pasākumu termiņa beigām ir iespējama dempinga turpināšanās un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanās.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (7) | Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2017. gada 12. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(7)

Noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija ar 2017. gada 12. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (6) informēja, ka sāk termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

1.4.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

1.4.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (8) | Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 2017. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (9) | Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citu zināmo Savienības ražotāju, zināmos attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, zināmās apvienības, kas pārstāv Savienības ražotājus un lietotājus, kā arī eksportētājvalstu pārstāvjus. |
| --- | --- |

(9)

Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citu zināmo Savienības ražotāju, zināmos attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus, zināmos iesaistītos lietotājus un tirgotājus, zināmās apvienības, kas pārstāv Savienības ražotājus un lietotājus, kā arī eksportētājvalstu pārstāvjus.

| (10) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Neviena ieinteresētā persona uzklausīšanu nepieprasīja.

1.4.3.   Atlase

Atlase

| (11) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.4.3.1.   Ražotāju eksportētāju atlase

| (12) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Indijas un ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas un ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(12)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos Indijas un ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas un ĶTR pārstāvniecību Savienībā apzināt citus iespējamos ražotājus eksportētājus, kuri varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (13) | Trīs Indijas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un Komisija nosūtīja anketu visiem trim uzņēmumiem. Tomēr tikai divi Indijas uzņēmumi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Trīs Indijas ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc atlase nebija vajadzīga un Komisija nosūtīja anketu visiem trim uzņēmumiem. Tomēr tikai divi Indijas uzņēmumi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem.

| (14) | Neviens ĶTR uzņēmums nepieteicās. Komisija 2017. gada 18. maijā ar verbālnotu informēja Ķīnas iestādes par to, ka sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā plānoja balstīt savus konstatējumus par ĶTR ražotājiem eksportētājiem uz pieejamajiem faktiem. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(14)

Neviens ĶTR uzņēmums nepieteicās. Komisija 2017. gada 18. maijā ar verbālnotu informēja Ķīnas iestādes par to, ka sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tā plānoja balstīt savus konstatējumus par ĶTR ražotājiem eksportētājiem uz pieejamajiem faktiem. Piezīmes netika saņemtas.

1.4.3.2.   Savienības ražotāju atlase

| (15) | Attiecīgajā periodā Savienībā skābeņskābi ražoja tikai divi ražotāji. Tādējādi Savienības ražotāju atlase nebija vajadzīga. Lai gan anketas tika nosūtītas abiem uzņēmumiem, atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza tikai pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgajā periodā Savienībā skābeņskābi ražoja tikai divi ražotāji. Tādējādi Savienības ražotāju atlase nebija vajadzīga. Lai gan anketas tika nosūtītas abiem uzņēmumiem, atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza tikai pieprasījuma iesniedzējs.

1.4.3.3.   Nesaistīto importētāju atlase

| (16) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(16)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos nesaistītos importētājus sniegt procedūras sākšanas paziņojumā norādīto informāciju.

| (17) | Atlases veidlapu aizpildīja septiņi uzņēmumi. Tikai viens no tiem norādīja, ka ir importējis skābeņskābi no attiecīgajām valstīm. Ņemot vērā uzņēmumu nelielo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(17)

Atlases veidlapu aizpildīja septiņi uzņēmumi. Tikai viens no tiem norādīja, ka ir importējis skābeņskābi no attiecīgajām valstīm. Ņemot vērā uzņēmumu nelielo skaitu, atlase netika uzskatīta par vajadzīgu.

1.5.   Anketas un pārbaudes apmeklējumi

Anketas un pārbaudes apmeklējumi

| (18) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(18)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

| (19) | Komisija nosūtīja anketas diviem zināmajiem Savienības ražotājiem, trim Indijas ražotājiem eksportētājiem, visiem zināmajiem lietotājiem un septiņiem nesaistītajiem importētājiem, kas aizpildīja atlases veidlapu. |
| --- | --- |

(19)

Komisija nosūtīja anketas diviem zināmajiem Savienības ražotājiem, trim Indijas ražotājiem eksportētājiem, visiem zināmajiem lietotājiem un septiņiem nesaistītajiem importētājiem, kas aizpildīja atlases veidlapu.

| (20) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, viena Savienības ražotāja un pieciem lietotājiem. |
| --- | --- |

(20)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem, viena Savienības ražotāja un pieciem lietotājiem.

| (21) | Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:






  a) | Savienības ražotājs:






  — | Oxaquim S.A., Spānija; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisija veica pārbaudes šādos uzņēmumos:

a)

Savienības ražotājs:

—

Oxaquim S.A., Spānija;

Oxaquim S.A.

| b) | ražotāji eksportētāji:






  — | Star Oxochem Pvt. Ltd, Indija (“
  Star Oxochem
  ”), |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji:

—

Star Oxochem Pvt. Ltd, Indija (“
  Star Oxochem
  ”),

Star Oxochem Pvt. Ltd

Star Oxochem

| — | Radiant Indus Chem Pvt. Ltd, Indija (“
  Radiant
  ”). |
| --- | --- |

—

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd, Indija (“
  Radiant
  ”).

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd

Radiant

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (22) | Attiecīgais ražojums ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgais ražojums ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091) (“attiecīgais ražojums”).

CUS

CAS

CUS

CAS

Taric

| (23) | Skābeņskābei ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā. |
| --- | --- |

(23)

Skābeņskābei ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.

| (24) | Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir divi skābeņskābes veidi – nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, kas ražota ĶTR, nevis Indijā, ražo nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem. Tā kā ĶTR nesadarbojās, pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā tika pieņemts, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ražo un eksportē rafinētu skābeņskābi, kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(24)

Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ir divi skābeņskābes veidi – nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, kas ražota ĶTR, nevis Indijā, ražo nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem. Tā kā ĶTR nesadarbojās, pašreizējā pārskatīšanas izmeklēšanā tika pieņemts, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ražo un eksportē rafinētu skābeņskābi, kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (25) | Skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galapatēriņš. |
| --- | --- |

(25)

Skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galapatēriņš.

| (26) | Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(26)

Tāpēc minētie ražojumi ir līdzīgi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

3.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (28) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā skābeņskābes eksports no ĶTR un Indijas uz Savienību turpinājās, kaut arī mazākos apjomos nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas un Indijas skābeņskābes imports Savienībā veidoja apmēram 16 % no tirgus. |
| --- | --- |

(28)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā skābeņskābes eksports no ĶTR un Indijas uz Savienību turpinājās, kaut arī mazākos apjomos nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Saskaņā ar Eurostat datiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas un Indijas skābeņskābes imports Savienībā veidoja apmēram 16 % no tirgus.

Eurostat

3.2.   Indija

Indija

| (29) | Indijā ir četri zināmi skābeņskābes ražotāji, no kuriem divi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju (7), Komisija aplēsa, ka Indijas kopējais ražošanas apjoms ir apmēram 30 000 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības datiem par 2016.–2017. gadu, aplēsts, ka Indijas kopējais eksports ir aptuveni 9 000 tonnu (8). |
| --- | --- |

(29)

Indijā ir četri zināmi skābeņskābes ražotāji, no kuriem divi sniedza atbildi uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju (7), Komisija aplēsa, ka Indijas kopējais ražošanas apjoms ir apmēram 30 000 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības datiem par 2016.–2017. gadu, aplēsts, ka Indijas kopējais eksports ir aptuveni 9 000 tonnu (8).

7

8

| (30) | Pamatojoties uz Eurostat un Indijas valdības datiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas uz Savienību bija ierobežots un sasniedza aptuveni 800–900 tonnu. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz Eurostat un Indijas valdības datiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā imports no Indijas uz Savienību bija ierobežots un sasniedza aptuveni 800–900 tonnu.

Eurostat

| (31) | Pēc samazinājuma, kas vērojams kopš pasākumu noteikšanas, abu sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju pārdošanas apjomi Savienībā ir ļoti ierobežoti. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas galvenais ražotājs eksportētājs bija uzņēmums, kas pārtrauca sadarbību, neatbildot uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(31)

Pēc samazinājuma, kas vērojams kopš pasākumu noteikšanas, abu sadarbībā iesaistīto Indijas ražotāju pārdošanas apjomi Savienībā ir ļoti ierobežoti. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas galvenais ražotājs eksportētājs bija uzņēmums, kas pārtrauca sadarbību, neatbildot uz anketas jautājumiem.

| (32) | Indijas importam arī tiek piemērots KMT (9) nodoklis 6,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(32)

Indijas importam arī tiek piemērots KMT (9) nodoklis 6,5 % apmērā.

9

3.2.1.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

a)   
  Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (33) | Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(33)

Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma pārdošanas kopējais apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja pārskatāmā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs.

| (34) | Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija noteica, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(34)

Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija noteica, ka abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi.

| (35) | Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(35)

Pēc tam, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (36) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:






  a) | tā ražojuma veida iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(36)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana ir rentabla, ja:

a)

tā ražojuma veida iekšzemes tirgū veiktās pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās. |
| --- | --- |

b)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.

Attiecībā uz abiem Indijas uzņēmumiem, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, tika noteikts, ka nevienam no tiem nav pārdošanas apjomu, kas atbilstu iepriekš minētajiem kritērijiem.

| (37) | Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:






  a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(37)

Normālā vērtība ir katra ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ja:

a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena nepārsniedz vienības ražošanas izmaksas.

Vienam sadarbībā iesaistītajam Indijas uzņēmumam, t. i., Radiant, kas iekšzemes tirgum un eksportam pārdeva tikai vienu ražojuma veidu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz šo metodoloģiju, un izmantoja tikai rentablos pārdošanas apjomus, kas veidoja [10–15] % no pārdošanas apjoma. Otram sadarbībā iesaistītajam Indijas uzņēmumam šos kritērijus nepiemēroja.

Radiant

| (38) | Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Šādiem ražojuma veidiem saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas vienīgajam sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam radušās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un |
| --- | --- | --- |

(38)

Ja kāds līdzīgā ražojuma veids parastā tirdzniecības apritē nebija pārdots vai bija pārdots nepietiekamā daudzumā, Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. Šādiem ražojuma veidiem saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas vienīgajam sadarbībā iesaistītajam ražotājam eksportētājam radušās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko vienīgais sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko vienīgais sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs guvis, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

| (39) | Otrs Indijas uzņēmums, proti, Star Oxochem, pārdeva divus ražojuma veidus – vienu tikai iekšzemes tirgum un otru gandrīz tikai eksportam (veicot nedaudzus pārdevumus iekšzemes tirgū). Attiecībā uz eksportēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdošanas apjomu. Normālā vērtība tika aprēķināta, pie vidējām ražošanas izmaksām pieskaitot vidējās PVA izmaksas un peļņas procentu, saskaņā ar 38. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju pamatojoties uz iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(39)

Otrs Indijas uzņēmums, proti, Star Oxochem, pārdeva divus ražojuma veidus – vienu tikai iekšzemes tirgum un otru gandrīz tikai eksportam (veicot nedaudzus pārdevumus iekšzemes tirgū). Attiecībā uz eksportēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdošanas apjomu. Normālā vērtība tika aprēķināta, pie vidējām ražošanas izmaksām pieskaitot vidējās PVA izmaksas un peļņas procentu, saskaņā ar 38. apsvērumā aprakstīto metodoloģiju pamatojoties uz iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomu parastā tirdzniecības apritē.

Star Oxochem

| (40) | Attiecībā uz ražošanas izmaksu noteikšanu pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka nātrija nitrīta ražošanas izmaksas, no kurām atņemti ieņēmumi no pārdošanas, būtu jāattiecina uz skābeņskābes ražošanu. Pieprasījuma iesniedzēja gadījumā nātrija nitrīts būtu jāuzskata par blakusproduktu, nevis par atsevišķu dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu. Pamatojoties uz izmeklēšanā savāktajiem pierādījumiem, Komisija secināja, ka nātrija nitrīts ir blakusprodukts, jo tas ir sekundārs produkts, kas iegūts skābeņskābes ražošanas procesā. Tas nav primārais produkts, kas tiek ražots. Blakusprodukts ir tirgojams. Ieņēmumi no tā pārdošanas jāatskaita no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kurās ir ietvertas šā blakusprodukta ražošanas izmaksas. Viena Indijas ražotāja ražošanas izmaksas, veicot attiecīgas korekcijas, tika mainītas tā, lai nātrija nitrītu uzskatītu par blakusproduktu, nevis par dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz ražošanas izmaksu noteikšanu pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka nātrija nitrīta ražošanas izmaksas, no kurām atņemti ieņēmumi no pārdošanas, būtu jāattiecina uz skābeņskābes ražošanu. Pieprasījuma iesniedzēja gadījumā nātrija nitrīts būtu jāuzskata par blakusproduktu, nevis par atsevišķu dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu. Pamatojoties uz izmeklēšanā savāktajiem pierādījumiem, Komisija secināja, ka nātrija nitrīts ir blakusprodukts, jo tas ir sekundārs produkts, kas iegūts skābeņskābes ražošanas procesā. Tas nav primārais produkts, kas tiek ražots. Blakusprodukts ir tirgojams. Ieņēmumi no tā pārdošanas jāatskaita no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kurās ir ietvertas šā blakusprodukta ražošanas izmaksas. Viena Indijas ražotāja ražošanas izmaksas, veicot attiecīgas korekcijas, tika mainītas tā, lai nātrija nitrītu uzskatītu par blakusproduktu, nevis par dzīvotspējīgu darījumdarbības virzienu.

b)   
  Eksporta cena

Eksporta cena

| (41) | Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(41)

Abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

c)   
  Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (42) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(42)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš.

EXW

| (43) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, iepakošanas izmaksas, atlaides, kredīta izmaksas, banku komisijas maksas un komisijas naudu, ko samaksājis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs. Iekšzemes cenu korekciju apmērs tika lēsts 0–5 % robežās. Eksporta cenu gadījumā korekcija bija 10–25 % apmērā. Katrs no šiem abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas atklāšanā. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un papildizmaksas, iepakošanas izmaksas, atlaides, kredīta izmaksas, banku komisijas maksas un komisijas naudu, ko samaksājis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs. Iekšzemes cenu korekciju apmērs tika lēsts 0–5 % robežās. Eksporta cenu gadījumā korekcija bija 10–25 % apmērā. Katrs no šiem abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas atklāšanā.

| (44) | Saistībā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu abi sadarbībā iesaistītie ražotāji norādīja, ka ir guvuši labumu no Indijas preču eksporta shēmas (Merchandise Exports from India Scheme – “MEIS”) (10). MEIS ir Indijas valdības shēma, kas eksportētājiem nodrošina stimulu nodokļu kredīta ekvivalenta veidā, lai kompensētu nodokļu nomaksas radītos zaudējumus. Šo stimulu maksā procentos no to konkrēto preču realizētās brīvas klājpiegādes (free on board – “FOB”) cenas (brīvi izvēlētā ārvalstu valūtā), kuras izved uz konkrētiem tirgiem. Šis eksporta stimuls nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam. Tas nav kvalificējams kā nodokļu atmaksas shēma, par kādu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu varētu uzskatīt korekciju, jo 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā ir ļauts koriģēt tikai normālo vērtību, nevis eksporta cenu. Turklāt minētā ekvivalenta vērtību nevis aprēķina saistībā ar ievedmuitas nodokļu summu, kas tiktu iekļauta lejasposma ražojumu eksportā, bet drīzāk nosaka procentos no eksportēto preču FOB cenas. Kā arī neatkarīgi no stimula vērtības aprēķināšanas sistēmas darbība nerada situāciju, kad ievedmuitas maksājumi, kas radušies saistībā ar materiāliem, kuri fiziski iestrādāti iekšzemes tirgū pārdotajā līdzīgajā ražojumā, tiek atmaksāti vai netiek iekasēti par tādas pašas produkcijas eksportēšanu uz Savienību. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ normālās vērtības vai eksporta cenas korekcija nebūtu pieņemama. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu abi sadarbībā iesaistītie ražotāji norādīja, ka ir guvuši labumu no Indijas preču eksporta shēmas (Merchandise Exports from India Scheme – “MEIS”) (10). MEIS ir Indijas valdības shēma, kas eksportētājiem nodrošina stimulu nodokļu kredīta ekvivalenta veidā, lai kompensētu nodokļu nomaksas radītos zaudējumus. Šo stimulu maksā procentos no to konkrēto preču realizētās brīvas klājpiegādes (free on board – “FOB”) cenas (brīvi izvēlētā ārvalstu valūtā), kuras izved uz konkrētiem tirgiem. Šis eksporta stimuls nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam. Tas nav kvalificējams kā nodokļu atmaksas shēma, par kādu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu varētu uzskatīt korekciju, jo 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā ir ļauts koriģēt tikai normālo vērtību, nevis eksporta cenu. Turklāt minētā ekvivalenta vērtību nevis aprēķina saistībā ar ievedmuitas nodokļu summu, kas tiktu iekļauta lejasposma ražojumu eksportā, bet drīzāk nosaka procentos no eksportēto preču FOB cenas. Kā arī neatkarīgi no stimula vērtības aprēķināšanas sistēmas darbība nerada situāciju, kad ievedmuitas maksājumi, kas radušies saistībā ar materiāliem, kuri fiziski iestrādāti iekšzemes tirgū pārdotajā līdzīgajā ražojumā, tiek atmaksāti vai netiek iekasēti par tādas pašas produkcijas eksportēšanu uz Savienību. Visu iepriekš minēto iemeslu dēļ normālās vērtības vai eksporta cenas korekcija nebūtu pieņemama.

Merchandise Exports from India Scheme

MEIS

10

MEIS

free on board

FOB

FOB

| (45) | Viens sadarbībā iesaistītais ražotājs norādīja, ka gūst labumu arī no centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (Central Value Added Tax – “CENVAT”) shēmas (11). Saskaņā ar šo shēmu gatavā ražojuma ražotājam vai ar nodokli apliekama pakalpojuma sniedzējam ir atļauts ņemt kredītu samaksātajiem akcīzes nodokļiem, kā arī pakalpojumu nodoklim, kas samaksāts par jebkuru ražotnē iepriekš saņemtu pakalpojumu vai par jebkuru gatavā ražojuma ražotāja iepriekš saņemtu pakalpojumu. Uzņēmums nepierādīja, ka šo shēmu nepiemēro vienādi galapatēriņa precēm, ko pārdod iekšzemes tirgū. Tāpēc – līdzīgi MEIS shēmai – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šis atbrīvojums no akcīzes nodokļa nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam. |
| --- | --- |

(45)

Viens sadarbībā iesaistītais ražotājs norādīja, ka gūst labumu arī no centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (Central Value Added Tax – “CENVAT”) shēmas (11). Saskaņā ar šo shēmu gatavā ražojuma ražotājam vai ar nodokli apliekama pakalpojuma sniedzējam ir atļauts ņemt kredītu samaksātajiem akcīzes nodokļiem, kā arī pakalpojumu nodoklim, kas samaksāts par jebkuru ražotnē iepriekš saņemtu pakalpojumu vai par jebkuru gatavā ražojuma ražotāja iepriekš saņemtu pakalpojumu. Uzņēmums nepierādīja, ka šo shēmu nepiemēro vienādi galapatēriņa precēm, ko pārdod iekšzemes tirgū. Tāpēc – līdzīgi MEIS shēmai – saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu šis atbrīvojums no akcīzes nodokļa nav pieļaujamā korekcija cenu salīdzinājumam.

Central Value Added Tax

CENVAT

11

MEIS

| (46) | Tādēļ korekcijas attiecībā uz MEIS shēmu un CENVAT netika veiktas. |
| --- | --- |

(46)

Tādēļ korekcijas attiecībā uz MEIS shēmu un CENVAT netika veiktas.

MEIS

CENVAT

| (47) | Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji pieprasīja korekciju attiecībā uz valūtas konvertēšanu. Tas tika noraidīts, jo valūtas maiņas kursi pēc cenas noteikšanas svārstījās un tādējādi neietekmēja cenu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(47)

Abi sadarbībā iesaistītie ražotāji pieprasīja korekciju attiecībā uz valūtas konvertēšanu. Tas tika noraidīts, jo valūtas maiņas kursi pēc cenas noteikšanas svārstījās un tādējādi neietekmēja cenu salīdzinājumu.

d)   
  Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (48) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo metodoloģiju, abiem uzņēmumiem konstatētās individuālās dempinga starpības ir norādītas nākamajā tabulā:






  Ražotājs eksportētājs | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Star Oxochem Pvt. Ltd | 12,40 % |
| Radiant Indus Chem Pvt. Ltd | 27,61 % |

(48)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo metodoloģiju, abiem uzņēmumiem konstatētās individuālās dempinga starpības ir norādītas nākamajā tabulā:

Ražotājs eksportētājs

Dempinga starpība

Star Oxochem Pvt. Ltd

Star Oxochem Pvt. Ltd

12,40 %

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd

Radiant Indus Chem Pvt. Ltd

27,61 %

e)   
  Secinājums

Secinājums

| (49) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji eksportētāji turpināja eksportēt skābeņskābi uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(49)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijas ražotāji eksportētāji turpināja eksportēt skābeņskābi uz Savienību par dempinga cenām.

3.2.2.   Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

| (50) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt. Tā pētīja Indijas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Indijas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. |
| --- | --- |

(50)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt. Tā pētīja Indijas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Indijas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu.

| (51) | Tā kā tikai divi Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās, papildu elementi tika vākti no pieejamiem faktiem, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā tikai divi Indijas ražotāji eksportētāji sadarbojās, papildu elementi tika vākti no pieejamiem faktiem, kā izklāstīts turpmāk.

a)   
  Indijas ražošanas apjoms un neizmantotā jauda

Indijas ražošanas apjoms un neizmantotā jauda

| (52) | Pamatojoties uz pārbaudītiem sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju datiem, divu apmeklēto Indijas ražotāju jaudas izmantojums pārsniedza 75 %. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz pārbaudītiem sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju datiem, divu apmeklēto Indijas ražotāju jaudas izmantojums pārsniedza 75 %.

| (53) | Kopumā tiek lēsts, ka Indijas skābeņskābes ražotāju kopējā jauda ir aptuveni 40 000 tonnu un neizmantotā jauda – aptuveni 10 000 tonnu (12). Neizmantotās jaudas apjoms ir vienāds ar kopējo patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(53)

Kopumā tiek lēsts, ka Indijas skābeņskābes ražotāju kopējā jauda ir aptuveni 40 000 tonnu un neizmantotā jauda – aptuveni 10 000 tonnu (12). Neizmantotās jaudas apjoms ir vienāds ar kopējo patēriņu Savienībā.

12

b)   
  Indijas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

Indijas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

| (54) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas uzņēmumiem bija ievērojami eksporta pārdošanas apjomi uz citām pasaules valstīm. Viens uzņēmums lielāko daļu savas produkcijas eksportēja, savukārt otrs vairumu produkcijas pārdeva iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas uzņēmumiem bija ievērojami eksporta pārdošanas apjomi uz citām pasaules valstīm. Viens uzņēmums lielāko daļu savas produkcijas eksportēja, savukārt otrs vairumu produkcijas pārdeva iekšzemes tirgū.

| (55) | Attiecībā uz Indijas eksportu kopumā Indijas valdības statistika (13) liecina, ka 2016.–2017. gadā lielākie eksporta galamērķi bija Malaizija, Meksika, Pakistāna, Krievija un Taivāna. Eksports uz šīm piecām valstīm sasniedza 5 700 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības statistiku, vidējā cena Indijas eksportam uz Savienību ir par 7 % augstāka nekā vidējā cena eksportam uz citām pasaules valstīm. Cenas Indijas eksportam uz Savienību parasti ir augstākas nekā cenas eksportam uz citām pasaules valstīm, izņemot ASV un Meksiku. |
| --- | --- |

(55)

Attiecībā uz Indijas eksportu kopumā Indijas valdības statistika (13) liecina, ka 2016.–2017. gadā lielākie eksporta galamērķi bija Malaizija, Meksika, Pakistāna, Krievija un Taivāna. Eksports uz šīm piecām valstīm sasniedza 5 700 tonnu. Pamatojoties uz Indijas valdības statistiku, vidējā cena Indijas eksportam uz Savienību ir par 7 % augstāka nekā vidējā cena eksportam uz citām pasaules valstīm. Cenas Indijas eksportam uz Savienību parasti ir augstākas nekā cenas eksportam uz citām pasaules valstīm, izņemot ASV un Meksiku.

13

c)   
  Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (56) | Lai gan Savienībai ir samērā neliels skābeņskābes tirgus, tas joprojām ir pievilcīgs Indijas ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Savienības vidējā cena ir par 7 % augstāka nekā citur pasaulē. Šo pievilcīgumu apstiprina arī tas, ka, lai gan spēkā ir samērā augsti antidempinga maksājumi, trīs no četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem turpina eksportēt uz Savienības tirgu. Turklāt viens Indijas uzņēmums savā nekonfidenciālajā atbildē uz anketas jautājumiem skaidri norādīja, ka “ES tirgum ir milzīgs potenciāls un tas ir pievilcīgs ražojuma cenas ziņā”. |
| --- | --- |

(56)

Lai gan Savienībai ir samērā neliels skābeņskābes tirgus, tas joprojām ir pievilcīgs Indijas ražotājiem eksportētājiem. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, Savienības vidējā cena ir par 7 % augstāka nekā citur pasaulē. Šo pievilcīgumu apstiprina arī tas, ka, lai gan spēkā ir samērā augsti antidempinga maksājumi, trīs no četriem Indijas ražotājiem eksportētājiem turpina eksportēt uz Savienības tirgu. Turklāt viens Indijas uzņēmums savā nekonfidenciālajā atbildē uz anketas jautājumiem skaidri norādīja, ka “ES tirgum ir milzīgs potenciāls un tas ir pievilcīgs ražojuma cenas ziņā”.

ES tirgum ir milzīgs potenciāls un tas ir pievilcīgs ražojuma cenas ziņā

d)   
  Secinājums

Secinājums

| (57) | Ņemot vērā pieejamo Indijas neizmantoto jaudu, Indijas ražotāju vispārīgo cenu līmeni trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir ļoti iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums Indijas pieejamās jaudas tiktu izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiktu novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā pieejamo Indijas neizmantoto jaudu, Indijas ražotāju vispārīgo cenu līmeni trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir ļoti iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums Indijas pieejamās jaudas tiktu izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiktu novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas.

| (58) | Viens sadarbībā iesaistīts Indijas uzņēmums 2017. gada 23. oktobrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās dēļ tas ir rezervējis visu jaudu līdz 2018. gada martam. Tas norādīja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās varētu radīt spiedienu Savienības tirgū. Tomēr, kā turpmāk norādīts 3.3. iedaļā, nav konstatēts, ka šāds Ķīnas ražošanas apjomu samazinājums pastāv un ka – pat ja tāds būtu – tas ietekmētu pasaules un Savienības tirgu šādā veidā. |
| --- | --- |

(58)

Viens sadarbībā iesaistīts Indijas uzņēmums 2017. gada 23. oktobrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās dēļ tas ir rezervējis visu jaudu līdz 2018. gada martam. Tas norādīja, ka ĶTR ražošanas apjomu samazināšanās varētu radīt spiedienu Savienības tirgū. Tomēr, kā turpmāk norādīts 3.3. iedaļā, nav konstatēts, ka šāds Ķīnas ražošanas apjomu samazinājums pastāv un ka – pat ja tāds būtu – tas ietekmētu pasaules un Savienības tirgu šādā veidā.

| (59) | Kopumā tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Indijas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(59)

Kopumā tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Indijas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām.

3.3.   Ķīnas Tautas Republika

Ķīnas Tautas Republika

| (60) | ĶTR ir pasaulē lielākā skābeņskābes ražotājvalsts, kuras aplēstais ražošanas apjoms ir [150 000–200 000] tonnu (14). ĶTR kopējais eksports sasniedz apmēram [25 000–50 000] tonnu. Neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tādēļ konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojas uz labākajiem pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(60)

ĶTR ir pasaulē lielākā skābeņskābes ražotājvalsts, kuras aplēstais ražošanas apjoms ir [150 000–200 000] tonnu (14). ĶTR kopējais eksports sasniedz apmēram [25 000–50 000] tonnu. Neviens Ķīnas ražotājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tādēļ konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu pamatojas uz labākajiem pieejamajiem faktiem.

14

| (61) | Uzņēmumam Yuanping2016. gada 28. novembrī atkārtoti noteica pasākumus (pēc tam, kad Vispārējā tiesa bija tos atcēlusi). Līdz šai pasākumu atkārtotai noteikšanai Yuanping varēja eksportēt, neveicot antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(61)

Uzņēmumam Yuanping2016. gada 28. novembrī atkārtoti noteica pasākumus (pēc tam, kad Vispārējā tiesa bija tos atcēlusi). Līdz šai pasākumu atkārtotai noteikšanai Yuanping varēja eksportēt, neveicot antidempinga maksājumus.

Yuanping

Yuanping

| (62) | ĶTR importam tiek piemērots KMT nodoklis 6,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(62)

ĶTR importam tiek piemērots KMT nodoklis 6,5 % apmērā.

3.3.1.   Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

a)   
  Analogā valsts

Analogā valsts

| (63) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”). |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz samaksātajām vai maksājamajām cenām iekšzemes tirgū vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”).

| (64) | Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti bija paredzēts izmantot Indiju. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu kā potenciāla analogā valsts bija norādīta arī Japāna. Komisija 2017. gada 18. maija iekšējā piezīmē norādīja, ka par analogo valsti varētu izmantot Indiju. Indija ir vadošā skābeņskābes eksportētājvalsts uz Savienību. Uz to attiecas tā pati izmeklēšana. Tā ir jau izmantota par analogo valsti sākotnējā antidempinga izmeklēšanā. Turklāt divi Indijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā sadarbojās. |
| --- | --- |

(64)

Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti bija paredzēts izmantot Indiju. Turklāt paziņojumā par procedūras sākšanu kā potenciāla analogā valsts bija norādīta arī Japāna. Komisija 2017. gada 18. maija iekšējā piezīmē norādīja, ka par analogo valsti varētu izmantot Indiju. Indija ir vadošā skābeņskābes eksportētājvalsts uz Savienību. Uz to attiecas tā pati izmeklēšana. Tā ir jau izmantota par analogo valsti sākotnējā antidempinga izmeklēšanā. Turklāt divi Indijas ražotāji eksportētāji izmeklēšanā sadarbojās.

| (65) | Piezīmes par šo izvēli netika saņemtas. |
| --- | --- |

(65)

Piezīmes par šo izvēli netika saņemtas.

| (66) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) un b) apakšpunktu.

b)   
  Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (67) | Informācija, kas bija saņemta no abiem analogās valsts ražotājiem, kuri sadarbojās, tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai. Šim nolūkam izmantotā metodoloģija tika izklāstīta 3.2.1. iedaļā. Abu Indijas uzņēmumu vidējā svērtā normālā vērtība tika izmantota par normālo vērtību attiecībā uz ĶTR. |
| --- | --- |

(67)

Informācija, kas bija saņemta no abiem analogās valsts ražotājiem, kuri sadarbojās, tika izmantota par pamatu normālās vērtības noteikšanai. Šim nolūkam izmantotā metodoloģija tika izklāstīta 3.2.1. iedaļā. Abu Indijas uzņēmumu vidējā svērtā normālā vērtība tika izmantota par normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.

| (68) | Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu šī normālā vērtība tika koriģēta, jo Ķīnas uzņēmumi ražo un eksportē uz Savienību ne tikai nerafinētu skābeņskābi, bet arī tā dēvēto “rafinēto” skābeņskābi, kuru analogajā valstī Indijā neražoja. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nenotika sadarbība un nebija norādes par ražotajiem un eksportētajiem veidiem, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi, pamatojoties uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, koriģēt (palielināt par 12 %) abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu vidējo svērto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu šī normālā vērtība tika koriģēta, jo Ķīnas uzņēmumi ražo un eksportē uz Savienību ne tikai nerafinētu skābeņskābi, bet arī tā dēvēto “rafinēto” skābeņskābi, kuru analogajā valstī Indijā neražoja. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nenotika sadarbība un nebija norādes par ražotajiem un eksportētajiem veidiem, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi, pamatojoties uz sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, koriģēt (palielināt par 12 %) abu sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu vidējo svērto normālo vērtību.

c)   
  Eksporta cena

Eksporta cena

| (69) | Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, Komisija, lai noteiktu eksporta cenu, kā labākos pieejamos faktus izmantoja pieejamos statistikas datus. Komisija nolēma pamatot savus aprēķinus, izmantojot Comext datubāzē (Eurostat) iekļauto informāciju par cenu. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās, Komisija, lai noteiktu eksporta cenu, kā labākos pieejamos faktus izmantoja pieejamos statistikas datus. Komisija nolēma pamatot savus aprēķinus, izmantojot Comext datubāzē (Eurostat) iekļauto informāciju par cenu.

Comext

Eurostat

| (70) | Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vidējā eksporta cena par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tika iegūta no Eurostat datubāzes. CIF cena tika koriģēta līdz EXW līmenim, balstoties uz faktiskajām transporta un apdrošināšanas izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītiem to Ķīnas uzņēmumu datiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā (korekcija [15–20] % apmērā). Jānorāda, ka, pat ja tiktu izmantoti un koriģēti – dēļ lielāka piegādes attāluma no Ķīnas ostām – sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu jaunākie dati, korekcijas apmērs būtu ļoti līdzīgs (starpība nepārsniegtu vienu procentpunktu). |
| --- | --- |

(70)

Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vidējā eksporta cena par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu tika iegūta no Eurostat datubāzes. CIF cena tika koriģēta līdz EXW līmenim, balstoties uz faktiskajām transporta un apdrošināšanas izmaksām, kas noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītiem to Ķīnas uzņēmumu datiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā (korekcija [15–20] % apmērā). Jānorāda, ka, pat ja tiktu izmantoti un koriģēti – dēļ lielāka piegādes attāluma no Ķīnas ostām – sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu jaunākie dati, korekcijas apmērs būtu ļoti līdzīgs (starpība nepārsniegtu vienu procentpunktu).

Eurostat

CIF

EXW

d)   
  Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (71) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar Ķīnas vidējo eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš. |
| --- | --- |

(71)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar Ķīnas vidējo eksporta cenu, kas tika noteikta, par pamatu ņemot EXW cenu, kā aprakstīts iepriekš.

EXW

e)   
  Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (72) | Pamatojoties uz iepriekš minēto (proti, korekcijām, kuru pamatā ir pārbaudīti sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu dati), tika konstatēts, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir 8,7 %. Komisija norādīja, ka gadījumā, ja tās konstatējumu pamatā būtu dati no Ķīnas eksporta datubāzes, tad konstatētā dempinga starpība būtu vēl lielāka. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz iepriekš minēto (proti, korekcijām, kuru pamatā ir pārbaudīti sadarbībā iesaistīto Indijas uzņēmumu dati), tika konstatēts, ka vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir 8,7 %. Komisija norādīja, ka gadījumā, ja tās konstatējumu pamatā būtu dati no Ķīnas eksporta datubāzes, tad konstatētā dempinga starpība būtu vēl lielāka.

CIF

f)   
  Secinājums

Secinājums

| (73) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka attiecībā uz Savienību turpinās dempings, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vēl joprojām eksportēja skābeņskābi par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatēja, ka attiecībā uz Savienību turpinās dempings, jo Ķīnas ražotāji eksportētāji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vēl joprojām eksportēja skābeņskābi par dempinga cenām.

3.3.2.   Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

Importa iespējamā dinamika pasākumu atcelšanas gadījumā

| (74) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt. |
| --- | --- |

(74)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Komisija ne vien konstatēja dempinga turpināšanos, bet arī analizēja, vai pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespējamība, ka eksports par dempinga cenām varētu pieaugt.

| (75) | Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, šī analīze tika veikta, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un publiski pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, šī analīze tika veikta, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem faktiem, proti, pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un publiski pieejamo informāciju.

| (76) | Komisija novērtēja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu. |
| --- | --- |

(76)

Komisija novērtēja Ķīnas ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Ķīnas eksportētāju rīcību citos tirgos un Savienības tirgus pievilcīgumu.

a)   
  Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (77) | Saskaņā ar statistikas datiem, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja pārskatīšanas pieprasījumā, Ķīnas ražotāju kopējā jauda gadā ir apmēram [150 000–200 000] tonnu. Skābeņskābes patēriņš ĶTR iekšējā tirgū sasniedz aptuveni [50 000–100 000] tonnu un eksports – aptuveni [25 000–50 000] tonnu. Tādējādi, pieņemot, ka Ķīnas iekšzemes tirgu apgādā vienīgi Ķīnas ražotāji, ir aplēsts, ka Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda ir aptuveni [30 000–40 000] tonnu, kas veido aptuveni 20 % no to kopējās jaudas un trīskāršu aplēsto Savienības patēriņu. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar statistikas datiem, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja pārskatīšanas pieprasījumā, Ķīnas ražotāju kopējā jauda gadā ir apmēram [150 000–200 000] tonnu. Skābeņskābes patēriņš ĶTR iekšējā tirgū sasniedz aptuveni [50 000–100 000] tonnu un eksports – aptuveni [25 000–50 000] tonnu. Tādējādi, pieņemot, ka Ķīnas iekšzemes tirgu apgādā vienīgi Ķīnas ražotāji, ir aplēsts, ka Ķīnas ražotāju neizmantotā jauda ir aptuveni [30 000–40 000] tonnu, kas veido aptuveni 20 % no to kopējās jaudas un trīskāršu aplēsto Savienības patēriņu.

| (78) | Lai gan viens Indijas uzņēmums norādīja, ka vides problēmu dēļ vairāki Ķīnas ražotāji ir izbeiguši ražošanu, pieprasījuma iesniedzējs savos 2017. gada 28. novembrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka šāds samazinājums notika pirms 2013. gada. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas pamatotu kaut vienu no šiem apgalvojumiem. Tāpēc Komisija noraida abus apgalvojumus. |
| --- | --- |

(78)

Lai gan viens Indijas uzņēmums norādīja, ka vides problēmu dēļ vairāki Ķīnas ražotāji ir izbeiguši ražošanu, pieprasījuma iesniedzējs savos 2017. gada 28. novembrī iesniegtajos dokumentos apgalvoja, ka šāds samazinājums notika pirms 2013. gada. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas pamatotu kaut vienu no šiem apgalvojumiem. Tāpēc Komisija noraida abus apgalvojumus.

b)   
  Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

Ķīnas eksportētāju rīcība trešo valstu tirgos

| (79) | Lai analizētu Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējamo rīcību pasākumu neesības gadījumā, Komisija, izmantojot Ķīnas eksporta datubāzi, aplūkoja cenu līmeni saistībā ar Ķīnas eksporta pārdošanas apjomiem uz citām pasaules valstīm. ĶTR 10 galvenajos eksporta tirgos (izņemot Japānu) EXW līmenī koriģētā eksporta cena bija ievērojami mazāka par normālo vērtību, kas arī noteikta EXW līmenī, un tas varētu norādīt uz dempingu trešo valstu tirgos. Caurmērā citām pasaules valstīm noteiktā cena (EXW līmenī) ir par 30 % mazāka nekā normālā vērtība, kā arī mazāka nekā Ķīnas cena eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(79)

Lai analizētu Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējamo rīcību pasākumu neesības gadījumā, Komisija, izmantojot Ķīnas eksporta datubāzi, aplūkoja cenu līmeni saistībā ar Ķīnas eksporta pārdošanas apjomiem uz citām pasaules valstīm. ĶTR 10 galvenajos eksporta tirgos (izņemot Japānu) EXW līmenī koriģētā eksporta cena bija ievērojami mazāka par normālo vērtību, kas arī noteikta EXW līmenī, un tas varētu norādīt uz dempingu trešo valstu tirgos. Caurmērā citām pasaules valstīm noteiktā cena (EXW līmenī) ir par 30 % mazāka nekā normālā vērtība, kā arī mazāka nekā Ķīnas cena eksportam uz Savienību.

EXW

EXW

EXW

c)   
  Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (80) | Kā iepriekš norādīts 3.2. iedaļā, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus ir neliels, taču cenu ziņā pievilcīgs. Turklāt Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū, lai gan spēkā bija parastie un antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(80)

Kā iepriekš norādīts 3.2. iedaļā, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus ir neliels, taču cenu ziņā pievilcīgs. Turklāt Ķīnas eksports turpināja ienākt Savienības tirgū, lai gan spēkā bija parastie un antidempinga maksājumi.

d)   
  Secinājums

Secinājums

| (81) | Ņemot vērā pieejamo ĶTR neizmantoto jaudu, Ķīnas ražotāju vispārējo rīcību trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums pieejamās ĶTR jaudas tiks izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiks novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā pieejamo ĶTR neizmantoto jaudu, Ķīnas ražotāju vispārējo rīcību trešo valstu tirgos un Savienības tirgus pievilcību cenu ziņā, ir iespējams, ka pasākumu neesības gadījumā vismaz zināms daudzums pieejamās ĶTR jaudas tiks izmantots, lai ražotu skābeņskābi eksportam uz Savienību, vai ka zināma daļa eksporta uz trešo valstu tirgiem tiks novirzīta uz Savienību, ņemot vērā, ka Savienības tirgū ir augstākas cenas.

| (82) | Kopumā Komisija uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Ķīnas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(82)

Kopumā Komisija uzskatīja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka Ķīnas uzņēmumi eksportēs uz Savienību lielākus daudzumus nekā pašlaik, turklāt par dempinga cenām.

3.4.   Secinājums par dempingu

Secinājums par dempingu

| (83) | Visbeidzot, lielā aplēstā ražošanas jauda, lielā neizmantotā jauda kopā ar cenu līmeņiem citos eksporta tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, ievērojami palielinātos. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abām attiecīgajām valstīm noteikto dempinga starpību, arī ir iespējams, ka nākotnē eksports turpināsies par izteiktām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, lielā aplēstā ražošanas jauda, lielā neizmantotā jauda kopā ar cenu līmeņiem citos eksporta tirgos un Savienības tirgus pievilcīgums norāda uz to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā eksports uz Savienību, visticamāk, ievērojami palielinātos. Ņemot vērā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā abām attiecīgajām valstīm noteikto dempinga starpību, arī ir iespējams, ka nākotnē eksports turpināsies par izteiktām dempinga cenām.

| (84) | Tādējādi Komisija konstatēja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings no Indijas un ĶTR varētu turpināsies. |
| --- | --- |

(84)

Tādējādi Komisija konstatēja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings no Indijas un ĶTR varētu turpināsies.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (85) | Savienības ražošanas nozari joprojām veido tās pašas ražotnes, kas bija arī sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu ražoja divi zināmi Savienības ražotāji – Oxaquim S.A. (“Oxaquim”) un WeylChem Lamotte S.A.S. (“WeylChem”) (15). Pārskatīšanas periodā uzņēmums Oxaquim kā tāds ražoja lielāko daļu no kopējā Savienības skābeņskābes ražošanas apjoma (vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma). Uzņēmums WeylChem neiebilda pret to, ka tiek sākta pārskatīšanas izmeklēšana, taču nolēma nesadarboties. Citu attiecīgā ražojuma ražotāju Savienībā šobrīd nav. Tādējādi abi šie ražotāji – Oxaquim un WeylChem – veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. Turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(85)

Savienības ražošanas nozari joprojām veido tās pašas ražotnes, kas bija arī sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecīgo ražojumu ražoja divi zināmi Savienības ražotāji – Oxaquim S.A. (“Oxaquim”) un WeylChem Lamotte S.A.S. (“WeylChem”) (15). Pārskatīšanas periodā uzņēmums Oxaquim kā tāds ražoja lielāko daļu no kopējā Savienības skābeņskābes ražošanas apjoma (vairāk nekā 50 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma). Uzņēmums WeylChem neiebilda pret to, ka tiek sākta pārskatīšanas izmeklēšana, taču nolēma nesadarboties. Citu attiecīgā ražojuma ražotāju Savienībā šobrīd nav. Tādējādi abi šie ražotāji – Oxaquim un WeylChem – veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē. Turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.

Oxaquim S.A.

Oxaquim

WeylChem Lamotte S.A.S.

WeylChem

15

Oxaquim

WeylChem

Oxaquim

WeylChem

| (86) | Kopējais Savienības ražošanas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tostarp termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, datiem, kas savākti pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un informāciju, kas iegūta no sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja. Šī informācija ļāva pārliecināties arī par tā ražotāja esību un ražošanas apjomu, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija 15 000–20 000 tonnu (16). |
| --- | --- |

(86)

Kopējais Savienības ražošanas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tostarp termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, datiem, kas savākti pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un informāciju, kas iegūta no sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja. Šī informācija ļāva pārliecināties arī par tā ražotāja esību un ražošanas apjomu, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādējādi tika lēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopējais Savienības ražošanas apjoms bija 15 000–20 000 tonnu (16).

16

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (87) | Patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares importa apjomu un kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pārbaudītiem Oxaquim datiem un aplēsi par WeylChem, kuras pamatā ir Eurostat dati. |
| --- | --- |

(87)

Patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares importa apjomu un kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pārbaudītiem Oxaquim datiem un aplēsi par WeylChem, kuras pamatā ir Eurostat dati.

Oxaquim

WeylChem

Eurostat

| (88) | Patēriņam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā











  Kopējais patēriņš | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 11 544 | 11 803 | 10 315 | 10 175 | 10 482 |
| Indekss (2013. g. = 100) | 100 | 102 | 89 | 88 | 91 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās. |

(88)

Patēriņam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

Kopējais patēriņš

2013

2014

2015

2016

PIP

Tonnas

11 544

11 803

10 315

10 175

10 482

Indekss (2013. g. = 100)

Indekss (2013. g. = 100)

100

100

102

102

89

89

88

88

91

91

Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

Avots: Eurostat,

| (89) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, t. i., no 11 544 tonnām 2013. gadā līdz 10 482 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jeb par 9 %. |
| --- | --- |

(89)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās, t. i., no 11 544 tonnām 2013. gadā līdz 10 482 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jeb par 9 %.

4.2.1.   Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

2. tabula

2. tabula

Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļas

Indijas un ĶTR importa apjoms un tirgus daļas

| Importa apjomi (tonnās) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija un ĶTR | 2 633 | 2 397 | 1 818 | 1 855 | 1 658 |
| Indekss (2013. g. = 100) | 100 | 91 | 69 | 70 | 63 |
| Tirgus daļa (%) | 22,8 | 20,3 | 17,6 | 18,2 | 15,8 |
| Avots: Eurostat. |

Importa apjomi (tonnās)

2013

2014

2015

2016

PIP

Indija un ĶTR

2 633

2 397

1 818

1 855

1 658

Indekss (2013. g. = 100)

Indekss (2013. g. = 100)

100

100

91

91

69

69

70

70

63

63

Tirgus daļa (%)

22,8

20,3

17,6

18,2

15,8

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

| (90) | Indijas un ĶTR importa apjomi samazinājās no 2 633 tonnām 2013. gadā līdz 1 658 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 37 %, un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 22,8 % līdz 15,8 %, proti, par 7 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(90)

Indijas un ĶTR importa apjomi samazinājās no 2 633 tonnām 2013. gadā līdz 1 658 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 37 %, un to tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās no 22,8 % līdz 15,8 %, proti, par 7 procentpunktiem.

| (91) | Lai gan Indijas un ĶTR importa apjomi un tirgus daļa samazinājās, attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem tomēr izdevās saglabāt būtisku tirgus daļu. |
| --- | --- |

(91)

Lai gan Indijas un ĶTR importa apjomi un tirgus daļa samazinājās, attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem tomēr izdevās saglabāt būtisku tirgus daļu.

4.2.2.   Importa cena un cenu samazinājums

Importa cena un cenu samazinājums

3. tabula

3. tabula

Indijas un ĶTR importa vidējā cena

Indijas un ĶTR importa vidējā cena

| Importa cena (EUR/t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija un ĶTR | 745 | 645 | 769 | 724 | 718 |
| Indekss (2012. g. = 100) | 100 | 87 | 103 | 97 | 96 |
| Avots: Eurostat. |

Importa cena (EUR/t)

2013

2014

2015

2016

PIP

Indija un ĶTR

745

645

769

724

718

Indekss (2012. g. = 100)

Indekss (2012. g. = 100)

100

100

87

87

103

103

97

97

96

96

Avots: Eurostat.

Avots: Eurostat

| (92) | Vidējās cenas importam no attiecīgajām valstīm vispirms samazinājās no 745 EUR/t 2013. gadā līdz 645 EUR/t 2014. gadā, bet pēc tam palielinājās līdz 769 EUR/t 2015. gadā. Cena atkal samazinājās 2016. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tā sasniedza 718 EUR/t. Kopējais samazinājums laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam bija 4 %. |
| --- | --- |

(92)

Vidējās cenas importam no attiecīgajām valstīm vispirms samazinājās no 745 EUR/t 2013. gadā līdz 645 EUR/t 2014. gadā, bet pēc tam palielinājās līdz 769 EUR/t 2015. gadā. Cena atkal samazinājās 2016. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad tā sasniedza 718 EUR/t. Kopējais samazinājums laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam bija 4 %.

| (93) | Savienības tirgū pastāvošo pārdošanas cenu salīdzināšanai tika izmantotas sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas un attiecīgo valstu importa cenas. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja attiecīgās pārdošanas cenas bija neatkarīgiem pircējiem noteiktās cenas, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. |
| --- | --- |

(93)

Savienības tirgū pastāvošo pārdošanas cenu salīdzināšanai tika izmantotas sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas un attiecīgo valstu importa cenas. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja attiecīgās pārdošanas cenas bija neatkarīgiem pircējiem noteiktās cenas, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus.

EXW

| (94) | Šīs cenas tika salīdzinātas ar Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktajām cenām, kas koriģētas līdz CIF cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Tā kā ĶTR nesadarbojās, cenas pamatā bija Eurostat dati, jo tā nodrošina cenu norādes tādas CIF cenas līmenī, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Pēc tam saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanu, parasto muitas nodokli un antidempinga maksājumu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām, CIF cena tika koriģēta uz augšu. |
| --- | --- |

(94)

Šīs cenas tika salīdzinātas ar Indijas un Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktajām cenām, kas koriģētas līdz CIF cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Tā kā ĶTR nesadarbojās, cenas pamatā bija Eurostat dati, jo tā nodrošina cenu norādes tādas CIF cenas līmenī, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai. Pēc tam saistībā ar pēcimportēšanas izmaksām, t. i., muitošanu, parasto muitas nodokli un antidempinga maksājumu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksām, CIF cena tika koriģēta uz augšu.

CIF

Eurostat

CIF

CIF

| (95) | Tika novērots, ka laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas samazinājās par 10 % (sk. 7. tabulu), savukārt no attiecīgajām valstīm importēto preču cenu samazinājums bija mazāk straujš – aptuveni 3,6 % ĶTR un 6 % Indijai. Tomēr cenu atšķirība starp importētām precēm un precēm, kas ražotas Savienībā, joprojām bija liela un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja būtisku cenu samazinājumu. Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no Savienības ražotāja apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, norādīja uz vidējo svērto cenu samazinājumu. Attiecībā uz ĶTR cenu samazinājuma starpība tika noteikta 8 % (17) apmērā, un attiecībā uz abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem cenu samazinājums attiecīgi tika noteikts 7,1 % un 6,6 % apmērā. |
| --- | --- |

(95)

Tika novērots, ka laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas samazinājās par 10 % (sk. 7. tabulu), savukārt no attiecīgajām valstīm importēto preču cenu samazinājums bija mazāk straujš – aptuveni 3,6 % ĶTR un 6 % Indijai. Tomēr cenu atšķirība starp importētām precēm un precēm, kas ražotas Savienībā, joprojām bija liela un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā radīja būtisku cenu samazinājumu. Salīdzinājuma rezultāts, izteikts procentos no Savienības ražotāja apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, norādīja uz vidējo svērto cenu samazinājumu. Attiecībā uz ĶTR cenu samazinājuma starpība tika noteikta 8 % (17) apmērā, un attiecībā uz abiem sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem cenu samazinājums attiecīgi tika noteikts 7,1 % un 6,6 % apmērā.

17

4.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.3.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (96) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(96)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (97) | Kā minēts 15. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, atlase netika izmantota. |
| --- | --- |

(97)

Kā minēts 15. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, atlase netika izmantota.

| (98) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, tirdzniecības statistiku un datiem, kas savākti pēc pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja vienīgi sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam, t. i., Oxaquim, pamatojoties uz datiem, kas ietverti pārbaudītajā atbildē uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(98)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari, pamatojoties uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs norādīja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, tirdzniecības statistiku un datiem, kas savākti pēc pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja vienīgi sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam, t. i., Oxaquim, pamatojoties uz datiem, kas ietverti pārbaudītajā atbildē uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

Oxaquim

| (99) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums. |
| --- | --- |

(99)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums.

| (100) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(100)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem.

| (101) | Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzei lielākoties iegūti no viena avota, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, bija jāindeksē, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzei lielākoties iegūti no viena avota, dati, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, bija jāindeksē, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti.

4.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.3.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (102) | Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums











  Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 100 | 114 | 114 | 116 | 124 |
| Ražošanas jauda | 100 | 100 | 100 | 100 | 108 |
| Jaudas izmantojums | 100 | 114 | 114 | 116 | 115 |
| Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās. |

(102)

Attiecīgajā periodā Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Ražošanas apjoms

100

114

114

116

124

Ražošanas jauda

100

100

100

100

108

Jaudas izmantojums

100

114

114

116

115

Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

Avots:

| (103) | Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 24 %. |
| --- | --- |

(103)

Ražošanas apjoms attiecīgajā periodā pieauga. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 24 %.

| (104) | Ieguldījumu dēļ ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. |
| --- | --- |

(104)

Ieguldījumu dēļ ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %.

| (105) | Tā kā ražošanas apjoms pieauga nedaudz vairāk par ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. |
| --- | --- |

(105)

Tā kā ražošanas apjoms pieauga nedaudz vairāk par ražošanas jaudu, jaudas izmantojums attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %.

4.3.2.2.   Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienībā un tirgus daļa

| (106) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam nesaistītiem pircējiem Savienībā un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un tirgus daļa











  Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms | 100 | 103 | 95 | 89 | 94 |
| Tirgus daļa | 100 | 101 | 106 | 101 | 103 |
| Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās. |

(106)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam nesaistītiem pircējiem Savienībā un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un tirgus daļa

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Pārdošanas apjoms

100

103

95

89

94

Tirgus daļa

100

101

106

101

103

Avots: Eurostat, pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem un aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

Avots: Eurostat,

| (107) | Par 9 % samazinoties Savienības patēriņam, kas minēts 91. apsvērumā, attiecīgajā periodā par 6 % samazinājās pārdošanas apjoms. Lai gan pārdošanas apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Šis pieaugums ir saistīts ar Indijas un ĶTR importa tirgus daļas samazinājumu. |
| --- | --- |

(107)

Par 9 % samazinoties Savienības patēriņam, kas minēts 91. apsvērumā, attiecīgajā periodā par 6 % samazinājās pārdošanas apjoms. Lai gan pārdošanas apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nedaudz palielinājās. Šis pieaugums ir saistīts ar Indijas un ĶTR importa tirgus daļas samazinājumu.

4.3.2.3.   Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

| (108) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas











  Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 100 | 105 | 100 | 112 | 117 |
| Ražīgums | 100 | 108 | 113 | 103 | 105 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 100 | 101 | 104 | 108 | 111 |
| Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās. |

(108)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Nodarbināto skaits

100

105

100

112

117

Ražīgums

100

108

113

103

105

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

100

101

104

108

111

Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem, aplēses par Savienības ražotāju, kas nesadarbojās.

Avots:

| (109) | Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 17 %, kas atbilst ražošanas apjoma pieaugumam par 24 % tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(109)

Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē kopumā pieauga par 17 %, kas atbilst ražošanas apjoma pieaugumam par 24 % tajā pašā periodā.

| (110) | Laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam palielinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(110)

Laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam palielinājās par 11 %.

4.3.2.4.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (111) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā individuālās dempinga starpības, kas konstatētas sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Ķīnas importam, joprojām bija būtiskas (sk. iepriekš 48. un 72. apsvērumu). |
| --- | --- |

(111)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā individuālās dempinga starpības, kas konstatētas sadarbībā iesaistītajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Ķīnas importam, joprojām bija būtiskas (sk. iepriekš 48. un 72. apsvērumu).

| (112) | Tomēr, lai gan Indija un ĶTR joprojām nodarbojās ar dempingu, kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka ieviestie pasākumi pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(112)

Tomēr, lai gan Indija un ĶTR joprojām nodarbojās ar dempingu, kaitējuma rādītāju analīze liecina, ka ieviestie pasākumi pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozari.

4.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.3.3.1.   Vispārīgas piezīmes

| (113) | Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, ražošanas izmaksu, krājumu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākumu no ieguldījumiem) analīze tika veikta vienīgā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja līmenī. |
| --- | --- |

(113)

Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, ražošanas izmaksu, krājumu, rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākumu no ieguldījumiem) analīze tika veikta vienīgā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja līmenī.

4.3.3.2.   Cenas un faktori, kas ietekmē cenas

| (114) | Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas











  Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā | 100 | 88 | 90 | 91 | 90 |
| Vienības ražošanas izmaksas | 100 | 81 | 89 | 82 | 80 |
| Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem. |

(114)

Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

Vidējās pārdošanas cenas un vienības izmaksas

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā

100

88

90

91

90

Vienības ražošanas izmaksas

100

81

89

82

80

Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (115) | Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. Šis samazinājums zināmā mērā sekoja ražošanas izmaksu samazinājumam par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(115)

Savienības ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %. Šis samazinājums zināmā mērā sekoja ražošanas izmaksu samazinājumam par 20 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (116) | Izmeklēšanā atklājās, ka izmaksas samazinājās galvenokārt tādēļ, ka šajā periodā samazinājās izejvielu cena, kā arī tādēļ, ka, veicot ieguldījumus tehnoloģiskos uzlabojumos, tika optimizēts ražošanas process. |
| --- | --- |

(116)

Izmeklēšanā atklājās, ka izmaksas samazinājās galvenokārt tādēļ, ka šajā periodā samazinājās izejvielu cena, kā arī tādēļ, ka, veicot ieguldījumus tehnoloģiskos uzlabojumos, tika optimizēts ražošanas process.

4.3.3.3.   Krājumi

| (117) | Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Krājumi











  Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 100 | 27 | 11 | 13 | 49 |
| Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%) | 2,8 | 0,7 | 0,3 | 0,3 | 1,1 |
| Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem. |

(117)

Savienības ražošanas nozares krājumu apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Krājumi

Krājumi

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Krājumi perioda beigās

100

27

11

13

49

Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

2,8

0,7

0,3

0,3

1,1

Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (118) | Ņemot vērā attiecīgā ražojuma īpatnības, krājumi ir ļoti nelieli. Tā kā attiecīgais ražojums ātri bojājas, tad ražotāji ražo preces tūlītējai pārvadāšanai. Tādēļ šis rādītājs nav ļoti būtisks, lai raksturotu Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā attiecīgā ražojuma īpatnības, krājumi ir ļoti nelieli. Tā kā attiecīgais ražojums ātri bojājas, tad ražotāji ražo preces tūlītējai pārvadāšanai. Tādēļ šis rādītājs nav ļoti būtisks, lai raksturotu Savienības ražošanas nozares stāvokli.

4.3.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

9. tabula

9. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījuma

| Indekss (2013. g. = 100) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte | 100 | 267 | 134 | 305 | 332 |
| Naudas plūsma | 100 | 144 | 110 | 149 | 165 |
| Ieguldījumi | 100 | 56 | 194 | 328 | 247 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 281 | 144 | 283 | 333 |
| Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem. |

Indekss (2013. g. = 100)

2013

2014

2015

2016

PIP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdošanas darījumu rentabilitāte

100

267

134

305

332

Naudas plūsma

100

144

110

149

165

Ieguldījumi

100

56

194

328

247

Ienākums no ieguldījumiem

100

281

144

283

333

Avots: pārbaudīta atbilde uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (119) | Komisija noteica sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no attiecīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nepārtraukti pieauga, atspoguļojot lielāku ražošanas izmaksu samazinājumu salīdzinājumā ar pārdošanas cenu attiecīgajā periodā, kā paskaidrots 116. apsvērumā. |
| --- | --- |

(119)

Komisija noteica sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no attiecīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nepārtraukti pieauga, atspoguļojot lielāku ražošanas izmaksu samazinājumu salīdzinājumā ar pārdošanas cenu attiecīgajā periodā, kā paskaidrots 116. apsvērumā.

| (120) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma palielinājās, izņemot 2015. gadu, kad tā samazinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 65 % atbilstīgi pieaugošajai rentabilitātei. |
| --- | --- |

(120)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību. Attiecīgajā periodā naudas plūsma palielinājās, izņemot 2015. gadu, kad tā samazinājās. Kopumā neto naudas plūsma attiecīgajā periodā palielinājās par 65 % atbilstīgi pieaugošajai rentabilitātei.

| (121) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 147 %, izņemot 2014. gadu, kad tie samazinājās par 44 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Ieguldījumi ne tikai galvenokārt palīdzēja palielināt jaudu un līdz ar to eksportu, lai saglabātu konkurētspēju pasaules tirgū, bet arī sekmēja tehnoloģisku uzlabojumu, augstāku kvalitāti, labāku ienesīgumu un izejvielu mazāku patēriņu, tādējādi uzlabojot ražīgumu un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(121)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 147 %, izņemot 2014. gadu, kad tie samazinājās par 44 % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Ieguldījumi ne tikai galvenokārt palīdzēja palielināt jaudu un līdz ar to eksportu, lai saglabātu konkurētspēju pasaules tirgū, bet arī sekmēja tehnoloģisku uzlabojumu, augstāku kvalitāti, labāku ienesīgumu un izejvielu mazāku patēriņu, tādējādi uzlabojot ražīgumu un vides aizsardzību.

| (122) | Tāpat kā citi finanšu rādītāji arī ienākums no ieguldījuma līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā bija pozitīvs, atspoguļojot rentabilitātes tendenci. |
| --- | --- |

(122)

Tāpat kā citi finanšu rādītāji arī ienākums no ieguldījuma līdzīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā bija pozitīvs, atspoguļojot rentabilitātes tendenci.

4.3.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (123) | Izmeklēšanā atklājās, ka pasākumu piemērošana no 2011. gada ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma. |
| --- | --- |

(123)

Izmeklēšanā atklājās, ka pasākumu piemērošana no 2011. gada ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.

| (124) | Kaitējuma rādītāji liecina par pozitīvu tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(124)

Kaitējuma rādītāji liecina par pozitīvu tendenci attiecībā uz Savienības ražošanas nozari.

| (125) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās (par 332 % laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam). Tas ir būtisks uzlabojums salīdzinājumā ar zemo vai negatīvo rentabilitātes līmeni, kas vērojams laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam (attiecīgais periods sākotnējās izmeklēšanas laikā). Šī peļņa, kas daļēji saistīta arī ar izejvielu cenas samazinājumu, ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt zināmus ieguldījumus, tostarp atkritumu un vides ietekmējuma samazināšanā. |
| --- | --- |

(125)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās (par 332 % laikposmā no 2013. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam). Tas ir būtisks uzlabojums salīdzinājumā ar zemo vai negatīvo rentabilitātes līmeni, kas vērojams laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam (attiecīgais periods sākotnējās izmeklēšanas laikā). Šī peļņa, kas daļēji saistīta arī ar izejvielu cenas samazinājumu, ļāva Savienības ražošanas nozarei veikt zināmus ieguldījumus, tostarp atkritumu un vides ietekmējuma samazināšanā.

| (126) | Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 9 %, ražošanas apjoms palielinājās par 24 %, bet ražošanas jauda par 8 %, savukārt pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 6 %. Salīdzinājumā ar 2013. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai par 3 %. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā arī palielinājās. |
| --- | --- |

(126)

Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 9 %, ražošanas apjoms palielinājās par 24 %, bet ražošanas jauda par 8 %, savukārt pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 6 %. Salīdzinājumā ar 2013. gadu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai par 3 %. Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā arī palielinājās.

| (127) | Ieguldījumi attiecīgajā periodā pieauga par 147 %, bet ienākums no ieguldījumiem – par 333 %. |
| --- | --- |

(127)

Ieguldījumi attiecīgajā periodā pieauga par 147 %, bet ienākums no ieguldījumiem – par 333 %.

| (128) | Attiecīgajā periodā uzlabojās ražīgums. Atbilstīgi ražošanas apjomiem attiecīgajā periodā pieauga arī nodarbinātība. |
| --- | --- |

(128)

Attiecīgajā periodā uzlabojās ražīgums. Atbilstīgi ražošanas apjomiem attiecīgajā periodā pieauga arī nodarbinātība.

| (129) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(129)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOTAS RAŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

KAITĒJUMA ATKĀRTOTAS RAŠANĀS VAI TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (130) | Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tika novērtēts, vai pastāvētu kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums, tika novērtēts, vai pastāvētu kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (131) | Šajā sakarā Komisija izvērtēja Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu dinamikas iespējamo ietekmi uz Indijas un Ķīnas importa apjomiem un cenām, kā arī šādas dinamikas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, cenām un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(131)

Šajā sakarā Komisija izvērtēja Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu dinamikas iespējamo ietekmi uz Indijas un Ķīnas importa apjomiem un cenām, kā arī šādas dinamikas ietekmi uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, cenām un rentabilitāti.

| (132) | Attiecībā uz importa cenas līmeņiem izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā joprojām pastāvēja konstants Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums. Turklāt, ja atceltu spēkā esošos pasākumus un pieņemtu, ka attiecīgo valstu importa cena un Savienības ražošanas nozares cena paliek tāda pati kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importa cenas būtu par 12 %–34,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz importa cenas līmeņiem izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan spēkā bija antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā joprojām pastāvēja konstants Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums. Turklāt, ja atceltu spēkā esošos pasākumus un pieņemtu, ka attiecīgo valstu importa cena un Savienības ražošanas nozares cena paliek tāda pati kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, importa cenas būtu par 12 %–34,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Tādējādi Savienības ražošanas nozare varētu zaudēt pārdošanas apjomu, kā arī tirgus daļas Savienības tirgū.

| (133) | Attiecībā uz Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu tika ņemta vērā 52., 53., 77. un 78. apsvērumā veiktā analīze. Šī analīze atklāja, ka ĶTR rīcībā ir ievērojama neizmantotā jauda un ka Indijas neizmantotā jauda ir vienāda vai lielāka par Eiropas tirgus kopējo lielumu. Ķīnas un Indijas iekšzemes pieprasījums un citi eksporta tirgi, izņemot Savienības tirgu, nav spējīgi, iespējams, pilnībā izmantot visu neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz Indijas un ĶTR ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu tika ņemta vērā 52., 53., 77. un 78. apsvērumā veiktā analīze. Šī analīze atklāja, ka ĶTR rīcībā ir ievērojama neizmantotā jauda un ka Indijas neizmantotā jauda ir vienāda vai lielāka par Eiropas tirgus kopējo lielumu. Ķīnas un Indijas iekšzemes pieprasījums un citi eksporta tirgi, izņemot Savienības tirgu, nav spējīgi, iespējams, pilnībā izmantot visu neizmantoto jaudu.

| (134) | Visbeidzot, kā norādīts 54., 55., 56., 79. un 80. apsvērumā, Savienības skābeņskābes tirgus ir pievilcīgs, tāpēc spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā Indijas un Ķīnas ražotājiem ir stimuls pārorientēt eksportu no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kurā cenas ir augstākas. |
| --- | --- |

(134)

Visbeidzot, kā norādīts 54., 55., 56., 79. un 80. apsvērumā, Savienības skābeņskābes tirgus ir pievilcīgs, tāpēc spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā Indijas un Ķīnas ražotājiem ir stimuls pārorientēt eksportu no citām trešām valstīm uz Savienības tirgu, kurā cenas ir augstākas.

| (135) | Tiek uzskatīts, ka pasākumu neesības gadījumā potenciāli ievērojams ražojumu imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR varētu atkal vājināt Savienības ražošanas nozari un apdraudēt tās dzīvotspēju un izdzīvošanu. |
| --- | --- |

(135)

Tiek uzskatīts, ka pasākumu neesības gadījumā potenciāli ievērojams ražojumu imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR varētu atkal vājināt Savienības ražošanas nozari un apdraudēt tās dzīvotspēju un izdzīvošanu.

| (136) | Lai novērtētu šāda attiecīgo valstu lētā importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, Komisija vispirms aplūkoja tās iespējamo tirgus daļas zudumu. Tā pētīja, kāda ietekme varētu būt tam, ja attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji importētu tādus pašus daudzumus kā sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, pirms pasākumu ieviešanas. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šāds attiecīgā ražojuma dempinga importa apjoms bija pietiekams, lai radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(136)

Lai novērtētu šāda attiecīgo valstu lētā importa iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, Komisija vispirms aplūkoja tās iespējamo tirgus daļas zudumu. Tā pētīja, kāda ietekme varētu būt tam, ja attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji importētu tādus pašus daudzumus kā sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, pirms pasākumu ieviešanas. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šāds attiecīgā ražojuma dempinga importa apjoms bija pietiekams, lai radītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (137) | Šajā analīzē Komisija uzskatīja, ka attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenām un Savienības ražošanas nozares cenām būtu jāpaliek tādām pašām kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisija pieņēma, ka attiecīgo valstu importa apjomi vispirms pārņemtu citu trešo valstu tirgus daļu un pēc tam – Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Ņemot vērā šos pieņēmumus, 136. apsvērumā minētajā analīzē atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs ciestu zaudējumus un atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(137)

Šajā analīzē Komisija uzskatīja, ka attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenām un Savienības ražošanas nozares cenām būtu jāpaliek tādām pašām kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisija pieņēma, ka attiecīgo valstu importa apjomi vispirms pārņemtu citu trešo valstu tirgus daļu un pēc tam – Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Ņemot vērā šos pieņēmumus, 136. apsvērumā minētajā analīzē atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periodā konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs ciestu zaudējumus un atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

| (138) | Izmeklēšanā atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periods konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs atkal ciestu zaudējumus un kaitējums atkārtotos. |
| --- | --- |

(138)

Izmeklēšanā atklājās, ka tad, ja pasākumus atceltu un Ķīnas un Indijas imports sasniegtu sākotnējās izmeklēšanas periods konstatētos apjomus, sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs atkal ciestu zaudējumus un kaitējums atkārtotos.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu neesības gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu eksports no ĶTR un Indijas par dempinga cenām un pastāvētu būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu neesības gadījumā, visticamāk, ievērojami pieaugtu eksports no ĶTR un Indijas par dempinga cenām un pastāvētu būtiska kaitējuma atkārtošanās iespējamība.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (140) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana Indijai un ĶTR būtu pretrunā Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(140)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo pasākumu saglabāšana Indijai un ĶTR būtu pretrunā Savienības interesēm. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (141) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR. Tomēr, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti, ir iespējams, ka kaitējums atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozarei potenciāli būtu jāsaskaras ar dempinga importu ievērojamos apjomos un ievērojamu cenu spiedienu. Tādējādi iepriekš norādīto iemeslu dēļ Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis būtiski pasliktinātos. Turpretim pasākumu saglabāšana nodrošinātu tirgū noteiktību, ļaujot Savienības ražošanas nozarei saglabāt pozitīvo ekonomisko stāvokli un turpināt savus ieguldījumus un izaugsmes plānus. |
| --- | --- |

(141)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no kaitējuma, kuru radīja imports par dempinga cenām no Indijas un ĶTR. Tomēr, ja pasākumi pret Indiju un ĶTR tiktu atcelti, ir iespējams, ka kaitējums atkārtotos, jo Savienības ražošanas nozarei potenciāli būtu jāsaskaras ar dempinga importu ievērojamos apjomos un ievērojamu cenu spiedienu. Tādējādi iepriekš norādīto iemeslu dēļ Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis būtiski pasliktinātos. Turpretim pasākumu saglabāšana nodrošinātu tirgū noteiktību, ļaujot Savienības ražošanas nozarei saglabāt pozitīvo ekonomisko stāvokli un turpināt savus ieguldījumus un izaugsmes plānus.

| (142) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būs Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana būs Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.3.   Nesaistīto importētāju intereses

Nesaistīto importētāju intereses

| (143) | Izmeklēšanas laikā ar Komisiju nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs. |
| --- | --- |

(143)

Izmeklēšanas laikā ar Komisiju nesadarbojās neviens nesaistītais importētājs.

| (144) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(144)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda ievērojama negatīva ietekme uz importētājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.4.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (145) | Anketas tika nosūtītas zināmiem lietotājiem. Komisija saņēma atbildi tikai no pieciem attiecīgā ražojuma lietotājiem, lai gan šo ražojumu izmanto daudzās nozarēs. Divi lietotāji atsūtīja atpakaļ izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem, divi citi lietotāji atsūtīja tikai aizpildītas tabulas, bet viens lietotājs iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(145)

Anketas tika nosūtītas zināmiem lietotājiem. Komisija saņēma atbildi tikai no pieciem attiecīgā ražojuma lietotājiem, lai gan šo ražojumu izmanto daudzās nozarēs. Divi lietotāji atsūtīja atpakaļ izsmeļošas atbildes uz anketas jautājumiem, divi citi lietotāji atsūtīja tikai aizpildītas tabulas, bet viens lietotājs iesniedza piezīmes.

| (146) | Neviens lietotājs neiebilda pret pasākumu pagarināšanu, un četri no tiem skaidri norādīja, ka atbalsta pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(146)

Neviens lietotājs neiebilda pret pasākumu pagarināšanu, un četri no tiem skaidri norādīja, ka atbalsta pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanu.

| (147) | Ņemot vērā to, ka Komisija no lietotājiem nav saņēmusi nevienu iebildumu, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda negatīva ietekme uz Savienības lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā to, ka Komisija no lietotājiem nav saņēmusi nevienu iebildumu, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu saglabāšanai varētu būt tāda negatīva ietekme uz Savienības lietotājiem, kura atsvērtu pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru pamatā būtu Savienības intereses izbeigt Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam noteiktos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru pamatā būtu Savienības intereses izbeigt Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam noteiktos antidempinga pasākumus.

7.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| (149) | Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja saglabāt spēkā esošos pasākumus pret Indiju un ĶTR. Pēc šīs informācijas atklāšanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Komisija saņēma piezīmes tikai no Savienības ražošanas nozares. Šīs piezīmes tika analizētas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(149)

Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tā plānoja saglabāt spēkā esošos pasākumus pret Indiju un ĶTR. Pēc šīs informācijas atklāšanas minētajām personām tika dots laiks piezīmju sniegšanai. Komisija saņēma piezīmes tikai no Savienības ražošanas nozares. Šīs piezīmes tika analizētas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

8.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (150) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos secinājumus, kas izdarīti par dempinga un kaitējuma turpināšanos/atkārtošanos, secināms, ka, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam, būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(150)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos secinājumus, kas izdarīti par dempinga un kaitējuma turpināšanos/atkārtošanos, secināms, ka, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Regulu (EK) Nr. 325/2012 noteiktie antidempinga pasākumi, kas piemērojami Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam, būtu jāsaglabā.

| (151) | Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (18). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(151)

Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (18). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

18

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (152) | Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (19), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru (19), ir lietderīgi paredzēt nokavējuma procentu likmi, kas maksājama galīgo maksājumu atmaksas gadījumā, jo attiecīgajos spēkā esošajos noteikumos par muitas nodokļiem šāda procentu likme nav paredzēta un valsts noteikumu piemērošana radītu pārmērīgu konkurences kropļošanu starp tirgus dalībniekiem atkarībā no tā, kura dalībvalsts ir izvēlēta muitošanai.

19

| (153) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

(153)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādas Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā un turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Punjab Chemicals and Crop Protection Limited | 22,8 | B230 |
| Star Oxochem Pvt. Ltd | 31,5 | B270 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 43,6 | B999 |
| ĶTR | Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd | 37,7 | B231 |
| Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd | 14,6 | B232 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 52,2 | B999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Indija

Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

22,8

B230

Star Oxochem Pvt. Ltd

31,5

B270

Visi pārējie uzņēmumi

43,6

B999

ĶTR

Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

37,7

B231

Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

14,6

B232

Visi pārējie uzņēmumi

52,2

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, tad piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteikto maksājumu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Nokavējuma procents, kas maksājams tādas atmaksas gadījumā, kura rada tiesības uz nokavējuma procenta maksājumu, ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par vienu procentpunktu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2012. gada 12. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 325/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu (OV L 106, 18.4.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Lieta T-310/12 Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome.

3

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

(4)  Komisijas 2016. gada 28. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2081, ar ko atkārtoti uzliek galīgo antidempinga maksājumu tādas skābeņskābes importam, kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru ražo Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (OV L 321, 29.11.2016., 48. lpp.).

4

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

(5)  
  OV C 329, 7.9.2016., 4. lpp.

5

(6)  Paziņojums par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam piemērojamo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu (OV C 117, 12.4.2017., 15. lpp.).

6

(7)  Abu ražotāju eksportētāju sniegtā informācija un šādi avoti: termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma dati, cita ražotāja eksportētāja nepārbaudīta atlases veidlapa un sākotnējā izmeklēšanā iegūtie dati. Abu sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju jaudas izmantojums tika lietots kā aplēse attiecībā uz abiem pārējiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem.

7

(8)  Sk. uzņēmuma Star Oxochem
  2017. gada 23. oktobrī iesniegto nekonfidenciālo informāciju.

8

Star Oxochem

(9)  Kopējais muitas tarifs. Skābeņskābes (2917 11 00), tās sāļu un esteru līgtā nodokļu likme ir 6,5 %. Sk. Komisijas 2016. gada 6. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2016/1821, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 294, 28.10.2016., 1. lpp.), un Komisijas 2017. gada 12. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2017/1925, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 282, 31.10.2017., 1. lpp.).

9

(10)  
  MEIS shēmu ieviesa 2015. gadā, lai aizstātu iepriekšējās shēmas. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx

10

MEIS

(11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php. Indija 2017. gada 1. jūlijā ieviesa preču un pakalpojumu nodokli, ar ko aizstāja vairākus nodokļus, tostarp CENVAT.

11

CENVAT

(12)  Sk. 7. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Sk. uzņēmuma Star Oxochem
  2017. gada 23. oktobrī iesniegto nekonfidenciālo informāciju.

13

Star Oxochem

(14)  Aplēse no termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma. Norādīts, ka aplēses atšķiras un ka Komisija izmantoja piesardzīgu aplēsi. Pieprasījuma iesniedzējs informāciju – piemēram, savu tirgus informāciju – norādīja diapazonos. Tirgus datu avots ir konfidenciāls, un precīzu skaitļu atklāšana varētu radīt priekšrocības konkurentiem.

14

(15)  Attiecīgo ražojumu ražojošā Francijas rūpnīca, kas piederēja Šveices grupai Clariant S.A., 2014. gadā tika pārdota jaunam investoram WeylChem. Tomēr par strukturālām pārmaiņām nekas nav ziņots.

15

Clariant S.A.

WeylChem

(16)  Visi skaitļi ir norādīti indeksētā veidā vai izteikti diapazonos, lai aizsargātu tā Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās.

16

(17)  Tā kā ĶTR nesadarbojās, šo aprēķinu pamatā bija Eurostat dati.

17

Eurostat

(18)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

18

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

(19)  Spriedums Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35.–39. punkts.

19

Wortmann

---

PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā komercrēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

| 1) | rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats;

| 2) | šāds paziņojums:


  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās skābeņskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2)

šāds paziņojums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās skābeņskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

Datums un paraksts

---

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/32

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2018/932

(2018. gada 29. jūnijs),

ar ko Regulu (ES) Nr. 582/2011 groza attiecībā uz noteikumiem par testēšanu, izmantojot pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS), un prasībām par universāla diapazona degvielas tipa apstiprinājumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Nesen publicēti CEN standarti par dažiem izplatītiem taukskābju metilesteru (FAME) dīzeļdegvielas maisījumiem un parafīna dīzeļdegvielu. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt spēkā esošos noteikumus, lai tie attiektos arī uz šiem jaunajiem standartiem. |
| --- | --- |

(1)

Nesen publicēti CEN standarti par dažiem izplatītiem taukskābju metilesteru (FAME) dīzeļdegvielas maisījumiem un parafīna dīzeļdegvielu. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt spēkā esošos noteikumus, lai tie attiektos arī uz šiem jaunajiem standartiem.

| (2) | Attiecībā uz testēšanu ar pārnēsājamām emisijas mērīšanas sistēmām (PEMS) ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1718 (2) ieviestas prasības gan par brauciena daļu pilsētā, gan par brauciena kopējo ilgumu. Konkrēti, par dažiem N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar jaudīgākiem motoriem, konstatēts, ka šo ierobežojošo prasību dēļ testēšana ar PEMS saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem sniedz nederīgus testa rezultātus. Lai atrisinātu šo problēmu, būtu jāgroza nosacījumi par atbilstību prasībai par braukšanas intervālu pilsētā, braucienu pilsētā palielinot uz brauciena pa automaģistrāli rēķina un pagarinot maksimālo kopējo brauciena ilgumu. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz testēšanu ar pārnēsājamām emisijas mērīšanas sistēmām (PEMS) ar Komisijas Regulu (ES) 2016/1718 (2) ieviestas prasības gan par brauciena daļu pilsētā, gan par brauciena kopējo ilgumu. Konkrēti, par dažiem N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar jaudīgākiem motoriem, konstatēts, ka šo ierobežojošo prasību dēļ testēšana ar PEMS saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem sniedz nederīgus testa rezultātus. Lai atrisinātu šo problēmu, būtu jāgroza nosacījumi par atbilstību prasībai par braukšanas intervālu pilsētā, braucienu pilsētā palielinot uz brauciena pa automaģistrāli rēķina un pagarinot maksimālo kopējo brauciena ilgumu.

| (3) | Jāprecizē prasība, ka jābūt vismaz vienam derīgam intervālam braukšanai tikai pilsētā, kurā mēra īpaši NOx emisijas, jo šādos apstākļos tās ir galvenais piesārņotājs. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē prasība, ka jābūt vismaz vienam derīgam intervālam braukšanai tikai pilsētā, kurā mēra īpaši NOx emisijas, jo šādos apstākļos tās ir galvenais piesārņotājs.

| (4) | Universāla diapazona degvielas tipa apstiprinājuma gadījumā procedūra, kas pierāda atbilstību motora vadības bloka (ECU) griezes momenta signāla pieļaujamajām pielaidēm, pašlaik nav noteikta Komisijas Regulā (ES) Nr. 582/2011 (3). Tāpēc, ja motors nav aprīkots ar degvielas atpazīšanas sistēmu, lēmumu par to, kā pierādīt atbilstību, pieņem tehniskais dienests. Tā kā palielinās interese par alternatīvu degvielu tipa apstiprināšanu, ir lietderīgi saskaņot šo procedūru. Tāpēc būtu jānosaka alternatīvās degvielas radītā griezes momenta novirze, un šo novirzi tad vajadzētu izmantot, lai aprēķinātu jaudas korekcijas koeficientu, kas būtu jānorāda tipa apstiprinājuma dokumentācijā. Jaudas korekcijas koeficientu var izmantot, lai pierādītu atbilstību ECU griezes momenta signāla precizitātes prasībām. Turklāt alternatīvas degvielas gadījumā testēšanai ar PEMS var izmantot jaudas korekcijas koeficientu, lai emisijas aprēķinu vajadzībām noteiktu pareizo griezes momenta vērtību. |
| --- | --- |

(4)

Universāla diapazona degvielas tipa apstiprinājuma gadījumā procedūra, kas pierāda atbilstību motora vadības bloka (ECU) griezes momenta signāla pieļaujamajām pielaidēm, pašlaik nav noteikta Komisijas Regulā (ES) Nr. 582/2011 (3). Tāpēc, ja motors nav aprīkots ar degvielas atpazīšanas sistēmu, lēmumu par to, kā pierādīt atbilstību, pieņem tehniskais dienests. Tā kā palielinās interese par alternatīvu degvielu tipa apstiprināšanu, ir lietderīgi saskaņot šo procedūru. Tāpēc būtu jānosaka alternatīvās degvielas radītā griezes momenta novirze, un šo novirzi tad vajadzētu izmantot, lai aprēķinātu jaudas korekcijas koeficientu, kas būtu jānorāda tipa apstiprinājuma dokumentācijā. Jaudas korekcijas koeficientu var izmantot, lai pierādītu atbilstību ECU griezes momenta signāla precizitātes prasībām. Turklāt alternatīvas degvielas gadījumā testēšanai ar PEMS var izmantot jaudas korekcijas koeficientu, lai emisijas aprēķinu vajadzībām noteiktu pareizo griezes momenta vērtību.

| (5) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 582/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 582/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 582/2011 groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1.1.2. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “Ja izgatavotājs atļauj motoru saimi darbināt ar tirgus degvielām, kas neatbilst ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/70/EK (*1), ne CEN standartā EN 228:2012 (svinu nesaturoša benzīna gadījumā), ne CEN standartā EN 590:2013 (dīzeļdegvielas gadījumā) noteiktajām prasībām, piemēram, ar FAME degvielu B100 (CEN standarts EN 14214), FAME dīzeļdegvielas maisījumiem B20/B30 (CEN standarts EN 16709), parafīna degvielu (CEN standarts EN 15940) vai citu degvielu, izgatavotājs papildus 1.1.1. punktā noteiktajām prasībām nodrošina atbilstību šādām prasībām:

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1.1.2. punkta pirmās daļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Ja izgatavotājs atļauj motoru saimi darbināt ar tirgus degvielām, kas neatbilst ne Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/70/EK (*1), ne CEN standartā EN 228:2012 (svinu nesaturoša benzīna gadījumā), ne CEN standartā EN 590:2013 (dīzeļdegvielas gadījumā) noteiktajām prasībām, piemēram, ar FAME degvielu B100 (CEN standarts EN 14214), FAME dīzeļdegvielas maisījumiem B20/B30 (CEN standarts EN 16709), parafīna degvielu (CEN standarts EN 15940) vai citu degvielu, izgatavotājs papildus 1.1.1. punktā noteiktajām prasībām nodrošina atbilstību šādām prasībām:

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).”;"

| b) | pielikuma 1.1.2. punktā iekļauj šādu a1) apakšpunktu:






  “a1) | attiecīgā gadījumā nosaka jaudas korekcijas koeficientu katrai degvielai, kas deklarēta atbilstoši 5.2.7. punktam;”; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1.1.2. punktā iekļauj šādu a1) apakšpunktu:

“a1)

| c) | pielikuma 5.2.5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | 10 %, veicot vispārēji harmonizētā vienmērīga režīma cikla (turpmāk “WHSC”) testu atbilstoši III pielikumam, izņemot 1. un 13. režīmā (brīvgaitas režīmos).”; |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 5.2.5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

| d) | pievieno šādu 5.2.7. punktu:






  “5.2.7. | Ja starpība starp izmērīto griezes momenta vērtību, kas iegūta ar deklarētu tirgus degvielu, un griezes momentu, kas aprēķināts atbilstoši 5.2.1. punktā prasītajai informācijai, pārsniedz jebkuru no 5.2.5. punktā norādītajām vērtībām, nosaka motoru saimes jaudas korekcijas koeficientu katrai papildu tirgus degvielai, ko izgatavotājs atļāvis saskaņā ar 1.1.2. punktu. Korekcijas koeficientu aprēķina kā attiecību starp vidējo izmērīto maksimālo griezes momentu (Nm) etalondegvielai atbilstoši IX pielikumam un vidējo izmērīto maksimālo griezes momentu (Nm) deklarētajai tirgus degvielai.”; |
| --- | --- | --- |

d)

pievieno šādu 5.2.7. punktu:

“5.2.7.

| e) | pielikuma 5.3.3. un 5.3.3.1. punktu aizstāj ar šādiem:






  “5.3.3. | Šā pielikuma 5.2.5. punktā norādītās prasības izpildi pierāda ar motoru saimes cilmes motoru, nosakot motora jaudu atbilstoši XIV pielikumam un veicot WHSC testu atbilstoši III pielikumam un ārpuscikla laboratorisko testēšanu tipa apstiprināšanas laikā saskaņā ar VI pielikuma 6. iedaļu. |
| --- | --- | --- |

e)

pielikuma 5.3.3. un 5.3.3.1. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.3.3.

| 5.3.3.1. | Šā pielikuma 5.2.5. punktā norādītās prasības izpildi pierāda katram saimes motoram, nosakot motora jaudu atbilstoši XIV pielikumam. Šajā nolūkā veic papildu mērījumus atsevišķu daļēju slodžu un motora apgriezienu ekspluatācijas punktos (piemēram, WHSC režīmos un dažos nejauši izraudzītos papildu punktos).”; |
| --- | --- |

5.3.3.1.

| f) | pievieno šādu 5.3.3.2. punktu:






  “5.3.3.2. | Attiecīgā gadījumā motoru saimes jaudas korekcijas koeficientu, kā norādīts 5.2.7. punktā, nosaka ar motoru saimes cilmes motoru.”; |
| --- | --- | --- |

f)

pievieno šādu 5.3.3.2. punktu:

“5.3.3.2.

| g) | 5. papildinājumā EK tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā 1.5.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “1.5.2. | Papildu dati, piemēram, jaudas korekcijas koeficients katrai deklarētajai degvielai (attiecīgā gadījumā)”; |
| --- | --- | --- |

g)

5. papildinājumā EK tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā 1.5.2. punktu aizstāj ar šādu:

“1.5.2.

| h) | 7. papildinājumā EK tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā 1.5.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “1.5.2. | Papildu dati, piemēram, jaudas korekcijas koeficients katrai deklarētajai degvielai (attiecīgā gadījumā)”; |
| --- | --- | --- |

h)

7. papildinājumā EK tipa apstiprinājuma sertifikāta papildpielikumā 1.5.2. punktu aizstāj ar šādu:

“1.5.2.

| 2) | II pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 4.4.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.4.2.   Degviela

  Testēšanā izmantotā degviela ir tirgus degviela, uz ko attiecas Direktīva 98/70/EK un attiecīgie Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standarti, vai etalondegviela atbilstoši šīs regulas IX pielikumam.”; |
| --- | --- | --- |

2)

II pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 4.4.2. punktu aizstāj ar šādu:

“4.4.2.   Degviela

Testēšanā izmantotā degviela ir tirgus degviela, uz ko attiecas Direktīva 98/70/EK un attiecīgie Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) standarti, vai etalondegviela atbilstoši šīs regulas IX pielikumam.”;

| b) | iekļauj šādu 4.4.2.2. punktu:






  “4.4.2.2. | Ņem degvielas paraugus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu 4.4.2.2. punktu:

“4.4.2.2.

| c) | pielikuma 4.5.3. punktu aizstāj ar šādu:






  “4.5.3. | N3 kategorijas transportlīdzekļiem brauciens sastāv no aptuveni 30 % braukšanas pilsētā, 25 % braukšanas ārpus pilsētas un 45 % braukšanas pa automaģistrāli.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma 4.5.3. punktu aizstāj ar šādu:

“4.5.3.

| d) | pielikuma 4.6.5. punktu aizstāj ar šādu:






  “4.6.5. | Testa ilgums ir pietiekams, lai attiecīgi veiktu darbu, kas četras līdz astoņas reizes pārsniedz WHTC laikā veikto darbu, vai lai radītu četras līdz astoņas reizes lielāku CO2 atsauces masu (kg/ciklā) nekā WHTC.”; |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma 4.6.5. punktu aizstāj ar šādu:

“4.6.5.

| e) | 1. papildinājumu groza šādi:






  i) | pievieno šādu 4.2.1.1. punktu:
  “4.2.1.1.   Deklarētās tirgus degvielas īpatnējās emisijas aprēķins
  Ja atbilstoši šim pielikumam ir veikts tests ar tirgus degvielu, kas deklarēta I pielikuma 4. papildinājuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā, katram intervālam un katram piesārņotājam aprēķina īpatnējo emisiju e
  gas (mg/kWh), reizinot nekoriģēto īpatnējo emisiju ar jaudas korekcijas koeficientu, kas noteikts atbilstoši I pielikuma 1.1.2. punkta a1) apakšpunktam.”; |
| --- | --- | --- |

e)

1. papildinājumu groza šādi:

i)

pievieno šādu 4.2.1.1. punktu:

“4.2.1.1.   Deklarētās tirgus degvielas īpatnējās emisijas aprēķins

Ja atbilstoši šim pielikumam ir veikts tests ar tirgus degvielu, kas deklarēta I pielikuma 4. papildinājuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā, katram intervālam un katram piesārņotājam aprēķina īpatnējo emisiju e
  gas (mg/kWh), reizinot nekoriģēto īpatnējo emisiju ar jaudas korekcijas koeficientu, kas noteikts atbilstoši I pielikuma 1.1.2. punkta a1) apakšpunktam.”;

| ii) | 4.2.2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “4.2.2.2.2. | Testu uzskata par nederīgu, ja derīgo intervālu procentuālais īpatsvars ir mazāks par 50 % vai ja pēc tam, kad piemērots 90. procentiles noteikums, vairs nav derīgu intervālu attiecībā uz slāpekļa oksīdiem (NOx) braukšanai tikai pilsētā.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

4.2.2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“4.2.2.2.2.

| f) | pielikuma 4. papildinājumam pievieno šādu 2.1.1. punktu:






  “2.1.1. | Ja testam izmanto tirgus degvielu, kas deklarēta I pielikuma 4. papildinājuma 1. daļas 3.2.2.2.1. punktā, ECU griezes momenta signālu dala ar korekcijas koeficientu un tad veic pārbaudi ar maksimālā griezes momenta atskaites līkni, kas iegūta ar tirgus degvielu.” |
| --- | --- | --- |

f)

pielikuma 4. papildinājumam pievieno šādu 2.1.1. punktu:

“2.1.1.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 20. septembra Regula (ES) 2016/1718, ar ko Regulu (ES) Nr. 582/2011 saistībā ar lieljaudas transportlīdzekļu radītām emisijām groza attiecībā uz noteikumiem par testēšanu, izmantojot pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS), un piesārņojuma kontroles rezerves iekārtu ilgizturības testēšanas procedūru (OV L 259, 27.9.2016., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2011. gada 25. maija regula (ES) Nr. 582/2011, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK I un III pielikumu (OV L 167, 25.6.2011., 1. lpp.).

3

Euro VI

---

DIREKTĪVAS

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/35

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA (ES) 2018/933

(2018. gada 29. jūnijs),

ar ko labo vācu valodas versiju Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/126/EK par vadītāju apliecībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (1) un jo īpaši tās 8. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2006/126/EK vācu valodas redakcijā ir kļūdas, konkrētāk, III pielikuma 6.1. un 6.4. punktā attiecībā uz minimālajiem fiziskās un garīgās piemērotības standartiem, lai vadītu mehānisko transportlīdzekli, jo īpaši attiecībā uz redzi. Kļūdas tika ieviestas ar Komisijas Direktīvu 2009/113/EK (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2006/126/EK vācu valodas redakcijā ir kļūdas, konkrētāk, III pielikuma 6.1. un 6.4. punktā attiecībā uz minimālajiem fiziskās un garīgās piemērotības standartiem, lai vadītu mehānisko transportlīdzekli, jo īpaši attiecībā uz redzi. Kļūdas tika ieviestas ar Komisijas Direktīvu 2009/113/EK (2).

| (2) | Direktīvas 2006/126/EK vācu valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2006/126/EK vācu valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas.

| (3) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst Vadītāju apliecību komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(3)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst Vadītāju apliecību komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

(Neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais vienu gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 25. augusta Direktīva 2009/113/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (OV L 223, 26.8.2009., 31. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/37

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/934

(2018. gada 25. jūnijs)

par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta (“2005. gada Pievienošanās akts”) 4. panta 2. punkta pirmo daļu tie Šengenas acquis noteikumi, kuri nav uzskaitīti minētā akta II pielikumā un kuriem Bulgārijas Republika (“Bulgārija”) un Rumānija pievienojas, pievienojoties Eiropas Savienībai, Bulgārijā un Rumānijā ir piemērojami, ievērojot attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi visu Šengenas acquis daļu piemērošanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta (“2005. gada Pievienošanās akts”) 4. panta 2. punkta pirmo daļu tie Šengenas acquis noteikumi, kuri nav uzskaitīti minētā akta II pielikumā un kuriem Bulgārijas Republika (“Bulgārija”) un Rumānija pievienojas, pievienojoties Eiropas Savienībai, Bulgārijā un Rumānijā ir piemērojami, ievērojot attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi visu Šengenas acquis daļu piemērošanai.

| (2) | 2010. gada 29. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu 2010/365/ES (2). Pēc minētā lēmuma Bulgārijai un Rumānijai no 2010. gada 15. oktobra sāka piemērot Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu (“SIS”), izņemot pienākumu atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (3), un ar pienākumu atturēties izdot SIS brīdinājumus un ievadīt papildu informāciju, kā arī apmainīties ar papildinformāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (“atlikušie ierobežojumi”). |
| --- | --- |

(2)

2010. gada 29. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu 2010/365/ES (2). Pēc minētā lēmuma Bulgārijai un Rumānijai no 2010. gada 15. oktobra sāka piemērot Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu (“SIS”), izņemot pienākumu atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (3), un ar pienākumu atturēties izdot SIS brīdinājumus un ievadīt papildu informāciju, kā arī apmainīties ar papildinformāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (“atlikušie ierobežojumi”).

| (3) | Padome 2011. gada 9. jūnijā saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām secināja, ka Bulgārija un Rumānija ir izpildījušas nosacījumus visās Šengenas acquis jomās attiecībā uz gaisa telpas robežām, sauszemes robežām, policijas sadarbību, datu aizsardzību, SIS, jūras robežām un vīzām. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2011. gada 9. jūnijā saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām secināja, ka Bulgārija un Rumānija ir izpildījušas nosacījumus visās Šengenas acquis jomās attiecībā uz gaisa telpas robežām, sauszemes robežām, policijas sadarbību, datu aizsardzību, SIS, jūras robežām un vīzām.

| (4) | Neskarot atsevišķo Padomes lēmumu, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu attiecībā uz pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, Padome 2017. gada 12. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2017/1908 (4), ar ko tika īstenoti daži Šengenas acquis noteikumi saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu (“VIS”) Bulgārijā un Rumānijā. Minēto noteikumu, kas atļauj Bulgārijai un Rumānijai piekļūt VIS datiem informācijas iegūšanas nolūkā un saskaņā ar minētajā lēmumā precizētajām procedūrām un nosacījumiem, īstenošanas mērķis ir atvieglot Bulgārijas un Rumānijas veiktās pārbaudes robežšķērsošanas vietās pie savām ārējām robežām, kas ir Šengenas zonas ārējās robežas, un to teritorijā, tādējādi palielinot drošības līmeni Šengenas zonā un atvieglojot cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu. |
| --- | --- |

(4)

Neskarot atsevišķo Padomes lēmumu, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu attiecībā uz pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, Padome 2017. gada 12. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2017/1908 (4), ar ko tika īstenoti daži Šengenas acquis noteikumi saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu (“VIS”) Bulgārijā un Rumānijā. Minēto noteikumu, kas atļauj Bulgārijai un Rumānijai piekļūt VIS datiem informācijas iegūšanas nolūkā un saskaņā ar minētajā lēmumā precizētajām procedūrām un nosacījumiem, īstenošanas mērķis ir atvieglot Bulgārijas un Rumānijas veiktās pārbaudes robežšķērsošanas vietās pie savām ārējām robežām, kas ir Šengenas zonas ārējās robežas, un to teritorijā, tādējādi palielinot drošības līmeni Šengenas zonā un atvieglojot cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu.

| (5) | Lai palielinātu drošības līmeni Šengenas zonā un padarītu efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu, pārbaudēm, ko Bulgārija un Rumānija veic pie savām ārējām robežām un savā teritorijā, būtu jākļūst efektīvākām, izdodot SIS brīdinājumus nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos un izpildot šādus brīdinājumus, ko ievadījušas citas dalībvalstis, jo īpaši tad, ja šādu brīdinājumu pamatā ir draudi sabiedriskajai kārtībai vai sabiedriskajai drošībai, vai valsts drošībai. Lai nodrošinātu, ka Bulgārijai un Rumānijai ir pienākums atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi ieceļošanas aizliegumu, kā arī pienākums izdot šādus SIS brīdinājumus, ir lietderīgi atcelt atlikušos ierobežojumus attiecībā uz SIS izmantošanu. Minēto ierobežojumu atcelšana Bulgārijā un Rumānijā palīdzēs paaugstināt drošības līmeni Šengenas zonā un padarīt efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu. |
| --- | --- |

(5)

Lai palielinātu drošības līmeni Šengenas zonā un padarītu efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu, pārbaudēm, ko Bulgārija un Rumānija veic pie savām ārējām robežām un savā teritorijā, būtu jākļūst efektīvākām, izdodot SIS brīdinājumus nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos un izpildot šādus brīdinājumus, ko ievadījušas citas dalībvalstis, jo īpaši tad, ja šādu brīdinājumu pamatā ir draudi sabiedriskajai kārtībai vai sabiedriskajai drošībai, vai valsts drošībai. Lai nodrošinātu, ka Bulgārijai un Rumānijai ir pienākums atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi ieceļošanas aizliegumu, kā arī pienākums izdot šādus SIS brīdinājumus, ir lietderīgi atcelt atlikušos ierobežojumus attiecībā uz SIS izmantošanu. Minēto ierobežojumu atcelšana Bulgārijā un Rumānijā palīdzēs paaugstināt drošības līmeni Šengenas zonā un padarīt efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu.

| (6) | Ir lietderīgi noteikt dienu, no kuras būtu jāatceļ atlikušie Šengenas acquis ierobežojumi attiecībā uz SIS. Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (5) (“Šengenas konvencija”), 25. pants par apspriešanos sakarā ar uzturēšanās atļaujām un ziņojumiem nolūkā liegt ieceļošanu būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt dienu, no kuras būtu jāatceļ atlikušie Šengenas acquis ierobežojumi attiecībā uz SIS. Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (5) (“Šengenas konvencija”), 25. pants par apspriešanos sakarā ar uzturēšanās atļaujām un ziņojumiem nolūkā liegt ieceļošanu būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (7) | Šis lēmums neskar pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, par ko vajadzētu būt atsevišķam Padomes lēmumam, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, par ko vajadzētu būt atsevišķam Padomes lēmumam, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu.

| (8) | Ņemot vērā to, ka, ievērojot 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, Bulgārijas un Rumānijas pārbaude saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām jau ir pabeigta, Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 (6) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude minētajām dalībvalstīm netiks veikta. Tomēr pēc tam, kad būs pieņemts šis lēmums, atlikušo SIS izmantošanas ierobežojumu atcelšanai būtu jāstājas spēkā 2018. gada 1. augustā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka, ievērojot 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, Bulgārijas un Rumānijas pārbaude saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām jau ir pabeigta, Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 (6) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude minētajām dalībvalstīm netiks veikta. Tomēr pēc tam, kad būs pieņemts šis lēmums, atlikušo SIS izmantošanas ierobežojumu atcelšanai būtu jāstājas spēkā 2018. gada 1. augustā.

| (9) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (8) 1. panta G punktā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (8) 1. panta G punktā.

| (10) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (10) 3. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (10) 3. pantu.

| (11) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (12) 3. pantu, |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (12) 3. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Atlikušos Šengenas acquis ierobežojumus, kas attiecas uz SIS un kas minēti Lēmuma 2010/365/ES 1. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā, nepiemēro Bulgārijai un Rumānijai, to savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungāriju, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, kā arī ar Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.

2.   Šengenas konvencijas 25. pantu piemēro Bulgārijai un Rumānijai, to savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar šā panta 1. punktā minētajām valstīm.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta piemērošana neskar tāda Padomes lēmuma pieņemšanu, ar ko nosaka dienu, kad atceļ pārbaudes pie iekšējām robežām ar Bulgāriju un Rumāniju.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2018. gada 1. augusta.

3. pants

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. DIMOV

---

(1)  Atzinums sniegts 2018. gada 13. jūnijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums 2010/365/ES (2010. gada 29. jūnijs) par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (OV L 166, 1.7.2010., 17. lpp.).

2

acquis

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1908 (2017. gada 12. oktobris) par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (OV L 269, 19.10.2017., 39. lpp.).

4

acquis

(5)  
  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

5

(6)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

6

acquis

(7)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

7

(8)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

8

acquis

(9)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

9

(10)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

10

acquis

(11)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

11

(12)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

12

acquis

---

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/935

(2018. gada 28. jūnijs),

ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 3997)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 178/2002 ir noteikti vispārīgie principi, kas Savienības un valstu līmenī reglamentē pārtiku kopumā un jo īpaši pārtikas nekaitīgumu. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, kurus Komisija veic, ja ir pierādījumi, ka no trešās valsts importēta pārtika var radīt nopietnu risku cilvēka veselībai. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 178/2002 ir noteikti vispārīgie principi, kas Savienības un valstu līmenī reglamentē pārtiku kopumā un jo īpaši pārtikas nekaitīgumu. Tajā paredzēti ārkārtas pasākumi, kurus Komisija veic, ja ir pierādījumi, ka no trešās valsts importēta pārtika var radīt nopietnu risku cilvēka veselībai.

| (2) | Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/88/ES (2) – sākotnēji tikai uz noteiktu piemērošanas periodu līdz 2014. gada 31. jūlijam – aizliedza no Bangladešas Savienībā importēt pārtikas produktus, kuri satur beteļauga lapas vai sastāv no tām. Lēmums tika pieņemts pēc tam, kad ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) tika iesniegti daudzi paziņojumi par to, ka Bangladešas izcelsmes pārtikas produktos, kuri satur beteļauga (Piper betle, plašāk pazīstams kā “betele”) lapas vai no tām sastāv, ir konstatēta dažādu salmonellas celmu, arī Salmonella Typhimurium, klātbūtne. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/88/ES (2) – sākotnēji tikai uz noteiktu piemērošanas periodu līdz 2014. gada 31. jūlijam – aizliedza no Bangladešas Savienībā importēt pārtikas produktus, kuri satur beteļauga lapas vai sastāv no tām. Lēmums tika pieņemts pēc tam, kad ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF) tika iesniegti daudzi paziņojumi par to, ka Bangladešas izcelsmes pārtikas produktos, kuri satur beteļauga (Piper betle, plašāk pazīstams kā “betele”) lapas vai no tām sastāv, ir konstatēta dažādu salmonellas celmu, arī Salmonella Typhimurium, klātbūtne.

| (3) | Ņemot vērā to, ka Bangladeša attiecībā uz beteļauga lapu importu Savienībā nespēja sniegt garantijas, piemērošanas periods, kurā uz laiku pārtrauc importēt šos produktus, ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2014/510/ES (3), (ES) 2015/1028 (4) un (ES) 2016/884 (5) tika pagarināts attiecīgi līdz 2015. gada 30. jūnijam, 2016. gada 30. jūnijam un 2018. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka Bangladeša attiecībā uz beteļauga lapu importu Savienībā nespēja sniegt garantijas, piemērošanas periods, kurā uz laiku pārtrauc importēt šos produktus, ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem 2014/510/ES (3), (ES) 2015/1028 (4) un (ES) 2016/884 (5) tika pagarināts attiecīgi līdz 2015. gada 30. jūnijam, 2016. gada 30. jūnijam un 2018. gada 30. jūnijam.

| (4) | Ierosinātās rīcības plāns, kuru Bangladeša iesniedza 2018. gada janvārī, joprojām ir nepilnīgs, un nav garantiju par tā faktisku piemērošanu un izpildi. Turklāt saņemtā informācija nepierāda, ka beteļauga lapu audzēšana atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 852/2004 (6) un ka šī valsts spēj sniegt akreditētās laboratorijās iegūtus drošticamus analīžu rezultātus. Bangladešas varas iestādes arī – bez pierādījumiem par līdzekļa drošumu un toksiskuma īpašībām – vēstīja, ka beteļauga lapu dekontaminēšanai izmanto kādu ķīmisku dekontaminācijas līdzekli. Bez tam, par spīti tam, ka Bangladeša 2013. gada maijā sev noteica un kopš tā laika ir piemērojusi aizliegumu eksportēt beteļauga lapas, kopš tā pieņemšanas ziņots par 29 RASFF paziņojumiem. Tāpēc nevar pieņemt, ka Bangladešas sniegtās garantijas ir pietiekamas, lai novērstu būtiskos riskus, kas radušies cilvēka veselībai. Šā iemesla dēļ ar Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES noteiktie ārkārtas pasākumi būtu jāturpina. |
| --- | --- |

(4)

Ierosinātās rīcības plāns, kuru Bangladeša iesniedza 2018. gada janvārī, joprojām ir nepilnīgs, un nav garantiju par tā faktisku piemērošanu un izpildi. Turklāt saņemtā informācija nepierāda, ka beteļauga lapu audzēšana atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 852/2004 (6) un ka šī valsts spēj sniegt akreditētās laboratorijās iegūtus drošticamus analīžu rezultātus. Bangladešas varas iestādes arī – bez pierādījumiem par līdzekļa drošumu un toksiskuma īpašībām – vēstīja, ka beteļauga lapu dekontaminēšanai izmanto kādu ķīmisku dekontaminācijas līdzekli. Bez tam, par spīti tam, ka Bangladeša 2013. gada maijā sev noteica un kopš tā laika ir piemērojusi aizliegumu eksportēt beteļauga lapas, kopš tā pieņemšanas ziņots par 29 RASFF paziņojumiem. Tāpēc nevar pieņemt, ka Bangladešas sniegtās garantijas ir pietiekamas, lai novērstu būtiskos riskus, kas radušies cilvēka veselībai. Šā iemesla dēļ ar Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES noteiktie ārkārtas pasākumi būtu jāturpina.

| (5) | Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/88/ES piemērošanas periods būtu atkārtoti jāpagarina. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Īstenošanas lēmuma 2014/88/ES piemērošanas periods būtu atkārtoti jāpagarina.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2014/88/ES 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2020. gada 30. jūnijam.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 31, 1.2.2002, 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 13. februāra Īstenošanas lēmums 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle) (OV L 45, 15.2.2014., 34. lpp.).

2

Piper betle

(3)  Komisijas 2014. gada 29. jūlija Īstenošanas lēmums 2014/510/ES, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle) (OV L 228, 31.7.2014., 33. lpp.).

3

Piper betle

(4)  Komisijas 2015. gada 26. jūnija Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1028, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle) (OV L 163, 30.6.2015., 53. lpp.).

4

Piper betle

(5)  Komisijas 2016. gada 1. jūnija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/884, ar kuru attiecībā uz piemērošanas periodu groza Īstenošanas lēmumu 2014/88/ES, ar ko uz laiku pārtrauc importēt no Bangladešas pārtikas produktus, kas satur vai sastāv no beteļauga lapām (Piper betle) (OV L 146, 3.6.2016., 29. lpp.).

5

Piper betle

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

6

---

| 2.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 165/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 165/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/936

(2018. gada 29. jūnijs),

ar ko dalībvalstīm atļauj pieņemt dažas atkāpes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 4003)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Atsevišķas dalībvalstis ir pieprasījušas vairākas jaunas valsts atkāpes un vairākus atļauto atkāpju grozījumus. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļā, II pielikuma II.3. iedaļā un III pielikuma III.3. iedaļā ir ietverti saraksti ar valstu atkāpēm, kas ļauj ņemt vērā īpašus apstākļus attiecīgajās valstīs. Atsevišķas dalībvalstis ir pieprasījušas vairākas jaunas valsts atkāpes un vairākus atļauto atkāpju grozījumus.

| (2) | Šīs atkāpes būtu jāatļauj. |
| --- | --- |

(2)

Šīs atkāpes būtu jāatļauj.

| (3) | Šādā nolūkā ir jāpielāgo I pielikuma I.3. iedaļa, II pielikuma II.3. iedaļa un III pielikuma III.3. iedaļa, tādēļ skaidrības labad ir lietderīgi tās pilnībā aizstāt. |
| --- | --- |

(3)

Šādā nolūkā ir jāpielāgo I pielikuma I.3. iedaļa, II pielikuma II.3. iedaļa un III pielikuma III.3. iedaļa, tādēļ skaidrības labad ir lietderīgi tās pilnībā aizstāt.

| (4) | Tādēļ Direktīva 2008/68/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Direktīva 2008/68/EK būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 2008/68/EK, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 2008/68/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā norādītajām dalībvalstīm ir atļauts īstenot tajā ietvertās atkāpes attiecībā uz bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā.

Minētās atkāpes piemēro bez diskriminācijas.

2. pants

Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.3. iedaļu, II pielikuma II.3. iedaļu un III pielikuma III.3. iedaļu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2018. gada 29. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Violeta BULC

---

(1)  
  OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2008/68/EK I, II un III pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “I.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RO-a/bi/bii-MS-nn


  RO
  = autotransports


  a/bi/bii
  = 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts / b) apakšpunkta i) punkts / b) apakšpunkta ii) punkts


  MS
  = dalībvalsts abreviatūra


  nn
  = kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  AT Austrija


  RO–a–AT–1

  Temats: Visu klašu kravas, izņemot 1., 6.2. un 7. klasi, mazos daudzumos.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.4.
  Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežotā daudzumā iepakotu bīstamo kravu pārvadājumi.
  Valsts tiesību akta saturs: Līdz 30 kg vai litriem bīstamo kravu, kas nav 0. vai 1. transporta kategorijas kravas, ja tās ir “LQ” iekšējā iepakojumā vai ADR atbilstīgā iepakojumā vai tad ja tādas kravas ir izturīgi priekšmeti, drīkst iepakot kopā kastēs, kas testētas un marķētas ar “X”.
  Tiešajiem lietotājiem ir atļauts atvest šādas kravas no veikala un nogādāt tās atpakaļ veikalā, bet mazumtirgotājiem – nogādāt šādas kravas tiešajiem lietotājiem vai pārvadāt tās starp saviem veikaliem.
  Ierobežojums vienai transporta vienībai ir 333 kg vai litri, atļautais perimetrs – 100 km.
  Kastēm jābūt vienādi marķētām, un tām jāpievieno vienkāršotais pārvadājuma dokuments.
  Piemēro tikai dažus kraušanas un kravu apstrādes noteikumus.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —
  Piezīmes:
  Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

  BE Beļģija


  RO–a–BE–1

  Temats: 1. klase – mazi daudzumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: Kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu transportlīdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. punktu ierobežots līdz 20 kg.
  Valsts tiesību akta saturs: Uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru, ievērojot nosacījumus, kurus nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Zaudē spēku: 2020. gada 30. jūnijā.

  RO–a–BE-2

  Temats: Tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.
  Valsts tiesību akta saturs: Norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.
  Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

  RO–a–BE–3

  Temats: RO–a–UK-4 pieņemšana.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 4-2004.
  Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

  RO–a–BE–4

  Temats: Atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes ietaisi Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Visas prasības.
  Valsts tiesību akta saturs: Uz jonu dūmu detektoru izmantošanu mājsaimniecībās neattiecas regulatīva kontrole no radioloģiskā viedokļa, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām. (sk. 1.7.1.4. e)).
  Ar Direktīvu 2002/96/EK (par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem) ir paredzēta lietotu dūmu detektoru selektīva savākšana to shēmas plašu pārstrādei un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai varētu īstenot šādu selektīvu savākšanu, tika izstrādāts scenārijs nolūkā rosināt mājsaimniecības savus lietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes ietaisi, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu uzglabāšanas vietu.
  Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu uzglabāšanas vietu vai pārstrādes ietaisi. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti karaļa 2001. gada 20. jūlija dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.
  Piezīmes: Šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot lietotu jonu dūmu detektoru selektīvu savākšanu.
  Zaudē spēku: 2020. gada 30. jūnijā.

  DE Vācija


  RO–a–DE–1

  Temats: Vieglo automobiļu rezerves daļu, kas klasificētas 1.4.G klasē, un dažu bīstamo preču jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.
  Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumiem, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Piezīmes: Atbrīvojums vajadzīgs, lai būtu iespējama vieglo automobiļu drošības rezerves daļu ātra piegāde atkarībā no vietējā pieprasījuma. Tā kā šo ražojumu klāsts ir ļoti plašs, tie reti tiek uzglabāti vietējās remontdarbnīcās.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–2

  Temats: Atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.
  Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.
  Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadājamās kravas daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādīto daudzumu.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Piezīmes: Informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.
  Komisija atkāpi reģistrējusi ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–3

  Temats: Mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.
  Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošana, marķēšana, dokumenti, pārvadāšanas un kravu apstrādes norādījumi, norādījumi transportlīdzekļu apkalpēm.
  Valsts tiesību akta saturs: Piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l: salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l: atbilstība dažiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 7, 38, 38a.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  RO–a–DE–5

  Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja 1.4.S klases priekšmetiem (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un 3. un 6.1. klases tīrīšanas un apstrādes materiāliem (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  DK Dānija


  RO–a–DK–2

  Temats: Iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu transportlīdzekli.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jauktu iepakošanu.
  Valsts tiesību akta saturs: Veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Piezīmes: Pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā transportlīdzeklī.
  Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:






  1) | pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu; |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikuma I.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“I.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO
  = autotransports

a/bi/bii
  = 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts / b) apakšpunkta i) punkts / b) apakšpunkta ii) punkts

MS
  = dalībvalsts abreviatūra

nn
  = kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

AT Austrija

RO–a–AT–1

Temats: Visu klašu kravas, izņemot 1., 6.2. un 7. klasi, mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežotā daudzumā iepakotu bīstamo kravu pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: Līdz 30 kg vai litriem bīstamo kravu, kas nav 0. vai 1. transporta kategorijas kravas, ja tās ir “LQ” iekšējā iepakojumā vai ADR atbilstīgā iepakojumā vai tad ja tādas kravas ir izturīgi priekšmeti, drīkst iepakot kopā kastēs, kas testētas un marķētas ar “X”.

Tiešajiem lietotājiem ir atļauts atvest šādas kravas no veikala un nogādāt tās atpakaļ veikalā, bet mazumtirgotājiem – nogādāt šādas kravas tiešajiem lietotājiem vai pārvadāt tās starp saviem veikaliem.

Ierobežojums vienai transporta vienībai ir 333 kg vai litri, atļautais perimetrs – 100 km.

Kastēm jābūt vienādi marķētām, un tām jāpievieno vienkāršotais pārvadājuma dokuments.

Piemēro tikai dažus kraušanas un kravu apstrādes noteikumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

BE Beļģija

RO–a–BE–1

Temats: 1. klase – mazi daudzumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.

Direktīvas pielikuma saturs: Kalnrūpniecības sprāgstvielu daudzums, ko var pārvadāt ar parastu transportlīdzekli, saskaņā ar 1.1.3.6. punktu ierobežots līdz 20 kg.

Valsts tiesību akta saturs: Uzņēmējiem, kuru noliktavas atrodas tālu no piegādes vietām, var atļaut ar parastajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem pārvadāt ne vairāk kā 25 kg dinamīta vai jaudīgu sprāgstvielu un 300 detonatoru, ievērojot nosacījumus, kurus nosaka par sprāgstvielām atbildīgais dienests.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Article 111 de l'arrêté royal 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. jūnijā.

RO–a–BE-2

Temats: Tādu neiztīrītu tukšu konteineru pārvadājumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6.

Valsts tiesību akta saturs: Norāde pārvadājuma dokumentā “neiztīrīti tukši iepakojumi, kuros bijuši dažādu klašu produkti”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 6-97.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–a–BE–3

Temats: RO–a–UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 4-2004.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–a–BE–4

Temats: Atbrīvojums no visām ADR prasībām attiecībā uz ne vairāk kā 1 000 lietotu jonu dūmu detektoru pārvadājumiem valsts robežās no mājsaimniecībām uz pārstrādes ietaisi Beļģijā, izmantojot savākšanas punktus, kas paredzēti dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Visas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Uz jonu dūmu detektoru izmantošanu mājsaimniecībās neattiecas regulatīva kontrole no radioloģiskā viedokļa, ja attiecīgā dūmu detektora tips ir apstiprināts. Šādu dūmu detektoru pārvadājumi līdz to tiešajiem lietotājiem arī ir atbrīvoti no ADR prasībām. (sk. 1.7.1.4. e)).

Ar Direktīvu 2002/96/EK (par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem) ir paredzēta lietotu dūmu detektoru selektīva savākšana to shēmas plašu pārstrādei un attiecībā uz jonu dūmu detektoriem – radioaktīvo vielu izņemšanai. Lai varētu īstenot šādu selektīvu savākšanu, tika izstrādāts scenārijs nolūkā rosināt mājsaimniecības savus lietotos dūmu detektorus nogādāt savākšanas punktā, no kurienes tos varētu nogādāt uz pārstrādes ietaisi, dažreiz izmantojot arī otru savākšanas punktu vai pagaidu uzglabāšanas vietu.

Savākšanas punktos būs pieejami metāla iepakojumi, kuros katrā var iepakot līdz 1 000 dūmu detektoriem. No šiem punktiem šādu iepakojumu ar dūmu detektoriem kopā ar citiem atkritumiem var nogādāt uz pagaidu uzglabāšanas vietu vai pārstrādes ietaisi. Uz iepakojuma būs norādīts uzraksts “dūmu detektors”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dūmu detektoru selektīvas savākšanas scenārijs veido daļu no nosacījumiem attiecībā uz apstiprinātu instrumentu aizvākšanu, kas paredzēti karaļa 2001. gada 20. jūlija dekrēta 3.1.d.2. punktā: vispārējie noteikumi aizsardzībai pret radiāciju.

Piezīmes: Šī atkāpe ir vajadzīga, lai varētu īstenot lietotu jonu dūmu detektoru selektīvu savākšanu.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. jūnijā.

DE Vācija

RO–a–DE–1

Temats: Vieglo automobiļu rezerves daļu, kas klasificētas 1.4.G klasē, un dažu bīstamo preču jaukta tipa iepakošana un iekļaušana jaukta sastāva kravā (n4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10. un 7.5.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jaukta tipa iepakošanu un iekļaušanu jaukta sastāva kravā.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 0431 un ANO 0503 var iekļaut vienā kravā ar dažām bīstamām precēm (ražojumiem, kas saistīti ar vieglo automobiļu ražošanu) konkrētos daudzumos, kuri uzskaitīti attiecīgajā atbrīvojumā. Nedrīkst pārsniegt daudzumu 1 000 (salīdzināms ar 1.1.3.6.4.).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Piezīmes: Atbrīvojums vajadzīgs, lai būtu iespējama vieglo automobiļu drošības rezerves daļu ātra piegāde atkarībā no vietējā pieprasījuma. Tā kā šo ražojumu klāsts ir ļoti plašs, tie reti tiek uzglabāti vietējās remontdarbnīcās.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–2

Temats: Atbrīvojums no prasības pēc pārvadājuma dokumenta un nosūtītāja deklarācijas par konkrētiem 1.1.3.6. punktā definētiem bīstamo kravu daudzumiem (n1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1. un 5.4.1.1.6.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 7. klasi, pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja pārvadājamās kravas daudzums nepārsniedz 1.1.3.6. punktā norādīto daudzumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: Informāciju, kas sniegta uz iepakojumu marķējuma un etiķetēm, uzskata par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā, jo pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots attiecībā uz vietējo piegādi.

Komisija atkāpi reģistrējusi ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–3

Temats: Mērījumu standartu un degvielas sūkņu (tukšu, neiztīrītu) pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Noteikumi attiecībā uz ANO numuriem 1202, 1203 un 1223.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošana, marķēšana, dokumenti, pārvadāšanas un kravu apstrādes norādījumi, norādījumi transportlīdzekļu apkalpēm.

Valsts tiesību akta saturs: Piemērojamo noteikumu un papildnoteikumu specifikācija atkāpes piemērošanai; līdz 1 000 l: salīdzināmi ar tukšiem, neiztīrītiem iepakojumiem; virs 1 000 l: atbilstība dažiem noteikumiem attiecībā uz cisternām; tikai tukšu un neiztīrītu iepakojumu pārvadāšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Piezīmes: Saraksts Nr. 7, 38, 38a.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–DE–5

Temats: Jauktās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: Jauktās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klasei; jauktās iepakošanas atļauja 1.4.S klases priekšmetiem (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un 3. un 6.1. klases tīrīšanas un apstrādes materiāliem (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos jauktajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

DK Dānija

RO–a–DK–2

Temats: Iepakotu sprāgstvielu un iepakotu detonatoru autopārvadājumi ar vienu un to pašu transportlīdzekli.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par jauktu iepakošanu.

Valsts tiesību akta saturs: Veicot bīstamo kravu autopārvadājumus, jāievēro ADR noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Piezīmes: Pārvadājot sprāgstvielas no to uzglabāšanas vietas uz izmantošanas vietu un atpakaļ, praksē ir nepieciešama iespēja iepakot tās kopā ar detonatoriem vienā un tajā pašā transportlīdzeklī.

Ja Dānijas tiesību akti par bīstamo kravu pārvadājumiem tiks grozīti, Dānijas iestādes šādus pārvadājumus atļaus ar šādiem nosacījumiem:

1)

pārvadā ne vairāk kā 25 kg D grupas sprāgstvielu;

| 2) | pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru; |
| --- | --- |

2)

pārvadā ne vairāk kā 200 B grupas detonatoru;

| 3) | detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK; |
| --- | --- |

3)

detonatori un sprāgstvielas jāiepako atsevišķi ANO sertificētā iepakojumā saskaņā ar noteikumiem Direktīvā 2000/61/EK, ar ko groza Direktīvu 94/55/EK;

| 4) | attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā 1 metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu ātri izkraut no transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

4)

attālumam starp iepakojumiem, kuros ir detonatori, un iepakojumiem, kuros ir sprāgstvielas, jābūt ne mazākam kā 1 metrs. Šādam attālumam jāsaglabājas pat pēc pēkšņas bremzēšanas. Iepakojumi, kuros ir sprāgstvielas, un iepakojumi, kuros ir detonatori, jānovieto tā, lai tos varētu ātri izkraut no transportlīdzekļa;

| 5) | jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

5)

jāievēro visi pārējie noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–DK–3

Temats: Tādu iepakojumu un priekšmetu autopārvadājumi, kuros ir dažu klašu bīstamo preču atkritumi vai atlikumi, kas savākti no mājsaimniecībām un uzņēmumiem likvidēšanai.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: daļas un nodaļas – 2., 3., 4.1., 5.1., 5.2., 5.4., 6., 8.1. un 8.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācijas noteikumi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, nosūtīšanas procedūras, prasības attiecībā uz iepakojumu konstrukciju un testēšanu, vispārīgas prasības attiecībā uz transporta vienībām un aprīkojumu tajās un attiecībā uz apmācību.

Valsts tiesību akta saturs: Iekšējos iepakojumus un priekšmetus, kuros ir dažu klašu bīstamo preču atkritumi vai atlikumi, kas savākti no mājsaimniecībām vai uzņēmumiem likvidēšanai, var iepakot kopā konkrētos ārējos iepakojumos un/vai kopējā tarā un pārvadāt, ievērojot īpašas nosūtīšanas procedūras, tostarp īpašus iepakošanas un marķēšanas ierobežojumus. Bīstamo preču daudzums iekšējā iepakojumā, ārējā iepakojumā un/vai transporta vienībā ir ierobežots.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Piezīmes: Ja atkritumi ar bīstamo preču atlikumiem ir savākti no mājsaimniecībām un uzņēmumiem, lai nogādātu tos likvidēšanai, atkritumu apsaimniekotājiem nav iespējams piemērot visus Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumus. Šādus atkritumus parasti satur iepakojumi, kas pārdoti mazumtirdzniecībā.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

FI Somija

RO–a–FI–1

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi konkrētos daudzumos autobusos.

Juridiskais pamats: Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1., 4. un 5. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi, iepakošanas noteikumi, marķēšana un dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs:

Pasažieru autobusos kā kravu mazos daudzumos drīkst pārvadāt konkrētas bīstamās preces, ja to kopējais daudzums nepārsniedz 200 kg. Privātpersona drīkst pārvadāt autobusā 1.1.3. iedaļā minētās bīstamās preces, ja tās ir mazumtirdzniecības iepakojumā un paredzētas personīgai lietošanai. Atkārtoti uzpildāmās tvertnēs iepildītu uzliesmojošu šķidrumu kopējais daudzums nedrīkst pārsniegt piecus litrus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Somijas Transporta drošības aģentūras noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem un valdības dekrēts par bīstamo kravu autopārvadājumiem (194/2002).

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI–2

Temats: Tukšu cisternu apraksts pārvadājuma dokumentā.

Juridiskais pamats: Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5. daļa, 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs:

Īpaši noteikumi par pārvadājumiem autocisternās vai transporta vienībās, kurām ir vairākas cisternas.

Valsts tiesību akta saturs:

Pārvadājot tukšas, neiztīrītas autocisternas vai transporta vienības, kurām ir viena vai vairākas cisternas, kas marķētas saskaņā ar 5.3.2.1.3. punktu, pēdējā pārvadātā viela, kas norādīta pārvadājuma dokumentā, var būt viela ar viszemāko uzliesmošanas temperatūru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Somijas Transporta drošības aģentūras noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–FI–3

Temats: Sprāgstvielu pārvadāšanai paredzēto transporta vienību apzīmēšana ar transporta bīstamības zīmi un marķēšana.

Juridiskais pamats: Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par marķēšanu ar vispārpieņemtu oranžu pazīšanas zīmi.

Valsts tiesību akta saturs:

Transporta vienību (parasti – kravas furgonu), kurās pārvadā sprāgstvielas mazos daudzumos (maksimālā neto masa – 1 000 kg) uz akmeņlauztuvēm un darbu norises vietām, priekšgalā un aizmugurē var piestiprināt paraugā Nr. 1 norādīto transporta bīstamības zīmi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Somijas Transporta drošības aģentūras noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RO–a–FR–2

Temats: Tādu atkritumu pārvadājumi, kuri rodas aprūpes nozarē un rada inficēšanās risku un uz kuriem attiecas ANO 3291, un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no ADR prasībām attiecībā uz tādu atkritumu pārvadājumiem, kuri rodas aprūpes nozarē un rada inficēšanās risku un uz kuriem attiecas ANO 3291, un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 12.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–FR–5

Temats: Bīstamu kravu pārvadājumi sabiedriskajos pasažieru transportlīdzekļos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pasažieru un bīstamu kravu pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: Tādu 7. klasei nepiederošu bīstamu kravu pārvadājumi, kuras atļauts pārvadāt sabiedriskajos transportlīdzekļos kā rokas bagāžu: piemēro tikai noteikumus, kas attiecas uz paku iepakošanu, marķēšanu un etiķetēšanu un kas noteikti 4.1., 5.2. un 3.4. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Piezīmes: Rokas bagāžā atļauts pārvadāt tikai tādas bīstamas kravas, kas paredzētas personīgai vai profesionālai pašu lietošanai. Pārnēsājamas gāzes tvertnes atļauts pārvadāt pacientiem ar elpošanas traucējumiem tādā daudzumā, kāds vajadzīgs vienam braucienam.

Zaudē spēku: 2022. gada 28. februārī.

RO–a–FR–6

Temats: Bīstamu kravu pašpārvadājumi mazos daudzumos (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: Uz 7. klasei nepiederošu bīstamu kravu pašpārvadājumiem mazos daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus, neattiecas pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā noteikto pārvadājuma dokumentu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Zaudē spēku: 2022. gada 28. februārī.

RO–a–FR–7

Temats: Bīstamas preces saturošu ķīmisku vielu, maisījumu un izstrādājumu paraugu autopārvadājumi tirgus uzraudzības nolūkā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Vispārīgi noteikumi, klasifikācija, īpaši noteikumi un izņēmumi attiecībā uz ierobežotā daudzumā iepakotu bīstamu preču pārvadāšanu, noteikumi attiecībā uz iepakojumu un tvertņu izmantošanu, nosūtīšanas procedūras, prasības par iepakojuma konstrukciju, noteikumi attiecībā uz transportēšanas apstākļiem, kravas apstrādi, iekraušanu un izkraušanu, prasības attiecībā uz transporta aprīkojumu un pārvadājumu darbībām, prasības attiecībā uz transportlīdzekļu konstrukciju un apstiprināšanu.

Valsts tiesību akta saturs: Bīstamas preces saturošu ķīmisku vielu, maisījumu un izstrādājumu paraugus, ko ved analizēšanai, veicot tirgus uzraudzības darbības, iepako kombinētajos iepakojumos. Tie atbilst noteikumiem attiecībā uz maksimālajiem daudzumiem iekšējos iepakojumos atkarībā no konkrētā bīstamās preces veida. Ārējais iepakojums atbilst prasībām, kas noteiktas cietām plastmasas kastēm (4H2, Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 6.1. nodaļa). Uz ārējā iepakojuma ir jābūt Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 3.4.7. sadaļā norādītajam marķējumam un tekstam “Paraugi analīzei” (franču valodā – Echantillons destinés à l'analyse). Ja šie noteikumi tiek ievēroti, uz pārvadājumu neattiecas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 12 décembre 2012 modifiant l'arrêté du 29 mai 2009 relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres

Piezīmes: Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 1.1.3. sadaļā noteiktais izņēmums neparedz tādu bīstamu preču paraugu transportēšanu analizēšanai, kurus ņēmušas kompetentās iestādes vai kuri ņemti to vārdā. Lai nodrošinātu efektīvu tirgus uzraudzību, Francija ir ieviesusi procedūru, kas pamatojas uz ierobežotiem daudzumiem piemērojamu sistēmu bīstamas preces saturošu paraugu pārvadājumu drošības garantēšanai. Tā kā ne vienmēr ir racionāli piemērot A tabulas noteikumus, daudzuma ierobežojums attiecībā uz iekšējo iepakojumu ir definēts vairāk uz praktisko pielietojumu vērstā veidā.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

HU Ungārija

RO–a–HU–1

Temats: RO-a-DE-2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

RO–a–HU–2

Temats: RO-a-UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

IE Īrija

RO–a–IE–1

Temats: Atbrīvojums no ADR 5.4.0. punkta prasībām attiecībā uz pārvadājuma dokumentu tādu ADR 3. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.3.3. punktā kā FT2 pesticīdi (uzliesmošanas temperatūra < 23 °C), un tādu ADR 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, kas uzskaitīti 2.2.61.3. punktā kā T6 pesticīdi, kas ir šķidrā veidā (uzliesmošanas temperatūra ne mazāka kā 23 °C), ja pārvadājamo bīstamo kravu daudzumi nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Nepieciešams pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokuments nav nepieciešams ADR 3. un 6.1. klases pesticīdu pārvadāšanai, ja pārvadājamās bīstamās kravas daudzums nepārsniedz ADR 1.1.3.6. punktā noteiktos daudzumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(9) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”
  .

Piezīmes: Nevajadzīga, grūti izpildāma prasība šādu pesticīdu vietējiem pārvadājumiem un piegādei.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–4

Temats: Atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. punkta un B pielikuma prasībām attiecībā uz (dzērieniem paredzētas) gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā transportlīdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3., 5.4., 7. punkts un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: transportlīdzekļu marķējums, tajos nepieciešamā dokumentācija un noteikumi attiecībā uz transporta aprīkojumu un pārvadājumu darbībām.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no ADR 5.3., 5.4., 7. punkta un B pielikuma prasībām attiecībā uz dzērieniem paredzētās gāzes balonu pārvadājumiem, ja šos balonus pārvadā vienā un tajā pašā transportlīdzeklī ar dzērieniem (kuriem tos izmanto).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ierosinātais grozījums tiesību aktā Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004.

Piezīmes: Galvenā darbība ir tādu dzērienu iepakojumu piegāde, kas nav vielas atbilstīgi ADR, kopā ar attiecīgo gāzu mazajiem baloniem mazos daudzumos.

Iepriekš saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–5

Temats: Atbrīvojums, attiecībā uz pārvadājumiem Īrijas teritorijā, no konstrukcijas un testēšanas prasībām tvertnēm un no to izmantošanas noteikumiem, kas ietverti ADR 6.2. un 4.1. punktā, 2. klases gāzu baloniem un spiediena mucām, kas izmantotas multimodālajos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas, testētas un izmantotas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda Īrijā, bet faktiski tukšus nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma sākuma valstī; un iii) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji mazos daudzumos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.4.2., 4.1. un 6.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi attiecībā uz ADR 2. klases gāzu baloniem un spiediena mucām, ko izmanto multimodālos pārvadājumos, tostarp pārvadājumos pa jūru, un šo ADR 2. klases gāzu balonu un spiediena mucu konstrukciju un testēšanu.

Valsts tiesību akta saturs: 4.1. un 6.2. punkta noteikumus nepiemēro 2. klases gāzu baloniem un spiediena mucām, ja i) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir konstruētas un testētas saskaņā ar IMDG kodeksu; ii) šos gāzes balonus un spiediena mucas izmanto saskaņā ar IMDG kodeksu; iii) šie gāzes baloni un spiediena mucas ir nogādātas saņēmējam ar multimodālo pārvadājumu, tostarp pārvadājumu pa jūru; iv) šo gāzes balonu un spiediena mucu piegādi no multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii)) saņēmēja tiešajam lietotājam veic tikai vienā pārvadājuma braucienā, ko pabeidz tajā pašā dienā; v) valsts teritorijā šos gāzes balonus un spiediena mucas atkārtoti neuzpilda, bet faktiski tukšas nogādā atpakaļ multimodālā pārvadājuma (kas minēts iii)) sākuma valstī; un vi) šos gāzes balonus un spiediena mucas piegādā vietēji valsts teritorijā mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ierosinātais grozījums tiesību aktā Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004.

Piezīmes: Šajos gāzes balonos un spiediena mucās esošo gāzu specifikācija ir tāda, kādu pieprasa tiešais lietotājs, un tādēļ ir nepieciešams tās importēt no reģioniem, kas ir ārpus ADR darbības reģiona. Pēc izlietošanas šie faktiski tukšie gāzes baloni un spiediena mucas ir jānogādā atpakaļ izcelsmes valstī, lai tos atkārtoti uzpildītu ar īpaši norādītām gāzēm – tos nedrīkst atkārtoti uzpildīt Īrijā vai kādā citā no ADR darbības reģiona daļām. Lai gan tie neatbilst ADR noteikumiem, tie atbilst IMDG kodeksam un ir apstiprināti saskaņā ar to. Multimodālo pārvadājumu, kas sākas ārpus ADR darbības reģiona, ir paredzēts pabeigt importētāja telpās, no kurienes tas piegādā šos gāzes balonus un spiediena mucas tiešajam lietotājam, veicot vietējos pārvadājumus mazos daudzumos Īrijas teritorijā. Uz šiem pārvadājumiem Īrijas teritorijā attiektos grozītais Direktīvas 94/55/EK 6. panta 9. punkts.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–IE–6

Temats: Atbrīvojums no dažiem Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumiem attiecībā uz tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķējumu un etiķetēm, kuriem beidzies derīguma termiņš un kas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļā klasificēti ar 1. klases kodiem 1.3.G, 1.4.G un 1.4.S, piešķirot attiecīgo vielu identifikācijas numurus ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 ANO 0453, ANO 0505, ANO 0506 vai ANO 0507, un ko pārvadā mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem ierobežojumiem) līdz karaspēka daļai vai poligonam to likvidēšanai.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1., 2., 4., 5. un 6. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Vispārīgi noteikumi. Klasifikācija. Iepakošanas noteikumi. Noteikumi attiecībā uz sūtījumu. Iepakojuma konstrukcija un testēšana.

Valsts tiesību akta saturs: Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas noteikumi par tādu pirotehnikas izstrādājumu iepakojumu, marķējumu un etiķetēm, kuriem beidzies derīguma termiņš un kuriem piešķirti attiecīgie ANO numuri ANO 0092, ANO 0093, ANO 0191, ANO 0195, ANO 0197, ANO 0240, ANO 0312, ANO 0403, ANO 0404 ANO 0453, ANO 0505, ANO 0506 vai ANO 0507, lai tos nogādātu līdz karaspēka daļai vai poligonam, netiek piemēroti, ja ir ievēroti Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas vispārīgie iepakošanas noteikumi un pārvadājuma dokumentā ir iekļauta papildu informācija. Atkāpe attiecas tikai uz šādu pirotehnikas izstrādājumu, kam beidzies derīguma termiņš, vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos līdz karaspēka daļai vai poligonam to drošai likvidēšanai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: 2011. gada S.I. 349 noteikumu 57. punkta f) un g) apakšpunkts.

Piezīmes: Jūras pirotehnikas izstrādājumu, kam beidzies derīguma termiņš, pārvadājumi mazos daudzumos, jo īpaši no izpriecu kuģu īpašniekiem un kuģu apgādātājiem, līdz karaspēka daļai vai poligonam to drošai likvidēšanai ir radījuši grūtības, jo īpaši attiecībā uz iepakošanas prasībām. Atkāpe paredzēta vietējiem pārvadājumiem mazos daudzumos (mazākos par 1.1.3.6. punktā noteiktajiem daudzumiem), ietverot visus ANO numurus, kas piešķirti jūras pirotehnikas izstrādājumiem.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

RO–a–IE–7

Temats: RO-a-UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

PT Portugāle

RO–a–PT–3

Temats: RO-a-UK-4 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —

Zaudē spēku: 2022. gada 30. janvārī.

SE Zviedrija

RO–a–SE–1

Temats: RO-a-FR-7 pieņemšana.

Juridiskais pamats: Direktīva 2008/68/EK, 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts (mazi daudzumi).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas konteksts:

Atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om visa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RO–a–UK–1

Temats: Dažu tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri satur materiālus, kas rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi (E1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Lielākā daļa ADR prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla. (Spīdoša ierīce, kas paredzēta valkāšanai cilvēkam; katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa riteklī ne vairāk kā 500 dūmu detektori lietošanai sadzīvē, kuru individuālā aktivitāte nepārsniedz 40 kBq; vai katrā autotransporta līdzeklī vai dzelzceļa riteklī ne vairāk kā piecas gāzveida tritija gaismas ierīces, kuru individuālā aktivitāte nepārsniedz 10 GBq).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti ADR.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–2

Temats: Atbrīvojums no prasības par pārvadājuma dokumenta nepieciešamību konkrētiem bīstamo kravu (7. klasei nepiederošu) daudzumiem, kā definēts 1.1.3.6. punktā (E2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.2. un 1.1.3.6.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi no dažām prasībām attiecībā uz konkrētiem daudzumiem transporta vienībā.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs ierobežotiem daudzumiem, izņemot gadījumus, kad tie ir daļa no lielākas kravas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Piezīmes: Šis atbrīvojums attiecas uz pārvadājumiem valsts teritorijā, ja pārvadājuma dokuments ne vienmēr ir piemērots, kad notiek vietējā piegāde.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–3

Temats: Atbrīvojums no prasības transportlīdzekļus, ar ko pārvadā materiālus ar zemu radioaktivitāti, aprīkot ar ugunsdzēšanas ierīcēm (E4).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība, lai transportlīdzekļi būtu aprīkoti ar ugunsdzēšanas ierīcēm.

Valsts tiesību akta saturs: Tiek atcelta prasība transportlīdzekļus aprīkot ar ugunsdzēšanas aparātiem, ja tiek pārvadāti tikai iepakojumi, uz kuriem attiecas izņēmumi (ANO 2908, 2909, 2910 un 2911).

Ierobežotas prasības gadījumos, ja tiek pārvadāts tikai neliels skaits iepakojumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Piezīmes: Praksē ugunsdzēšanas aprīkojumu nav lietderīgi vest līdzi ANO 2908, 2909, 2910, ANO 2911 pārvadājumos, kurus bieži veic mazi transportlīdzekļi.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–4

Temats: Preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot 1., 4.2., 6.2. un 7. klases preces) no vietējām piegādes noliktavām mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem (N1).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Uz iepakojumiem nav jābūt RID/ADR vai ANO zīmei, un tiem nav jābūt arī nekā citādi marķētiem, ja tajos ir preces, kā noteikts 3. grafikā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Piezīmes: ADR prasības nav lietderīgas pārvadājuma pēdējiem posmiem no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut izplatīt preču iekšējās tvertnes mazumtirdzniecības vietējā piegādes cikla pēdējā posmā bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–5

Temats: Atļaut 1.1.3.6.3. punkta tabulā norādītajām 1. klases 1. un 2. kategorijas kravām atšķirīgu “maksimālo kopējo daudzumu vienā transporta vienībā” (N10).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6.3. un 1.1.3.6.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi, kas saistīti ar daudzumiem, ko pārvadā vienā transporta vienībā.

Valsts tiesību akta saturs: Paredzēti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežota daudzuma un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Piezīmes: Atļaut atšķirīgus daudzuma ierobežojumus 1. klases kravām, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Reizināšanas koeficients jaukta sastāva kravu aprēķināšanai 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Iepriekš saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–6

Temats: Tādu sprāgstošu priekšmetu maksimālās neto masas palielinājums, kas pieļaujami EX/II transportlīdzekļos (N13).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.5.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadāto sprāgstvielu un sprāgstošu priekšmetu daudzuma ierobežojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Piezīmes: Apvienotās Karalistes tiesību aktos II tipa transportlīdzekļiem 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J savietojamības grupā atļautā maksimālā neto masa ir 5 000 kg.

Daudzi 1.1.C, 1.1.D, 1.1.E un 1.1.J klases priekšmeti, ko pārvadā Savienībā, ir lieli vai apjomīgi, un to garums pārsniedz 2,5 metrus. Galvenokārt tie ir sprāgstoši priekšmeti militārām vajadzībām. EX/III transportlīdzekļu konstrukcijas ierobežojumu dēļ (noteikts, ka tiem jābūt slēgtiem transportlīdzekļiem) šādus priekšmetus ir ļoti grūti iekraut un izkraut. Lai brauciena sākumā un beigās veiktu iekraušanu un izkraušanu, dažiem priekšmetiem vajadzīgas specializētas iekraušanas un izkraušanas ierīces. Praksē šādas ierīces tiek lietotas reti. Apvienotajā Karalistē ekspluatācijā ir maz EX/III transportlīdzekļu, un nozarei rastos lielas grūtības, ja tiktu noteikts, ka jāuzbūvē papildu specializētie EX/III transportlīdzekļi šāda veida sprāgstvielu pārvadājumiem.

Apvienotajā Karalistē sprāgstvielas militārām vajadzībām galvenokārt pārvadā komercpārvadātāji, un tādējādi tie nevar izmantot Direktīvā 2008/68/EK noteikto atbrīvojumu attiecībā uz militārajiem transportlīdzekļiem. Lai atrisinātu šo problēmu, Apvienotajā Karalistē vienmēr ir bijis atļauts pārvadāt līdz 5 000 kg šādu priekšmetu ar EX/II transportlīdzekļiem. Pašreizējais ierobežojums ne vienmēr ir pietiekams, jo vienā priekšmetā var būt vairāk nekā 1 000 kg sprāgstvielas.

Kopš 1950. gada notikuši tikai divi starpgadījumi (abi XX gadsimta 50. gados), kad sprāgušas sprāgstvielas, kuru svars pārsniedz 5 000 kg. Starpgadījumus izraisīja riepas aizdegšanās un pārkarsusi izplūdes sistēma, kuras dēļ aizdegās kravas pārsegs. Šie ugunsgrēki būtu varējuši izcelties arī tad, ja krava būtu bijusi mazāka. Šajos starpgadījumos nebija ne bojāgājušo, ne ievainoto.

Empīriska pieredze liecina, ka pareizi iepakoti sprāgstoši priekšmeti nevarētu uzsprāgt trieciena, piemēram, transportlīdzekļu sadursmes rezultātā. Pierādījumi no militārajiem ziņojumiem un no izmēģinājumu datiem par raķešu triecientestiem liecina – lai kapsulas uzsprāgtu, trieciena ātrumam jāpārsniedz ātrums, ko rada 12 metru kritiena tests.

Pašlaik spēkā esošie drošības standarti netiktu ietekmēti.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–7

Temats: Atbrīvojums no uzraudzības prasībām maziem dažu 1. klases kravu daudzumiem (N12).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.4. un 8.5. S1(6).

Direktīvas pielikuma saturs: Uzraudzības prasības transportlīdzekļiem, kas pārvadā konkrētus bīstamo kravu daudzumus.

Valsts tiesību akta saturs: Paredzēta droša novietošana stāvvietā un uzraudzības ietaises, bet netiek prasīts, lai dažas 1. klases kravas tiktu uzraudzītas vienmēr, kā tas noteikts ADR 8.5. S1(6).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Piezīmes: ADR uzraudzības prasības ne vienmēr ir lietderīgas valsts kontekstā.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–8

Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām vagonos, autotransporta līdzekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz sprāgstvielu iekļaušanu jaukta sastāva kravās, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas atkāpes no noteikumiem par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām. Visās atkāpēs būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkādām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek šādu kravu apdraudētas”.

Atkāpju piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

| 1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu; |
| --- | --- |

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, drīkst pārvadāt tajā pašā transportlīdzeklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu;

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas bīstamajām kravām (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamajām kravām, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietvertas 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas uzliesmojošiem šķidrumiem un uzliesmojošam gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietvertas 1.4.G kategorijā, drīkst pārvadāt vienā transportlīdzeklī kopā ar 2. transporta kategorijas uzliesmojošiem šķidrumiem un uzliesmojošam gāzēm vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošām, netoksiskām gāzēm, vai jebkādu šo vielu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums priekšmetos, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, drīkst pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums priekšmetos, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–9

Temats: Alternatīva oranžajām pazīšanas zīmēm, ar ko norāda uz maziem radioaktīvu materiālu sūtījumiem mazos transportlīdzekļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt oranžas pazīšanas zīmes pie maziem transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā radioaktīvus materiālus.

Valsts tiesību akta saturs: Atļauj visas atkāpes, kas apstiprinātas saskaņā ar šo procedūru. Pieprasītā atkāpe ir šāda:

transportlīdzekļi vai nu:

| a) | jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai |
| --- | --- |

a)

jāapzīmē ar transporta bīstamības zīmi saskaņā ar piemērojamajiem ADR 5.3.2. punkta noteikumiem; vai

| b) | transportlīdzekļos, ar ko pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, alternatīvi var būt pieejams paziņojums, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļos, ar ko pārvadā ne vairāk kā desmit iepakojumus, kuros ir materiāli, kas nav skaldmateriāli, vai kuros ir skaldmateriāli, izņemot radioaktīvus materiālus, un ja šo iepakojumu transporta indeksu summa nepārsniedz 3, alternatīvi var būt pieejams paziņojums, kas atbilst valsts tiesību akta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–a–UK–10

Temats: Tādu atkritumu pārvadājumi, kuri rodas aprūpes nozarē un rada inficēšanās risku un uz kuriem attiecas ANO 3291, un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: Visi noteikumi.

Valsts tiesību akta saturs: Atbrīvojums no I pielikuma I.1. iedaļas prasībām attiecībā uz tādu atkritumu pārvadājumiem, kuri rodas aprūpes nozarē un rada inficēšanās risku un uz kuriem attiecas ANO 3291, un kuru masa nepārsniedz 15 kg.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Šī atkāpe sākotnēji piešķirta saskaņā ar tiesību aktu The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2009 ar tajā izdarītajiem grozījumiem.

Zaudē spēku: 2023. gada 1. janvārī.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

BE Beļģija

RO–bi–BE–4

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi cisternās, lai minētās kravas iznīcinātu sadedzinot.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.2.

Valsts tiesību akta saturs: Pieļaujot atkāpi no 3.2. punkta tabulas, ar īpašiem nosacījumiem atļauts lietot cisternkonteineru ar cisternas kodu L4BH cisternas L4DH vietā, lai pārvadātu šķidrumus, kas reaģē ar ūdeni, toksiskas vielas, III, ja nav norādīts citādi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Dérogation 01 – 2002.

Piezīmes: Šos noteikumus var izmantot tikai attiecībā uz bīstamu atkritumu pārvadājumiem mazā attālumā.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. jūnijā.

RO–bi–BE–5

Temats: Atkritumu pārvadājumi uz atkritumu apstrādes iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.2., 5.4., 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, marķēšana un prasības attiecībā uz iepakojumu.

Valsts tiesību akta saturs: Tā vietā, lai klasificētu atkritumus saskaņā ar ADR, atkritumi ir iedalīti dažādās grupās (viegli uzliesmojoši šķīdinātāji, krāsas, skābes, baterijas utt.), lai izvairītos no bīstamām reakcijām vienā grupā. Prasības attiecībā uz iepakojuma konstrukciju ir mazāk ierobežojošas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route

Piezīmes: Šos noteikumus var izmantot atkritumu pārvadājumiem mazos daudzumos uz apstrādes iekārtām.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–6

Temats: RO–bi–SE-5 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 01-2004.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–7

Temats: RO–bi–SE-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 02-2003.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE-8

Temats: RO–bi–UK–2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–10

Temats: Pārvadājumi ražošanas vietu tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Atkāpes attiecas uz dokumentāciju, autovadītāja apliecību, iepakojumu etiķetēm un/vai marķējumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpes 10-2012, 12-2012, 24-2013, 31-2013, 07-2014, 08-2014, 09-2014 un 38-2014.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–11

Temats: Tādu butāna-propāna gāzes balonu savākšana, kuriem nav atbilstīgas etiķetes.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.2.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Gāzes baloniem jābūt piestiprinātām etiķetēm ar bīstamības marķējumu.

Valsts tiesību akta saturs: Savācot gāzes balonus, kuros ir ANO 1965 norādītā gāze, trūkstošās etiķetes ar bīstamības marķējumu nav jāaizstāj, ja transportlīdzeklis ir pareizi marķēts (2.1. paraugs).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 14-2016.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–12

Temats: ANO 3509 pārvadājumi pārklātos konteineros nefasētiem produktiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.3.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: ANO 3509 jāpārvadā slēgtos konteineros nefasētiem produktiem.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 3509 var pārvadāt pārklātos konteineros nefasētiem produktiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe 15-2016.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

RO–bi–BE–13

Temats: DOT gāzes balonu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.2.3.4.–6.2.3.9.

Direktīvas pielikuma saturs: Gāzes baloniem jābūt ražotiem un testētiem saskaņā ar ADR 6.2. nodaļas prasībām.

Valsts tiesību akta saturs: Gāzes balonus, kas konstruēti un testēti saskaņā ar ASV Transporta departamenta (DOT) priekšrakstiem, var izmantot, lai pārvadātu gāzes, kuras norādītas ierobežotā sarakstā, kas pievienots atkāpei.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: atkāpe BWV01-2017.

Zaudē spēku: 2022. gada 31. decembrī.

DE Vācija

RO–bi–DE–1

Temats: Atbrīvojums no dažām norādēm pārvadājuma dokumentā (n2).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumenta saturs.

Valsts tiesību akta saturs: Visām klasēm, izņemot 1. (izņemot 1.4.S), 5.2. un 7. klasi,

pārvadājuma dokumentā nav vajadzīga norāde:

| a) | attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa konkrētu maršrutu); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz vietējo piegādi – par kravas saņēmēju (izņemot gadījumus, kad krava ir pilna un kad brauc pa konkrētu maršrutu);

| b) | ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja transportlīdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu daudzumu un veidiem; |
| --- | --- |

b)

ja nepiemēro 1.1.3.6. punktu un ja transportlīdzeklis atbilst visiem A un B pielikuma noteikumiem – par iepakojumu daudzumu un veidiem;

| c) | tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu. |
| --- | --- |

c)

tukšām, neiztīrītām tvertnēm pietiekams ir pārvadājuma dokuments par pēdējo kravu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Piezīmes: Attiecīgajam satiksmes veidam nebūs praktiski piemērot visus noteikumus.

Komisija atkāpi reģistrējusi ar 22. numuru (saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu).

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–3

Temats: Iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.–5.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, iepakojums un marķējums.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9. klase: bīstamo atkritumu kombinētā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējas kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: Saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–5

Temats: ANO 3343 (nitroglicerīna maisījums, desensibilizēts, šķidrs, viegli uzliesmojošs, citādi nespecificēts, kurā nitroglicerīna masa nepārsniedz 30 %) vietējie pārvadājumi cisternkonteineros, atkāpjoties no Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 4.3.2.1.1. apakšiedaļas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 3.2., 4.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Cisternkonteineru izmantošanas noteikumi.

Valsts tiesību akta saturs: Nitroglicerīna (ANO 3343) vietējie pārvadājumi cisternkonteineros nelielā attālumā, ja izpildīti šādi nosacījumi.

1.   Prasības attiecībā uz cisternkonteineriem

| 1.1. | Atļauts izmantot tikai tādus cisternkonteinerus, kas īpaši apstiprināti šādam nolūkam un kas visādā citādā ziņā atbilst konstrukcijas, aprīkojuma, konstrukcijas modeļa apstiprinājuma, testēšanas, marķēšanas un ekspluatācijas noteikumiem, kuri izklāstīti Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 6.8. nodaļā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cisternkonteinera slēgmehānismam ir jābūt ar spiediena pazemināšanas sistēmu, kas atver uz augšu vērstu atveri ar izplūdes laukumu vismaz 135 cm2 (diametrs 132 mm), kad iekšējais spiediens sasniedz 300 kPa (3 bar) virs normāla spiediena. Minētā atvere pēc atvēršanas nedrīkst noslēgties. Kā drošības iekārtu var izmantot vienu vai vairākus drošības elementus ar vienu un to pašu aktivācijas veidu un atbilstošu spiediena pazemināšanas laukumu. Drošības iekārtas konstrukcijas tipam ir jābūt sekmīgi veiktai tipa testēšanai un tipa apstiprināšanai, ko īstenojusi atbildīgā iestāde. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Marķējums

Katrs cisternkonteiners ir no abām pusēm jāmarķē ar bīstamības zīmi atbilstoši 3. paraugam, kas norādīts Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 5.2.2.2.2. apakšiedaļā.

3.   Ekspluatācijas noteikumi

| 3.1. | Ir jānodrošina, ka transportēšanas laikā nitroglicerīns ir vienmērīgi izvietots flegmatizatorā un ka nevar notikt sadalīšanās sastāvdaļās. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iekraušanas un izkraušanas laikā ir aizliegts atrasties transportlīdzeklī vai uz tā, izņemot, lai darbinātu iekraušanas un izkraušanas aprīkojumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Izkraušanas vietā cisternkonteineri ir pilnīgi jāiztukšo. Ja tos nav iespējams pilnīgi iztukšot, tie pēc izkraušanas ir cieši jānoslēdz, līdz tos no jauna piepilda. |
| --- | --- |

3.3.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Atkāpe Ziemeļreina-Vestfālene.

Piezīmes: Tas attiecas uz vietējiem pārvadājumiem cisternkonteineros pa autoceļiem nelielā attālumā starp divām konkrētām ražošanas vietām, kad tā ir daļa no rūpnieciska procesa. Lai ražotu farmācijas produktu, noteikumiem atbilstoša pārvadājuma procesā no ražošanas vietas A uz ražošanas vietu B 600 l cisternkonteineros nogādā II iepakojuma grupas uzliesmojošu sveķu šķīdumu (ANO 1866). Ražošanas vietā B tiek pievienots nitroglicerīna šķīdums un notiek samaisīšana, turpmākai izmantošanai iegūstot līmes maisījumu, kas satur nitroglicerīnu un ir desensibilizēts, šķidrs, uzliesmojošs, citādi nespecificēts un kurā nitroglicerīna masa nepārsniedz 30 % (ANO 3343). Šīs vielas pārvadājumi atpakaļ uz ražošanas vietu A arī notiek iepriekš minētajos cisternkonteineros, kurus attiecīgā iestāde ir īpaši pārbaudījusi un apstiprinājusi šai konkrētajai pārvadājumu darbībai un kuru cisternas kods ir L10DN.

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–6

Temats: RO–bi–SE–6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: § 1 Absatz 3 Nummer 1 der Gefahrgutverordnung Straße, Eisenbahn und Binnenschifffahrt (GGVSEB)

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DE–7

Temats: RO–bi–BE–10 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2021. gada 20. martā.

DK Dānija

RO–bi–DK–1

Temats: ANO 1202, 1203, 1223 un 2. klase – bez pārvadājuma dokumenta.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Vajadzīgs pārvadājuma dokuments.

Valsts tiesību akta saturs: Piegādes vajadzībām pārvadājot 3. klases, ANO 1202, 1203 un 1223 minerāleļļas produktus un 2. klases gāzes (kravu piegādā diviem vai vairāk saņēmējiem un savāc atpakaļ nosūtītās preces līdzīgās situācijās), pārvadājuma dokuments nav vajadzīgs, ja rakstiskos norādījumos papildus ADR noteiktajai informācijai ir informācija par ANO numuru, nosaukumu un klasi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 729 af 15.8.2001. om vejtransport af farligt gods.

Piezīmes: Iemesls, kādēļ vajadzīga minētā valsts atkāpe, ir elektronisko iekārtu attīstība, kas ļauj, piemēram, naftas uzņēmumiem izmantot šādas iekārtas, lai transportlīdzekļiem pastāvīgi pārraidītu informāciju par klientiem. Tā kā pārvadājuma sākumā šī informācija nav pieejama un to nosūta transportlīdzeklim brauciena laikā, tad pirms pārvadājuma uzsākšanas nav iespējams noformēt pārvadājuma dokumentus. Šādi pārvadājumi notiek ierobežotā teritorijā.

Uz Dāniju attiecas atkāpe no līdzīga noteikuma saskaņā ar Direktīvas 94/55/EK 6. panta 10. punktu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–2

Temats: RO–bi–SE-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–3

Temats: RO–bi–UK-1 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, as amended.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–DK–4

Temats: Noteiktu klašu bīstamo kravu autopārvadājumi no mājsaimniecībām un uzņēmumiem uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem vai starppārstrādes iekārtām nolūkā tās iznīcināt.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Vispārīgi noteikumi, klasifikācijas noteikumi, īpaši noteikumi, iepakošanas noteikumi, nosūtīšanas procedūras, prasības attiecībā uz iepakojumu konstrukciju un testēšanu, noteikumi attiecībā uz pārvadāšanas apstākļiem, iekraušanu, izkraušanu un kravas apstrādi, prasības attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpēm, aprīkojumu, ekspluatāciju un dokumentāciju un prasības attiecībā uz transportlīdzekļu konstrukciju un apstiprināšanu.

Valsts tiesību akta saturs: Bīstamās kravas no mājsaimniecībām un uzņēmumiem noteiktos apstākļos drīkst nogādāt uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem vai starppārstrādes iekārtām nolūkā tās iznīcināt. Ir jāievēro dažādi noteikumi atkarībā no tā, kā notiek pārvadājumi un kādi ir ar tiem saistītie riski, piemēram, bīstamās kravas daudzums iekšējā iepakojumā, ārējā iepakojumā un/vai transporta vienībā un tas, vai bīstamo kravu pārvadāšana ir vai nav uzņēmumu papilddarbība līdztekus pamatdarbībai.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bekendtgørelse nr. 818 af 28. juni 2011 om vejtransport af farligt gods § 4, stk. 3.

Piezīmes: Ja atkritumus, kas var saturēt bīstamo kravu atlikumus, no mājsaimniecībām un/vai uzņēmumiem nogādā uz netāliem atkritumu savākšanas punktiem nolūkā tos iznīcināt, atkritumu apsaimniekotājiem un uzņēmumiem nav iespējams ievērot visas Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļā noteiktās prasības. Šādi atkritumi parasti ir iepakojumi, kas sākotnēji ir pārvadāti saskaņā ar Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 1.1.3.1. c) apakšiedaļā noteikto izņēmumu un/vai pārdoti mazumtirdzniecībā. Tomēr 1.1.3.1. c) apakšiedaļā noteiktais izņēmums neattiecas uz atkritumu nogādāšanu uz atkritumu savākšanas punktiem, un Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļas 3.4. nodaļas noteikumi nav lietderīgi attiecībā uz atkritumu iekšējo iepakojumu pārvadājumiem.

Zaudē spēku: 2019. gada 1. janvārī.

EL Grieķija

RO–bi–EL–1

Temats: Atkāpe no drošuma prasībām piestiprinātām cisternām (autocisternām), kuru pilnmasa ir mazāka nekā 4 tonnas un kuras izmanto gāzeļļas (ANO 1202) vietējiem pārvadājumiem, un kuras pirmo reizi reģistrētas Grieķijā laikā no 1991. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.6.3.6., 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4. 6.8.2.4.5., 6.8.2.1.17.-6.8.2.1.22., 6.8.2.1.28., 6.8.2.2., 6.8.2.2.1., 6.8.2.2.2. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: Konstrukcijas, aprīkojuma, tipa apstiprinājuma, pārbaužu un testu prasības un marķējuma prasības attiecībā uz piestiprinātām cisternām (autocisternām), demontējamām cisternām un cisternkonteineriem, un maināmām cisternas veida virsbūvēm, kuru korpuss izgatavots no metālu materiāliem, un attiecībā uz baterijtransportlīdzekļiem un MEGC.

Valsts tiesību akta saturs: Pārejas noteikums: Piestiprinātas cisternas (autocisternas), kuru pilnmasa ir mazāka nekā 4 tonnas un kuras izmanto gāzeļļas (ANO 1202) vietējiem pārvadājumiem, un kuras pirmo reizi reģistrētas Grieķijā laikā no 1991. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim, un kuru korpusa biezums ir mazāks nekā 3 mm, joprojām var izmantot. Šis pārejas noteikums paredzēts attiecībā uz vietējiem pārvadājumiem ar transportlīdzekļiem, kuri reģistrēti minētajā laikposmā. Tas būs spēkā attiecībā uz autocisternām tikai tad, ja tās ir pārveidotas saskaņā ar 6.8.2.1.20. punktu un pielāgotas saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| 1. | ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5. |
| --- | --- |

1.

ADR punkti pārbaudēm un testiem: 6.8.2.4.2., 6.8.2.4.3., 6.8.2.4.4., 6.8.2.4.5.

| 2. | Cisternas atbilst 6.8.2.1.28., 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.

Cisternas atbilst 6.8.2.1.28., 6.8.2.2.1. un 6.8.2.2.2. punkta prasībām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (Konstrukcijas, aprīkojuma, pārbaužu un testu prasības attiecībā uz ekspluatācijā esošām piestiprinātām cisternām (autocisternām) un demontējamām cisternām dažu kategoriju bīstamajām kravām).

Zaudē spēku: 2019. gada 30. jūnijā.

ES Spānija

RO–bi–ES–2

Temats: Īpašs aprīkojums bezūdens amonjaka piegādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 6.8.2.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Lai ārējās armatūras (cauruļu, sānu noslēgierīču) bojājuma gadījumā izvairītos no jebkādiem satura zudumiem, iekšējam noslēgvārstam un tā pamatnei jābūt aizsargātiem pret vītnes noraušanas risku ārējo slodžu ietekmē vai tiem jābūt konstruētiem tā, lai izturētu šādas slodzes. Ir jābūt iespējamam nodrošināt uzpildes un izplūdes ierīces (tostarp atlokus vai vītņotos noslēgus) un aizsargvāciņus (ja tādi ir) pret jebkādu nejaušu atvēršanos.

Valsts tiesību akta saturs: Cisternas, ko izmanto lauksaimniecības vajadzībām bezūdens amonjaka piegādei un pielietošanai un kas nodotas ekspluatācijā līdz 1997. gada 1. janvārim, var aprīkot ar ārējo, nevis iekšējo drošības armatūru, ja tā sniedz vismaz tādu pašu aizsardzību, kādu nodrošina cisternas sienas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Real Decreto 97/2014. Anejo 1. Apartado 3.

Piezīmes: Līdz 1997. gada 1. janvārim tāda tipa cisternas, kas aprīkotas ar ārējo drošības armatūru, tika izmantotas vienīgi lauksaimniecībā, lai bezūdens amonjaku izlietu tieši uz lauka. Dažādas šāda tipa cisternas izmanto vēl pašlaik. Tās reti brauc pa autoceļiem uzpildītas, bet tās izmanto tikai lielās saimniecībās lauku minerālmēslošanai.

Zaudē spēku: 2022. gada 28. februārī.

FI Somija

RO–bi–FI–1

Temats: Sprāgstvielu pārvadājuma dokumentā norādāmās informācijas izmaiņas.

Juridiskais pamats: Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.2.1.a)

Direktīvas pielikuma saturs: Īpaši noteikumi attiecībā uz 1. klasi.

Valsts tiesību akta saturs:

Pārvadājuma dokumentā ir pieļaujams norādīt detonatoru skaitu (1 000 detonatoru atbilst 1 kg sprāgstvielu), nevis sprāgstvielu faktisko neto masu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Somijas Transporta drošības aģentūras noteikumi par bīstamo kravu autopārvadājumiem

Piezīmes:

Informācija uzskatāma par pietiekamu pārvadājumiem valsts teritorijā. Šo atkāpi izmanto galvenokārt spridzināšanas darbiem attiecībā uz mazu daudzumu vietējiem pārvadājumiem.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FI–3

Temats: RO–bi–DE–1 pieņemšana

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu:

Zaudē spēku: 2022. gada 28. februārī.

RO–bi-FI-4

Temats: RO–bi–SE-6 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Valdības Dekrēts par transportlīdzekļu, kuros pārvadā bīstamās kravas, vadītāja apliecību (401/2011).

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RO–bi–FR–1

Temats: Jūras pārvadājuma dokumenta izmantošana par pārvadājuma dokumentu īsiem braucieniem pēc kuģa izkraušanas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Informācija, kas jāiekļauj dokumentā, ko izmanto par bīstamo kravu pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: Jūras pārvadājuma dokumentu izmanto par pārvadājuma dokumentu 15 km rādiusā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 23-4.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR–3

Temats: Piestiprinātu sašķidrinātās naftas gāzes uzglabāšanas cisternu pārvadājumi (18).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Valsts tiesību akta saturs: Uz piestiprinātu sašķidrinātās naftas gāzes uzglabāšanas cisternu pārvadājumiem attiecas īpaši noteikumi. Tie piemērojami tikai pārvadājumiem mazos attālumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route – Article 30.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR–4

Temats: RO–bi–UK-2 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 29 mai 2009 modifié relatif aux transports de marchandises dangereuses par voies terrestres.

Zaudē spēku: 2022. gada 30. janvārī.

RO–bi–FR–5

Temats: RO–bi–BE-5 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —

Zaudē spēku: 2024. gada 30. jūnijā.

RO–bi–FR–6

Temats: Vaļēju azbestu saturošu atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošanas norādījumi P002.

Valsts tiesību akta saturs: Vaļēju azbestu (ANO 2212 AZBESTS, AMFIBOLS (amozīts, tremolīts, aktinolīts, antofilīts, krokidolīts) vai ANO 2590 AZBESTS, KRIZOTILS) saturošu atkritumu pārvadājumi no būvlaukumiem:

| — | atkritumus pārvadā pašizgāzējos, |
| --- | --- |

—

atkritumus pārvadā pašizgāzējos,

| — | atkritumi ir iepakoti lielos konteinera maisos (salokāmos maisos, kuru izmēri atbilst pašizgāzēja kravas kastes izmēriem), kas ir cieši aizvērti, lai nepieļautu azbesta šķiedru izplatīšanos pārvadājuma laikā, |
| --- | --- |

—

atkritumi ir iepakoti lielos konteinera maisos (salokāmos maisos, kuru izmēri atbilst pašizgāzēja kravas kastes izmēriem), kas ir cieši aizvērti, lai nepieļautu azbesta šķiedru izplatīšanos pārvadājuma laikā,

| — | konteinera maisi projektēti tā, lai izturētu spriedzi, kas rodas normālos pārvadāšanas apstākļos un izkraušanas laikā atkritumu poligonā, |
| --- | --- |

—

konteinera maisi projektēti tā, lai izturētu spriedzi, kas rodas normālos pārvadāšanas apstākļos un izkraušanas laikā atkritumu poligonā,

| — | ir izpildīti citi saskaņā ar ADR piemērojamie nosacījumi. |
| --- | --- |

—

ir izpildīti citi saskaņā ar ADR piemērojamie nosacījumi.

Šādi pārvadāšanas apstākļi šķiet īpaši piemēroti, lai lielos daudzumos pārvadātu atkritumus, kas rodas, veicot ceļu darbus vai azbesta demontāžu ēkās Šie nosacījumi arī ir piemēroti atkritumu galīgajai apglabāšanai apstiprinātos atkritumu poligonos un atvieglo kraušanu, tādējādi nodrošinot strādniekiem labāku aizsardzību pret azbestu nekā nosacījumi, kas piemērojami saskaņā ar ADR 4.1.4. nodaļas iepakošanas norādījumiem P002.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: —

Zaudē spēku: 2024. gada 30. jūnijā.

HU Ungārija

RO–bi-HU--1

Temats: RO–bi–SE-3 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: A nemzeti fejlesztési miniszter rendelete az ADR Megállapodás A és B Mellékletének belföldi alkalmazásáról

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

IE Īrija

RO–bi–IE–3

Temats: Atbrīvojums, ar kuru atļauj bīstamo kravu iekraušanu un izkraušanu, uz ko attiecas īpašais noteikums CV1, kas paredzēts 7.5.11. punktā, vai S1, kas paredzēts 8.5. punktā, sabiedriskā vietā bez kompetento iestāžu īpašas atļaujas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 7.5. un 8.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Papildu noteikumi attiecībā uz kravu iekraušanu, izkraušanu un apstrādi.

Valsts tiesību akta saturs: Atkāpjoties no 7.5.11. vai 8.5. punktā paredzētajām prasībām, ir atļauts iekraut un izkraut bīstamās kravas sabiedriskā vietā bez kompetentās iestādes īpašas atļaujas

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(5) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Piezīmes: Ja šo noteikumu piemēro vietējiem pārvadājumiem valsts teritorijā, tas uzliek ļoti grūti izpildāmu slogu kompetentajām iestādēm.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–6

Temats: Atbrīvojums no 4.3.4.2.2. punkta prasības, ar ko paredz, ka elastīgajām uzpildes un izplūdes caurulēm, kas nav pastāvīgi piestiprinātas autocisternas korpusam, pārvadājuma laikā jābūt tukšām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Autocisternu izmantošana.

Valsts tiesību akta saturs: Elastīgo šļūteņu ruļļiem (kopā ar tiem pievienotajiem nostiprinātajiem cauruļvadiem), kuri piestiprināti autocisternām, kas mazumtirdzniecībā piegādā naftas produktus, kuru vielas identifikācijas numuri ir ANO 1011, ANO 1202, ANO 1223, ANO 1863 un ANO 1978, autopārvadājuma laikā nav jābūt tukšiem, ja ir veikti atbilstoši pasākumi, lai izvairītos no jebkādiem satura zudumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Regulation 82(8) of the “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Piezīmes: Elastīgajām šļūtenēm, ar kurām aprīkotas mājsaimniecību apgādes autocisternas, arī pārvadājuma laikā vienmēr jābūt pilnām. Izplūdes sistēma ir tā dēvētā “slapjās līnijas” sistēma, kurā ir nepieciešams, lai autocisternas skaitītājs un šļūtene būtu uzpildīti, lai nodrošinātu to, ka klients saņem pareizo produkta daudzumu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–7

Temats: Atbrīvojums no dažām ADR 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11. punktā paredzētajām prasībām attiecībā uz amonija nitrāta minerālmēslojuma ANO 2067 pārvadājumiem bez taras no ostām līdz saņēmējiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.0., 5.4.1.1.1. un 7.5.11.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība pēc atsevišķa pārvadājuma dokumenta, kurā norādīts pareizs konkrētās kravas kopējais daudzums, katram pārvadājuma braucienam; un prasība, lai pirms un pēc brauciena transportlīdzeklis tiktu iztīrīts.

Valsts tiesību akta saturs: Ierosināta atkāpe nolūkā atļaut izmaiņas ADR prasībās attiecībā uz pārvadājuma dokumentu un transportlīdzekļa tīrīšanu, lai ņemtu vērā praktiskās problēmas, kas saistītas ar pārvadājumiem bez taras no ostas līdz saņēmējam.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Proposed amendment to “Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”
  .

Piezīmes: ADR noteikumos prasīts a) atsevišķs pārvadājuma dokuments, kurā norādīta konkrētajā kravas partijā pārvadātās bīstamās kravas kopējā masa, un b) īpašais noteikums “CV24” par tīrīšanu katrā kravas partijas pārvadājumā no ostas līdz saņēmējam tankkuģa izkraušanas laikā. Tā kā tas ir vietējais pārvadājums un ir saistīts ar tankkuģa izkraušanu, kas ietver daudzas transportlīdzekļa uzpildīšanas reizes (vienas dienas vai vairāku secīgu dienu laikā), pārvadājot vienu un to pašu vielu no tankkuģa līdz saņēmējam, vienotam pārvadājuma dokumentam, kurā norādīta aptuvena katras kravas partijas kopējā masa, vajadzētu būt pietiekamam un nebūtu jāpieprasa īpašā noteikuma “CV24” izpilde.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–IE–8

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi starp privātām telpām un citu transportlīdzekli šo telpu tiešā tuvumā vai starp divām privātu telpu daļām, kuras atrodas tiešā tuvumā, bet kuras nošķir koplietošanas ceļš.

Atsauce uz direktīvas pielikumu: Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma 1.1. iedaļa: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Noteikumu nepiemērošana gadījumos, kad transportlīdzekli izmanto bīstamo kravu pārvadājumiem:

| a) | starp privātām telpām un citu transportlīdzekli šo telpu tiešā tuvumā; vai |
| --- | --- |

a)

starp privātām telpām un citu transportlīdzekli šo telpu tiešā tuvumā; vai

| b) | starp divām privātu telpu daļām, kuras atrodas tiešā tuvumā, bet kuras var nošķirt koplietošanas ceļš; |
| --- | --- |

b)

starp divām privātu telpu daļām, kuras atrodas tiešā tuvumā, bet kuras var nošķirt koplietošanas ceļš;

ar nosacījumu, ka pārvadājumus veic pa visīsāko ceļu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: European Communities (Carriage of Dangerous Goods by Road and Use of Transportable Pressure Equipment) Regulations 2011 and 2013, Regulation 56.

Piezīmes: Ir iespējamas dažādas situācijas, kad kravas pārvadā starp divām privātu telpu daļām vai starp privātām telpām un saistītu transportlīdzekli, ko nošķir koplietošanas ceļš. Šādi pārvadājumi nav bīstamo kravu pārvadājumi parastajā izpratnē, tāpēc nav nepieciešamības piemērot uz bīstamo kravu pārvadājumiem attiecināmos noteikumus. Sk. arī RO–bi–SE–3 un RO–bi–UK–1.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī.

NL Nīderlande

RO–bi–NL–13

Temats: 2015. gada programma bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6., 3.3., 4.1.4., 4.1.6., 4.1.8., 4.1.10., 5.1.2., 5.4.0., 5.4.1., 5.4.3., 6.1., 7.5.4., 7.5.7., 7.5.9., 8. un 9.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi attiecībā uz konkrētiem daudzumiem; īpaši noteikumi; iepakojuma izmantošana; ārējā iepakojuma izmantošana; dokumentācija, iepakojuma konstrukcija un testēšana; kravas iekraušana, izkraušana un apstrāde; personāla komplektēšana; aprīkojums; ekspluatācija; transportlīdzekļi un dokumentācija; transportlīdzekļu konstrukcija un apstiprināšana.

Valsts tiesību akta saturs: Noteikumi attiecībā uz savāktu nelielu bīstamo sadzīves atkritumu, kā arī uzņēmumu radīto bīstamo sadzīves atkritumu pārvadājumiem atbilstošā iepakojumā, kura ietilpība nepārsniedz 60 litrus. Tā kā parasti šādos gadījumos ir nelieli daudzumi un dažādām vielām ir atšķirīgas īpašības, pārvadājumu darbības nav iespējams veikt tā, lai tās pilnībā atbilstu ADR noteikumiem. Tādējādi saskaņā ar iepriekš minēto programmu ir paredzēts vienkāršots variants, kas atšķiras no vairākiem ADR noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Scheme for transport of domestic hazardous waste 2015.

Piezīmes: Programma tika izstrādāta, lai iedzīvotāji un uzņēmumi varētu nogādāt ķīmiskos atkritumus nelielos daudzumos vienā šim nolūkam paredzētā vietā. Tādējādi šīs vielas ir atlikumi, piemēram, krāsu pārpalikumi. Bīstamību samazina līdz minimumam, izvēloties attiecīgu transporta veidu un cita starpā izmantojot īpašus pārvadājumu elementus, kā arī apkārtējiem skaidri pamanāmas norādes “Nesmēķēt!” un dzeltenas mirgojošas gaismas. Būtiskākais jautājums attiecībā uz pārvadājumiem ir tas, lai tiktu garantēta drošība. To var panākt, piemēram, vielas pārvadājot hermētiski noslēgtos iepakojumos, lai novērstu to nonākšanu apkārtējā vidē vai toksisku tvaiku noplūdi vai uzkrāšanos transportlīdzeklī. Transportlīdzeklī ir ierīkoti nodalījumi, kuros var uzglabāt dažādu kategoriju atkritumus, nodrošinot tiem aizsardzību manevrēšanas laikā un aizsardzību pret nejaušu pārvietošanos, kā arī neparedzētu atvēršanos. Tajā pašā laikā, neraugoties uz nelielajiem atkritumu daudzumiem, pārvadātājam ir jābūt profesionālās kompetences sertifikātam, ņemot vērā iesaistīto vielu daudzveidīgās īpašības. Tā kā iedzīvotājiem trūkst zināšanu par bīstamības līmeņiem saistībā ar šīm vielām, būtu jānodrošina rakstiski norādījumi, kā paredzēts programmas pielikumā.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

PT Portugāle

RO–bi–PT–1

Temats: Pārvadājuma dokuments vielai ANO 1965.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājuma dokumentā norādāmo oficiālo kravas nosaukumu, kā noteikts RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada) 5.4.1. iedaļā, attiecībā uz komerciālām vajadzībām paredzēto butāna gāzi un propāna gāzi, kuras iekļautas kopējā pozīcijā “ANO 1965 ogļūdeņraža gāzu maisījums, sašķidrināts, c.n.p.” un kuras pārvadā balonos, var aizstāt ar šādiem citiem tirdzniecības nosaukumiem:

| | “ANO 1965 butāns”, ja gāze ir maisījumos A, A01, A02 un A0, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos; |
| --- | --- |

“ANO 1965 butāns”, ja gāze ir maisījumos A, A01, A02 un A0, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos;

| | “ANO 1965 propāns”, ja gāze ir maisījumā C, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos. |
| --- | --- |

“ANO 1965 propāns”, ja gāze ir maisījumā C, kā norādīts RPE 2.2.2.3. apakšiedaļā, un to pārvadā balonos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: 2004. gada 16. aprīļa
  Despacho DGTT 7560/2004 saskaņā ar 5. panta Nr. 1 27. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: Tiek atzīts, ka ir svarīgi atvieglot uzņēmumiem bīstamo kravu pārvadājuma dokumentu aizpildīšanu, vienlaikus neietekmējot pārvadājumu drošību.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–PT–2

Temats: Tukšu, neiztīrītu cisternu un konteineru pārvadājuma dokumentācija.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz pārvadājuma dokumentāciju.

Valsts tiesību akta saturs: Vedot atpakaļ tukšās cisternas un konteinerus, kuros tika pārvadātas bīstamās kravas, pārvadājuma dokumentu, kas minēts RPE 5.4.1. iedaļā, var aizstāt ar pārvadājuma dokumentu, kas izdots iepriekšējam braucienam, kurš tika veikts, lai attiecīgo kravu piegādātu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: 2004. gada 28. jūlija
  Despacho DGTT 15162/2004 saskaņā ar 5. panta Nr. 1 27. oktobra tiesību aktā Decreto-Lei No 267-A/2003.

Piezīmes: Prasība, lai tādu tukšu cisternu un konteineru pārvadājumiem, kuros bijusi bīstamā krava, būtu izdots pārvadājuma dokuments saskaņā ar RPE, dažos gadījumos rada praktiskas grūtības, kuras var samazināt līdz minimumam, vienlaikus neietekmējot drošību.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RO–bi–SE–1

Temats: Bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu apstrādes iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5. un 6. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Iepakojumus, kuros ir bīstamie atkritumi, pārvadā saskaņā ar ADR noteikumiem, no kuriem ir atļauti tikai daži atbrīvojumi. Atbrīvojumi nav attiecināmi uz visu veidu vielām un priekšmetiem.

Galvenie atbrīvojumi ir šādi.

Mazus bīstamo atkritumu iepakojumus (kas sver mazāk nekā 30 kg) var iepakot iepakojumos, tostarp IBC un lielos iepakojumos, nenodrošinot atbilstību šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļas 6.1.5.2.1., 6.1.5.8.2., 6.5.6.1.2., 6.5.6.14.2., 6.6.5.2.1. un 6.6.5.4.3. apakšiedaļas noteikumiem. Iepakojumi, tostarp IBC un lieli iepakojumi, kas sagatavoti pārvadāšanai, nav jātestē ar mazā iekšējā iepakojuma reprezentatīvu paraugu.

Tas ir atļauts tad, ja:

| — | iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi atbilst tipam, kas testēts un apstiprināts atbilstoši šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļas 6.1., 6.5. vai 6.6. iedaļas piemērojamo noteikumu I vai II iepakojuma grupai, |
| --- | --- |

—

iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi atbilst tipam, kas testēts un apstiprināts atbilstoši šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļas 6.1., 6.5. vai 6.6. iedaļas piemērojamo noteikumu I vai II iepakojuma grupai,

| — | mazajos iepakojumos ir absorbējošs materiāls, kas aiztur pārvadājuma laikā iztecējušu šķidrumu, kurš varētu nonākt ārējā iepakojumā, IBC vai lielajā iepakojumā, un |
| --- | --- |

—

mazajos iepakojumos ir absorbējošs materiāls, kas aiztur pārvadājuma laikā iztecējušu šķidrumu, kurš varētu nonākt ārējā iepakojumā, IBC vai lielajā iepakojumā, un

| — | pārvadāšanai sagatavotu iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu bruto masa nepārsniedz atļauto bruto masu, kas norādīta I vai II iepakojuma grupas iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu ANO konstrukcijas tipa marķējumā, un |
| --- | --- |

—

pārvadāšanai sagatavotu iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu bruto masa nepārsniedz atļauto bruto masu, kas norādīta I vai II iepakojuma grupas iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu ANO konstrukcijas tipa marķējumā, un

| — | pārvadājuma dokumentā ir iekļauts šāds teikums: “Iepakots saskaņā ar ADR-S 16. daļu.” |
| --- | --- |

—

pārvadājuma dokumentā ir iekļauts šāds teikums: “Iepakots saskaņā ar ADR-S 16. daļu.”

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S papildinājums – Īpaši noteikumi bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ar autotransportu, kas pieņemti saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu aktu.

Piezīmes: Šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļas 6.1.5.2.1., 6.1.5.8.2., 6.5.6.1.2., 6.5.6.14.2., 6.6.5.2.1. un 6.6.5.4.3. apakšiedaļu ir sarežģīti piemērot, jo iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi jātestē ar reprezentatīvu paraugu no atkritumiem, kuru veidu ir grūti iepriekš paredzēt.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–2

Temats: Kravas nosūtītāja nosaukums/vārds, uzvārds un adrese pārvadājuma dokumentā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokumentā norādāmā vispārīgā informācija.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību aktā noteikts, ka kravas nosūtītāja nosaukums/vārds, uzvārds un adrese nav jānorāda, ja kā piegādes sistēmas daļa tiek vesti atpakaļ tukši, neiztīrīti iepakojumi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Tukšos, neiztīrītos iepakojumos, ko ved atpakaļ, lielākoties vēl ir neliels daudzums bīstamo kravu.

Šo atkāpi nozarē galvenokārt izmanto, vedot atpakaļ tukšas, neiztīrītas gāzes tvertnes apmaiņā pret pilnām.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–3

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem starp dažādām vienas ražošanas vietas daļām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumi ražošanas vietas(-u) tiešā tuvumā, tostarp pārvadājumi pa koplietošanas ceļiem starp dažādām vienas ražošanas vietas daļām. Atkāpes attiecas uz iepakojumu etiķetēm un marķējumu, pārvadājuma dokumentiem, autovadītāja apliecību un apstiprinājuma sertifikātu saskaņā ar 9. punktu

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Vairākos gadījumos bīstamās kravas pārvadā starp telpām, kas atrodas koplietošanas ceļa pretējās pusēs. Šāda veida pārvadājumi nav bīstamo kravu pārvadājumi pa privātu ceļu, un tāpēc tos nevar saistīt ar attiecīgajām prasībām. Sal. arī ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–4

Temats: Iestāžu aizturēto bīstamo kravu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu autopārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Atkāpes no noteikumiem var atļaut, ja to pamatā ir iemesli, kas saistīti ar darba aizsardzību, izkraušanas riskiem, pierādījumu sniegšanu utt.

Atkāpes no noteikumiem atļauj tikai tad, ja normālos pārvadāšanas apstākļos tiek nodrošināts apmierinošs drošības līmenis.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Šīs atkāpes var piemērot vienīgi iestādes, kas aizturējušas bīstamās kravas.

Šī atkāpe ir paredzēta vietējiem pārvadājumiem, piemēram, tādu policijas aizturētu kravu kā sprāgstvielu vai zagtas mantas pārvadājumiem. Problēma, kas saistīta ar šā veida kravām, ir tāda, ka tās ir ļoti grūti klasificēt. Turklāt krava bieži vien nav iepakota, marķēta vai etiķetēta atbilstīgi ADR prasībām. Policija katru gadu veic vairākus simtus šādu pārvadājumu. Kontrabandas alkohols jāpārved no vietas, kur tas aizturēts, uz pierādījumu uzglabāšanas telpām un pēc tam uz iznīcināšanas vietu; turklāt abas minētās vietas var atrasties diezgan tālu viena no otras. Pieļaujamās atkāpes ir šādas: a) katram iepakojumam nav vajadzīga etiķete, un b) nav jāizmanto apstiprināts iepakojums. Tomēr uz katra paliktņa, uz kura ir šādi iepakojumi, jābūt pareizām etiķetēm. Jāievēro visas pārējās prasības. Katru gadu notiek apmēram 20 šādi pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–5

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi ostās un to tiešā tuvumā.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.1.2., 8.1.5., 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Transporta vienībā vajadzīgie dokumenti; katra transporta vienība, kas pārvadā bīstamās kravas, jāaprīko ar konkrētu aprīkojumu; transportlīdzekļa atbilstības apstiprinājums.

Valsts tiesību akta saturs:

Transporta vienībā nav jābūt dokumentiem (izņemot autovadītāja apliecību).

Transporta vienība nav jāaprīko ar 8.1.5. punktā norādīto aprīkojumu.

Traktoriem nav vajadzīgs apstiprinājuma sertifikāts.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Salīdzināt ar Direktīvas 96/49/EK 6. panta 14. punktu.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–6

Temats: Inspektoru ADR apmācības sertifikāts.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1.

Direktīvas pielikuma saturs: transportlīdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: Inspektoriem, kuri veic transportlīdzekļa ikgadējo tehnisko apskati, nav jāapmeklē 8.2. punktā minētā apmācība, un tiem nav vajadzīgs arī ADR apmācības sertifikāts.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Dažos gadījumos transportlīdzekļos, kuriem veic tehnisko apskati, var būt bīstamās kravas, piem., neiztīrītas, tukšas cisternas.

Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–7

Temats: ANO 1202, 1203 un 1223 vietējā piegāde ar autocisternām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4.1.1.6., 5.4.1.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Tukšu, neiztīrītu cisternu un cisternkonteineru apraksts atbilst 5.4.1.1.6. punktam. Citos dokumentos var ierakstīt vairāku kravas saņēmēju nosaukumu/vārdu, uzvārdu un adresi.

Valsts tiesību akta saturs: Tukšām, neiztīrītām cisternām vai cisternkonteineriem pārvadājuma dokumentā nav vajadzīgs apraksts, kas atbilst 5.4.1.1.6. punktam, ja iekraušanas plānā ierakstītais vielas daudzums ir “0”. transportlīdzeklī esošajos dokumentos nav jābūt kravas saņēmēju nosaukumam/vārdam, uzvārdam un adresei.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–9

Temats: Vietējie pārvadājumi, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 5.4., 6.8. un 9.1.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Pārvadājuma dokuments; cisternu konstrukcija; apstiprinājuma sertifikāts.

Valsts tiesību akta saturs: Vietējiem pārvadājumiem, kas saistīti ar vietām, kur notiek lauksaimnieciska darbība vai būvniecība, nav jāatbilst dažiem noteikumiem:

| a) | nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija; |
| --- | --- |

a)

nav vajadzīga bīstamo kravu deklarācija;

| b) | joprojām var izmantot tādas vecākas cisternas/konteinerus, kuru konstrukcija neatbilst 6.8. punktam, bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem, un kuri ir pierīkoti strādnieku vagoniņiem; |
| --- | --- |

b)

joprojām var izmantot tādas vecākas cisternas/konteinerus, kuru konstrukcija neatbilst 6.8. punktam, bet atbilst vecākiem valsts tiesību aktiem, un kuri ir pierīkoti strādnieku vagoniņiem;

| c) | vecākas autocisternas, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas aprīkojums vai tāda nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi; |
| --- | --- |

c)

vecākas autocisternas, kas neatbilst 6.7. vai 6.8. punkta prasībām un ko paredzēts izmantot vielu ANO 1268, 1999, 3256 un 3257 pārvadājumiem, un kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas aprīkojums vai tāda nav, joprojām var izmantot vietējiem pārvadājumiem un tiešā tuvumā vietām, kur notiek ceļa darbi;

| d) | nav vajadzīgi apstiprinājuma sertifikāti strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas aprīkojums vai tāda nav. |
| --- | --- |

d)

nav vajadzīgi apstiprinājuma sertifikāti strādnieku vagoniņiem un autocisternām, kam ir ceļa virsmas pārklājuma veidošanas aprīkojums vai tāda nav.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: Strādnieku vagoniņš ir sava veida dzīvojamā piekabe strādniekiem, tajā ir strādnieku istaba, un tam ir pierīkota neapstiprināta cisterna/konteiners dīzeļdegvielai, ko izmanto mežsaimniecības traktoru darbināšanai.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–10

Temats: Sprāgstvielu pārvadājumi cisternās.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 4.1.4.

Direktīvas pielikuma saturs: Sprāgstvielas var iepakot vienīgi saskaņā ar 4.1.4. punktu.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts kompetentā iestāde apstiprinās transportlīdzekļus, kas paredzēti sprāgstvielu pārvadājumiem cisternās. Pārvadāt cisternās ir atļauts tikai tās sprāgstvielas, kas uzskaitītas noteikumos, vai ja ir īpaša kompetentās iestādes atļauja.

transportlīdzekļiem, kuros iekrautas sprāgstvielas cisternās, jābūt marķētiem un etiķetētiem saskaņā ar 5.3.2.1.1., 5.3.1.1.2. un 5.3.1.4. punktu. Transporta vienībā bīstamā krava drīkst būt tikai vienā transportlīdzeklī.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S papildinājums – Īpaši noteikumi bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ar autotransportu, kas pieņemti saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu aktu un Zviedrijas noteikumiem SÄIFS 1993:4.

Piezīmes: Šos noteikumus piemēro tikai iekšzemes pārvadājumiem un tad, ja pārvadājums ir lielākoties vietējs. Šie noteikumi bija spēkā pirms Zviedrijas pievienošanās Eiropas Savienībai.

Tikai divas uzņēmējsabiedrības veic sprāgstvielu pārvadājumus ar autocisternām. Tuvākajā nākotnē paredzama pāreja uz emulsijām.

Iepriekšējā atkāpe Nr. 84.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–11

Temats: Autovadītāja apliecība.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa apkalpes apmācību.

Valsts tiesību akta saturs: Autovadītāju apmācība nav atļauta ne ar vienu no 8.2.1.1. punktā norādītajiem transportlīdzekļiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S papildinājums – Īpaši noteikumi bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ar autotransportu, kas pieņemti saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu aktu.

Piezīmes: Vietējie pārvadājumi.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–12

Temats: ANO 0335 uguņošanas ierīču pārvadāšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: B pielikums, 7.2.4., V2 (1).

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par EX/II un EX/III transportlīdzekļu izmantošanu.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājot ANO 0335 uguņošanas ierīces, 7.2.4. punkta īpašais noteikums V2 (1) piemērojams tikai attiecībā uz tīro, sprādzienbīstamo saturu, kas lielāks nekā 3 000 kg (4 000 kg, ja izmanto piekabi), ar nosacījumu, ka uguņošanas ierīcēm ir piešķirts ANO 0335 saskaņā ar uguņošanas ierīču standarta klasifikācijas tabulu ANO Ieteikumu par bīstamo kravu pārvadāšanu 14. pārskatītā izdevuma 2.1.3.5.5. punktā.

Šāda piešķiršana tiek veikta, saskaņojot to ar kompetento iestādi. Piešķiršanas apliecinājums atrodas transporta vienībā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S papildinājums – Īpaši noteikumi bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ar autotransportu, kas pieņemti saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu aktu.

Piezīmes: Uguņošanas ierīču pārvadājumi notiek ierobežotu laiku divos īsos laika posmos gadā, t. i., gadumijā un aprīļa beigās/maija sākumā. Pārvadājumus no kravas nosūtītājiem līdz noliktavām bez liekiem sarežģījumiem var veikt, izmantojot pašreizējo atbilstīgi EX apstiprināto transportlīdzekļu parku. Tomēr uguņošanas ierīču piegāde no noliktavām uz pārdošanas vietām un pārpalikuma nogādāšana atpakaļ noliktavās ir apgrūtināta, jo nav pietiekami daudz atbilstīgi EX apstiprinātu transportlīdzekļu. Pārvadātāji nav ieinteresēti ieguldīt šādu apstiprinājumu iegūšanā, jo izmaksas nevar atgūt. Tas apdraud uguņošanas ierīču kravu nosūtītāju pastāvēšanu, jo tiem nav iespēju nogādāt savus ražojumus tirgū.

Piemērojot šo atkāpi, uguņošanas ierīču klasificēšana jāveic, pamatojoties uz standarta sarakstu ANO ieteikumos, lai būtu pieejama pēc iespējas atjaunināta klasifikācija.

Līdzīgs izņēmums attiecināts uz ANO 0336 uguņošanas ierīcēm un iekļauts ADR 2005. gada redakcijas 651. īpašā noteikuma 3.3.1. punktā.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–SE–13

Temats: RO-bi-DK-4 pieņemšana.

Juridiskais pamats: Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts (Vietējie pārvadājumi nelielā attālumā).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1. līdz 9. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs:

Atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om visa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RO–bi–UK–1

Temats: Koplietošanas ceļu šķērsošana ar transportlīdzekļiem, kas pārvadā bīstamās kravas (N8).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa koplietošanas ceļiem.

Valsts tiesību akta saturs: Noteikumi par bīstamajām kravām netiek piemēroti pārvadājumiem starp privātām telpām, kuras šķir ceļš. Attiecībā uz 7. klasi šo atkāpi nepiemēro Noteikumu par radioaktīviem materiāliem (pārvadājumi ar autotransportu) 2002. gada redakcijā paredzētajiem noteikumiem.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Piezīmes: Šāda situācija viegli var rasties, ja kravas pārvadā starp privātām telpām, kas atrodas ceļa pretējās pusēs. Tas nav bīstamo kravu pārvadājums pa koplietošanas ceļu termina parastajā nozīmē, un šādā gadījumā nav jāpiemēro nekādi noteikumi par bīstamajām kravām.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–2

Temats: Izņēmums no aizlieguma autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus vietējā piegādes ķēdē no vietējās piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai tiešajam lietotājam un no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam (izņemot 7. klasi) (N11).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 8.3.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Aizliegums autovadītājam vai autovadītāja palīgam atvērt bīstamo kravu iepakojumus.

Valsts tiesību akta saturs: Aizliegumu atvērt iepakojumus mīkstina ar noteikumu: “Ja vien par transportlīdzekli atbildīgais ekspluatants nav to atļāvis”.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Piezīmes: Uztverot pielikumā noformulēto aizliegumu burtiski, var rasties nopietnas problēmas piegādē mazumtirdzniecībai.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–3

Temats: Alternatīvi pārvadāšanas noteikumi koka mucām, kurās ir III iepakojuma grupas ANO 3065.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: 1.4., 4.1., 5.2. un 5.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakošanas un etiķetēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Atļauj pārvadāt alkoholiskos dzērienus, kuru spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 24 %, bet ne lielāka kā 70 % (III iepakojuma grupa), koka mucās, kas nav apstiprinātas atbilstīgi ANO, bez bīstamības zīmēm, ja tiek ievērotas stingrākas prasības attiecībā uz iekraušanu un transportlīdzekli.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7 (13) and (14).

Piezīmes: Tas ir produkts ar augstu vērtību, kas apliekams ar valdības akcīzes nodokli un kas jāpārvadā starp spirta rūpnīcu un muitas noliktavām droši noslēgtos transportlīdzekļos ar valdības nodokļa plombām. Iepakošanas un etiķetēšanas prasību mazināšanu ņem vērā papildu prasībās, ar ko garantē drošību.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–4

Temats: RO–bi–SE-12 pieņemšana.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RO–bi–UK–5

Temats: Izlietotu bateriju savākšana likvidēšanai vai pārstrādei.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu: A un B pielikums.

Direktīvas pielikuma saturs: 636. īpašais noteikums.

Valsts tiesību akta saturs: Pieļauj šādus alternatīvus nosacījumus attiecībā uz 3.3. nodaļas 636. īpašo noteikumu.

Citi ADR noteikumi neattiecas uz lietotiem litija elementiem un baterijām (ANO 3090 un ANO 3091), kas savāktas un nodotas pārvadāšanai no patērētājiem paredzēta savākšanas punkta uz starppārstrādes ietaisi likvidēšanai kopā ar citiem litiju nesaturošiem elementiem vai baterijām (ANO 2800 un ANO 3028), ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| — | šie izstrādājumi ir iepakoti IH2 tipa mucās vai 4H2 tipa kastēs, kas atbilst II iepakojuma grupas prasībām attiecībā uz cietvielām, |
| --- | --- |

—

šie izstrādājumi ir iepakoti IH2 tipa mucās vai 4H2 tipa kastēs, kas atbilst II iepakojuma grupas prasībām attiecībā uz cietvielām,

| — | katrā iepakojumā ir ne vairāk kā 5 % litija vai litija jonu bateriju, |
| --- | --- |

—

katrā iepakojumā ir ne vairāk kā 5 % litija vai litija jonu bateriju,

| — | katra iepakojuma maksimālā bruto masa nepārsniedz 25 kg, |
| --- | --- |

—

katra iepakojuma maksimālā bruto masa nepārsniedz 25 kg,

| — | kopējais iepakojumu daudzums vienā transporta vienībā nepārsniedz 333 kg, |
| --- | --- |

—

kopējais iepakojumu daudzums vienā transporta vienībā nepārsniedz 333 kg,

| — | netiek vestas citas bīstamās kravas. |
| --- | --- |

—

netiek vestas citas bīstamās kravas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Piezīmes: Patērētājiem paredzēti savākšanas punkti parasti atrodas mazumtirdzniecības vietās, un nebūtu praktiski apmācīt lielu skaitu cilvēku izlietoto bateriju šķirošanā un iepakošanā atbilstoši ADR. Apvienotās Karalistes sistēma darbosies atbilstoši Apvienotās Karalistes Atkritumu un resursu rīcības programmas pamatprincipiem, un tās ietvaros tiks nodrošināts ADR prasībām atbilstošs iepakojums un attiecīgas instrukcijas.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.”;

| 2) | II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “II.3.   Valstu atkāpes

  Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.
  Atkāpju numerācija: RA-a/bi/bii-MS-nn


  RA
  = dzelzceļš


  a/bi/bii
  = 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts / b) apakšpunkta i) punkts / b) apakšpunkta ii) punkts


  MS
  = dalībvalsts abreviatūra


  nn
  = kārtas numurs


  Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts



  DE Vācija


  RA–a–DE–2

  Temats: Kombinētās iepakošanas atļauja.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Kombinētās iepakošanas aizliegums.
  Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klase; kombinētās iepakošanas atļauja 1.4.S klases objektiem (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un 3. un 6.1. klases tīrīšanas un apstrādes materiāliem (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos kombinētajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  FR Francija


  RA–a–FR-3

  Temats: Pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.
  Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  RA–a–FR–4

  Temats: Dažu pasta vagonu atbrīvojums no etiķetēšanas prasībām.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.
  Valsts tiesību akta saturs: Etiķetes jāpiestiprina tikai tiem pasta vagoniem, kuros pārvadā vairāk nekā 3 tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  SE Zviedrija


  RA–a–SE–1

  Temats: Dzelzceļa vagons, kurā bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Valsts tiesību akta saturs: Dzelzceļa vagons, kurā bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.
  Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tāpēc šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  UK Apvienotā Karaliste


  RA–a–UK–1

  Temats: Tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri satur dažus materiālus, kas rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: Lielākā daļa RID prasību.
  Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.
  Valsts tiesību akta saturs: Pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.
  Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

  RA–a–UK–2

  Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām vagonos, ritekļos un konteineros (N4/5/6).
  Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.
  Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.
  Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz sprāgstvielu iekļaušanu jaukta sastāva kravās, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).
  Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas atkāpes no noteikumiem par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām. Visās atkāpēs būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkādām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek šādu kravu apdraudētas”.
  Atkāpju piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:






  1. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu. |
| --- | --- | --- |

2)

II pielikuma II.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“II.3.   Valstu atkāpes

Dalībvalstīm atļautās atkāpes bīstamo kravu pārvadājumiem to teritorijā, pamatojoties uz Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punktu.

Atkāpju numerācija: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA
  = dzelzceļš

a/bi/bii
  = 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts / b) apakšpunkta i) punkts / b) apakšpunkta ii) punkts

MS
  = dalībvalsts abreviatūra

nn
  = kārtas numurs

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

DE Vācija

RA–a–DE–2

Temats: Kombinētās iepakošanas atļauja.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 4.1.10.4. MP2.

Direktīvas pielikuma saturs: Kombinētās iepakošanas aizliegums.

Valsts tiesību akta saturs: 1.4.S, 2., 3. un 6.1. klase; kombinētās iepakošanas atļauja 1.4.S klases objektiem (patronas mazkalibra ieročiem), aerosoliem (2. klase) un 3. un 6.1. klases tīrīšanas un apstrādes materiāliem (uzskaitīti ANO numuri), kas tirgojami komplektos kombinētajos iepakojumos II iepakojuma grupā un mazos daudzumos.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Piezīmes: Saraksts Nr. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

FR Francija

RA–a–FR-3

Temats: Pārvadājumi dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Kravas pavadzīmē jānorāda informācija par bīstamajiem materiāliem.

Valsts tiesību akta saturs: Pārvadājumiem dzelzceļa pārvadātāja vajadzībām daudzumos, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktās robežas, nepiemēro kravas deklarēšanas prasību.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 20.2.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA–a–FR–4

Temats: Dažu pasta vagonu atbrīvojums no etiķetēšanas prasībām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasība piestiprināt etiķetes pie vagonu sienām.

Valsts tiesību akta saturs: Etiķetes jāpiestiprina tikai tiem pasta vagoniem, kuros pārvadā vairāk nekā 3 tonnas vienas klases materiāla (izņemot 1., 6.2. vai 7. klasi).

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer – Article 21.1.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

SE Zviedrija

RA–a–SE–1

Temats: Dzelzceļa vagons, kurā bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Dzelzceļa vagoni, kuros pārvadā bīstamās kravas, jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Valsts tiesību akta saturs: Dzelzceļa vagons, kurā bīstamās kravas pārvadā kā ekspressūtījumus, nav jāmarķē ar bīstamības zīmēm.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Piezīmes: RID noteikti daudzuma ierobežojumi kravām, ko pārvadā kā ekspressūtījumus. Tāpēc šis jautājums attiecas uz nelieliem daudzumiem.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

UK Apvienotā Karaliste

RA–a–UK–1

Temats: Tādu priekšmetu pārvadājumi, kuri satur dažus materiālus, kas rada mazu radioaktīvu apdraudējumu, piemēram, pulksteņu, rokas pulksteņu, dūmu detektoru, kabatas kompasu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: Lielākā daļa RID prasību.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasības par 7. klases materiālu pārvadājumiem.

Valsts tiesību akta saturs: Pilnīgs atbrīvojums no valsts tiesību aktu noteikumiem dažiem komercražojumiem, kuros ir ierobežots daudzums radioaktīva materiāla.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: Šī atkāpe ir īstermiņa pasākums, kas vairs nebūs vajadzīgs, kad līdzīgi Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (IAEA) noteikumu grozījumi būs iestrādāti RID.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–2

Temats: Ierobežojumu mazināšana attiecībā uz jaukta sastāva sprāgstvielu kravu pārvadājumiem un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām vagonos, ritekļos un konteineros (N4/5/6).

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.2.1. un 7.5.2.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Ierobežojumi dažu veidu jaukta sastāva kravām.

Valsts tiesību akta saturs: Valsts tiesību akti ir mazāk ierobežojoši attiecībā uz sprāgstvielu iekļaušanu jaukta sastāva kravās, ja šādus kravu pārvadājumus var veikt bez riska.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Piezīmes: Apvienotā Karaliste vēlas atļaut dažas atkāpes no noteikumiem par sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām sprāgstvielām un sprāgstvielu pārvadājumiem kopā ar citām bīstamajām kravām. Visās atkāpēs būs noteikts vienas vai vairāku kravas sastāvdaļu daudzuma ierobežojums, un tās atļaus tikai tad, ja “veikti visi praktiski iespējamie pasākumi, lai novērstu to, ka sprāgstvielas nonāk saskarē ar jebkādām šādām kravām vai citādi tās apdraud, vai pašas tiek šādu kravu apdraudētas”.

Atkāpju piemēri, kuras Apvienotā Karaliste, iespējams, vēlēsies atļaut:

1.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 vai 0361, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā bīstamās kravas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 1942. Pārvadāšanai atļauto ANO 1942 daudzumu ierobežo, uzskatot to par 1.1.D sprāgstvielu.

| 2. | Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā 2. transporta kategorijas bīstamās kravas (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamās kravas, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Sprāgstvielas, kurām piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 vai 0453, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā 2. transporta kategorijas bīstamās kravas (izņemot uzliesmojošas gāzes, infekciozas vielas un toksiskas vielas) vai 3. transporta kategorijas bīstamās kravas, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja 2. transporta kategorijas bīstamo kravu kopējā masa vai tilpums nepārsniedz 500 kg vai litrus un šādu sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 500 kg.

| 3. | Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā 2. transporta kategorijas uzliesmojošos šķidrumus un uzliesmojošās gāzes vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošās, netoksiskās gāzes, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Sprāgstvielas, kas ietilpst 1.4.G kategorijā, var pārvadāt tajā pašā riteklī, kurā pārvadā 2. transporta kategorijas uzliesmojošos šķidrumus un uzliesmojošās gāzes vai 3. transporta kategorijas neuzliesmojošās, netoksiskās gāzes, vai jebkādu šo kravu kombināciju, ja, saskaitot kopā, bīstamo kravu masa vai tilpums nepārsniedz 200 kg vai litrus un sprāgstvielu kopējā neto masa nepārsniedz 20 kg.

| 4. | Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, var pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums priekšmetos, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, nepārsniedz 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Sprāgstošus priekšmetus, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, var pārvadāt kopā ar D, E vai F savietojamības grupas sprāgstošiem priekšmetiem, kuru sastāvdaļas tie ir. Kopējais sprāgstvielu daudzums priekšmetos, kuriem piešķirts ANO klasifikācijas numurs 0106, 0107 vai 0257, nepārsniedz 20 kg.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–3

Temats: Atļaut 1.1.3.1. punkta tabulā norādītajām 1. klases 1. un 2. kategorijas kravām atšķirīgu maksimālo kopējo daudzumu uz vienu transporta vienību.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.1.3.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Atbrīvojumi, kas saistīti ar pārvadājuma raksturīgajām īpatnībām.

Valsts tiesību akta saturs: Izklāstīti noteikumi par atbrīvojumiem ierobežota daudzuma un jaukta sastāva sprāgstvielu kravām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Piezīmes: Atļaut atšķirīgus daudzuma ierobežojumus un atšķirīgus reizināšanas koeficientus jaukta sastāva kravu aprēķināšanai 1. klases kravām, proti, “50” 1. kategorijai un “500” 2. kategorijai. Jaukta sastāva kravu aprēķināšanai reizināšanas koeficients 1. transporta kategorijai ir “20” un 2. transporta kategorijai – “2”.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK–4

Temats: RA–a–FR–6 pieņemšana.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5.3.1.3.2.

Direktīvas pielikuma saturs: Prasību mazināšana attiecībā uz apzīmēšanu ar transporta bīstamības zīmi, veicot autotransporta līdzekļu pārvadājumus pa dzelzceļu.

Valsts tiesību akta saturs: Prasību apzīmēt ar transporta bīstamības zīmi nepiemēro, ja transporta bīstamības zīmes uz transportlīdzekļiem ir skaidri redzamas.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Piezīmes: Šāds valsts noteikums Apvienotajā Karalistē ir bijis vienmēr.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA–a–UK-5

Temats: Preču izplatīšana iekšējā iepakojumā mazumtirgotājiem vai lietotājiem (izņemot 1., 4.2., 6.2. un 7. klases preces) no vietējās piegādes noliktavām mazumtirgotājiem vai lietotājiem un no mazumtirgotājiem tiešajiem lietotājiem.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 6.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Uz iepakojumiem neattiecas prasība tiem piešķirt RID/ADR vai ANO marķējumu.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Piezīmes: RID prasības nav lietderīgas pārvadājuma pēdējiem posmiem no piegādes noliktavas mazumtirgotājam vai lietotājam vai no mazumtirgotāja tiešajam lietotājam. Šīs atkāpes mērķis ir atļaut vietējā piegādes cikla dzelzceļa posmā pārvadāt mazumtirdzniecībai paredzēto preču iekšējās tvertnes bez ārējā iepakojuma.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkts

DE Vācija

RA–bi–DE–2

Temats: Iepakotu bīstamo atkritumu pārvadājumi.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 1.–5.

Direktīvas pielikuma saturs: Klasifikācija, iepakojums un marķējums.

Valsts tiesību akta saturs: 2. līdz 6.1., 8. un 9. klase: bīstamo atkritumu kombinētā iepakošana un pārvadāšana iepakojumos un vidējas kravnesības konteineros (IBC); atkritumiem jābūt iepakotiem iekšējos iepakojumos (kā tie savākti) un sadalītiem īpašās atkritumu grupās (izvairīšanās no bīstamām reakcijām vienā atkritumu grupā); īpašu rakstisku norādījumu izmantošana attiecībā uz atkritumu grupām un izmantošana par pavadzīmi; sadzīves un laboratoriju atkritumu savākšana utt.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002. (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Piezīmes: Saraksts Nr. 6*.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

RA-bi-DE-3

Temats: ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens), 4.2. klase, I iepakojuma grupa, vietējie pārvadājumi dzelzceļa cisternvagonos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8., 6.8.2.3.

Direktīvas pielikuma saturs: Noteikumi par cisternu un cisternvagonu konstrukciju. 6.8. iedaļas 6.8.2.3. apakšiedaļā noteikts, ka cisternām, kurās pārvadā ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens), jāsaņem tipa apstiprinājums.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 1381 (dzeltenais fosfors, zem ūdens), 4.2. klase, I iepakojuma grupa, vietēji pārvadājumi nelielā attālumā (no Sassnitz-Mukran uz Lutherstadt Wittenberg-Piesteritz un Bitterfeld) dzelzceļa cisternvagonos, kas būvēti saskaņā ar Krievijas standartiem. Uz kravu pārvadājumiem attiecas papildu ekspluatācijas noteikumi, ko noteikušas kompetentās drošības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 1/92.

Zaudē spēku: 2020. gada 30. janvārī (atļauja pagarināta).

DK Dānija

RA–bi–DK–1

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ir paredzēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļas noteikumiem alternatīvi noteikumi attiecībā uz kravu pārvadājumiem pa dzelzceļa tuneli fiksētajā savienojumā pāri Lielajam Beltam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas apjomu un attālumu starp bīstamo kravu partijām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 2005. gada 15. februāris.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2022. gada 30. jūnijā.

RA–bi–DK–2

Temats: Bīstamo kravu pārvadājumi tuneļos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 7.5.

Direktīvas pielikuma saturs: Iekraušana, izkraušana un drošības attālumi.

Valsts tiesību akta saturs: Tiesību aktā ir paredzēti Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļas noteikumiem alternatīvi noteikumi attiecībā uz kravu pārvadājumiem pa dzelzceļa tuneli fiksētajā savienojumā pāri Ēresundam. Šie alternatīvie noteikumi attiecas tikai uz kravas apjomu un attālumu starp bīstamo kravu partijām.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 2005. gada 15. februāris.

Piezīmes:

Zaudē spēku: 2022. gada 28. februārī.

SE Zviedrija

RA–bi–SE-1

Temats: Bīstamo atkritumu pārvadājumi uz bīstamo atkritumu apstrādes iekārtām.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 5. un 6. daļa.

Direktīvas pielikuma saturs: Iepakojumu konstrukcijas un testēšanas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: Iepakojumus, kuros ir bīstamie atkritumi, pārvadā saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, no kuriem ir atļauti tikai daži atbrīvojumi. Atbrīvojumi nav attiecināmi uz visu veidu vielām un priekšmetiem.

Galvenie atbrīvojumi ir šādi.

Mazus bīstamo atkritumu iepakojumus (svars mazāks nekā 30 kg) var iepakot iepakojumos, tostarp IBC un lielos iepakojumos, nenodrošinot atbilstību šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļas 6.1.5.2.1., 6.1.5.8.2., 6.5.6.1.2., 6.5.6.14.2., 6.6.5.2.1. un 6.6.5.4.3. apakšiedaļas noteikumiem. Iepakojumi, tostarp IBC un lielie iepakojumi, kas sagatavoti pārvadāšanai, nav jātestē ar mazā iekšējā iepakojuma reprezentatīvu paraugu.

Tas ir atļauts tad, ja:

| — | iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi atbilst tipam, kas testēts un apstiprināts atbilstoši šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļas 6.1., 6.5. vai 6.6. iedaļas piemērojamo noteikumu I vai II iepakojuma grupai, |
| --- | --- |

—

iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi atbilst tipam, kas testēts un apstiprināts atbilstoši šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļas 6.1., 6.5. vai 6.6. iedaļas piemērojamo noteikumu I vai II iepakojuma grupai,

| — | mazajos iepakojumos ir absorbējošs materiāls, kas aiztur pārvadājuma laikā iztecējušu šķidrumu, kurš varētu nonākt ārējā iepakojumā, IBC vai lielajā iepakojumā, un |
| --- | --- |

—

mazajos iepakojumos ir absorbējošs materiāls, kas aiztur pārvadājuma laikā iztecējušu šķidrumu, kurš varētu nonākt ārējā iepakojumā, IBC vai lielajā iepakojumā, un

| — | pārvadāšanai sagatavotu iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu bruto masa nepārsniedz atļauto bruto masu, kas norādīta I vai II iepakojuma grupas iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu ANO konstrukcijas tipa marķējumā, un |
| --- | --- |

—

pārvadāšanai sagatavotu iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu bruto masa nepārsniedz atļauto bruto masu, kas norādīta I vai II iepakojuma grupas iepakojumu, IBC vai lielo iepakojumu ANO konstrukcijas tipa marķējumā, un

| — | pārvadājuma dokumentā ir iekļauts šāds teikums: “Iepakots saskaņā ar RID-S 16. daļu.” |
| --- | --- |

—

pārvadājuma dokumentā ir iekļauts šāds teikums: “Iepakots saskaņā ar RID-S 16. daļu.”

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: S papildinājums – Īpaši noteikumi bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem ar dzelzceļa transportu, kas pieņemti saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu aktu.

Piezīmes: Šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļas 6.1.5.2.1., 6.1.5.8.2., 6.5.6.1.2., 6.5.6.14.2., 6.6.5.2.1. un 6.6.5.4.3. apakšiedaļu ir sarežģīti piemērot, jo iepakojumi, IBC un lielie iepakojumi jātestē ar reprezentatīvu paraugu no atkritumiem, kuru veidu ir grūti iepriekš paredzēt.

Zaudē spēku: 2021. gada 30. jūnijā.

Pamatojums – Direktīvas 2008/68/EK 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

DE Vācija

RA-bii-DE- 1

Temats: ANO 1051 (ciānūdeņradis, stabilizēts, šķidrs, ar ūdens masas daļu 1 % vai mazāku) vietējie pārvadājumi dzelzceļa cisternvagonos, atkāpjoties no Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļas 1. apakšiedaļas.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 3.2., 4.3.2.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Aizliegums pārvadāt ANO 1051 (ciānūdeņradis, stabilizēts, šķidrs, ar ūdens masas daļu 1 % vai mazāku) dzelzceļa cisternvagonos (RID cisternās).

Valsts tiesību akta saturs: Vietējie pārvadājumi pa dzelzceļu īpaši paredzētos maršrutos, kas ir noteikta rūpniecības procesa daļa un ko stingri kontrolē saskaņā ar precīzi izklāstītiem nosacījumiem. Pārvadāšana notiek cisternvagonos, kas ir licencēti īpaši šim mērķim un kuru konstrukciju un detaļas nepārtraukti pielāgo atbilstoši jaunākajām drošības prasībām. Pārvadāšanas procesu sīki reglamentē ekspluatācijas drošības papildu noteikumi, kas saskaņoti ar attiecīgajām drošības iestādēm un ārkārtas palīdzības dienestiem, un to uzrauga attiecīgās uzraudzības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ausnahmezulassung Eisenbahn-Bundesamt, No E 1/97.

Zaudē spēku: 2023. gada 1. janvārī.

RA–bii–DE–2

Temats: ANO 1402 (kalcija karbīds), I iepakojuma grupa, vietējie pārvadājumi noteiktos maršrutos konteineros, kas iekrauti vagonos.

Atsauce uz Direktīvas 2008/68/EK II pielikuma II.1. iedaļu: 3.2., 7.3.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: Vispārīgi noteikumi par beztaras pārvadājumiem. 3.2. nodaļas A tabulā nav atļauti kalcija karbīda beztaras pārvadājumi.

Valsts tiesību akta saturs: ANO 1402 (kalcija karbīds), I iepakojuma grupa, vietējie pārvadājumi pa dzelzceļu īpaši paredzētos maršrutos, kas ir noteikta rūpniecības procesa daļa un ko stingri kontrolē saskaņā ar precīzi izklāstītiem nosacījumiem. Kravas pārvadā īpaši šim nolūkam izgatavotos konteineros, kas iekrauti vagonos. Uz kravu pārvadājumiem attiecas ekspluatācijas papildu noteikumi, ko noteikušas kompetentās drošības iestādes.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Ausnahme Eisenbahn-Bundesamt Nr. E 3/10.

Zaudē spēku: 2024. gada 15. janvārī.”;

| 3) | III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:
  “III.3.   
  Valstu atkāpes”. |
| --- | --- |

3)

III pielikuma III.3. iedaļu aizstāj ar šādu:

“III.3.   
  Valstu atkāpes”.

---