# Europos Sąjungos L 118/2018

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 118 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 61 metai2018m. gegužės 14d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 118

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

61 metai2018m. gegužės 14d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/700, kuriuo dėl tam tikrų Brazilijos įmonių iš dalies keičiamas trečiųjų šalių įmonių, iš kurių leidžiama importuoti nurodytus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/701, kuriuo dėl 2018 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721) | 7 |
| | * | 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/703 dėl Šveicarijos mokesčių zonos 2015, 2016 ir 2018 m. vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2726)

   (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/704 dėl mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 pagal Reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2729)

   (
  1
  ) | 18 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/700, kuriuo dėl tam tikrų Brazilijos įmonių iš dalies keičiamas trečiųjų šalių įmonių, iš kurių leidžiama importuoti nurodytus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas (
  1
  )

1

1

*

2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/701, kuriuo dėl 2018 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014

5

SPRENDIMAI

*

2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721)

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721)

7

*

2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/703 dėl Šveicarijos mokesčių zonos 2015, 2016 ir 2018 m. vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2726)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2726)

1

16

*

2018 m. gegužės 8 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/704 dėl mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 pagal Reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnį
  (pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2729)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2729)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2018 5 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 5 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/700

2018 m. gegužės 8 d.

kuriuo dėl tam tikrų Brazilijos įmonių iš dalies keičiamas trečiųjų šalių įmonių, iš kurių leidžiama importuoti nurodytus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (1), ypač į jo 12 straipsnio 4 dalies c punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 854/2004 nustatytos specialios gyvūninių produktų oficialios kontrolės organizavimo taisyklės. Visų pirma, to reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gyvūninės kilmės produktus galima importuoti į Sąjungą tik tuomet, jei jie yra iš trečiųjų šalių įmonių, kurios nurodytos pagal tą straipsnį sudarytuose ir atnaujinamuose sąrašuose. Su šiais sąrašais susipažinti galima Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato interneto svetainėje (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 854/2004 nustatytos specialios gyvūninių produktų oficialios kontrolės organizavimo taisyklės. Visų pirma, to reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad gyvūninės kilmės produktus galima importuoti į Sąjungą tik tuomet, jei jie yra iš trečiųjų šalių įmonių, kurios nurodytos pagal tą straipsnį sudarytuose ir atnaujinamuose sąrašuose. Su šiais sąrašais susipažinti galima Sveikatos ir maisto saugos generalinio direktorato interneto svetainėje (2);

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad trečiųjų šalių įmonės į šiuos sąrašus būtų įtrauktos tik tada, jei trečiosios šalies kompetentingos institucijos garantuoja, kad šios įmonės tenkina tame straipsnyje nustatytas sąlygas. Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 3 dalį atitinkamos trečiosios šalies kompetentingos institucijos šiuos įmonių sąrašus prireikus turėtų atnaujinti ir atitinkamai informuoti Komisiją; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad trečiųjų šalių įmonės į šiuos sąrašus būtų įtrauktos tik tada, jei trečiosios šalies kompetentingos institucijos garantuoja, kad šios įmonės tenkina tame straipsnyje nustatytas sąlygas. Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 3 dalį atitinkamos trečiosios šalies kompetentingos institucijos šiuos įmonių sąrašus prireikus turėtų atnaujinti ir atitinkamai informuoti Komisiją;

| (3) | pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 4 dalies c punktą reikalaujama, kad Komisija imtųsi būtinų veiksmų, kad įmonių sąrašai būtų iš dalies pakeisti, jei Komisija mano, kad tokie daliniai pakeitimai būtini atsižvelgiant į atitinkamą informaciją, pvz., Sąjungos tikrinimo ataskaitas ar valstybių narių pranešimus per Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemą (RASFF), sukurtą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002 (3); |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 4 dalies c punktą reikalaujama, kad Komisija imtųsi būtinų veiksmų, kad įmonių sąrašai būtų iš dalies pakeisti, jei Komisija mano, kad tokie daliniai pakeitimai būtini atsižvelgiant į atitinkamą informaciją, pvz., Sąjungos tikrinimo ataskaitas ar valstybių narių pranešimus per Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemą (RASFF), sukurtą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002 (3);

| (4) | nuo 2017 m. kovo mėn. valstybės narės per RASFF Komisijai pateikė daug pranešimų apie rimtus ir pasikartojančius neatitikties atvejus dėl salmonelių paukštienoje ir paukštienos gaminiuose iš kelių Brazilijos įmonių. Apie šiuos neatitikties Sąjungos reikalavimams atvejus buvo pranešta Brazilijos kompetentingoms institucijoms ir jų paprašyta imtis reikiamų taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

(4)

nuo 2017 m. kovo mėn. valstybės narės per RASFF Komisijai pateikė daug pranešimų apie rimtus ir pasikartojančius neatitikties atvejus dėl salmonelių paukštienoje ir paukštienos gaminiuose iš kelių Brazilijos įmonių. Apie šiuos neatitikties Sąjungos reikalavimams atvejus buvo pranešta Brazilijos kompetentingoms institucijoms ir jų paprašyta imtis reikiamų taisomųjų veiksmų;

| (5) | iš Brazilijos kompetentingų institucijų gauta informacija ir oficialios kontrolės prie Sąjungos sienų rezultatai nesuteikė įrodymų, kad buvo imtasi reikalaujamų taisomųjų veiksmų nustatytiems trūkumams pašalinti. Vadinasi, nėra pakankamų garantijų, kad šiuo metu tos įmonės atitinka Sąjungos reikalavimus; todėl jų produktai gali kelti pavojų visuomenės sveikatai. Dėl to būtina jas išbraukti iš įmonių, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti vištienos produktus, sąrašo; |
| --- | --- |

(5)

iš Brazilijos kompetentingų institucijų gauta informacija ir oficialios kontrolės prie Sąjungos sienų rezultatai nesuteikė įrodymų, kad buvo imtasi reikalaujamų taisomųjų veiksmų nustatytiems trūkumams pašalinti. Vadinasi, nėra pakankamų garantijų, kad šiuo metu tos įmonės atitinka Sąjungos reikalavimus; todėl jų produktai gali kelti pavojų visuomenės sveikatai. Dėl to būtina jas išbraukti iš įmonių, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti vištienos produktus, sąrašo;

| (6) | Brazilijos kompetentingos institucijos pranešė, kad 2018 m. kovo mėn. Brazilijoje nustatyta sukčiavimo atvejų, susijusių su laboratorijų išduodamomis pažymomis į Sąjungą eksportuojamai mėsai ir mėsos produktams. Pažymėtina, kad šiuo metu vykdomi tyrimai ir veiksmai, kurių pastaruoju metu ėmėsi Brazilijos teisminės institucijos, rodo, kad nėra pakankamų garantijų, kad bendrovių BRF S.A. ir SHB S.A. įmonės, kurioms leista į Sąjungą eksportuoti mėsą ir mėsos produktus, laikosi atitinkamų Sąjungos reikalavimų. Todėl jų produktai gali kelti pavojų visuomenės sveikatai ir jas reikėtų išbraukti iš įmonių, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti mėsą ir mėsos produktus, sąrašo; |
| --- | --- |

(6)

Brazilijos kompetentingos institucijos pranešė, kad 2018 m. kovo mėn. Brazilijoje nustatyta sukčiavimo atvejų, susijusių su laboratorijų išduodamomis pažymomis į Sąjungą eksportuojamai mėsai ir mėsos produktams. Pažymėtina, kad šiuo metu vykdomi tyrimai ir veiksmai, kurių pastaruoju metu ėmėsi Brazilijos teisminės institucijos, rodo, kad nėra pakankamų garantijų, kad bendrovių BRF S.A. ir SHB S.A. įmonės, kurioms leista į Sąjungą eksportuoti mėsą ir mėsos produktus, laikosi atitinkamų Sąjungos reikalavimų. Todėl jų produktai gali kelti pavojų visuomenės sveikatai ir jas reikėtų išbraukti iš įmonių, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti mėsą ir mėsos produktus, sąrašo;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnyje nurodyti įmonių, iš kurių leidžiama į Sąjungą importuoti nurodytus gyvūninės kilmės produktus, sąrašai iš dalies keičiami, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja antrą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

1

(2)  https://ec.europa.eu/food/safety/international_affairs/trade/non-eu-countries_en.

2

(3)  
  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

3

---

PRIEDAS

1)

| Patvirtinimo numeris | Pavadinimas | Miestas | Regionas | Veikla | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |

Patvirtinimo numeris

Pavadinimas

Miestas

Regionas

Veikla

Pastaba

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

2)

| Patvirtinimo numeris | Pavadinimas | Miestas | Regionas | Veikla | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | CP, SH | A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | CP, CS, SH | A |
| 928 | BRF S. A. | Ponta Grossa | Paraná | CS | 2 |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | CP, CS, SH | A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | CP, CS, SH | A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | CP, CS, SH | A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | CP, CS, SH | A |

Patvirtinimo numeris

Pavadinimas

Miestas

Regionas

Veikla

Pastaba

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

CP, SH

A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

CP, CS, SH

A

928

BRF S. A.

Ponta Grossa

Paraná

CS

2

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

CP, CS, SH

A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

CP, CS, SH

A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

CP, CS, SH

A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

CP, CS, SH

A

3)

| Patvirtinimo numeris | Pavadinimas | Miestas | Regionas | Veikla | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BRF S. A. | Concordia | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 18 | BRF S. A. | Dourados | Mato Grosso do Sul | MP | 48, A |
| 103 | BRF S. A. | Serafina Correa | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | MP | 48, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | MP | 48, A |
| 516 | Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata | Cafelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 797 | Cooperativa Agroindustrial - Copagril | Marechal Cándido Rondon | Paraná | MP | 48, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | MP | 48, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | MP | 48, A |
| 2518 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Francisco Beltrao | Paraná | MP | 48, A |
| 2758 | Zanchetta Alimentos Ltda | Boituva | São Paulo | MP | 48, A |
| 3404 | Sao Salvador Alimentos S/A | Itaberai | Goias | MP | 48, A |
| 3409 | Bello Alimentos Ltda | Itaquirai | Mato Grosso do Sul | MP | A |
| 3887 | Coopavel - Cooperativa Agroindustrial | Cascavel | Paraná | MP | 48, A |
| 4232 | Avenorte Avicola Cianorte Ltda | Cianorte | Paraná | MP | A |
| 4444 | LAR Cooperativa Agroindustrial | Matelandia | Paraná | MP | 48, A |
| 4567 | SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A. | Nova Mutum | Mato Grosso | MP | 48, A |

Patvirtinimo numeris

Pavadinimas

Miestas

Regionas

Veikla

Pastaba

1

BRF S. A.

Concordia

Santa Catarina

MP

48, A

18

BRF S. A.

Dourados

Mato Grosso do Sul

MP

48, A

103

BRF S. A.

Serafina Correa

Rio Grande do Sul

MP

48, A

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

MP

48, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

MP

48, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

MP

48, A

516

Copacol-Cooperativa Agroindustrial Consolata

Cafelandia

Paraná

MP

48, A

797

Cooperativa Agroindustrial - Copagril

Marechal Cándido Rondon

Paraná

MP

48, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

MP

48, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

MP

48, A

2518

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Francisco Beltrao

Paraná

MP

48, A

2758

Zanchetta Alimentos Ltda

Boituva

São Paulo

MP

48, A

3404

Sao Salvador Alimentos S/A

Itaberai

Goias

MP

48, A

3409

Bello Alimentos Ltda

Itaquirai

Mato Grosso do Sul

MP

A

3887

Coopavel - Cooperativa Agroindustrial

Cascavel

Paraná

MP

48, A

4232

Avenorte Avicola Cianorte Ltda

Cianorte

Paraná

MP

A

4444

LAR Cooperativa Agroindustrial

Matelandia

Paraná

MP

48, A

4567

SHB Comercio e Industria de Alimentos S. A.

Nova Mutum

Mato Grosso

MP

48, A

4)

| Patvirtinimo numeris | Pavadinimas | Miestas | Regionas | Veikla | Pastaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 104 | BRF S. A. | Chapeco | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 292 | BRF S. A. | Varzea Grande | Mato Grosso | PP | 22, A, B |
| 466 | BRF S. A. | Capinzal | Santa Catarina | PP | 22, A |
| 716 | BRF S. A. | Toledas | Paraná | PP | 22, A |
| 1001 | BRF S. A. | Rio Verde | Goias | PP | 22, A |
| 2014 | BRF S. A. | Marau | Rio Grande do Sul | PP | 22, A |

Patvirtinimo numeris

Pavadinimas

Miestas

Regionas

Veikla

Pastaba

104

BRF S. A.

Chapeco

Santa Catarina

PP

22, A

292

BRF S. A.

Varzea Grande

Mato Grosso

PP

22, A, B

466

BRF S. A.

Capinzal

Santa Catarina

PP

22, A

716

BRF S. A.

Toledas

Paraná

PP

22, A

1001

BRF S. A.

Rio Verde

Goias

PP

22, A

2014

BRF S. A.

Marau

Rio Grande do Sul

PP

22, A

Veiklos santrumpų paaiškinimai:

| CP | Pjaustymo cechas |
| --- | --- |
| CS | Šaltieji sandėliai |
| MP | Mėsos pusgaminių gamybos įmonė |
| PP | Perdirbimo įmonė |
| SH | Skerdykla |

CP

Pjaustymo cechas

CS

Šaltieji sandėliai

MP

Mėsos pusgaminių gamybos įmonė

PP

Perdirbimo įmonė

SH

Skerdykla

Pastabų santrumpų paaiškinimai:

| 2. | Tik supakuota mėsa |
| --- | --- |
| 48. | Išskyrus maltą paukštieną ir mechaniniu būdu atskirtą paukštieną. |
| A | Paukštiena |
| B | Galvijų mėsa |

2.

Tik supakuota mėsa

48.

Išskyrus maltą paukštieną ir mechaniniu būdu atskirtą paukštieną.

A

Paukštiena

B

Galvijų mėsa

---

| 2018 5 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 5 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/701

2018 m. gegužės 8 d.

kuriuo dėl 2018 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinės pateikimo dienos ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinės pateikimo dienos nukrypstama nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 78 straipsnio pirmos pastraipos b punktą ir antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 809/2014 (2) nustatyta bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinė pateikimo diena, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinė pateikimo diena ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinė pateikimo diena; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 809/2014 (2) nustatyta bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinė pateikimo diena, pranešimo apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus galutinė pateikimo diena ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinė pateikimo diena;

| (2) | valstybės narės įgyvendina savo tiesioginių išmokų administravimo sistemų pakeitimus, kurie susiję su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2393 (3), ir apima, inter alia, informacinių technologijų sistemų pertvarkymą, procedūrų pakeitimus ir paramos gavėjų informavimo apie naujus teisinius reikalavimus veiklą. Be to, kai kuriose valstybėse narėse vėluojama pradėti taikyti geoerdvinės pagalbos paraiškos formą. Todėl valstybės narės susiduria su išimtiniais administraciniais sunkumais; |
| --- | --- |

(2)

valstybės narės įgyvendina savo tiesioginių išmokų administravimo sistemų pakeitimus, kurie susiję su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2393 (3), ir apima, inter alia, informacinių technologijų sistemų pertvarkymą, procedūrų pakeitimus ir paramos gavėjų informavimo apie naujus teisinius reikalavimus veiklą. Be to, kai kuriose valstybėse narėse vėluojama pradėti taikyti geoerdvinės pagalbos paraiškos formą. Todėl valstybės narės susiduria su išimtiniais administraciniais sunkumais;

| (3) | dėl tokios padėties paramos gavėjams tapo sudėtinga pateikti bendrąją paraišką, pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus ir paraiškas skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą per laikotarpį, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

dėl tokios padėties paramos gavėjams tapo sudėtinga pateikti bendrąją paraišką, pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus ir paraiškas skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą per laikotarpį, nurodytą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje;

| (4) | atsižvelgiant į tokią padėtį, reikėtų numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kuria valstybėms narėms 2018 m. būtų leidžiama nustatyti vėlesnę nei tuose straipsniuose nurodytą bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinę pateikimo dieną ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinę pateikimo dieną. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2 bei 2a dalyse nurodytos dienos ir laikotarpiai susiję su to reglamento 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta galutine diena, todėl turėtų būti numatyta panaši nukrypti leidžianti nuostata, taikoma pranešimams apie preliminarių patikrų rezultatus ir bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į tokią padėtį, reikėtų numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kuria valstybėms narėms 2018 m. būtų leidžiama nustatyti vėlesnę nei tuose straipsniuose nurodytą bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutinę pateikimo dieną ir paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą galutinę pateikimo dieną. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2 bei 2a dalyse nurodytos dienos ir laikotarpiai susiję su to reglamento 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta galutine diena, todėl turėtų būti numatyta panaši nukrypti leidžianti nuostata, taikoma pranešimams apie preliminarių patikrų rezultatus ir bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus;

| (5) | šios nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti taikomos 2018 m. bendrajai paraiškai, pagalbos paraiškoms ir mokėjimo prašymams, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimams ir paraiškoms skirti teises į išmokas, todėl šį reglamentą reikėtų taikyti paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2018 metais; |
| --- | --- |

(5)

šios nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti taikomos 2018 m. bendrajai paraiškai, pagalbos paraiškoms ir mokėjimo prašymams, bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimams ir paraiškoms skirti teises į išmokas, todėl šį reglamentą reikėtų taikyti paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2018 metais;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų komiteto ir Kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų komiteto ir Kaimo plėtros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, valstybės narės nustato 2018 m. bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų galutines pateikimo dienas, kurios yra ne vėlesnės kaip birželio 15 d.

2 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 15 straipsnio 2 dalies, valstybės narės, taikančios šio reglamento 1 straipsnyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą, kompetentingai institucijai iki birželio 15 d. praneša apie bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimus, 2018 m. padarytus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 15 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 ir 2 straipsniuose nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos taip pat taikomos atitinkamose valstybėse narėse apskaičiuojant 26, 35 ir 10 kalendorinių dienų laikotarpius atitinkamai po bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškos arba mokėjimo prašymų galutinės pateikimo dienos ir pranešimo apie pakeitimus galutinės pateikimo dienos, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 11 straipsnio 4 dalyje ir 15 straipsnio 2a dalyje.

4 straipsnis

Nukrypdamos nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 22 straipsnio 1 dalies, valstybės narės nustato 2018 m. paraiškų skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą pateikimo dieną, kuri yra ne vėlesnė kaip birželio 15 d.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas paraiškoms ir mokėjimo prašymams, susijusiems su 2018 metais.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

1

(2)  
  2014 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės (OL L 227, 2014 7 31, p. 69).

2

(3)  
  2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (OL L 350, 2017 12 29, p. 15).

3

---

SPRENDIMAI

| 2018 5 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 5 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/7

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/702

2018 m. gegužės 8 d.

dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2721)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

I.   FAKTAI IR PROCEDŪRA

FAKTAI IR PROCEDŪRA

| (1) | Komisijos sprendimu (ES) 2015/826 (1) patvirtintos Danijos nacionalinės nuostatos dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) (toliau – nitritų) dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymą Nr. 542 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato:31.5.2013, Fødevareministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2014 m. lapkričio 25 d. raštu. Tos nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2018 m. gegužės 22 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu (ES) 2015/826 (1) patvirtintos Danijos nacionalinės nuostatos dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) (toliau – nitritų) dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymą Nr. 542 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato:31.5.2013, Fødevareministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2014 m. lapkričio 25 d. raštu. Tos nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2018 m. gegužės 22 d.

1

BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato:31.5.2013, Fødevareministeriet

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1333/2008 (2) nustatyti nitritų mėsos produktuose kiekiai ir kitos naudojimo sąlygos. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1333/2008 (2) nustatyti nitritų mėsos produktuose kiekiai ir kitos naudojimo sąlygos.

2

| (3) | Vadovaujantis Sprendimu (ES) 2015/826, Danijai reikėtų stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

(3)

Vadovaujantis Sprendimu (ES) 2015/826, Danijai reikėtų stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai.

| (4) | 2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią Danijos technikos universiteto (DTU) nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

(4)

2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią Danijos technikos universiteto (DTU) nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą.

1.   SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

1.1.   SESV 114 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS

| (5) | SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“ |
| --- | --- |

(5)

SESV 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

| (6) | Vadovaudamasi SESV 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(6)

Vadovaudamasi SESV 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

1.2.   REGLAMENTAS (EB) Nr. 1333/2008

| (7) | Remiantis bendraisiais Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo. |
| --- | --- |

(7)

Remiantis bendraisiais Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo.

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leistinų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos. Tik Sąjungos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami rinkai ir naudojami maisto produktuose laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų. |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nustatytas Sąjungos maisto priedų, leistinų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos. Tik Sąjungos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami rinkai ir naudojami maisto produktuose laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų.

| (9) | Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, o kai kurie iš jų, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose turi būti tinkamai atsižvelgiama tiek į nitrozaminų susidarymo riziką, kylančią dėl mėsos produktuose esančių nitritų, tiek į nitritų apsaugos nuo bakterijų (visų pirma sukeliančių botulizmą) dauginimosi poveikį. |
| --- | --- |

(9)

Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, o kai kurie iš jų, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose turi būti tinkamai atsižvelgiama tiek į nitrozaminų susidarymo riziką, kylančią dėl mėsos produktuose esančių nitritų, tiek į nitritų apsaugos nuo bakterijų (visų pirma sukeliančių botulizmą) dauginimosi poveikį.

inter alia

Clostridium botulinum

| (10) | Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3 punkto kategorijoje „Mėsos produktai“ nustatyti didžiausi kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kiekiai, kurie gali būti pridedami gamybos metu. Didžiausias kiekis, kurį bendrai galima pridėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias pridedamas kiekis yra 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3 punkto kategorijoje „Mėsos produktai“ nustatyti didžiausi kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kiekiai, kurie gali būti pridedami gamybos metu. Didžiausias kiekis, kurį bendrai galima pridėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias pridedamas kiekis yra 180 mg/kg.

| (11) | Nukrypstant nuo bendros taisyklės, Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3.4 punkto kategorijoje „Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų“ nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais. Nustatyta 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg didžiausia liekamoji koncentracija, taikoma įvairioms produktų grupėms: pvz., Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašių produktų – 100 mg/kg. |
| --- | --- |

(11)

Nukrypstant nuo bendros taisyklės, Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje 8.3.4 punkto kategorijoje „Tradiciniu būdu sūdomi mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų“ nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais. Nustatyta 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg didžiausia liekamoji koncentracija, taikoma įvairioms produktų grupėms: pvz., Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašių produktų – 100 mg/kg.

Wiltshire bacon

dry cured bacon

Wiltshire ham

| (12) | Didžiausia liekamoji koncentracija yra didžiausio pridedamo kiekio taisyklės išimtis. Tokie kiekiai taikomi konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas reglamente, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi atitinkami didžiausi kiekiai. |
| --- | --- |

(12)

Didžiausia liekamoji koncentracija yra didžiausio pridedamo kiekio taisyklės išimtis. Tokie kiekiai taikomi konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas reglamente, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi atitinkami didžiausi kiekiai.

| (13) | Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nurodyti didžiausi kiekiai buvo nustatyti remiantis Maisto mokslinio komiteto (toliau – MMK) 1990 m. (3) ir 1995 m. (4) nuomonėmis, taip pat Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2003 m. lapkričio 26 d. nuomone (5). Didžiausi kiekiai, kurie gali būti pridedami, atitinka tose mokslinėse nuomonėse nurodytas ribas: į sterilizuotus mėsos produktus leidžiama pridėti iki 100 mg/kg nitritų, o į kitus produktus – 150 mg/kg. (Sūdytų) mėsos produktų ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas laikėsi nuomonės, kad neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitritų kiekių kiekviename produkte. |
| --- | --- |

(13)

Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nurodyti didžiausi kiekiai buvo nustatyti remiantis Maisto mokslinio komiteto (toliau – MMK) 1990 m. (3) ir 1995 m. (4) nuomonėmis, taip pat Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2003 m. lapkričio 26 d. nuomone (5). Didžiausi kiekiai, kurie gali būti pridedami, atitinka tose mokslinėse nuomonėse nurodytas ribas: į sterilizuotus mėsos produktus leidžiama pridėti iki 100 mg/kg nitritų, o į kitus produktus – 150 mg/kg. (Sūdytų) mėsos produktų ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, todėl Sąjungos teisės aktų leidėjas laikėsi nuomonės, kad neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitritų kiekių kiekviename produkte.

3

4

5

2.   NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠTA

NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠTA

| (14) | Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2017 m. lapkričio 10 d. pranešė Danija, tai – 2015 m. rugsėjo 4 d. Įsakymas Nr. 1044 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet). Tuo įsakymu iš dalies keičiamas 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymas Nr. 542, apie kurį anksčiau buvo pranešta Komisijai ir kuris buvo įvertintas atsižvelgiant į Sprendimą (ES) 2015/826. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2017 m. lapkričio 10 d. pranešė Danija, tai – 2015 m. rugsėjo 4 d. Įsakymas Nr. 1044 dėl priedų maisto produktuose (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet). Tuo įsakymu iš dalies keičiamas 2013 m. gegužės 27 d. Įsakymas Nr. 542, apie kurį anksčiau buvo pranešta Komisijai ir kuris buvo įvertintas atsižvelgiant į Sprendimą (ES) 2015/826.

BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevareministeriet

| (15) | Įsakyme Nr. 1044 nustatyta, kad nitritus (E 249 ir E 250) mėsos produktuose galima naudoti tik laikantis to įsakymo 3 priede nustatytų sąlygų. Minėtame priede nurodytos maisto produktų grupės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų II priede išvardytas kategorijas ir yra viršesnės už jame nurodytus naudojimo būdus:






  Maisto produktas | Pridedamų nitritų kiekis (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1
  Termiškai neapdoroti mėsos gaminiai | Iš viso 60 mg/kg,
  tačiau fermentuotame saliamyje iš viso 100 mg/kg. |
| 8.3.2
  Termiškai apdoroti mėsos gaminiai | Iš viso 60 mg/kg.
  Visiškai arba pusiau konservuotuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.

  Rullepølse (susuktoje ritinėliais mėsos dešroje) – iš viso 100 mg/kg.
  Tradiciniuose daniškuose mėsos kukuliuose ir kepenų paštete – 0 mg/kg. |
| 8.3.4
  Tradiciniai sūdyti mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų | Iš viso 60 mg/kg.

  Wiltshire bacon ir susijusiuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.
  Tradiciniame sūdytame kumpyje (spegeskinke) ir susijusiuose gaminiuose – 150 mg/kg. |

(15)

Įsakyme Nr. 1044 nustatyta, kad nitritus (E 249 ir E 250) mėsos produktuose galima naudoti tik laikantis to įsakymo 3 priede nustatytų sąlygų. Minėtame priede nurodytos maisto produktų grupės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų II priede išvardytas kategorijas ir yra viršesnės už jame nurodytus naudojimo būdus:

Maisto produktas

Pridedamų nitritų kiekis (mg/kg)

8.3.1

Termiškai neapdoroti mėsos gaminiai

Iš viso 60 mg/kg,

tačiau fermentuotame saliamyje iš viso 100 mg/kg.

8.3.2

Termiškai apdoroti mėsos gaminiai

Iš viso 60 mg/kg.

Visiškai arba pusiau konservuotuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.

Rullepølse (susuktoje ritinėliais mėsos dešroje) – iš viso 100 mg/kg.

Rullepølse

Tradiciniuose daniškuose mėsos kukuliuose ir kepenų paštete – 0 mg/kg.

8.3.4

Tradiciniai sūdyti mėsos gaminiai, kuriems taikomos specifinės nuostatos dėl nitritų ir nitratų

Iš viso 60 mg/kg.

Wiltshire bacon ir susijusiuose gaminiuose – iš viso 150 mg/kg.

Wiltshire bacon

Tradiciniame sūdytame kumpyje (spegeskinke) ir susijusiuose gaminiuose – 150 mg/kg.

spegeskinke

| (16) | Taigi mažesnis leidžiamas nitritų (E 249 ir E 250) kiekis, t. y. 60 mg/kg, taikomas daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 mg/kg arba 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Taigi mažesnis leidžiamas nitritų (E 249 ir E 250) kiekis, t. y. 60 mg/kg, taikomas daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 mg/kg arba 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (17) | 2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą. |
| --- | --- |

(17)

2017 m. lapkričio 10 d. raštu Danija pranešė Komisijai ketinanti toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų priedų naudojimo mėsos produktuose, kurios skiriasi nuo nustatytųjų Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Su pranešimu Danija pateikė informacijos ir duomenų apie mėsos produktų suvartojimą ir importą, nitritų poveikį, nitritų mėsos produktuose analizę ir botulizmo paplitimą, be to, ji pateikė naujausią DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinimą.

| (18) | Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6), kad apie Danijos nacionalines nuostatas ir prašymą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. 2018 m. kovo 28 d. raštu Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija iki minėto termino gavo pastabų iš Kipro.
  Kipras neprieštarauja Danijos prašymui palikti galioti griežtesnes nacionalines nitritų naudojimo mėsos produktuose taisykles ir pripažįsta Danijos poziciją, kad prašomos taisyklės būtinos visuomenės sveikatai apsaugoti. Kipras gali pritarti prašymui su sąlyga, kad šios taisyklės nebūtų kliūtis prekybai arba neproporcinga kliūtis vidaus rinkos veikimui ir galima produktų, kurie pagaminti kitoje valstybėje narėje ir kuriais prekiaujama Danijoje, diskriminacija. |
| --- | --- |

(18)

Apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6), kad apie Danijos nacionalines nuostatas ir prašymą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. 2018 m. kovo 28 d. raštu Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Komisija iki minėto termino gavo pastabų iš Kipro.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6

Kipras neprieštarauja Danijos prašymui palikti galioti griežtesnes nacionalines nitritų naudojimo mėsos produktuose taisykles ir pripažįsta Danijos poziciją, kad prašomos taisyklės būtinos visuomenės sveikatai apsaugoti. Kipras gali pritarti prašymui su sąlyga, kad šios taisyklės nebūtų kliūtis prekybai arba neproporcinga kliūtis vidaus rinkos veikimui ir galima produktų, kurie pagaminti kitoje valstybėje narėje ir kuriais prekiaujama Danijoje, diskriminacija.

4.   NITRITŲ PAKARTOTINIS VERTINIMAS

NITRITŲ PAKARTOTINIS VERTINIMAS

| (19) | Komisijos reglamente (ES) Nr. 257/2010 (7) nustatytas reikalavimas, kad EFSA iš naujo įvertintų kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kaip maisto priedų saugą. Atlikdama šį pakartotinį vertinimą EFSA išnagrinėjo ankstesnes MMK ir EFSA nuomones (jei jų buvo), pirminį dokumentų rinkinį, suinteresuotojo (-ųjų) ūkio subjekto (-ų) ir (arba) visų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus duomenis, taip pat Komisijos bei valstybių narių pateiktus duomenis, ir surinko visą susijusią literatūrą, paskelbtą nuo paskutinio kiekvieno maisto priedo įvertinimo. |
| --- | --- |

(19)

Komisijos reglamente (ES) Nr. 257/2010 (7) nustatytas reikalavimas, kad EFSA iš naujo įvertintų kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) kaip maisto priedų saugą. Atlikdama šį pakartotinį vertinimą EFSA išnagrinėjo ankstesnes MMK ir EFSA nuomones (jei jų buvo), pirminį dokumentų rinkinį, suinteresuotojo (-ųjų) ūkio subjekto (-ų) ir (arba) visų kitų suinteresuotųjų šalių pateiktus duomenis, taip pat Komisijos bei valstybių narių pateiktus duomenis, ir surinko visą susijusią literatūrą, paskelbtą nuo paskutinio kiekvieno maisto priedo įvertinimo.

7

| (20) | EFSA buvo perduoti su ankstesniu Danijos pranešimu (8) pateikti duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose ir paprašyta atsižvelgti į tuos duomenis atliekant pakartotinį saugos vertinimą. |
| --- | --- |

(20)

EFSA buvo perduoti su ankstesniu Danijos pranešimu (8) pateikti duomenys apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose ir paprašyta atsižvelgti į tuos duomenis atliekant pakartotinį saugos vertinimą.

8

| (21) | 2017 m. birželio 15 d. EFSA pateikė mokslinę nuomonę dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) pakartotinio vertinimo (9). EFSA nustatė nitrito jonų leidžiamą paros dozę (LPD) – 0,07 mg/kg kūno masės per dieną, ir įvertino, kad nitrito kaip maisto priedo suvartojamas kiekis neviršijo bendrai visuomenei nustatytos LPD, nors didžiausio procentilio lygiu buvo nežymiai viršyta vaikų LPD. Jeigu būtų vertinami visi su maistu gaunamų nitritų poveikio šaltiniai kartu (maisto priedai, natūrali sudėtis ir tarša), būtų viršyta kūdikių, mažų vaikų ir vidutinė vaikų LPD ir didžiausią poveikį patiriančių visų amžiaus grupių LPD. Nitritų, naudojamų kaip maisto priedų, poveikis sudarė apie 17 % (1,5–36,0 %) bendro poveikio. |
| --- | --- |

(21)

2017 m. birželio 15 d. EFSA pateikė mokslinę nuomonę dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250) pakartotinio vertinimo (9). EFSA nustatė nitrito jonų leidžiamą paros dozę (LPD) – 0,07 mg/kg kūno masės per dieną, ir įvertino, kad nitrito kaip maisto priedo suvartojamas kiekis neviršijo bendrai visuomenei nustatytos LPD, nors didžiausio procentilio lygiu buvo nežymiai viršyta vaikų LPD. Jeigu būtų vertinami visi su maistu gaunamų nitritų poveikio šaltiniai kartu (maisto priedai, natūrali sudėtis ir tarša), būtų viršyta kūdikių, mažų vaikų ir vidutinė vaikų LPD ir didžiausią poveikį patiriančių visų amžiaus grupių LPD. Nitritų, naudojamų kaip maisto priedų, poveikis sudarė apie 17 % (1,5–36,0 %) bendro poveikio.

9

| (22) | Be to, EFSA padarė išvadą, kad endogeninių nitrozaminų poveikis nekėlė didelių rūpesčių. Dėl eksogeninių nitrozoaminų poveikio EFSA, remdamasi sisteminės peržiūros, atliekamos siekiant įvertinti ryšį tarp į mėsos produktus dedamų nitritų ir kai kurių lakiųjų nitrozaminų, kurių toksiškumas kelia didelį susirūpinimą, rezultatais, padarė išvadą, kad neįmanoma aiškiai atskirti N-nitrozo junginių, gautų iš nitritų, kurių pridėta tiek, kiek leidžiama, nuo gaunamųjų maisto produktų matricoje, kai nitritų papildomai nepridedama. Todėl buvo apskaičiuotas bendras poveikis, nors jis nėra susijęs vien tik su nitrito naudojimu kaip maisto priedu. Buvo šiek tiek nuogąstauta dėl didelio eksogeninių nitrozaminų kiekio poveikio visų amžiaus grupių asmenims, išskyrus vyresnio amžiaus žmones. |
| --- | --- |

(22)

Be to, EFSA padarė išvadą, kad endogeninių nitrozaminų poveikis nekėlė didelių rūpesčių. Dėl eksogeninių nitrozoaminų poveikio EFSA, remdamasi sisteminės peržiūros, atliekamos siekiant įvertinti ryšį tarp į mėsos produktus dedamų nitritų ir kai kurių lakiųjų nitrozaminų, kurių toksiškumas kelia didelį susirūpinimą, rezultatais, padarė išvadą, kad neįmanoma aiškiai atskirti N-nitrozo junginių, gautų iš nitritų, kurių pridėta tiek, kiek leidžiama, nuo gaunamųjų maisto produktų matricoje, kai nitritų papildomai nepridedama. Todėl buvo apskaičiuotas bendras poveikis, nors jis nėra susijęs vien tik su nitrito naudojimu kaip maisto priedu. Buvo šiek tiek nuogąstauta dėl didelio eksogeninių nitrozaminų kiekio poveikio visų amžiaus grupių asmenims, išskyrus vyresnio amžiaus žmones.

| (23) | Galiausiai EFSA patvirtino įrodymą, kad yra ryšys tarp iš anksto susidariusio N-nitrozodimetilamino ir storosios žarnos vėžio, taip pat kai kuriuos įrodymus, kad yra ryšys tarp i) su maistu suvartojamų nitritų ir skrandžio vėžio ir ii) nitritų bei nitratų perdirbtoje mėsoje derinio ir storosios žarnos vėžio. |
| --- | --- |

(23)

Galiausiai EFSA patvirtino įrodymą, kad yra ryšys tarp iš anksto susidariusio N-nitrozodimetilamino ir storosios žarnos vėžio, taip pat kai kuriuos įrodymus, kad yra ryšys tarp i) su maistu suvartojamų nitritų ir skrandžio vėžio ir ii) nitritų bei nitratų perdirbtoje mėsoje derinio ir storosios žarnos vėžio.

N

5.   KOMISIJOS VYKDOMA STEBĖSENA

KOMISIJOS VYKDOMA STEBĖSENA

| (24) | 2014 m. Komisija užbaigė dokumentų tyrimą, siekdama stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ES taisykles dėl nitritų. Tyrimas buvo pagrįstas atsakymais į visoms valstybėms narėms pateiktą klausimyną. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant keleto išimčių, paprastai į nesterilizuotus mėsos produktus pridedamas nitritų kiekis yra mažesnis nei didžiausias ES leidžiamas kiekis, tačiau didesnis nei Danijoje. Ataskaitoje prieita prie išvados, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti galimybę peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius. |
| --- | --- |

(24)

2014 m. Komisija užbaigė dokumentų tyrimą, siekdama stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina ES taisykles dėl nitritų. Tyrimas buvo pagrįstas atsakymais į visoms valstybėms narėms pateiktą klausimyną. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant keleto išimčių, paprastai į nesterilizuotus mėsos produktus pridedamas nitritų kiekis yra mažesnis nei didžiausias ES leidžiamas kiekis, tačiau didesnis nei Danijoje. Ataskaitoje prieita prie išvados, kad reikėtų išsamiau išnagrinėti galimybę peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius.

| (25) | Todėl Komisija pradėjo ad hoc tyrimą, siekdama nustatyti, kaip gamintojai nitritus naudoja įvairių kategorijų maisto produktuose. Per tyrimą, kuris buvo baigtas 2016 m., padaryta išvada, kad galima būtų peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius. |
| --- | --- |

(25)

Todėl Komisija pradėjo ad hoc tyrimą, siekdama nustatyti, kaip gamintojai nitritus naudoja įvairių kategorijų maisto produktuose. Per tyrimą, kuris buvo baigtas 2016 m., padaryta išvada, kad galima būtų peržiūrėti šiuo metu taikomus didžiausius nitritų kiekius.

ad hoc

| (26) | Komisija, atlikdama galimą didžiausių leidžiamų nitritų kiekių peržiūrą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, turės atsižvelgti į dokumentų tyrimo su valstybėmis narėmis išvadas, ad hoc tyrimą dėl pramonėje naudojamų nitritų, pakartotinį EFSA vertinimą ir Danijos pateiktus duomenis. |
| --- | --- |

(26)

Komisija, atlikdama galimą didžiausių leidžiamų nitritų kiekių peržiūrą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, turės atsižvelgti į dokumentų tyrimo su valstybėmis narėmis išvadas, ad hoc tyrimą dėl pramonėje naudojamų nitritų, pakartotinį EFSA vertinimą ir Danijos pateiktus duomenis.

ad hoc

II.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

1.   PRIIMTINUMAS

PRIIMTINUMAS

| (27) | Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija tokias priemones patvirtina. |
| --- | --- |

(27)

Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, palikti galioti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija tokias priemones patvirtina.

| (28) | Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250). Dabartinės Danijos nuostatos iš esmės jau galiojo tuo metu, kai minėti didžiausi kiekiai buvo nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/52/EB (10). |
| --- | --- |

(28)

Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedo E dalyje dėl kalio nitrito (E 249) ir natrio nitrito (E 250). Dabartinės Danijos nuostatos iš esmės jau galiojo tuo metu, kai minėti didžiausi kiekiai buvo nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/52/EB (10).

10

| (29) | Danijos Įsakymu Nr. 1044 nitritų į mėsos produktus leidžiama pridėti tik jeigu neviršijami nustatyti konkretūs pridedami kiekiai. Priklausomai nuo aptariamų produktų šie didžiausi leidžiami kiekiai yra 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg arba 150 mg/kg ir tam tikruose produktuose yra mažesni nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Be to, kitaip nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių, todėl neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių. |
| --- | --- |

(29)

Danijos Įsakymu Nr. 1044 nitritų į mėsos produktus leidžiama pridėti tik jeigu neviršijami nustatyti konkretūs pridedami kiekiai. Priklausomai nuo aptariamų produktų šie didžiausi leidžiami kiekiai yra 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg arba 150 mg/kg ir tam tikruose produktuose yra mažesni nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 1333/2008. Be to, kitaip nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių, todėl neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių.

| (30) | Vadinasi, Danijos nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias pridedamas kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų dėl didžiausios liekamosios koncentracijos. |
| --- | --- |

(30)

Vadinasi, Danijos nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias pridedamas kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama pateikti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų dėl didžiausios liekamosios koncentracijos.

| (31) | Vadovaujantis SESV 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su SESV 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume ir naujausiame DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinime pateikta papildoma informacija apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizę, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose. |
| --- | --- |

(31)

Vadovaujantis SESV 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su SESV 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume ir naujausiame DTU nacionalinio maisto instituto rizikos vertinime pateikta papildoma informacija apie mėsos produktų suvartojimą, nitritų poveikį, nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizę, botulizmo paplitimą ir nitrozaminų susidarymą perdirbtuose maisto produktuose.

| (32) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal SESV veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal SESV veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

2.   PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

| (33) | Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos suderinimo priemonių. |
| --- | --- |

(33)

Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos suderinimo priemonių.

| (34) | Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. |
| --- | --- |

(34)

Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

| (35) | Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Prievolė įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir jas toliau taikyti norinčiai valstybei narei. |
| --- | --- |

(35)

Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Prievolė įrodyti nacionalinių priemonių pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir jas toliau taikyti norinčiai valstybei narei.

| (36) | Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti peržiūrėta Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas. |
| --- | --- |

(36)

Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti peržiūrėta Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

2.1.   DANIJOS POZICIJA

| (37) | Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, nes juose nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas pridedamas nitritų kiekis nei nustatytasis Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, be to, neleidžiama pateikti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos pridedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija pažymi, kad jos nuostatos buvo nustatytos visapusiškai laikantis MMK 1990 m. ir 1995 m. nuomonių, ir mano, kad nuostatos yra pagrįstos pagal 2003 m. lapkričio 26 d. EFSA nuomonę bei Danijos atliktą naujausios 2017 m. birželio 15 d. EFSA nuomonės vertinimą. |
| --- | --- |

(37)

Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, nes juose nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas pridedamas nitritų kiekis nei nustatytasis Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, be to, neleidžiama pateikti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos pridedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija pažymi, kad jos nuostatos buvo nustatytos visapusiškai laikantis MMK 1990 m. ir 1995 m. nuomonių, ir mano, kad nuostatos yra pagrįstos pagal 2003 m. lapkričio 26 d. EFSA nuomonę bei Danijos atliktą naujausios 2017 m. birželio 15 d. EFSA nuomonės vertinimą.

| (38) | Danijos nuomone, atlikus bendrą mokslinį vertinimą įrodyta, kad: a) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti kuo labiau sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, b) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal pridedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius, ir c) būtinas konservavimas atliekamas naudojant EFSA (2003 m.) rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos dėl nitritų jų neatitinka. |
| --- | --- |

(38)

Danijos nuomone, atlikus bendrą mokslinį vertinimą įrodyta, kad: a) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti kuo labiau sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, b) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal pridedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius, ir c) būtinas konservavimas atliekamas naudojant EFSA (2003 m.) rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 nuostatos dėl nitritų jų neatitinka.

| (39) | Danija mano, kad susirūpinimas dėl nitritų kiekių, kuriuos leidžiama naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, visų pirma susijęs su didesne nitrozaminų susidarymo rizika. Danija mano, kad priešingai, nei nurodyta naujausioje EFSA nuomonėje, tiek lakių, tiek ir nelakių nitrozoaminų susidarymas priklauso nuo pridedamo nitritų kiekio, tačiau EFSA pripažįsta tik pastarojo ryšį. Moksliniais tyrimais įrodyta, kad daug lakiųjų nitrozaminų yra kancerogeniniai ir genotoksiniai, o naujausiuose epidemiologiniuose tyrimuose nurodomas ryšys tarp mėsos produktų vartojimo ir įvairių rūšių vėžio vystymosi. Tai veikiau skatina riboti nitritų kaip priedų naudojimą. Danija taip pat pažymi, kad skirtumas, likęs iki mažų vaikų, kurie pagal dabartinius Danijos gyventojų dozės skaičiavimus patiria didžiausią nitritų poveikį, LPD, nėra labai didelis. |
| --- | --- |

(39)

Danija mano, kad susirūpinimas dėl nitritų kiekių, kuriuos leidžiama naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008, visų pirma susijęs su didesne nitrozaminų susidarymo rizika. Danija mano, kad priešingai, nei nurodyta naujausioje EFSA nuomonėje, tiek lakių, tiek ir nelakių nitrozoaminų susidarymas priklauso nuo pridedamo nitritų kiekio, tačiau EFSA pripažįsta tik pastarojo ryšį. Moksliniais tyrimais įrodyta, kad daug lakiųjų nitrozaminų yra kancerogeniniai ir genotoksiniai, o naujausiuose epidemiologiniuose tyrimuose nurodomas ryšys tarp mėsos produktų vartojimo ir įvairių rūšių vėžio vystymosi. Tai veikiau skatina riboti nitritų kaip priedų naudojimą. Danija taip pat pažymi, kad skirtumas, likęs iki mažų vaikų, kurie pagal dabartinius Danijos gyventojų dozės skaičiavimus patiria didžiausią nitritų poveikį, LPD, nėra labai didelis.

| (40) | Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada nekėlė su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nepasitaikė nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti. |
| --- | --- |

(40)

Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada nekėlė su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nepasitaikė nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti.

| (41) | Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo, importo, nitritų poveikio bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys. |
| --- | --- |

(41)

Danijos aplinkos ir maisto ministerijos memorandume pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo, importo, nitritų poveikio bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys.

| (42) | Danijos valdžios institucijų teigimu, palyginus naujausius 2012–2014 m. duomenis matyti, kad mėsos produktų, įskaitant šaltos mėsos su pridėtais nitritais išpjovas, suvartojimas išaugo. Tai atitinka nuo 2000 m. stebimą tendenciją, kad nitritų mėsos produktuose, kurių daugumai taikoma maža 60 mg/kg nitritų riba, poveikis danams vis didėja. |
| --- | --- |

(42)

Danijos valdžios institucijų teigimu, palyginus naujausius 2012–2014 m. duomenis matyti, kad mėsos produktų, įskaitant šaltos mėsos su pridėtais nitritais išpjovas, suvartojimas išaugo. Tai atitinka nuo 2000 m. stebimą tendenciją, kad nitritų mėsos produktuose, kurių daugumai taikoma maža 60 mg/kg nitritų riba, poveikis danams vis didėja.

| (43) | Dėl prekybos Danija daro išvadą, kad per peržiūros laikotarpį konkrečios Danijos taisyklės neturėjo neigiamo poveikio į Daniją importuojamiems atrinktiems produktams: 2013–2016 m. importas padidėjo apie 5 % (Vokietijos duomenys neįtraukti) (11). Remdamasi nitritų mėsos produktuose analize, Danija teigia, kad į Daniją importuojamuose produktuose nitritų kiekis nėra didesnis už Danijos produktuose esantį kiekį. |
| --- | --- |

(43)

Dėl prekybos Danija daro išvadą, kad per peržiūros laikotarpį konkrečios Danijos taisyklės neturėjo neigiamo poveikio į Daniją importuojamiems atrinktiems produktams: 2013–2016 m. importas padidėjo apie 5 % (Vokietijos duomenys neįtraukti) (11). Remdamasi nitritų mėsos produktuose analize, Danija teigia, kad į Daniją importuojamuose produktuose nitritų kiekis nėra didesnis už Danijos produktuose esantį kiekį.

11

| (44) | Todėl, Danijos nuomone, yra teisėta toliau taikyti nacionalines taisykles dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, kurios yra griežtesnės už Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 reikalavimus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą (ES) 2015/826, rodo, kad su sveikata susijusios priežastys, į kurias atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualios. Galiausiai Danijos teigimu, turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių prekybai atitinkamais produktais. |
| --- | --- |

(44)

Todėl, Danijos nuomone, yra teisėta toliau taikyti nacionalines taisykles dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, kurios yra griežtesnės už Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 reikalavimus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą (ES) 2015/826, rodo, kad su sveikata susijusios priežastys, į kurias atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualios. Galiausiai Danijos teigimu, turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių prekybai atitinkamais produktais.

2.2.   DANIJOS POZICIJOS VERTINIMAS

2.2.1.   
  Pagrindimas remiantis SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais

Pagrindimas remiantis SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais

| (45) | Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos nuo nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikio lygį, nustatant mažesnius, palyginti su nustatytaisiais Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, didžiausius pridedamus nitritų kiekius tam tikruose mėsos produktuose ir neleidžiant pateikti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamąją didžiausią koncentraciją. |
| --- | --- |

(45)

Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos nuo nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikio lygį, nustatant mažesnius, palyginti su nustatytaisiais Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, didžiausius pridedamus nitritų kiekius tam tikruose mėsos produktuose ir neleidžiant pateikti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamąją didžiausią koncentraciją.

| (46) | Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai iš tiesų yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir sveikatai labai svarbus dalykas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MMK ir EFSA nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, pvz., druskos kiekio, drėgmės, pH vertės, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir kt. |
| --- | --- |

(46)

Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai iš tiesų yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir sveikatai labai svarbus dalykas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MMK ir EFSA nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, pvz., druskos kiekio, drėgmės, pH vertės, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir kt.

| (47) | Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančių taisyklių taikymu susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė teigiamų rezultatų. Šie duomenys bendrai rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti. |
| --- | --- |

(47)

Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančių taisyklių taikymu susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė teigiamų rezultatų. Šie duomenys bendrai rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti.

| (48) | Priešingai nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, kuriame nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių. Tai taip pat taikoma sūryme sūdytiems mėsos produktams, į kuriuos įdedamų sūrymo druskų kiekio paprastai neįmanoma kontroliuoti. Atsižvelgiant į pateiktus duomenis, Danija stebi į sūryme sūdytus mėsos produktus dedamus nitritus imdama mėginius kuo anksčiau po produktų pagaminimo, kad susidarytų kuo tikroviškesnį įspūdį apie pridedamą nitritų kiekį. Tačiau per du mažmeninės prekybos mėsininkų patikrinimus nustatyta, kad Danijos ribos sūryme sūdytų mėsos produktų mėginiuose viršytos beveik 35 % (2014 m.) ir 19 % (2016 m.). Todėl Danijos valdžios institucijos mažmeninės prekybos mėsininkams pateikė papildomų rekomendacijų dėl taisyklių ir veiksnių, kurie yra svarbūs nitritų absorbcijai sūdant produktą sūryme. Šį aspektą reikėtų toliau stebėti, kad Danija galėtų patvirtinti minėtiems produktams taikomų nacionalinių nuostatų atitiktį ir tinkamumą. |
| --- | --- |

(48)

Priešingai nei Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, kuriame nustatyta didžiausia liekamoji koncentracija gamybos proceso pabaigoje kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, Danijos nuostatose nenumatyta jokių didžiausio pridedamo nitritų kiekio nustatymo principo išimčių. Tai taip pat taikoma sūryme sūdytiems mėsos produktams, į kuriuos įdedamų sūrymo druskų kiekio paprastai neįmanoma kontroliuoti. Atsižvelgiant į pateiktus duomenis, Danija stebi į sūryme sūdytus mėsos produktus dedamus nitritus imdama mėginius kuo anksčiau po produktų pagaminimo, kad susidarytų kuo tikroviškesnį įspūdį apie pridedamą nitritų kiekį. Tačiau per du mažmeninės prekybos mėsininkų patikrinimus nustatyta, kad Danijos ribos sūryme sūdytų mėsos produktų mėginiuose viršytos beveik 35 % (2014 m.) ir 19 % (2016 m.). Todėl Danijos valdžios institucijos mažmeninės prekybos mėsininkams pateikė papildomų rekomendacijų dėl taisyklių ir veiksnių, kurie yra svarbūs nitritų absorbcijai sūdant produktą sūryme. Šį aspektą reikėtų toliau stebėti, kad Danija galėtų patvirtinti minėtiems produktams taikomų nacionalinių nuostatų atitiktį ir tinkamumą.

| (49) | Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai, atitinkantys susijusias Sąjungos mokslinių įstaigų mokslines nuomones, yra grindžiami didžiausių leidžiamų pridėti kiekių reglamentavimu ir juose laikomasi tose nuomonėse nurodytų pridedamų nitrito kiekių, t. y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su reglamentu, didžiausius leidžiamus pridėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje paplitusias mėsos produktų rūšis ir gamybos metodus. |
| --- | --- |

(49)

Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai, atitinkantys susijusias Sąjungos mokslinių įstaigų mokslines nuomones, yra grindžiami didžiausių leidžiamų pridėti kiekių reglamentavimu ir juose laikomasi tose nuomonėse nurodytų pridedamų nitrito kiekių, t. y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su reglamentu, didžiausius leidžiamus pridėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje paplitusias mėsos produktų rūšis ir gamybos metodus.

| (50) | Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, ir ji turėtų būti padidinta iki 100 mg/kg arba 150 mg/kg. Nors Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti į produktus pridedamo nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo kiekio, nurodyto Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, negalima atmesti galimybės, kad faktinis nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų. |
| --- | --- |

(50)

Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, ir ji turėtų būti padidinta iki 100 mg/kg arba 150 mg/kg. Nors Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti į produktus pridedamo nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo kiekio, nurodyto Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, negalima atmesti galimybės, kad faktinis nitritų poveikis Danijos gyventojams padidėtų.

| (51) | Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas palikti galioti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti patenkintas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų. |
| --- | --- |

(51)

Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas palikti galioti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti patenkintas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų.

2.2.2.   
  Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

2.2.2.1.   Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

| (52) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai. |
| --- | --- |

(52)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

| (53) | Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė. |
| --- | --- |

(53)

Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

2.2.2.2.   Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

| (54) | Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos reglamentu ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė. |
| --- | --- |

(54)

Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos reglamentu ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

| (55) | Danijos taisyklėmis taip pat nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus normos, taikomos ūkio subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, todėl Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad 1994–2016 m. laikotarpiu atrinktų mėsos produktų importas iš kitų valstybių narių išaugo ir nuo 2013–2016 m. nekito. |
| --- | --- |

(55)

Danijos taisyklėmis taip pat nustatomos griežtesnės nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus normos, taikomos ūkio subjektams kitose valstybėse narėse ar teritorijose, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, todėl Danijos taisyklės gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad 1994–2016 m. laikotarpiu atrinktų mėsos produktų importas iš kitų valstybių narių išaugo ir nuo 2013–2016 m. nekito.

| (56) | Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

2.2.2.3.   Kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

Kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

| (57) | Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui. |
| --- | --- |

(57)

Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.

| (58) | Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pabrėžtą naudą sveikatai sumažinus nitritų mėsos produktuose poveikį, į tai, kad, remiantis dabar turima informacija, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos ir nėra kliūtis vidaus rinkos veikimui pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių. |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės pabrėžtą naudą sveikatai sumažinus nitritų mėsos produktuose poveikį, į tai, kad, remiantis dabar turima informacija, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos ir nėra kliūtis vidaus rinkos veikimui pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.

| (59) | Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimo yra įgyvendinta. |
| --- | --- |

(59)

Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimo yra įgyvendinta.

2.2.3.   
  Laiko apribojimai

Laiko apribojimai

| (60) | Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma informacija, kuri rodo, kad Danija sugebėjo valdyti botulizmą nepaisant mažesnių į tam tikrų rūšių mėsos produktus pridedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma. |
| --- | --- |

(60)

Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma informacija, kuri rodo, kad Danija sugebėjo valdyti botulizmą nepaisant mažesnių į tam tikrų rūšių mėsos produktus pridedamų nitritų kiekių, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.

| (61) | Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 nitritų, o galbūt ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis. |
| --- | --- |

(61)

Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 nitritų, o galbūt ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.

| (62) | Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Visų pirma turėtų būti renkami duomenys apie botulizmo kontrolę ir apie tai, ar laikomasi Danijos nacionalinių nuostatų dėl nitritų, visų pirma sūryme sūdytuose mėsos produktuose. Danija taip pat turėtų toliau rinkti duomenis apie mėsos produktų iš kitų valstybių narių importą. Danija per dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo minėtus duomenis turi pateikti Komisijai.
  Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos trejų metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

(62)

Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai. Visų pirma turėtų būti renkami duomenys apie botulizmo kontrolę ir apie tai, ar laikomasi Danijos nacionalinių nuostatų dėl nitritų, visų pirma sūryme sūdytuose mėsos produktuose. Danija taip pat turėtų toliau rinkti duomenis apie mėsos produktų iš kitų valstybių narių importą. Danija per dvejus metus nuo šio sprendimo priėmimo minėtus duomenis turi pateikti Komisijai.

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos trejų metų laikotarpiui.

III.   IŠVADA

IŠVADA

| (63) | Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir Kipro pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo, Komisija laikosi nuomonės, kad Komisijos 2017 m. lapkričio 14 d. gautas Danijos prašymas palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo, kurios yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, gali būti patvirtintas trejų metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai, |
| --- | --- |

(63)

Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir Kipro pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo, Komisija laikosi nuomonės, kad Komisijos 2017 m. lapkričio 14 d. gautas Danijos prašymas palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo, kurios yra griežtesnės nei nustatytosios Reglamente (EB) Nr. 1333/2008, gali būti patvirtintas trejų metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Danija turėtų toliau stebėti padėtį ir rinkti duomenis apie tai, ar taikant Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 nustatytus kiekius būtų galima pasiekti reikiamą apsaugos lygį ir ar priešingu atveju kiltų nepriimtina rizika žmonių sveikatai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2015 m. rugsėjo 4 d. Įsakymą Nr. 1044 dėl maisto priedų (ir kt.) maisto produktuose (BEK nr. 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato:25.9.2017, Fødevareministeriet), apie kurias Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2017 m. lapkričio 10 d. raštu, patvirtinamos.

2 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti 2021 m. gegužės 8 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  2015 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/826 dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija (OL L 130, 2015 5 28, p. 10).

1

(2)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

2

(3)  
  1990 m. spalio 19 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (dvidešimt šešta serija), p. 21.

3

(4)  
  1995 m. rugsėjo 22 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Maisto mokslinio komiteto ataskaitos (trisdešimt aštunta serija), p. 1.

4

(5)  Komisijai paprašius pateikta Mokslinės biologinių pavojų grupės nuomonė dėl nitritų ir (arba) nitratų poveikio mikrobiologinei mėsos produktų saugai, EFSA Journal (2003 m.) 14, p. 1.

5

Journal

(6)  
  OL C 114, 2018 3 28, p. 11.

6

(7)  
  2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 257/2010, kuriuo nustatoma patvirtintų maisto priedų pakartotinio vertinimo programa pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 80, 2010 3 26, p. 19).

7

(8)  Danijos pranešimas Komisijai, pateiktas 2014 m. lapkričio 25 d. raštu.

8

(9)  EFSA Journal 2017;15(6):4786

9

Journal

(10)  
  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/52/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (OL L 204, 2006 7 26, p. 10).

10

(11)  Danija pranešė Komisijai, kad memorandume padaryta klaida kalbant apie iš Vokietijos importuojamą sūdytą kiaulieną (šoninę) ir kad šoninės importas iš Vokietijos į Daniją iš esmės nepakito.

11

---

| 2018 5 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 5 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/703

2018 m. gegužės 8 d.

dėl Šveicarijos mokesčių zonos 2015, 2016 ir 2018 m. vienetinių tarifų atitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2726)

(Tekstas autentiškas tik italų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Susitarimą tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl oro transporto (toliau – susitarimas) (1),

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentas) (2), ypač į jo 16 straipsnio 1 dalį, ir į 2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema (3), ypač į jo 17 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 391/2013 nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema. Bendroji mokesčių sistema yra viena iš priemonių, kuriomis siekiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (4) 11 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (5) parengto veiklos rezultatų plano tikslų; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 391/2013 nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema. Bendroji mokesčių sistema yra viena iš priemonių, kuriomis siekiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (4) 11 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (5) parengto veiklos rezultatų plano tikslų;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES (6) nustatyti antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos tiksliniai veiklos rodikliai, įskaitant maršrutinių oro navigacijos paslaugų ekonominio efektyvumo tikslinį rodiklį, išreikštą nustatytomis tokių paslaugų teikimo vieneto sąnaudomis; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES (6) nustatyti antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos tiksliniai veiklos rodikliai, įskaitant maršrutinių oro navigacijos paslaugų ekonominio efektyvumo tikslinį rodiklį, išreikštą nustatytomis tokių paslaugų teikimo vieneto sąnaudomis;

| (3) | pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies b ir c punktus Komisija turi įvertinti 2015 m. mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės Komisijai pranešė iki 2014 m. birželio 1 d., ir 2016 m. mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės Komisijai pranešė iki 2015 m. birželio 1 d., vykdydamos to reglamento 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant tą vertinimą tikrinama minėtų vienetinių tarifų atitiktis įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(3)

pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies b ir c punktus Komisija turi įvertinti 2015 m. mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės Komisijai pranešė iki 2014 m. birželio 1 d., ir 2016 m. mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės Komisijai pranešė iki 2015 m. birželio 1 d., vykdydamos to reglamento 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. Atliekant tą vertinimą tikrinama minėtų vienetinių tarifų atitiktis įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (4) | vienetinių tarifų vertinimą Komisija atliko, padedama Eurokontrolės Veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus bei Eurokontrolės centrinės maršruto mokesčių tarnybos, ir naudodamasi valstybių narių ir Šveicarijos iki 2017 m. lapkričio 1 d. pateiktais duomenimis ir papildoma informacija; |
| --- | --- |

(4)

vienetinių tarifų vertinimą Komisija atliko, padedama Eurokontrolės Veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus bei Eurokontrolės centrinės maršruto mokesčių tarnybos, ir naudodamasi valstybių narių ir Šveicarijos iki 2017 m. lapkričio 1 d. pateiktais duomenimis ir papildoma informacija;

| (5) | kadangi buvo nustatyta, kad FABEC tiksliniai veiklos rodikliai neatitinka visos Sąjungos tikslinių veiklos rodiklių, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/421 (7) buvo nustatyta, kad Šveicarijos mokesčių zonos 2015 ir 2016 m. vienetiniai tarifai neatitinka reikalavimų; |
| --- | --- |

(5)

kadangi buvo nustatyta, kad FABEC tiksliniai veiklos rodikliai neatitinka visos Sąjungos tikslinių veiklos rodiklių, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/421 (7) buvo nustatyta, kad Šveicarijos mokesčių zonos 2015 ir 2016 m. vienetiniai tarifai neatitinka reikalavimų;

| (6) | Šveicarija 2017 m. sausio 30 d. pateikė persvarstytus funkcinio oro erdvės bloko (FABEC) tikslinius veiklos rodiklius (kai būtina, juos nustatant vadovautasi taisomosiomis priemonėmis), įskaitant antrojo ataskaitinio laikotarpio ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities. Gavusi šią informaciją Komisija galiausiai galėjo Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/552 (8) paskelbti, kad šie rodikliai yra suderinami su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/421 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(6)

Šveicarija 2017 m. sausio 30 d. pateikė persvarstytus funkcinio oro erdvės bloko (FABEC) tikslinius veiklos rodiklius (kai būtina, juos nustatant vadovautasi taisomosiomis priemonėmis), įskaitant antrojo ataskaitinio laikotarpio ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities. Gavusi šią informaciją Komisija galiausiai galėjo Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/552 (8) paskelbti, kad šie rodikliai yra suderinami su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/421 turėtų būti panaikintas;

| (7) | remdamasi vienetinių tarifų vertinimu ir FABEC tikslinių veiklos rodiklių atitiktimi, Komisija pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies d punktą nustatė, kad Šveicarijos pateikti 2015, 2016 ir 2018 m. mokesčių zonų vienetiniai tarifai atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(7)

remdamasi vienetinių tarifų vertinimu ir FABEC tikslinių veiklos rodiklių atitiktimi, Komisija pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies d punktą nustatė, kad Šveicarijos pateikti 2015, 2016 ir 2018 m. mokesčių zonų vienetiniai tarifai atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (8) | minėta išvada ir pranešimas apie mokesčių zonų vienetinių tarifų atitiktį įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 nedaro poveikio Reglamento (EB) Nr. 550/2004 16 straipsniui; |
| --- | --- |

(8)

minėta išvada ir pranešimas apie mokesčių zonų vienetinių tarifų atitiktį įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 nedaro poveikio Reglamento (EB) Nr. 550/2004 16 straipsniui;

| (9) | pagal 17 straipsnio 1 dalies paskutinę pastraipą vienetiniai tarifai nustatomi nacionaline valiuta. Todėl vienetiniai tarifai šiame sprendime nurodyti Šveicarijos frankais; |
| --- | --- |

(9)

pagal 17 straipsnio 1 dalies paskutinę pastraipą vienetiniai tarifai nustatomi nacionaline valiuta. Todėl vienetiniai tarifai šiame sprendime nurodyti Šveicarijos frankais;

| (10) | dėl šio sprendimo Komisija konsultavosi su Šveicarija pagal Susitarimo 19 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

(10)

dėl šio sprendimo Komisija konsultavosi su Šveicarija pagal Susitarimo 19 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šveicarijos maršruto mokesčių zonos 2015 m. 118,97 dydžio vienetinis tarifas, 2016 m. 113,69 dydžio vienetinis tarifas ir 2018 m. 113,00 dydžio vienetinis tarifas atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013.

2 straipsnis

Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/421 panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Šveicarijos Konfederacijai.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Violeta BULC

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 114, 2002 4 30, p. 73.

1

(2)  
  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

2

(3)  
  OL L 128, 2013 5 9, p. 31.

3

(4)  
  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (OL L 196, 2004 3 31, p. 1).

4

(5)  
  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (OL L 128, 2013 5 9, p. 1).

5

(6)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/132/ES, kuriuo nustatomi antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos oro eismo valdymo tinklo tiksliniai veiklos rodikliai ir įspėjamosios ribos (OL L 71, 2014 3 12, p. 20).

6

(7)  
  2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/421 dėl Šveicarijos mokesčių zonos 2015 ir 2016 m. vienetinių tarifų neatitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui (OL L 75, 2016 3 22, p. 66).

7

(8)  
  2017 m. kovo 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/552 dėl pagrindinių veiklos sričių – pajėgumų ir ekonominio efektyvumo – tikslinių veiklos rodiklių, įrašytų į persvarstytą funkcinio oro erdvės bloko planą, kurį pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004 pateikė Šveicarija, suderinamumo su visos Sąjungos antrojo ataskaitinio laikotarpio tiksliniais veiklos rodikliais (OL L 79, 2017 3 24, p. 8).

8

---

| 2018 5 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 118/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2018 5 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 118/18

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/704

2018 m. gegužės 8 d.

dėl mokesčių zonų vienetinių tarifų atitikties įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 pagal Reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnį

(pranešta dokumentu Nr. C(2018) 2729)

(Tekstas autentiškas tik airių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, nyderlandų, maltiečių, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentą) (1), ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema (2), ypač į jo 17 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 391/2013 nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema. Bendroji mokesčių sistema yra viena iš būtinų priemonių siekiant įgyvendinti veiklos rezultatų plano, parengto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (3) 11 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (4), tikslus; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 391/2013 nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema. Bendroji mokesčių sistema yra viena iš būtinų priemonių siekiant įgyvendinti veiklos rezultatų plano, parengto pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 (3) 11 straipsnį ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013 (4), tikslus;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES (5) nustatyti antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos tiksliniai veiklos rodikliai, įskaitant maršrutinių oro navigacijos paslaugų ekonominio efektyvumo tikslinį rodiklį, išreikštą nustatytomis tokių paslaugų teikimo vieneto sąnaudomis; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES (5) nustatyti antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos tiksliniai veiklos rodikliai, įskaitant maršrutinių oro navigacijos paslaugų ekonominio efektyvumo tikslinį rodiklį, išreikštą nustatytomis tokių paslaugų teikimo vieneto sąnaudomis;

| (3) | pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies b ir c punktus Komisija turi įvertinti mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės pranešė laikydamosi to reglamento 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimų. Atliekant tą vertinimą tikrinama minėtų vienetinių tarifų atitiktis įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(3)

pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies b ir c punktus Komisija turi įvertinti mokesčių zonų vienetinius tarifus, apie kuriuos valstybės narės pranešė laikydamosi to reglamento 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimų. Atliekant tą vertinimą tikrinama minėtų vienetinių tarifų atitiktis įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (4) | vienetinių tarifų vertinimą Komisija atliko padedama Eurokontrolės Veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus bei Eurokontrolės Centrinės maršruto mokesčių tarnybos ir naudodamasi valstybių narių iki 2017 m. lapkričio 1 d. pateiktais duomenimis ir papildoma informacija. Atlikdama vertinimą Komisija taip pat atsižvelgė į pateiktus paaiškinimus ir į 2018 m. maršrutinių paslaugų vienetinių tarifų pataisas, kurias valstybės narės atliko susisiekusios su Komisija; |
| --- | --- |

(4)

vienetinių tarifų vertinimą Komisija atliko padedama Eurokontrolės Veiklos rezultatų apžvalgos skyriaus bei Eurokontrolės Centrinės maršruto mokesčių tarnybos ir naudodamasi valstybių narių iki 2017 m. lapkričio 1 d. pateiktais duomenimis ir papildoma informacija. Atlikdama vertinimą Komisija taip pat atsižvelgė į pateiktus paaiškinimus ir į 2018 m. maršrutinių paslaugų vienetinių tarifų pataisas, kurias valstybės narės atliko susisiekusios su Komisija;

| (5) | remdamasi tuo vertinimu Komisija nustatė, kad 2018 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(5)

remdamasi tuo vertinimu Komisija nustatė, kad 2018 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (6) | 2016 m. Bulgarija, Lenkija ir Malta persvarstė likusių antrojo ataskaitinio laikotarpio metų, t. y. 2017, 2018 ir 2019 m., savo tikslinius veiklos rodiklius ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/2376 (6) nustatyta, kad tie persvarstyti tiksliniai rodikliai dera su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Remdamasi savo vertinimu, kuriame atsižvelgė į tuos persvarstytus tikslinius rodiklius, Komisija nustatė, kad 2017 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Bulgarija, Lenkija ir Malta, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(6)

2016 m. Bulgarija, Lenkija ir Malta persvarstė likusių antrojo ataskaitinio laikotarpio metų, t. y. 2017, 2018 ir 2019 m., savo tikslinius veiklos rodiklius ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/2376 (6) nustatyta, kad tie persvarstyti tiksliniai rodikliai dera su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Remdamasi savo vertinimu, kuriame atsižvelgė į tuos persvarstytus tikslinius rodiklius, Komisija nustatė, kad 2017 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Bulgarija, Lenkija ir Malta, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (7) | 2017 m. sausio 30 d. Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Prancūzija pateikė persvarstytus (kai reikia, taisomosiomis priemonėmis pagrįstus) Vidurio Europos funkcinio oro erdvės bloko (FABEC) antrojo ataskaitinio laikotarpio tikslinius veiklos rodiklius, įskaitant tikslinius veiklos rodiklius ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje. Gavusi šią informaciją, Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/553 (7) pranešė, kad tie tiksliniai rodikliai dera su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendimai (ES) 2016/420 (8) ir (ES) 2016/419 (9), kuriuose nustatyta, kad 2015 ir 2016 m. Belgijos–Liuksemburgo, Nyderlandų, Prancūzijos ir Vokietijos mokesčių zonų vienetiniai tarifai neatitinka Įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013, turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

(7)

2017 m. sausio 30 d. Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Prancūzija pateikė persvarstytus (kai reikia, taisomosiomis priemonėmis pagrįstus) Vidurio Europos funkcinio oro erdvės bloko (FABEC) antrojo ataskaitinio laikotarpio tikslinius veiklos rodiklius, įskaitant tikslinius veiklos rodiklius ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje. Gavusi šią informaciją, Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/553 (7) pranešė, kad tie tiksliniai rodikliai dera su visos Sąjungos tiksliniais veiklos rodikliais. Todėl Komisijos įgyvendinimo sprendimai (ES) 2016/420 (8) ir (ES) 2016/419 (9), kuriuose nustatyta, kad 2015 ir 2016 m. Belgijos–Liuksemburgo, Nyderlandų, Prancūzijos ir Vokietijos mokesčių zonų vienetiniai tarifai neatitinka Įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013, turėtų būti panaikinti;

| (8) | remdamasi savo vertinimu ir nustatytu FABEC valstybių narių pateiktų tikslinių veiklos rodiklių suderinamumu, Komisija nusprendė, kad 2015 ir 2016 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013; |
| --- | --- |

(8)

remdamasi savo vertinimu ir nustatytu FABEC valstybių narių pateiktų tikslinių veiklos rodiklių suderinamumu, Komisija nusprendė, kad 2015 ir 2016 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai, apie kuriuos pranešė Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija, atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013;

| (9) | pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies d punktą atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti pranešta apie Komisijos išvadas; |
| --- | --- |

(9)

pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsnio 1 dalies d punktą atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti pranešta apie Komisijos išvadas;

| (10) | ši išvada ir pranešimas apie mokesčių zonų vienetinių tarifų atitiktį įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 nedaro poveikio šiuo metu vykstančiai peržiūrai ir tyrimams, numatytiems Reglamento (EB) Nr. 550/2004 16 straipsnyje, |
| --- | --- |

(10)

ši išvada ir pranešimas apie mokesčių zonų vienetinių tarifų atitiktį įgyvendinimo reglamentams (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013 nedaro poveikio šiuo metu vykstančiai peržiūrai ir tyrimams, numatytiems Reglamento (EB) Nr. 550/2004 16 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Priedo 1 punkte nurodyti 2018 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013.

2.   Priedo 2 punkte nurodyti 2017 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013.

3.   Priedo 3 punkte nurodyti 2015 ir 2016 m. maršruto mokesčių zonų vienetiniai tarifai atitinka įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 390/2013 ir (ES) Nr. 391/2013.

2 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimai (ES) 2016/420 ir (ES) 2016/419 panaikinami.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Airijai, Austrijos Respublikai, Belgijos Karalystei, Bulgarijos Respublikai, Čekijos Respublikai, Danijos Karalystei, Estijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei, Kipro Respublikai, Kroatijos Respublikai, Latvijos Respublikai, Lenkijos Respublikai, Lietuvos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Maltos Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Portugalijos Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Rumunijai, Slovakijos Respublikai, Slovėnijos Respublikai, Suomijos Respublikai, Švedijos Karalystei, Vengrijai ir Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 8 d.

Komisijos vardu

Violeta BULC

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

1

(2)  
  OL L 128, 2013 5 9, p. 31.

2

(3)  
  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (OL L 196, 2004 3 31, p. 1).

3

(4)  
  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (OL L 128, 2013 5 9, p. 1).

4

(5)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/132/ES, kuriuo nustatomi antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos oro eismo valdymo tinklo tiksliniai veiklos rodikliai ir įspėjamosios ribos (OL L 71, 2014 3 12, p. 20).

5

(6)  
  2017 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/2376, kuriuo dėl persvarstytų tikslinių rodiklių ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje, įrašytų į Maltos, Bulgarijos ir Lenkijos pateiktus iš dalies pakeistus nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų planus, suderinamumo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/348 (OL L 337, 2017 12 19, p. 68).

6

(7)  
  2017 m. kovo 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/553 dėl pagrindinių veiklos sričių – pajėgumų ir ekonominio efektyvumo – tikslinių veiklos rodiklių, įrašytų į persvarstytą funkcinio oro erdvės bloko planą, kurį pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004 pateikė Belgija, Vokietija, Prancūzija, Liuksemburgas ir Nyderlandai, suderinamumo su visos Sąjungos antrojo ataskaitinio laikotarpio tiksliniais veiklos rodikliais (OL L 79, 2017 3 24, p. 11.

7

(8)  
  2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/420 dėl 2015 m. mokesčių zonų vienetinių tarifų neatitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui (OL L 75, 2016 3 22, p. 63).

8

(9)  
  2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/419 dėl 2016 m. mokesčių zonų vienetinių tarifų neatitikties Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 17 straipsniui (OL L 75, 2016 3 22, p. 60).

9

---

PRIEDAS

1.   2018 m. maršruto vienetiniai tarifai

| | Mokesčių zona | 2018 m. maršruto vienetinis tarifas
  nacionaline valiuta (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Austrija | 71,35 |
| 2. | Belgija–Liuksemburgas | 67,66 |
| 3. | Bulgarija | 51,99 |
| 4. | Kroatija | 334,13 |
| 5. | Kipras | 34,95 |
| 6. | Čekija | 1 078,54 |
| 7. | Danija | 443,44 |
| 8. | Estija | 28,66 |
| 9. | Suomija | 54,79 |
| 10. | Prancūzija | 63,48 |
| 11. | Vokietija | 67,07 |
| 12. | Vengrija | 10 064,17 |
| 13. | Airija | 27,69 |
| 14. | Latvija | 27,47 |
| 15. | Lietuva | 43,59 |
| 16. | Мalta | 15,89 |
| 17. | Nyderlandai | 58,70 |
| 18. | Lenkija | 181,72 |
| 19. | Portugalija | 36,84 |
| 20. | Rumunija | 149,30 |
| 21. | Slovakija | 51,53 |
| 22. | Slovėnija | 61,71 |
| 23. | Ispanijos Kanarų salos | 56,61 |
| 24. | Ispanija (žemyninė dalis) | 69,54 |
| 25. | Švedija | 562,58 |
| 26. | Jungtinė Karalystė | 59,96 |

Mokesčių zona

2018 m. maršruto vienetinis tarifas

nacionaline valiuta (*1)

1.

Austrija

71,35

2.

Belgija–Liuksemburgas

67,66

3.

Bulgarija

51,99

4.

Kroatija

334,13

5.

Kipras

34,95

6.

Čekija

1 078,54

7.

Danija

443,44

8.

Estija

28,66

9.

Suomija

54,79

10.

Prancūzija

63,48

11.

Vokietija

67,07

12.

Vengrija

10 064,17

13.

Airija

27,69

14.

Latvija

27,47

15.

Lietuva

43,59

16.

Мalta

15,89

17.

Nyderlandai

58,70

18.

Lenkija

181,72

19.

Portugalija

36,84

20.

Rumunija

149,30

21.

Slovakija

51,53

22.

Slovėnija

61,71

23.

Ispanijos Kanarų salos

56,61

24.

Ispanija (žemyninė dalis)

69,54

25.

Švedija

562,58

26.

Jungtinė Karalystė

59,96

2.   2017 m. maršruto vienetiniai tarifai

| | Mokesčių zona | 2017 m. maršruto vienetinis tarifas, apie kurį pranešta (1),
  nacionaline valiuta |
| --- | --- | --- |
| 1. | Bulgarija | 52,60 |
| 2. | Мalta | 18,79 |
| 3. | Lenkija | 185,47 |

Mokesčių zona

2017 m. maršruto vienetinis tarifas, apie kurį pranešta (1),

nacionaline valiuta

1.

Bulgarija

52,60

2.

Мalta

18,79

3.

Lenkija

185,47

3.   FABEC 2015 ir 2016 m. maršruto vienetiniai tarifai

| | Mokesčių zona | Maršruto vienetinis tarifas, apie kurį pranešta (2),
  nacionaline valiuta |
| --- | --- | --- |
| | | 2015 m. | 2016 m. |
| 1. | Belgija–Liuksemburgas | 70,68 | 65,41 |
| 2. | Prancūzija | 70,00 | 67,54 |
| 3. | Vokietija | 90,15 | 82,59 |
| 4. | Nyderlandai | 66,57 | 67,00 |

Mokesčių zona

Maršruto vienetinis tarifas, apie kurį pranešta (2),

nacionaline valiuta

2015 m.

2016 m.

1.

Belgija–Liuksemburgas

70,68

65,41

2.

Prancūzija

70,00

67,54

3.

Vokietija

90,15

82,59

4.

Nyderlandai

66,57

67,00

---

(*1)  Į šiuos vienetinius tarifus neįtrauktas administracinis vienetinis tarifas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 18 straipsnio 1 dalyje ir taikomas valstybėms, kurios yra Eurokontrolės daugiašalio susitarimo dėl maršruto rinkliavų šalys.

(1)  Į šiuos vienetinius tarifus neįtrauktas administracinis vienetinis tarifas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 18 straipsnio 1 dalyje ir taikomas valstybėms, kurios yra Eurokontrolės daugiašalio susitarimo dėl maršruto rinkliavų šalys.

(2)  Į šiuos vienetinius tarifus neįtrauktas administracinis vienetinis tarifas, nurodytas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 18 straipsnio 1 dalyje ir taikomas valstybėms, kurios yra Eurokontrolės daugiašalio susitarimo dėl maršruto rinkliavų šalys.

---