# Az Európai Unió L 129/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 129 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. május 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 129

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. május 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/760 határozata (2018. május 14.) a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről | 1 |
| | | Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/764 végrehajtási rendelete (2018. május 2. ) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről (
  1
  ) | 68 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/765 végrehajtási rendelete (2018. május 23.) az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendeletnek a pályázat útján értékesített sovány tejpor betárolási időpontjának tekintetében történő módosításáról | 73 |
| | | A Bizottság (EU) 2018/766 végrehajtási rendelete (2018. május 23.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 74 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2018/767 határozata (2018. május 22.) a közvetlen és általános választójog alapján a kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról | 76 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/768 határozata (2018. május 22.) a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 55. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 77 |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2018/769 határozata (2018. május 22.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Holland Királyság által javasolt három tagja kinevezéséről | 80 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/770 határozata (2018. május 22.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről | 81 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/771 felhatalmazáson alapuló határozata (2018. január 25.) a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök teljesítménye állandóságának értékelésére és ellenőrzésére alkalmazandó rendszerekről (
  1
  ) | 82 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2018/760 határozata (2018. május 14.) a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

1

Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

49

*

A Bizottság (EU) 2018/764 végrehajtási rendelete (2018. május 2. ) az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről (
  1
  )

1

68

*

A Bizottság (EU) 2018/765 végrehajtási rendelete (2018. május 23.) az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendeletnek a pályázat útján értékesített sovány tejpor betárolási időpontjának tekintetében történő módosításáról

73

A Bizottság (EU) 2018/766 végrehajtási rendelete (2018. május 23.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

74

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU, Euratom) 2018/767 határozata (2018. május 22.) a közvetlen és általános választójog alapján a kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról

76

*

A Tanács (EU) 2018/768 határozata (2018. május 22.) a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 55. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

77

*

A Tanács (EU, Euratom) 2018/769 határozata (2018. május 22.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Holland Királyság által javasolt három tagja kinevezéséről

80

*

A Tanács (EU) 2018/770 határozata (2018. május 22.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

81

*

A Bizottság (EU) 2018/771 felhatalmazáson alapuló határozata (2018. január 25.) a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök teljesítménye állandóságának értékelésére és ellenőrzésére alkalmazandó rendszerekről (
  1
  )

1

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/1

---

A TANÁCS (EU) 2018/760 HATÁROZATA

(2018. május 14.)

a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke értelmében a szerződő felek vállalják, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke értelmében a szerződő felek vállalják, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében.

| (2) | Az (EU) 2017/2182 tanácsi határozatnak (2) megfelelően a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) – feltételezve annak megkötését – 2017. december 4-én aláírásra került. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/2182 tanácsi határozatnak (2) megfelelően a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) – feltételezve annak megkötését – 2017. december 4-én aláírásra került.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) a megállapodásban előírt jóváhagyási okmánynak az Unió nevében történő letétbe helyezésére (3).

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  2018. április 17-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács (EU) 2017/2182 (2017. november 20.) határozata a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 309., 2017.11.24., 1. o.).

2

(3)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/3

---

Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött

MEGÁLLAPODÁS

a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi kedvezményekről

A.   Az Európai Unió levele

Tisztelt Hölgyem

Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és a Norvég Királyság (a továbbiakban: felek) között a mezőgazdasági termékek kétoldalú kereskedelméről folytatott, 2017. április 5-én lezárult tárgyalásokra.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékek kereskedelmét illetően az Európai Bizottság és Norvégia kormánya között folyó tárgyalások újabb fordulójára került sor abból a célból, hogy a mezőgazdasági termékeknek a felek közötti kereskedelme terén preferenciális, viszonossági és kölcsönösen előnyös alapon megvalósuljon a további fokozatos liberalizációja. A tárgyalások rendszerezetten folytak, kellő tekintettel a felek vonatkozó mezőgazdasági politikái és körülményei terén bekövetkezett változásokra, beleértve a kétoldalú kereskedelem, illetve a más kereskedelmi partnerek viszonylatában fennálló kereskedelmi feltételek alakulását is.

Megerősítem, hogy a tárgyalások eredményei a következők voltak:

| 1. | Norvégia vállalja, hogy vámmentességet biztosít az Európai Unióból származó, e megállapodás I. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

1.

Norvégia vállalja, hogy vámmentességet biztosít az Európai Unióból származó, e megállapodás I. mellékletében felsorolt termékekre.

| 2. | Norvégia vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg az Európai Unióból származó, e megállapodás II. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

2.

Norvégia vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg az Európai Unióból származó, e megállapodás II. mellékletében felsorolt termékekre.

| 3. | Az Európai Unió vállalja, hogy vámmentességet biztosít a Norvégiából származó, e megállapodás III. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió vállalja, hogy vámmentességet biztosít a Norvégiából származó, e megállapodás III. mellékletében felsorolt termékekre.

| 4. | Az Európai Unió vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg a Norvégiából származó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg a Norvégiából származó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre.

| 5. | Az e megállapodás I–IV. mellékletében meghatározott vámtarifakódok a felekre 2017. január 1-jétől alkalmazandó kódokat jelentik. |
| --- | --- |

5.

Az e megállapodás I–IV. mellékletében meghatározott vámtarifakódok a felekre 2017. január 1-jétől alkalmazandó kódokat jelentik.

| 6. | Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött, 2011. április 15-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: 2011. évi megállapodás) II. mellékletében felsorolt, 600 tonna sertéshús, 800 tonna baromfihús és 900 tonna marhahús Norvégiába való behozatalára vonatkozó meglévő vámkontingenseket egy, a mezőgazdaságról szóló esetleges jövőbeni WTO-megállapodás végrehajtása nem fogja érinteni. A 2011. évi megállapodás 7. pontját ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött, 2011. április 15-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: 2011. évi megállapodás) II. mellékletében felsorolt, 600 tonna sertéshús, 800 tonna baromfihús és 900 tonna marhahús Norvégiába való behozatalára vonatkozó meglévő vámkontingenseket egy, a mezőgazdaságról szóló esetleges jövőbeni WTO-megállapodás végrehajtása nem fogja érinteni. A 2011. évi megállapodás 7. pontját ezért el kell hagyni.

| 7. | Ami az 1 200 tonna sajt és túró Norvégiába történő behozatalára vonatkozó további vámkontingenst illeti, a felek megállapodnak abban, hogy 700 tonnát pályázat útján, 500 tonnát pedig engedélyezési rendszer keretében fognak kezelni. |
| --- | --- |

7.

Ami az 1 200 tonna sajt és túró Norvégiába történő behozatalára vonatkozó további vámkontingenst illeti, a felek megállapodnak abban, hogy 700 tonnát pályázat útján, 500 tonnát pedig engedélyezési rendszer keretében fognak kezelni.

| 8. | A felek folytatják annak érdekében tett erőfeszítéseiket, hogy valamennyi – már hatályban lévő és az e megállapodásban foglalt – kétoldalú kedvezményt új levélváltás formájában egységes szerkezetbe foglalják, amely a meglévő kétoldalú mezőgazdasági megállapodásaik helyébe léphet. |
| --- | --- |

8.

A felek folytatják annak érdekében tett erőfeszítéseiket, hogy valamennyi – már hatályban lévő és az e megállapodásban foglalt – kétoldalú kedvezményt új levélváltás formájában egységes szerkezetbe foglalják, amely a meglévő kétoldalú mezőgazdasági megállapodásaik helyébe léphet.

| 9. | Az e megállapodás I–IV. melléklete szerinti kedvezmények végrehajtása céljából alkalmazandó származási szabályok az 1992. május 2-i levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: 1992. évi megállapodás) IV. mellékletében kerültek meghatározásra. Az 1992. évi megállapodás IV. mellékletének függeléke helyett azonban az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. mellékletét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

9.

Az e megállapodás I–IV. melléklete szerinti kedvezmények végrehajtása céljából alkalmazandó származási szabályok az 1992. május 2-i levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: 1992. évi megállapodás) IV. mellékletében kerültek meghatározásra. Az 1992. évi megállapodás IV. mellékletének függeléke helyett azonban az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. mellékletét kell alkalmazni.

| 10. | A felek biztosítják, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket semmi ne veszélyeztesse. |
| --- | --- |

10.

A felek biztosítják, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket semmi ne veszélyeztesse.

| 11. | A felek megállapodnak abban, hogy biztosítják, hogy a vámkontingensek igazgatása a rendszeres behozatalt és a megállapított mennyiségek tényleges behozatalát lehetővé tévő módon történjen. |
| --- | --- |

11.

A felek megállapodnak abban, hogy biztosítják, hogy a vámkontingensek igazgatása a rendszeres behozatalt és a megállapított mennyiségek tényleges behozatalát lehetővé tévő módon történjen.

| 12. | A felek megállapodnak abban, hogy rendszeres időközönként megosztják egymással a kereskedelem tárgyát képező termékekre, a vámkontingensek kezelésére és az árfolyamokra vonatkozó, továbbá a hazai piacokkal és az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos hasznos információkat. |
| --- | --- |

12.

A felek megállapodnak abban, hogy rendszeres időközönként megosztják egymással a kereskedelem tárgyát képező termékekre, a vámkontingensek kezelésére és az árfolyamokra vonatkozó, továbbá a hazai piacokkal és az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos hasznos információkat.

| 13. | Konzultációt bármelyik fél kérésére, az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben lehet tartani. A végrehajtással kapcsolatos nehézségek esetén e konzultációkat a lehető legrövidebb időn belül meg kell tartani a megfelelő korrekciós intézkedések elfogadása céljából.. |
| --- | --- |

13.

Konzultációt bármelyik fél kérésére, az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben lehet tartani. A végrehajtással kapcsolatos nehézségek esetén e konzultációkat a lehető legrövidebb időn belül meg kell tartani a megfelelő korrekciós intézkedések elfogadása céljából..

| 14. | Az EGT-megállapodás 19. cikkével összhangban a felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében. A felek ezért megállapodnak abban, hogy a lehetséges engedmények meghatározása céljából két éven belül újból felülvizsgálják a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

14.

Az EGT-megállapodás 19. cikkével összhangban a felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében. A felek ezért megállapodnak abban, hogy a lehetséges engedmények meghatározása céljából két éven belül újból felülvizsgálják a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó feltételeket.

| 15. | Az Európai Unió további bővítése esetén a felek megvizsgálják annak a kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásait a kétoldalú kedvezmények oly módon történő kiigazítása végett, hogy a Norvégia és a csatlakozó országok között a csatlakozást megelőző preferenciális kereskedelmi forgalom folytatódhasson. |
| --- | --- |

15.

Az Európai Unió további bővítése esetén a felek megvizsgálják annak a kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásait a kétoldalú kedvezmények oly módon történő kiigazítása végett, hogy a Norvégia és a csatlakozó országok között a csatlakozást megelőző preferenciális kereskedelmi forgalom folytatódhasson.

Ez a megállapodás az utolsó elfogadási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

Lekötelezne, ha megerősítené, hogy kormánya egyetért a fentiekkel.

Tisztelettel:

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Utferdiget i Brussel,

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

For Den europeiske union

Image 2

I. MELLÉKLET

VÁMMENTESSÉG AZ EURÓPAI UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK NORVÉGIÁBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRA

| Norvég vámtarifaszám | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 01.01.2100 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Ló; Fajtatiszta tenyészállat |
| 01.01.2902 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Más ló; 133 kg-nál kisebb tömegű |
| 01.01.2908 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Más ló; Más |
| 02.07.4300 | A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva; kacsából; hízott máj frissen vagy hűtve |
| 02.07.5300 | A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva; libából; hízott máj frissen vagy hűtve |
| 05.06.9010 | Csont és szarvmag, megmunkálatlanul, zsírtalanítva, egyszerűen előkészítve (de nem alakra vágva), savval kezelve vagy enyvtelenítve; mindezek pora és hulladéka; Más; takarmánycélú felhasználásra |
| 05.11.9911 | Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; Vérliszt, emberi fogyasztásra nem alkalmas; takarmánycélú felhasználásra |
| 05.11.9930 | Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; Hús és vér; takarmánycélú felhasználásra |
| 05.11.9980 | Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; más; takarmánycélú felhasználásra |
| 06.02.1021 | Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; nem gyökeres dugvány és oltvány; dugvány faiskolai vagy kertészeti célra, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig; Begónia, minden fajta, Campanula isophylla, Eupharboria pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Fuchsia, Hibiscus, Kalanchoe és Petunia – csüngő (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) |
| 06.02.1024 | Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; nem gyökeres dugvány és oltvány; dugvány faiskolai vagy kertészeti célra, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig; Muskátli (Pelargonium) |
| 06.02.9032 | Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; Más; gyökérlabdával vagy más táptalajjal; más, díszítés céljára szolgáló cserepes növény vagy dísznövény, beleértve a gyümölcs- és zöldségféléket; cserepes zöld növény, május 1-jétől december 14-ig; Asplenium, Begonia x rex-cultorum Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium és X-Fatshedera, növények vegyes csoportjaként történő behozatal esetében is |
| ex ex 07.08.2009  (1) | Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve; bab; bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) frissen vagy hűtve, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével |
| 07.09.9930 | Más zöldség frissen vagy hűtve; más; más; csemegekukorica; takarmánycélú felhasználásra |
| ex ex 07.10.2209  (1) | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva; hüvelyes zöldség kifejtve is; bab (Vigna spp., Phaseolus spp.); a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével |
| 07.11.5100 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; ehető gomba és szarvasgomba; az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák |
| 07.11.5900 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; ehető gomba és szarvasgomba; más |
| 07.14.3009 | Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; jamgyökér (Dioscorea spp.); az állati takarmány kivételével |
| ex ex 07.14.4000  (1) | Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; tarógyökér (Colocasia spp.) |
| 07.14.5009 | Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; tánia (Xanthosoma spp.); az állati takarmány kivételével |
| 08.11.2011 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; földi szeder, faeper és kaliforniai málna |
| 08.11.2012 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával; fehér vagy piros ribiszke |
| 08.11.2013 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával; egres |
| 08.11.2092 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Földi szeder, faeper és kaliforniai málna |
| 08.11.2094 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Fehér vagy piros ribiszke |
| 08.11.2095 | Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Egres |
| 08.12.1000 | Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; Cseresznye és meggy |
| 10.08.5000 | Hajdina, köles és kanárimag; más gabonaféle; quinoa (Chenopodium quinoa) |
| 11.09.0010 | Búzasikér, szárítva is; takarmánycélú felhasználásra |
| 12.12.2910 | Szentjánoskenyér, tengeri moszat és más alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium intybus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is); Tengeri moszat és más alga; Más; takarmánycélú felhasználásra |
| 17.02.2010 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor; juharcukor és juharcukorszirup; takarmánycélú felhasználásra |
| 20.08.9300 | Más módon elkészített vagy tartósított, máshol nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is; más, beleértve a keverékeket is, a 2008.1900 alszám alá tartozó keverékek kivételével; áfonya (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) |
| 20.09.8100 | Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; bármilyen más egynemű gyümölcs- vagy zöldséglé; áfonya- (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) lé |
| ex ex 20.09.8999 | Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; bármilyen más egynemű gyümölcs- vagy zöldséglé; Más, más, más, feketeáfonya-lé vagy -koncentrátum |
| 22.06 | Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor, szaké); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei |
| 23.03.1012 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék, sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is; keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék; takarmánycélú felhasználásra; burgonyából. |

Norvég vámtarifaszám

Árumegnevezés

01.01.2100

Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Ló; Fajtatiszta tenyészállat

01.01.2902

Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Más ló; 133 kg-nál kisebb tömegű

01.01.2908

Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér; Más ló; Más

02.07.4300

A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva; kacsából; hízott máj frissen vagy hűtve

02.07.5300

A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva; libából; hízott máj frissen vagy hűtve

05.06.9010

Csont és szarvmag, megmunkálatlanul, zsírtalanítva, egyszerűen előkészítve (de nem alakra vágva), savval kezelve vagy enyvtelenítve; mindezek pora és hulladéka; Más; takarmánycélú felhasználásra

05.11.9911

Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; Vérliszt, emberi fogyasztásra nem alkalmas; takarmánycélú felhasználásra

05.11.9930

Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; Hús és vér; takarmánycélú felhasználásra

05.11.9980

Máshol nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat; más; más; takarmánycélú felhasználásra

06.02.1021

Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; nem gyökeres dugvány és oltvány; dugvány faiskolai vagy kertészeti célra, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig; Begónia, minden fajta, Campanula isophylla, Eupharboria pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Fuchsia, Hibiscus, Kalanchoe és Petunia – csüngő (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana)

06.02.1024

Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; nem gyökeres dugvány és oltvány; dugvány faiskolai vagy kertészeti célra, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig; Muskátli (Pelargonium)

06.02.9032

Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra; Más; gyökérlabdával vagy más táptalajjal; más, díszítés céljára szolgáló cserepes növény vagy dísznövény, beleértve a gyümölcs- és zöldségféléket; cserepes zöld növény, május 1-jétől december 14-ig; Asplenium, Begonia x rex-cultorum Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium és X-Fatshedera, növények vegyes csoportjaként történő behozatal esetében is

ex ex 07.08.2009  (1)

Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve; bab; bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) frissen vagy hűtve, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével

07.09.9930

Más zöldség frissen vagy hűtve; más; más; csemegekukorica; takarmánycélú felhasználásra

ex ex 07.10.2209  (1)

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva; hüvelyes zöldség kifejtve is; bab (Vigna spp., Phaseolus spp.); a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével

07.11.5100

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; ehető gomba és szarvasgomba; az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák

07.11.5900

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; ehető gomba és szarvasgomba; más

07.14.3009

Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; jamgyökér (Dioscorea spp.); az állati takarmány kivételével

ex ex 07.14.4000  (1)

Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; tarógyökér (Colocasia spp.)

07.14.5009

Manióka, nyílgyökér, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél; tánia (Xanthosoma spp.); az állati takarmány kivételével

08.11.2011

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; földi szeder, faeper és kaliforniai málna

08.11.2012

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával; fehér vagy piros ribiszke

08.11.2013

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával; egres

08.11.2092

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Földi szeder, faeper és kaliforniai málna

08.11.2094

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Fehér vagy piros ribiszke

08.11.2095

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; Más; Egres

08.12.1000

Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósító oldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban; Cseresznye és meggy

10.08.5000

Hajdina, köles és kanárimag; más gabonaféle; quinoa (Chenopodium quinoa)

11.09.0010

Búzasikér, szárítva is; takarmánycélú felhasználásra

12.12.2910

Szentjánoskenyér, tengeri moszat és más alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium intybus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is); Tengeri moszat és más alga; Más; takarmánycélú felhasználásra

17.02.2010

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor; juharcukor és juharcukorszirup; takarmánycélú felhasználásra

20.08.9300

Más módon elkészített vagy tartósított, máshol nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is; más, beleértve a keverékeket is, a 2008.1900 alszám alá tartozó keverékek kivételével; áfonya (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea)

20.09.8100

Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; bármilyen más egynemű gyümölcs- vagy zöldséglé; áfonya- (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) lé

ex ex 20.09.8999

Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; bármilyen más egynemű gyümölcs- vagy zöldséglé; Más, más, más, feketeáfonya-lé vagy -koncentrátum

22.06

Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor, szaké); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei

23.03.1012

Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék, sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is; keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék; takarmánycélú felhasználásra; burgonyából.

II. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK NORVÉGIÁBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ VÁMKONTINGENSEK

| Norvég vámtarifaszám | Árumegnevezés | Előírt vámkontingensek (éves mennyiség tonnában) | Ebből további kontingensek (1) | Vám a kontingensen belül (NOK/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve | 2 500 | 1 600 | 0 |
| 02.01.1000 | Egész és fél |
| 02.01.2001 | „Kompenzált” negyedek (egyszerre bemutatott, azonos állatból származó elülső és hátulsó testnegyed) |
| 02.01.2002 | Más elülső testnegyed |
| 02.01.2003 | Más hátulsó testnegyed |
| 02.01.2004 | Úgynevezett „Pistola” vágással |
| | Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva | | | |
| 02.02.1000 | Egész és fél |
| 02.02.2001 | „Kompenzált” negyedek (egyszerre bemutatott, azonos állatból származó elülső és hátulsó testnegyed) |
| 02.02.2002 | Más elülső testnegyed |
| 02.02.2003 | Más hátulsó testnegyed |
| 02.02.2004 | Úgynevezett „Pistola” vágással |
| | Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva | 300 (2) | 300 (2) | 15 |
| 02.03.1904 | Oldalas és dagadó és részei; Csonttal. |
| | A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva
  A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból; | 950 | 150 | 0 |
| 02.07.1100 | Nem darabolt, frissen vagy hűtve |
| 02.07.1200 | Nem darabolt, fagyasztva |
| 02.07.2400 | Pulykából;
  Nem darabolt, frissen vagy hűtve |
| 02.07.2500 | Nem darabolt, fagyasztva |
| 02.07.4401 | Kacsából, frissen vagy hűtve;
  mell és részei | 200 | 100 | 30 |
| | Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből
  Sertéshús; Sonka, lapocka és részei csonttal; | 600 (3) | 200 (3) | 0 |
| 02.10.1101 | Legalább 15 tömegszázalék csonttartalommal |
| 02.10.1109 | Más (kevesebb mint 15 tömegszázalék csonttartalommal) |
| 02.10.1900 | Más (kivéve Sonka, lapocka és részei vagy Oldalas és dagadó és részei, csonttal) |
| 04.06 | Sajt és túró | 8 400 | 1 200 | 0 |
| ex ex 06.02.9043  (4)

  06.02.9044 | Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra
  Más; Virágzásban lévő cserepes növény vagy dísznövény; | 20 millió NOK | 12 millió NOK | 0 |
| 06.02.9031 | Cserepes zöld növény, május 1-jétől december 14-ig (5) | 7 millió NOK | 3 millió NOK | 0 |
| | Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.), frissen vagy hűtve
  Jégcsapsaláta/jégsaláta;
  Március 1-jétől május 31-ig; | 500 (6) | 100 (6) | 0 |
| 07.05.1112 | Egészben |
| 07.05.1119 | Más |
| 10.05.9010 | Kukorica
  Takarmánycélú felhasználásra | 15 000 | 5 000 | 0 |
| 16.01.0000 | Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek | 600 | 200 | 0 |

Norvég vámtarifaszám

Árumegnevezés

Előírt vámkontingensek (éves mennyiség tonnában)

Ebből további kontingensek (1)

Vám a kontingensen belül (NOK/kg)

Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve

2 500

1 600

0

02.01.1000

Egész és fél

02.01.2001

„Kompenzált” negyedek (egyszerre bemutatott, azonos állatból származó elülső és hátulsó testnegyed)

02.01.2002

Más elülső testnegyed

02.01.2003

Más hátulsó testnegyed

02.01.2004

Úgynevezett „Pistola” vágással

Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva

02.02.1000

Egész és fél

02.02.2001

„Kompenzált” negyedek (egyszerre bemutatott, azonos állatból származó elülső és hátulsó testnegyed)

02.02.2002

Más elülső testnegyed

02.02.2003

Más hátulsó testnegyed

02.02.2004

Úgynevezett „Pistola” vágással

Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva

300 (2)

300 (2)

15

02.03.1904

Oldalas és dagadó és részei; Csonttal.

A 01.05 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból;

950

150

0

02.07.1100

Nem darabolt, frissen vagy hűtve

02.07.1200

Nem darabolt, fagyasztva

02.07.2400

Pulykából;

Nem darabolt, frissen vagy hűtve

02.07.2500

Nem darabolt, fagyasztva

02.07.4401

Kacsából, frissen vagy hűtve;

mell és részei

200

100

30

Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből

Sertéshús; Sonka, lapocka és részei csonttal;

600 (3)

200 (3)

0

02.10.1101

Legalább 15 tömegszázalék csonttartalommal

02.10.1109

Más (kevesebb mint 15 tömegszázalék csonttartalommal)

02.10.1900

Más (kivéve Sonka, lapocka és részei vagy Oldalas és dagadó és részei, csonttal)

04.06

Sajt és túró

8 400

1 200

0

ex ex 06.02.9043  (4)

06.02.9044

Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány; gombacsíra

Más; Virágzásban lévő cserepes növény vagy dísznövény;

20 millió NOK

12 millió NOK

0

06.02.9031

Cserepes zöld növény, május 1-jétől december 14-ig (5)

7 millió NOK

3 millió NOK

0

Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.), frissen vagy hűtve

Jégcsapsaláta/jégsaláta;

Március 1-jétől május 31-ig;

500 (6)

100 (6)

0

07.05.1112

Egészben

07.05.1119

Más

10.05.9010

Kukorica

Takarmánycélú felhasználásra

15 000

5 000

0

16.01.0000

Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek

600

200

0

III. MELLÉKLET

VÁMMENTESSÉG A NORVÉGIÁBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK EURÓPAI UNIÓBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRA

| KN-kód | A Kombinált Nómenklatúra szerinti árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0101 21 00 | Élő ló, fajtatiszta tenyészállat |
| 0101 29 10 | Élő ló, kivéve a fajtiszta tenyészállatot, vágásra |
| 0101 29 90 | Élő ló, kivéve a fajtiszta tenyészállatot, nem vágásra |
| 0207 43 00 | Kacsa hízott mája frissen vagy hűtve |
| 0207 53 00 | Liba hízott mája frissen vagy hűtve |
| ex 0506 90 00 | Csont és szarvmag és ezek pora és hulladéka megmunkálatlanul, zsírtalanítva, enyvtelenítve vagy egyszerűen előkészítve (a savval kezelt és alakra vágott porc és csont kivételével), állati takarmányozásra |
| ex 0511 99 85 | Vérliszt állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas |
| ex 0511 99 85 | Hús és vér állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas |
| ex 0511 99 85 | Máshol nem említett más állati termék állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas (kivéve hal vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat részei; a 3. árucsoportba tartozó, élettelen állat; vér; hús; állati eredetű természetes szivacs; szarvasmarhafélék spermája) |
| ex 0602 10 90 | Minden fajta Begonia, Campanula isophylla, Eupharboria pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Fuchsia, Hibiscus, Kalanchoe és Petunia – csüngő (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) nem gyökeres dugványa faiskolai vagy kertészeti célra [zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig] |
| ex 0602 10 90 | Pelargonium nem gyökeres dugványa faiskolai vagy kertészeti célra [, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig] |
| ex 0602 90 99 | Asplenium, Begonia x rex-cultorum, Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium és X-Fatshedera, cserepes zöld növényként, május 1-jétől december 14-ig |
| ex 0708 20 00 | Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével |
| ex 0709 99 60 | Csemegekukorica, állati takarmányozásra, frissen vagy hűtve |
| ex 0710 22 00 | Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével |
| 0711 51 00 | Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban |
| 0711 59 00 | Ehető gomba (az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák kivételével) és szarvasgomba ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban |
| ex 0714 30 00 | Jamgyökér (Dioscorea spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is |
| ex 0714 40 00 | Tarógyökér (Colocasia spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is |
| ex 0714 50 00 | Tánia (Xanthosoma spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is |
| ex 0811 20 11 | Földi szeder, faeper vagy kaliforniai málna, fehér vagy piros ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával, 13 tömegszázalékot meghaladó cukortartalommal |
| ex 0811 20 19 | Földi szeder, faeper vagy kaliforniai málna, fehér vagy piros ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával, legfeljebb 13 tömegszázalék cukortartalommal |
| 0811 20 51 | Piros ribiszke, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül |
| 0811 20 59 | Földi szeder és faeper, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül |
| ex 0811 20 90 | Kaliforniai málna, fehér ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül |
| 0812 10 00 | Cseresznye és meggy ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban |
| 1008 50 00 | Quinoa (Chenopodium quinoa) |
| ex 1109 00 00 | Búzasikér, állati takarmányozásra, szárítva is |
| ex 1212 29 00 | Tengeri moszat és más alga, állati takarmányozásra, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is |
| ex 1702 20 10 | Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával, állati takarmányozásra |
| ex 1702 20 90 | Juharcukor (kivéve szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával) és juharcukorszirup, állati takarmányozásra |
| 2008 93 | Más módon elkészített vagy tartósított áfonya (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea), cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is |
| 2009 81 | Áfonya- (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) lé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is |
| ex 2009 89 | Feketeáfonya-lé vagy -koncentrátum, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is |
| 2206 | Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor, szaké); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei |
| ex 2303 10 90 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, burgonyából, állati takarmányozásra |
| 2302 50 | Gabonafélék vagy hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy más megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is:






  — | Hüvelyes növényből |

KN-kód

A Kombinált Nómenklatúra szerinti árumegnevezés

0101 21 00

Élő ló, fajtatiszta tenyészállat

0101 29 10

Élő ló, kivéve a fajtiszta tenyészállatot, vágásra

0101 29 90

Élő ló, kivéve a fajtiszta tenyészállatot, nem vágásra

0207 43 00

Kacsa hízott mája frissen vagy hűtve

0207 53 00

Liba hízott mája frissen vagy hűtve

ex 0506 90 00

Csont és szarvmag és ezek pora és hulladéka megmunkálatlanul, zsírtalanítva, enyvtelenítve vagy egyszerűen előkészítve (a savval kezelt és alakra vágott porc és csont kivételével), állati takarmányozásra

ex 0511 99 85

Vérliszt állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas

ex 0511 99 85

Hús és vér állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas

ex 0511 99 85

Máshol nem említett más állati termék állati takarmányozásra, emberi fogyasztásra nem alkalmas (kivéve hal vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat részei; a 3. árucsoportba tartozó, élettelen állat; vér; hús; állati eredetű természetes szivacs; szarvasmarhafélék spermája)

ex 0602 10 90

Minden fajta Begonia, Campanula isophylla, Eupharboria pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Fuchsia, Hibiscus, Kalanchoe és Petunia – csüngő (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) nem gyökeres dugványa faiskolai vagy kertészeti célra [zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig]

ex 0602 10 90

Pelargonium nem gyökeres dugványa faiskolai vagy kertészeti célra [, zöld növények dugványai kivételével, december 15-től április 30-ig]

ex 0602 90 99

Asplenium, Begonia x rex-cultorum, Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium és X-Fatshedera, cserepes zöld növényként, május 1-jétől december 14-ig

ex 0708 20 00

Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével

ex 0709 99 60

Csemegekukorica, állati takarmányozásra, frissen vagy hűtve

ex 0710 22 00

Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, a zöldbab, spárgabab, vajbab és ceruzabab kivételével

0711 51 00

Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

0711 59 00

Ehető gomba (az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák kivételével) és szarvasgomba ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

ex 0714 30 00

Jamgyökér (Dioscorea spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is

ex 0714 40 00

Tarógyökér (Colocasia spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is

ex 0714 50 00

Tánia (Xanthosoma spp.), az állati takarmány kivételével, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is

ex 0811 20 11

Földi szeder, faeper vagy kaliforniai málna, fehér vagy piros ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával, 13 tömegszázalékot meghaladó cukortartalommal

ex 0811 20 19

Földi szeder, faeper vagy kaliforniai málna, fehér vagy piros ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával, legfeljebb 13 tömegszázalék cukortartalommal

0811 20 51

Piros ribiszke, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül

0811 20 59

Földi szeder és faeper, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül

ex 0811 20 90

Kaliforniai málna, fehér ribiszke és egres, nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül

0812 10 00

Cseresznye és meggy ideiglenesen tartósítva, de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

1008 50 00

Quinoa (Chenopodium quinoa)

ex 1109 00 00

Búzasikér, állati takarmányozásra, szárítva is

ex 1212 29 00

Tengeri moszat és más alga, állati takarmányozásra, frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is

ex 1702 20 10

Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával, állati takarmányozásra

ex 1702 20 90

Juharcukor (kivéve szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával) és juharcukorszirup, állati takarmányozásra

2008 93

Más módon elkészített vagy tartósított áfonya (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea), cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is

2009 81

Áfonya- (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) lé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

ex 2009 89

Feketeáfonya-lé vagy -koncentrátum, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

2206

Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor, szaké); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei

ex 2303 10 90

Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, burgonyából, állati takarmányozásra

2302 50

Gabonafélék vagy hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy más megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is:

—

Hüvelyes növényből

ex 2309 90 31

Állatok etetésére szolgáló készítmény, keményítőtartalom nélkül vagy legfeljebb 10 tömegszázalék keményítőtartalommal, tejterméktartalom nélkül vagy kevesebb mint 10 tömegszázalék tejterméktartalommal, kivéve a kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve és a haleledel

IV. MELLÉKLET

A NORVÉGIÁBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK EURÓPAI UNIÓBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ VÁMKONTINGENSEK

| KN-kód | A Kombinált Nómenklatúra szerinti árumegnevezés | Előírt vámkontingensek (éves mennyiség tonnában) | Ebből további kontingensek (7) | Vám a kontingensen belül (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 30 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva: | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból |

KN-kód

A Kombinált Nómenklatúra szerinti árumegnevezés

Előírt vámkontingensek (éves mennyiség tonnában)

Ebből további kontingensek (7)

Vám a kontingensen belül (EUR/kg)

0207 14 30

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva:

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból

| | Darabok csonttal, fagyasztva |
| --- | --- |

Darabok csonttal, fagyasztva

| | Szárny egészben, szárnyvéggel vagy anélkül |
| --- | --- |

Szárny egészben, szárnyvéggel vagy anélkül

550

550

0

0207 14 70

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva:

| | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból |
| --- | --- |

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból

| | Más darabok csonttal, fagyasztva |
| --- | --- |

Más darabok csonttal, fagyasztva

150

150

0

0204

Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva

500

0

0

0210

Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből

0404 10

Tejsavó és módosított savó sűrítve is, vagy cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

1 250

1 250

0

0404 10 02

Tejsavó és módosított savó, por, granulátum vagy más szilárd alakban, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül, fehérjetartalma (nitrogéntartalom × 6,38) legfeljebb15 tömegszázalék és zsírtartalma legfeljebb 1,5 tömegszázalék

3 150

3 150

0

0603 19 70

Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló vágott virág és bimbó frissen, a rózsa, szegfű, orchidea, krizantém (Chrysanthemum), liliom (Lilium spp.), kardvirág (Gladiolus) és boglárka (Ranunculus) kivételével

500 000 EUR

500 000 EUR

0

1602

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér

300

300

0

2005 20 20

Vékony burgonyaszeletek zsiradékban vagy másképpen sütve, sózva vagy ízesítve is, légmentes csomagolásban, azonnali fogyasztásra alkalmas

350

150

0

2309 90 96

Állatok etetésére szolgáló készítmény; Más

200

200

0

3502 20

Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok:

| — | Tejalbumin, beleértve a legalább két savófehérjét tartalmazó koncentrátumot is |
| --- | --- |

—

Tejalbumin, beleértve a legalább két savófehérjét tartalmazó koncentrátumot is

500

500

0

B.   A Norvég Királyság levele

Tisztelt Hölgyem

Ezúton tisztelettel igazolom a mai napon kelt levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

„Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és a Norvég Királyság (a továbbiakban: felek) között a mezőgazdasági termékek kétoldalú kereskedelméről folytatott, 2017. április 5-én lezárult tárgyalásokra.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékek kereskedelmét illetően az Európai Bizottság és Norvégia kormánya között folyó tárgyalások újabb fordulójára került sor abból a célból, hogy a mezőgazdasági termékeknek a felek közötti kereskedelme terén preferenciális, viszonossági és kölcsönösen előnyös alapon megvalósuljon a további fokozatos liberalizáció. A tárgyalások rendszerezetten folytak, kellő tekintettel a felek vonatkozó mezőgazdasági politikái és körülményei terén bekövetkezett változásokra, beleértve a kétoldalú kereskedelem, illetve a más kereskedelmi partnerek viszonylatában fennálló kereskedelmi feltételek alakulását is.

Megerősítem, hogy a tárgyalások eredményei a következők voltak:

| 1. | Norvégia vállalja, hogy vámmentességet biztosít az Európai Unióból származó, e megállapodás I. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

1.

Norvégia vállalja, hogy vámmentességet biztosít az Európai Unióból származó, e megállapodás I. mellékletében felsorolt termékekre.

| 2. | Norvégia vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg az Európai Unióból származó, e megállapodás II. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

2.

Norvégia vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg az Európai Unióból származó, e megállapodás II. mellékletében felsorolt termékekre.

| 3. | Az Európai Unió vállalja, hogy vámmentességet biztosít a Norvégiából származó, e megállapodás III. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió vállalja, hogy vámmentességet biztosít a Norvégiából származó, e megállapodás III. mellékletében felsorolt termékekre.

| 4. | Az Európai Unió vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg a Norvégiából származó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió vállalja, hogy vámkontingenseket állapít meg a Norvégiából származó, e megállapodás IV. mellékletében felsorolt termékekre.

| 5. | Az e megállapodás I–IV. mellékletében meghatározott vámtarifakódok a felekre 2017. január 1-jétől alkalmazandó kódokat jelentik. |
| --- | --- |

5.

Az e megállapodás I–IV. mellékletében meghatározott vámtarifakódok a felekre 2017. január 1-jétől alkalmazandó kódokat jelentik.

| 6. | Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött, 2011. április 15-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: 2011. évi megállapodás) II. mellékletében felsorolt, 600 tonna sertéshús, 800 tonna baromfihús és 900 tonna marhahús Norvégiába való behozatalára vonatkozó meglévő vámkontingenseket egy, a mezőgazdaságról szóló esetleges jövőbeni WTO-megállapodás végrehajtása nem fogja érinteni. A 2011. évi megállapodás 7. pontját ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött, 2011. április 15-én aláírt megállapodás (a továbbiakban: 2011. évi megállapodás) II. mellékletében felsorolt, 600 tonna sertéshús, 800 tonna baromfihús és 900 tonna marhahús Norvégiába való behozatalára vonatkozó meglévő vámkontingenseket egy, a mezőgazdaságról szóló esetleges jövőbeni WTO-megállapodás végrehajtása nem fogja érinteni. A 2011. évi megállapodás 7. pontját ezért el kell hagyni.

| 7. | Ami az 1 200 tonna sajt és túró Norvégiába történő behozatalára vonatkozó további vámkontingenst illeti, a felek megállapodnak abban, hogy 700 tonnát pályázat, 500 tonnát pedig engedélyezési rendszer keretében fognak kezelni. |
| --- | --- |

7.

Ami az 1 200 tonna sajt és túró Norvégiába történő behozatalára vonatkozó további vámkontingenst illeti, a felek megállapodnak abban, hogy 700 tonnát pályázat, 500 tonnát pedig engedélyezési rendszer keretében fognak kezelni.

| 8. | A felek folytatják annak érdekében tett erőfeszítéseiket, hogy valamennyi – már hatályban lévő és az e megállapodásban foglalt – kétoldalú kedvezményt új levélváltás formájában egységes szerkezetbe foglalják, amely a meglévő kétoldalú mezőgazdasági megállapodásaik helyébe léphet. |
| --- | --- |

8.

A felek folytatják annak érdekében tett erőfeszítéseiket, hogy valamennyi – már hatályban lévő és az e megállapodásban foglalt – kétoldalú kedvezményt új levélváltás formájában egységes szerkezetbe foglalják, amely a meglévő kétoldalú mezőgazdasági megállapodásaik helyébe léphet.

| 9. | Az e megállapodás I–IV. melléklete szerinti kedvezmények végrehajtása céljából alkalmazandó származási szabályok az 1992. május 2-i levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: 1992. évi megállapodás) IV. mellékletében kerültek meghatározásra. Az 1992. évi megállapodás IV. mellékletének függeléke helyett azonban az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. mellékletét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

9.

Az e megállapodás I–IV. melléklete szerinti kedvezmények végrehajtása céljából alkalmazandó származási szabályok az 1992. május 2-i levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: 1992. évi megállapodás) IV. mellékletében kerültek meghatározásra. Az 1992. évi megállapodás IV. mellékletének függeléke helyett azonban az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. mellékletét kell alkalmazni.

| 10. | A felek biztosítják, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket semmi ne veszélyeztesse. |
| --- | --- |

10.

A felek biztosítják, hogy az egymásnak nyújtott kedvezményeket semmi ne veszélyeztesse.

| 11. | A felek megállapodnak abban, hogy biztosítják, hogy a vámkontingensek igazgatása a rendszeres behozatalt és a megállapított mennyiségek tényleges behozatalát lehetővé tévő módon történjen. |
| --- | --- |

11.

A felek megállapodnak abban, hogy biztosítják, hogy a vámkontingensek igazgatása a rendszeres behozatalt és a megállapított mennyiségek tényleges behozatalát lehetővé tévő módon történjen.

| 12. | A felek megállapodnak abban, hogy rendszeres időközönként megosztják egymással a kereskedelem tárgyát képező termékekre, a vámkontingensek kezelésére és az árfolyamokra vonatkozó, továbbá a hazai piacokkal és az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos hasznos információkat. |
| --- | --- |

12.

A felek megállapodnak abban, hogy rendszeres időközönként megosztják egymással a kereskedelem tárgyát képező termékekre, a vámkontingensek kezelésére és az árfolyamokra vonatkozó, továbbá a hazai piacokkal és az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos hasznos információkat.

| 13. | Konzultációt bármelyik fél kérésére, az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben lehet tartani. A végrehajtással kapcsolatos nehézségek esetén e konzultációkat a lehető legrövidebb időn belül meg kell tartani a megfelelő korrekciós intézkedések elfogadása céljából. |
| --- | --- |

13.

Konzultációt bármelyik fél kérésére, az e tárgyalások eredményeinek végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben lehet tartani. A végrehajtással kapcsolatos nehézségek esetén e konzultációkat a lehető legrövidebb időn belül meg kell tartani a megfelelő korrekciós intézkedések elfogadása céljából.

| 14. | Az EGT-megállapodás 19. cikkével összhangban a felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében. A felek ezért megállapodnak abban, hogy a lehetséges engedmények meghatározása céljából két éven belül újból felülvizsgálják a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

14.

Az EGT-megállapodás 19. cikkével összhangban a felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy további erőfeszítéseket tesznek a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizálása érdekében. A felek ezért megállapodnak abban, hogy a lehetséges engedmények meghatározása céljából két éven belül újból felülvizsgálják a mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó feltételeket.

| 15. | Az Európai Unió további bővítése esetén a felek megvizsgálják annak a kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásait a kétoldalú kedvezmények oly módon történő kiigazítása végett, hogy a Norvégia és a csatlakozó országok között a csatlakozást megelőző preferenciális kereskedelmi forgalom folytatódhasson. |
| --- | --- |

15.

Az Európai Unió további bővítése esetén a felek megvizsgálják annak a kétoldalú kereskedelemre gyakorolt hatásait a kétoldalú kedvezmények oly módon történő kiigazítása végett, hogy a Norvégia és a csatlakozó országok között a csatlakozást megelőző preferenciális kereskedelmi forgalom folytatódhasson.

Ez a megállapodás az utolsó elfogdási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap első napján lép hatályba.”.

Ezúton tisztelettel megerősítem, hogy a Norvég Királyság egyetért e levél tartalmával.

Tisztelettel:

Utferdiget i Brussel,

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 3

For Kongeriket Norge

За Кралство Норвегия

Por el Reino de Noruega

Za Norské království

For Kongeriget Norge

Für das Königreich Norwegen

Norra Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Νορβηγίας

For the Kingdom of Norway

Pour le Royaume de Norvège

Za Kraljevinu Norvešku

Per il Regno di Norvegia

Norvēģijas Karalistes vārdā –

Norvegijos Karalystės vardu

A Norvég Királyság részéről

Għar-Renju tan-Norveġja

Voor het Koninkrijk Noorwegen

W imieniu Królestwa Norwegii

Pelo Reino da Noruega

Pentru Regatul Norvegiei

Za Nórske kráľovstvo

Za Kraljevino Norveško

Norjan kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Norge

Image 4

---

(1)  E termékek behozatala vámmentes. Mindazonáltal Norvégia fenntartja a jogot vám kivetésére, ha e termékek behozatala takarmányként történő felhasználás céljából történik.

1

(1)  A január 1. – december 31. közötti időszakban és szükség esetén a megállapodás alkalmazása első évének arányos részében. A korábbi EU–Norvégia megállapodások alapján tárgyalás útján elfogadott meglévő kontingensekhez hozzáadandó további kontingensek.

1

(2)  A január 1. – december 31. közötti időszakban.

2

(3)  A megadott mennyiség a csontos sonka behozatalára vonatkozik. Csont nélküli sonka behozatala esetében 1,15-os átszámítási tényezőt kell alkalmazni.

3

(4)  A következő növények kivételével: Argyranthemum frutescens, Chrysanthemum frutescens, Begonia x hiemalis, Begonia elatior, Campanula, Dendranthema x grandiflora, Chrysanthemum x morifolium, Euphorbia pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Hibiscus, Kalanchoe, Pelargonium, Primula és Saintpaulia.

4

Argyranthemum frutescens

Chrysanthemum frutescens

Begonia x hiemalis

Begonia elatior

Campanula

Dendranthema x grandiflora

Chrysanthemum x morifolium

Euphorbia pulcherrima

Poinsettia pulcherrima

Hibiscus

Kalanchoe

Pelargonium

Primula

Saintpaulia

(5)  A következő növények tartoznak ide: Condiaeum, Croton, Dieffenbachia, Epipremnum, Scindapsus aureum, Hedera, Nephrolepis, Peperomia obtusifolia, Peperomia rotundifolia, Schefflera, Soleirolia és Helxine, növények vegyes csoportjaként történő behozatal esetében is.

5

Condiaeum

Croton

Dieffenbachia

Epipremnum

Scindapsus aureum

Hedera

Nephrolepis

Peperomia obtusifolia

Peperomia rotundifolia

Schefflera

Soleirolia

Helxine

(6)  Végfelhasználói feltétel: Feldolgozóipar.

6

(7)  A január 1. – december 31. közötti időszakban és szükség esetén a megállapodás alkalmazása első évének arányos részében. A korábbi EU–Norvégia megállapodások alapján tárgyalás útján elfogadott meglévő kontingensekhez hozzáadandó további kontingensek.

7

---

RENDELETEK

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/761 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2018. február 16.)

az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a nemzeti biztonsági hatóságok által az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követően végzett felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasútbiztonságról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Vasúti Ügynöksége által 2017. március 9-én a Bizottsághoz benyújtott, ERA-REC-115-REC számú, a megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerek és a felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek felülvizsgálatáról szóló ajánlásra,

mivel:

| (1) | A közös biztonsági módszerek leírják, hogyan kell értékelni a biztonsági szinteket, a biztonsági célok megvalósítását és az egyéb biztonsági követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(1)

A közös biztonsági módszerek leírják, hogyan kell értékelni a biztonsági szinteket, a biztonsági célok megvalósítását és az egyéb biztonsági követelményeknek való megfelelést.

| (2) | Az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban a közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és – amennyiben észszerűen megvalósítható – folyamatos javítását szem előtt tartva. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban a közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és – amennyiben észszerűen megvalósítható – folyamatos javítását szem előtt tartva.

| (3) | 2016. szeptember 1-jei végrehajtási határozatával (2) a Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban megbízta az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) az 1158/2010/EU (3), az 1169/2010/EU (4) és az 1077/2012/EU (5) bizottsági rendelet felülvizsgálatával. A Bizottság megbízását teljesítve az Ügynökség 2017. március 9-én kiadta ajánlását, amelyhez csatolta a nemzeti biztonsági hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a felhasználókkal folytatott konzultáció eredményeiről szóló jelentést, valamint az új közös biztonsági módszerekre vonatkozó hatásvizsgálati jelentést. A Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban megvizsgálta az Ügynökség által adott ajánlást, annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a megbízatás. |
| --- | --- |

(3)

2016. szeptember 1-jei végrehajtási határozatával (2) a Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban megbízta az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) az 1158/2010/EU (3), az 1169/2010/EU (4) és az 1077/2012/EU (5) bizottsági rendelet felülvizsgálatával. A Bizottság megbízását teljesítve az Ügynökség 2017. március 9-én kiadta ajánlását, amelyhez csatolta a nemzeti biztonsági hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a felhasználókkal folytatott konzultáció eredményeiről szóló jelentést, valamint az új közös biztonsági módszerekre vonatkozó hatásvizsgálati jelentést. A Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban megvizsgálta az Ügynökség által adott ajánlást, annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a megbízatás.

| (4) | Az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadása után a nemzeti biztonsági hatóságnak felügyeleti tevékenységet kell végeznie annak ellenőrzése érdekében, hogy a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos intézkedéseket hatékonyan alkalmazzák-e az üzemeltetés során, és hogy valamennyi szükséges követelmény folyamatosan teljesül-e. |
| --- | --- |

(4)

Az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadása után a nemzeti biztonsági hatóságnak felügyeleti tevékenységet kell végeznie annak ellenőrzése érdekében, hogy a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos intézkedéseket hatékonyan alkalmazzák-e az üzemeltetés során, és hogy valamennyi szükséges követelmény folyamatosan teljesül-e.

| (5) | Az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (1) és (8) bekezdésével összhangban azokban az esetekben, amikor a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők a karbantartásért is felelősek és nem rendelkeznek az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (4) bekezdése szerinti tanúsítással, a nemzeti biztonsági hatóságok által annak ellenőrzése céljából végzett felügyeleti tevékenységek, hogy a karbantartásért felelős szervezetek alkalmazzák-e az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében említett, vonatkozó KBM-eket, elfogadott eszköznek minősülnek az említett vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők által alkalmazott biztonságirányítási rendszerek hatékonyságának ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (1) és (8) bekezdésével összhangban azokban az esetekben, amikor a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők a karbantartásért is felelősek és nem rendelkeznek az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (4) bekezdése szerinti tanúsítással, a nemzeti biztonsági hatóságok által annak ellenőrzése céljából végzett felügyeleti tevékenységek, hogy a karbantartásért felelős szervezetek alkalmazzák-e az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében említett, vonatkozó KBM-eket, elfogadott eszköznek minősülnek az említett vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők által alkalmazott biztonságirányítási rendszerek hatékonyságának ellenőrzésére.

| (6) | A nemzeti biztonsági hatóságok számára felügyeleti eljárást kell kidolgozni annak érdekében, hogy erősödjön a felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos megközelítéseikbe és az annak során hozott döntéseikbe vetett kölcsönös bizalom. |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti biztonsági hatóságok számára felügyeleti eljárást kell kidolgozni annak érdekében, hogy erősödjön a felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos megközelítéseikbe és az annak során hozott döntéseikbe vetett kölcsönös bizalom.

| (7) | A nemzeti biztonsági hatóságoknak felelősséget kell vállalniuk döntéseikért, ezért olyan belső szabályokkal vagy eljárásokkal kell rendelkezniük, amelyek alapján felelősségre vonhatók. |
| --- | --- |

(7)

A nemzeti biztonsági hatóságoknak felelősséget kell vállalniuk döntéseikért, ezért olyan belső szabályokkal vagy eljárásokkal kell rendelkezniük, amelyek alapján felelősségre vonhatók.

| (8) | A felügyeletet elsősorban azokra a tevékenységekre kell összpontosítani, amelyek a nemzeti biztonsági hatóságok megítélése szerint a legsúlyosabb kockázatokat hordozzák vagy amelyek esetében a kockázatok a legkevésbé ellenőrzöttek. E célból a nemzeti biztonsági hatóságoknak kockázatalapú felügyeleti stratégiát és terv(ek)et kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, melyekben fel kell tüntetniük, hogyan teszik célzottá tevékenységeiket, valamint meg kell állapítaniuk a felügyelet elsődleges szempontjait. |
| --- | --- |

(8)

A felügyeletet elsősorban azokra a tevékenységekre kell összpontosítani, amelyek a nemzeti biztonsági hatóságok megítélése szerint a legsúlyosabb kockázatokat hordozzák vagy amelyek esetében a kockázatok a legkevésbé ellenőrzöttek. E célból a nemzeti biztonsági hatóságoknak kockázatalapú felügyeleti stratégiát és terv(ek)et kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, melyekben fel kell tüntetniük, hogyan teszik célzottá tevékenységeiket, valamint meg kell állapítaniuk a felügyelet elsődleges szempontjait.

| (9) | A nemzeti biztonsági hatóságok által az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban annak biztosítása érdekében hozott végrehajtási intézkedéseknek, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők eleget tegyenek jogi kötelezettségüknek, arányban kell állniuk a biztonsági kockázatokkal vagy a jogi kötelezettségnek való meg nem felelés lehetséges súlyosságával. |
| --- | --- |

(9)

A nemzeti biztonsági hatóságok által az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban annak biztosítása érdekében hozott végrehajtási intézkedéseknek, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők eleget tegyenek jogi kötelezettségüknek, arányban kell állniuk a biztonsági kockázatokkal vagy a jogi kötelezettségnek való meg nem felelés lehetséges súlyosságával.

| (10) | Annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok el tudják látni az (EU) 2016/798 irányelv 16. cikke (2) bekezdésének i) pontja szerinti feladataikat, felügyeleti tevékenységük eredménye alapján meg kell ítélniük a biztonsági keretszabályok hatékonyságát. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok el tudják látni az (EU) 2016/798 irányelv 16. cikke (2) bekezdésének i) pontja szerinti feladataikat, felügyeleti tevékenységük eredménye alapján meg kell ítélniük a biztonsági keretszabályok hatékonyságát.

| (11) | A felügyelet végzésére szolgáló ellenőrzési és vizsgálati módszereknek általában magukban kell foglalniuk a szervezet különböző szintjein található személyekkel folytatott interjúkat, a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentumok és nyilvántartások felülvizsgálatát, valamint az irányítási rendszernek az ellenőrzések vagy vonatkozó tevékenységek során a biztonsággal kapcsolatosan megállapított eredményeinek vizsgálatát. |
| --- | --- |

(11)

A felügyelet végzésére szolgáló ellenőrzési és vizsgálati módszereknek általában magukban kell foglalniuk a szervezet különböző szintjein található személyekkel folytatott interjúkat, a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentumok és nyilvántartások felülvizsgálatát, valamint az irányítási rendszernek az ellenőrzések vagy vonatkozó tevékenységek során a biztonsággal kapcsolatosan megállapított eredményeinek vizsgálatát.

| (12) | Az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (13) bekezdésével összhangban a biztonsági tanúsító szervként eljáró Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak szükség esetén együtt kell működniük az értékelési és felügyeleti tevékenységek közötti teljeskörű információcsere biztosítása érdekében, beleértve a vasúti társaságoknak címzett értesítések cseréjét is. A határokon átnyúló infrastruktúrák esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóságoknak hasonlóképpen együtt kell működniük. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (13) bekezdésével összhangban a biztonsági tanúsító szervként eljáró Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak szükség esetén együtt kell működniük az értékelési és felügyeleti tevékenységek közötti teljeskörű információcsere biztosítása érdekében, beleértve a vasúti társaságoknak címzett értesítések cseréjét is. A határokon átnyúló infrastruktúrák esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóságoknak hasonlóképpen együtt kell működniük.

| (13) | Annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok eredményesen végezhessék a felügyeletet, és még nagyobb bizalommal viseltessenek egymás iránt, a nemzeti biztonsági hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a felügyeletet végző szakemberek rendelkezzenek a szükséges kompetenciákkal. E célból meg kell határozni a szóban forgó kompetenciákat. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok eredményesen végezhessék a felügyeletet, és még nagyobb bizalommal viseltessenek egymás iránt, a nemzeti biztonsági hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a felügyeletet végző szakemberek rendelkezzenek a szükséges kompetenciákkal. E célból meg kell határozni a szóban forgó kompetenciákat.

| (14) | A határokon átnyúló infrastruktúrával rendelkező pályahálózat-működtetők vagy az egynél több tagállamban működő vasúti társaságok felügyeletében részt vevő nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük egymással a felügyeleti tevékenységek megkettőzésének elkerülése érdekében, és össze kell hangolniuk felügyeleti megközelítésüket annak biztosítása érdekében, hogy a pályahálózat-működtetőkre vagy a vasúti társaságokra vonatkozó legfontosabb információkat – különösen az ismert kockázatokat és a pályahálózat-működtetők vagy a vasúti társaságok biztonsági teljesítményét – megosszák egymással, továbbá hogy ezen információkat a felügyeleti tevékenységeknek az üzemeltetés egésze szempontjából a legnagyobb kockázatot jelentő területekre való összpontosítására használják fel. |
| --- | --- |

(14)

A határokon átnyúló infrastruktúrával rendelkező pályahálózat-működtetők vagy az egynél több tagállamban működő vasúti társaságok felügyeletében részt vevő nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük egymással a felügyeleti tevékenységek megkettőzésének elkerülése érdekében, és össze kell hangolniuk felügyeleti megközelítésüket annak biztosítása érdekében, hogy a pályahálózat-működtetőkre vagy a vasúti társaságokra vonatkozó legfontosabb információkat – különösen az ismert kockázatokat és a pályahálózat-működtetők vagy a vasúti társaságok biztonsági teljesítményét – megosszák egymással, továbbá hogy ezen információkat a felügyeleti tevékenységeknek az üzemeltetés egésze szempontjából a legnagyobb kockázatot jelentő területekre való összpontosítására használják fel.

| (15) | A nemzeti biztonsági hatóságoknak szükség esetén együtt kell működniük a vasúti ágazatban tevékenykedő egyéb illetékes hatóságokkal vagy szervekkel, így például a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében vett igazgatási szervekkel és engedélyező hatóságokkal, valamint a vasúti járművezetőkre vonatkozó, a munkavégzéssel, a vezetéssel és a pihenőidővel kapcsolatos szabályok betartását ellenőrző illetékes hatóságokkal a feladataik teljesítése, az információk megosztása, a megközelítést érintő ellentmondások tisztázása, az ezekkel kapcsolatban a vasúti rendszerben jelentkező káros hatások megelőzése, valamint a biztonsági keretszabályoknak való meg nem felelésre adandó válaszuk összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

(15)

A nemzeti biztonsági hatóságoknak szükség esetén együtt kell működniük a vasúti ágazatban tevékenykedő egyéb illetékes hatóságokkal vagy szervekkel, így például a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében vett igazgatási szervekkel és engedélyező hatóságokkal, valamint a vasúti járművezetőkre vonatkozó, a munkavégzéssel, a vezetéssel és a pihenőidővel kapcsolatos szabályok betartását ellenőrző illetékes hatóságokkal a feladataik teljesítése, az információk megosztása, a megközelítést érintő ellentmondások tisztázása, az ezekkel kapcsolatban a vasúti rendszerben jelentkező káros hatások megelőzése, valamint a biztonsági keretszabályoknak való meg nem felelésre adandó válaszuk összehangolása érdekében.

| (16) | Az (EU) 2016/798 irányelv 31. cikkének (3) bekezdése értelmében az új biztonsági tanúsítási rendszer alkalmazása 2019. június 16-án kezdődik. A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentsék az Ügynökségnek és a Bizottságnak, hogy meghosszabbították az átültetési időszakot, és ennek következtében 2020. június 16-ig továbbra is a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7) megfelelően adhatnak ki igazolásokat. Ezért az új tanúsítási rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében e rendelet alkalmazási időpontjait össze kell hangolni az (EU) 2016/798 irányelvben meghatározott határidőkkel. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2016/798 irányelv 31. cikkének (3) bekezdése értelmében az új biztonsági tanúsítási rendszer alkalmazása 2019. június 16-án kezdődik. A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentsék az Ügynökségnek és a Bizottságnak, hogy meghosszabbították az átültetési időszakot, és ennek következtében 2020. június 16-ig továbbra is a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7) megfelelően adhatnak ki igazolásokat. Ezért az új tanúsítási rendszerre való zökkenőmentes átállás érdekében e rendelet alkalmazási időpontjait össze kell hangolni az (EU) 2016/798 irányelvben meghatározott határidőkkel.

| (17) | Az 1077/2012/EU rendelet elavult, ezért e rendelettel kell felváltani, |
| --- | --- |

(17)

Az 1077/2012/EU rendelet elavult, ezért e rendelettel kell felváltani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a vasúti társaságoknak az egységes biztonsági tanúsítvány kiadását követő és a pályahálózat-működtetőknek a biztonsági engedély kiadását követő, a nemzeti biztonsági hatóságok által végzett felügyeletére vonatkozó, az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett közös biztonsági módszereket határozza meg.

2. cikk

Fogalommeghatározás

E rendelet alkalmazásában:

a)   „biztonsági tanúsító szerv”: az egységes biztonsági tanúsítvány kiadásáért felelős szerv, amely vagy az Ügynökség vagy egy nemzeti biztonsági hatóság;

„biztonsági tanúsító szerv”

b)   „fennmaradó aggály”: az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély iránti kérelem értékelése során feltárt olyan kisebb jelentőségű probléma, amelynek fennállása nem akadályozza a tanúsítvány vagy az engedély kiadását, és további vizsgálata későbbre halasztható.

„fennmaradó aggály”

3. cikk

A felügyeleti eljárás

(1)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak az I. mellékletben meghatározott felügyeleti eljárást kell alkalmazniuk.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak a felügyeleti eljárás irányítására szolgáló belső szabályokat vagy folyamatokat kell létrehozniuk.

(3)   A felügyelet céljából a nemzeti biztonsági hatóságoknak el kell fogadniuk a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők vagy alvállalkozóik, partnereik vagy beszállítóik által benyújtott, a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban kiadott engedélyeket, elismeréseket, valamint termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkozó tanúsítványokat annak bizonyítékául, hogy a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők teljesítik az (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (8) meghatározott követelményeket.

4. cikk

Felügyeleti technikák

Felügyeleti tevékenységeik megtervezése során a nemzeti biztonsági hatóságoknak megfelelő technikákat, például ellenőrzéseket és vizsgálatokat kell elfogadniuk, és ezek közül ki kell választaniuk a legalkalmasabb módszereket.

5. cikk

A felügyelet és az értékelés közötti kapcsolat

(1)   A felügyeletet ellátó nemzeti biztonsági hatóságnak az egységes biztonsági tanúsítványok vagy a biztonsági engedélyek megújítása vagy frissítése céljából végzett felügyeleti tevékenysége során fel kell használnia és adott esetben meg kell osztania a biztonságirányítási rendszer teljesítményéről gyűjtött információkat.

(2)   Azokban az esetekben, amikor az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadásáért nem az (1) bekezdésben említett nemzeti biztonsági hatóság felelős, megújítási vagy aktualizálási kérelem kézhezvételét követően az említett nemzeti biztonsági hatóságnak haladéktalanul egyeztetnie kell a biztonsági tanúsító szervként eljáró Ügynökséggel vagy határokon átnyúló infrastruktúra esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóság kérésére az adott illetékes nemzeti biztonsági hatósággal.

Az első albekezdésben említett egyeztetés eredménye alapján a nemzeti biztonsági hatóságnak azonosítania kell és ki kell jelölnie azokat az információkat, amelyek relevánsak annak értékelése szempontjából, hogy a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető biztonságirányítási rendszere ténylegesen működik-e, így legalább az alábbi információkat:

| a) | azon jelentős meg nem felelések leírása, amelyek befolyásolhatják a biztonsági teljesítményt vagy súlyos biztonsági kockázatokat okozhatnak, valamint a legutóbbi értékelés óta a felügyeleti tevékenységek során feltárt bármely más problémás terület leírása; |
| --- | --- |

a)

azon jelentős meg nem felelések leírása, amelyek befolyásolhatják a biztonsági teljesítményt vagy súlyos biztonsági kockázatokat okozhatnak, valamint a legutóbbi értékelés óta a felügyeleti tevékenységek során feltárt bármely más problémás terület leírása;

| b) | a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető által az a) pontban említett jelentős meg nem felelések és problémás területek kezelése érdekében létrehozott cselekvési terv(ek), valamint az e kérdések megoldásának felügyelete érdekében a nemzeti biztonsági hatóság által hozott releváns intézkedések állapota; |
| --- | --- |

b)

a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető által az a) pontban említett jelentős meg nem felelések és problémás területek kezelése érdekében létrehozott cselekvési terv(ek), valamint az e kérdések megoldásának felügyelete érdekében a nemzeti biztonsági hatóság által hozott releváns intézkedések állapota;

| c) | a vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető biztonsági teljesítményének áttekintése a saját tagállamában; |
| --- | --- |

c)

a vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető biztonsági teljesítményének áttekintése a saját tagállamában;

| d) | a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető által a korábbi értékelés után fennmaradó aggályok megoldása érdekében létrehozott cselekvési terv(ek) állapota. |
| --- | --- |

d)

a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető által a korábbi értékelés után fennmaradó aggályok megoldása érdekében létrehozott cselekvési terv(ek) állapota.

6. cikk

A felügyeletet végző szakemberek kompetenciái

(1)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a felügyeletet végző szakemberek rendelkezzenek a következő kompetenciákkal:

| a) | a felügyeleti tevékenységre alkalmazandó keretszabályok ismerete; |
| --- | --- |

a)

a felügyeleti tevékenységre alkalmazandó keretszabályok ismerete;

| b) | a vasúti rendszer működésének ismerete; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer működésének ismerete;

| c) | megfelelő mértékű kritikus elemzés; |
| --- | --- |

c)

megfelelő mértékű kritikus elemzés;

| d) | a vasúti ágazatban működő biztonságirányítási vagy hasonló rendszer vagy egy másik, de hasonló operatív és technikai kihívásokkal jellemezhető ágazatban működő biztonságirányítási rendszer felügyelete terén szerzett tapasztalat; |
| --- | --- |

d)

a vasúti ágazatban működő biztonságirányítási vagy hasonló rendszer vagy egy másik, de hasonló operatív és technikai kihívásokkal jellemezhető ágazatban működő biztonságirányítási rendszer felügyelete terén szerzett tapasztalat;

| e) | interjúkészítési ismeretek és tapasztalatok; |
| --- | --- |

e)

interjúkészítési ismeretek és tapasztalatok;

| f) | problémamegoldás, kommunikáció és csapatmunka. |
| --- | --- |

f)

problémamegoldás, kommunikáció és csapatmunka.

(2)   Csapatmunka esetén a kompetenciák a csapat tagjai között megoszthatók.

(3)   Az (1) bekezdés megfelelő alkalmazása érdekében a nemzeti illetékes hatóságoknak kompetenciakezelési rendszert kell életbe léptetniük, amelynek részei a következők:

| a) | minden egyes beosztás, munkakör vagy feladatkör vonatkozásában kompetenciaprofil kidolgozása; |
| --- | --- |

a)

minden egyes beosztás, munkakör vagy feladatkör vonatkozásában kompetenciaprofil kidolgozása;

| b) | a személyzetnek a meghatározott kompetenciaprofilok alapján történő felvétele; |
| --- | --- |

b)

a személyzetnek a meghatározott kompetenciaprofilok alapján történő felvétele;

| c) | a személyzet kompetenciájának a meghatározott kompetenciaprofilokkal összhangban történő fenntartása, fejlesztése és értékelése. |
| --- | --- |

c)

a személyzet kompetenciájának a meghatározott kompetenciaprofilokkal összhangban történő fenntartása, fejlesztése és értékelése.

7. cikk

Döntéshozatali kritériumok

(1)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak meg kell határozniuk és közzé kell tenniük, hogy milyen döntéshozatali kritériumok alapján értékelik a biztonságirányítási rendszernek a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők általi helyes alkalmazását, valamint a biztonságirányítási rendszer hatékonyságát a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők tevékenységéhez kapcsolódó biztonsági kockázatok ellenőrzése szempontjából.

E kritériumoknak tájékoztatást kell tartalmazniuk arról, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok hogyan intézik és kezelik a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerében azonosított meg nem feleléseket.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak eljárást kell elfogadniuk és közzétenniük arra vonatkozóan, hogy a vasúti társaságok, a pályahálózat-működtetők és más érdekelt felek hogyan nyújthatnak be panaszt a felügyeleti tevékenységek során hozott határozatokkal kapcsolatban.

8. cikk

A nemzeti biztonsági hatóságok közötti koordináció és az egyéb hatóságokkal vagy szervezetekkel való együttműködés

(1)   A határokon átnyúló infrastruktúrával rendelkező pályahálózat-működtetők vagy egynél több tagállamban működő vasúti társaságok felügyeletében részt vevő nemzeti biztonsági hatóságoknak az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének (7) és (9) bekezdésének megfelelően össze kell hangolniuk a felügyeleti megközelítésüket.

A biztonsági engedély vagy az egységes biztonsági tanúsítvány kiadását követően a nemzeti biztonsági hatóságoknak haladéktalanul dönteniük kell arról, hogy melyikük fog vezető szerepet betölteni a biztonságirányítási rendszer helyes alkalmazása és hatékonysága felügyeletének összehangolásában, a nemzeti biztonsági hatóságokra vonatkozóan az (EU) 2016/798 irányelv 16. cikke (2) bekezdésének d) és j) pontjában, valamint 17. cikkében előírt kötelezettségek sérelme nélkül.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a nemzeti biztonsági hatóságoknak intézkedéseket kell kidolgozniuk az összehangolt és közös felügyeletnek a II. mellékletben meghatározott keretszabályai alapján.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak továbbá ki kell dolgozniuk a nemzeti vizsgáló testületekkel, a karbantartásért felelős szervezetek tanúsító szerveivel és az egyéb illetékes hatóságokkal vagy szervekkel való együttműködésre vonatkozó eljárásokat.

9. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1077/2012/EU rendelet 2019. június 16-án hatályát veszti.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2019. június 16-tól kell alkalmazni. Az 5. cikk (2) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) és (2) bekezdése azonban 2020. június 16-tól alkalmazandó azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot arról, hogy meghosszabbították az említett irányelv átültetési időszakát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 138., 2016.5.26., 102. o.

1

(2)  A Bizottság végrehajtási határozata (2016. szeptember 1.) a megfelelőségértékelésre szolgáló közös biztonsági módszerek és a felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszer felülvizsgálata céljából az Európai Unió Vasúti Ügynökségének adott megbízásról és a C(2014) 1649 final végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (C(2016) 5504 final).

2

(3)  A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

3

(4)  A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.).

4

(5)  A Bizottság 1077/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a nemzeti biztonsági hatóságok által a biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követő felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 3. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát).

8

---

I. MELLÉKLET

A 3. cikkben említett felügyeleti eljárás

1.   ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

A nemzeti biztonsági hatóságnak az alábbi elemeket magában foglaló, strukturált és ellenőrizhető eljárást kell kialakítania a teljes tevékenységre vonatkozóan. Ily módon biztosítható a felügyeleti eljárás ismétlődő jellege és a folyamatos fejlesztés szükségességének figyelembevétele, ami a függelékben található ábrán is látható.

2.   A FELÜGYELETI STRATÉGIA ÉS TERV(EK) LÉTREHOZÁSA

A nemzeti biztonsági hatóság:

| a) | a stratégia és a terv(ek) alapjaként összegyűjti és elemzi a legkülönbözőbb forrásokból származó adatokat/információkat. A forrásoknak tartalmazniuk kell a biztonságirányítási rendszerek értékelése során összegyűjtött információkat, a korábbi felügyeleti tevékenységek eredményeit, az alrendszerek vagy a járművek engedélyezéséből származó információkat, a nemzeti vizsgáló testületek által készített baleseti jelentéseket vagy ajánlásokat, egyéb, balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó jelentéseket vagy adatokat, a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők által a nemzeti biztonsági hatóságnak benyújtott éves biztonsági jelentéseket, a karbantartásért felelős szervezetek éves karbantartási jelentéseit, a lakossági panaszokat és más releváns forrásokat; |
| --- | --- |

a)

a stratégia és a terv(ek) alapjaként összegyűjti és elemzi a legkülönbözőbb forrásokból származó adatokat/információkat. A forrásoknak tartalmazniuk kell a biztonságirányítási rendszerek értékelése során összegyűjtött információkat, a korábbi felügyeleti tevékenységek eredményeit, az alrendszerek vagy a járművek engedélyezéséből származó információkat, a nemzeti vizsgáló testületek által készített baleseti jelentéseket vagy ajánlásokat, egyéb, balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó jelentéseket vagy adatokat, a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők által a nemzeti biztonsági hatóságnak benyújtott éves biztonsági jelentéseket, a karbantartásért felelős szervezetek éves karbantartási jelentéseit, a lakossági panaszokat és más releváns forrásokat;

| b) | a célzott felügyeleti tevékenységekhez azonosítja a kockázati területeket a felügyeleti stratégiában, ideértve adott esetben az emberi és szervezeti tényezők integrálásából és kezeléséből fakadó kockázatokat; |
| --- | --- |

b)

a célzott felügyeleti tevékenységekhez azonosítja a kockázati területeket a felügyeleti stratégiában, ideértve adott esetben az emberi és szervezeti tényezők integrálásából és kezeléséből fakadó kockázatokat;

| c) | felügyeleti terve(ke)t dolgoz ki, melyekben feltünteti, hogyan fogja teljesíteni a felügyeleti stratégiát az egységes biztonsági tanúsítványok vagy a biztonsági engedélyek érvényességi ideje során; |
| --- | --- |

c)

felügyeleti terve(ke)t dolgoz ki, melyekben feltünteti, hogyan fogja teljesíteni a felügyeleti stratégiát az egységes biztonsági tanúsítványok vagy a biztonsági engedélyek érvényességi ideje során;

| d) | a feltárt célterületek alapján kezdeti becslést készít a terv(ek) teljesítéséhez szükséges erőforrásokról; |
| --- | --- |

d)

a feltárt célterületek alapján kezdeti becslést készít a terv(ek) teljesítéséhez szükséges erőforrásokról;

| e) | forrásokat különít el a terv(ek) teljesítéséhez; |
| --- | --- |

e)

forrásokat különít el a terv(ek) teljesítéséhez;

| f) | a felügyeleti stratégiában és terv(ek)ben ismerteti a határokon átnyúló tevékenységgel vagy infrastruktúrával kapcsolatos kérdéseknek az egyéb nemzeti biztonsági hatóságokkal való koordináció révén történő kezelését. |
| --- | --- |

f)

a felügyeleti stratégiában és terv(ek)ben ismerteti a határokon átnyúló tevékenységgel vagy infrastruktúrával kapcsolatos kérdéseknek az egyéb nemzeti biztonsági hatóságokkal való koordináció révén történő kezelését.

3.   A FELÜGYELETI STRATÉGIA ÉS TERV(EK) KOMMUNIKÁCIÓJA

A nemzeti biztonsági hatóság:

| a) | közli a felügyeleti stratégia átfogó célkitűzéseit és a terv(ek) összefoglaló magyarázatát az érintett vasúti társaságokkal vagy pályahálózat-működtetőkkel, és adott esetben szélesebb körben, más érdekelt felekkel is; |
| --- | --- |

a)

közli a felügyeleti stratégia átfogó célkitűzéseit és a terv(ek) összefoglaló magyarázatát az érintett vasúti társaságokkal vagy pályahálózat-működtetőkkel, és adott esetben szélesebb körben, más érdekelt felekkel is;

| b) | átfogóan tájékoztatja az érintett vasúti társaságokat vagy pályahálózat-működtetőket a felügyeleti terv(ek) megvalósításának módjáról. |
| --- | --- |

b)

átfogóan tájékoztatja az érintett vasúti társaságokat vagy pályahálózat-működtetőket a felügyeleti terv(ek) megvalósításának módjáról.

4.   A FELÜGYELETI TEVÉKENYSÉGEK VÉGREHAJTÁSA

A nemzeti biztonsági hatóság:

| a) | végrehajtja a terv(ek)et; |
| --- | --- |

a)

végrehajtja a terv(ek)et;

| b) | ha a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők nem tesznek eleget jogi kötelezettségeiknek, arányos intézkedés(eke)t hoz a helyzet kezelésére, ideértve szükség esetén a sürgős biztonsági riasztások kiadását és az átmeneti biztonsági intézkedések alkalmazását is; |
| --- | --- |

b)

ha a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők nem tesznek eleget jogi kötelezettségeiknek, arányos intézkedés(eke)t hoz a helyzet kezelésére, ideértve szükség esetén a sürgős biztonsági riasztások kiadását és az átmeneti biztonsági intézkedések alkalmazását is;

| c) | értékeli, hogy a vasúti társaságok vagy pályahálózat-működtetők megfelelően dolgozták-e ki és hajtották-e végre a meg nem felelések vagy a fennmaradó aggályok orvoslására szolgáló cselekvési terv(ek)et a megszabott határidőn belül; |
| --- | --- |

c)

értékeli, hogy a vasúti társaságok vagy pályahálózat-működtetők megfelelően dolgozták-e ki és hajtották-e végre a meg nem felelések vagy a fennmaradó aggályok orvoslására szolgáló cselekvési terv(ek)et a megszabott határidőn belül;

| d) | dokumentálja a felügyeleti tevékenységének eredményét. |
| --- | --- |

d)

dokumentálja a felügyeleti tevékenységének eredményét.

5.   A FELÜGYELETI TEVÉKENYSÉGEK EREDMÉNYE

A nemzeti biztonsági hatóság:

| a) | megosztja a felügyeleti tevékenységének eredményét az érintett vasúti társasággal vagy pályahálózat-működtetővel, ideértve a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető meg nem felelése által érintett területek, valamint a biztonság javítását célzó bevált gyakorlatok meghatározását; |
| --- | --- |

a)

megosztja a felügyeleti tevékenységének eredményét az érintett vasúti társasággal vagy pályahálózat-működtetővel, ideértve a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető meg nem felelése által érintett területek, valamint a biztonság javítását célzó bevált gyakorlatok meghatározását;

| b) | áttekintéssel rendelkezik a tagállamában működő minden egyes vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető biztonsági teljesítményét illetően; |
| --- | --- |

b)

áttekintéssel rendelkezik a tagállamában működő minden egyes vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető biztonsági teljesítményét illetően;

| c) | közzéteszi és eljuttatja a tagállamban fennálló általános biztonsági teljesítményről szóló véleményét a vonatkozó érdekelt feleknek; |
| --- | --- |

c)

közzéteszi és eljuttatja a tagállamban fennálló általános biztonsági teljesítményről szóló véleményét a vonatkozó érdekelt feleknek;

| d) | közzéteszi és eljuttatja a biztonsági keretszabályok hatékonyságáról szóló véleményét a vonatkozó érdekelt feleknek; |
| --- | --- |

d)

közzéteszi és eljuttatja a biztonsági keretszabályok hatékonyságáról szóló véleményét a vonatkozó érdekelt feleknek;

| e) | az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély megújítására vagy aktualizálására irányuló kérelmek újbóli értékelését megelőzően felhasználja a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők felügyelete során gyűjtött, a biztonságirányítási rendszer teljesítményére vonatkozó információkat, és adott esetben megosztja ezeket a biztonsági tanúsító szervként eljáró Ügynökséggel vagy határokon átnyúló infrastruktúra esetében az érintett nemzeti biztonsági hatósággal; |
| --- | --- |

e)

az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély megújítására vagy aktualizálására irányuló kérelmek újbóli értékelését megelőzően felhasználja a vasúti társaságok vagy a pályahálózat-működtetők felügyelete során gyűjtött, a biztonságirányítási rendszer teljesítményére vonatkozó információkat, és adott esetben megosztja ezeket a biztonsági tanúsító szervként eljáró Ügynökséggel vagy határokon átnyúló infrastruktúra esetében az érintett nemzeti biztonsági hatósággal;

| f) | adott esetben végrehajtási intézkedéseket hoz, megállapítja, hogy az adott esetben szükséges-e az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély korlátozása vagy visszavonása, és amennyiben nem ő felel az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadásáért, értesíti az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot. |
| --- | --- |

f)

adott esetben végrehajtási intézkedéseket hoz, megállapítja, hogy az adott esetben szükséges-e az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély korlátozása vagy visszavonása, és amennyiben nem ő felel az egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadásáért, értesíti az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot.

6.   A FELÜGYELETI TEVÉKENYSÉGEK FELÜLVIZSGÁLATA

A felügyeleti tevékenységek során szerzett információk és tapasztalatok, valamint az egyéni és tagállami szintű biztonsági teljesítmény alapján a nemzeti biztonsági hatóság rendszeres időközönként:

| a) | elvégzi a felügyeleti stratégia és terv(ek) felülvizsgálatát annak ellenőrzése érdekében, hogy az eredetileg megcélzott tevékenység, a különböző forrásokból származó adatok/információk felhasználása, a felügyeleti eredmények és az erőforrások elosztása megfelelőek-e, és szükség esetén módosítja a prioritásokat; |
| --- | --- |

a)

elvégzi a felügyeleti stratégia és terv(ek) felülvizsgálatát annak ellenőrzése érdekében, hogy az eredetileg megcélzott tevékenység, a különböző forrásokból származó adatok/információk felhasználása, a felügyeleti eredmények és az erőforrások elosztása megfelelőek-e, és szükség esetén módosítja a prioritásokat;

| b) | szükség esetén módosítja a terv(ek)et, és figyelembe veszi a módosításoknak a felülvizsgálati stratégiára gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén módosítja a terv(ek)et, és figyelembe veszi a módosításoknak a felülvizsgálati stratégiára gyakorolt hatását;

| c) | tagállamát szükség esetén ellátja véleményével és javaslataival a biztonsági keretszabályok esetleges hiányosságainak kiküszöbölése érdekében. |
| --- | --- |

c)

tagállamát szükség esetén ellátja véleményével és javaslataival a biztonsági keretszabályok esetleges hiányosságainak kiküszöbölése érdekében.

Függelék

Ügynökség vagy az il-letékes nemzeti biz-tonsági hatóság

A biztonság-irányítási rendszer teljesít-ményéről gyűjtött releváns információk

A felügyeleti stratégia átfogó céljai, a felügyeleti terv(ek) és azok megvalósítási módjának magyarázata

Általános biztonsági teljesítmény a tagállamban

A biztonsági keretszabályok végrehajtása, előmozdítása és/vagy továbbfejlesztése

Intézkedésekszükségesek?

A biztonsági teljesítmény értékelése

A felügyelet eredményeinek dokumentálása

A felügyelet eredményei

Nincs

Nem

A cselekvési terv(ek) relevanciájának és

eredményes-ségének értékelése

A cselekvési terv(ek) kidolgo-zása és végrehajtása

Van

Meg nem felelés?

A terv(ek) végrehajtása

A felügyeleti stratégia és terv(ek) kidolgozása és a felügyeleti tevé-kenységek koor-dinációja a többi nemzeti biztonsági hatósággal

A kockázati területek azonosítása

Információgyűjtés

és -elemzés

Bármely releváns információ

Vizsgálati jelentések

A vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők éves biztonsági jelentései

A korábbi felügyelet eredményei

Adatok a balesetek-ről/eseményekről

A biztonsági értékelés során gyűjtött információk

A biztonsági keretszabályok hatékonysága

Arányos intézkedés(ek)meghozatala

Igen

A felügyeleti tevékenységek felülvizsgálata

Vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető

A felügyeletet végző nemzeti biztonsági hatóság

---

II. MELLÉKLET

A 8. cikk (2) bekezdésében említett koordinált és közös felügyelet keretrendszere

Az illetékes nemzeti biztonsági hatóságoknak intézkedéseket kell kidolgozniuk a következő elvek és konkrét elemek alapján:

| 1. | Megállapodás arról, hogy mely vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők működése teszi szükségessé a koordinált vagy közös felügyeletet. |
| --- | --- |

1.

Megállapodás arról, hogy mely vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők működése teszi szükségessé a koordinált vagy közös felügyeletet.

| 2. | Megállapodás a közös nyelv(ek)ről és a koordinációs intézkedések céljára felhasznált információk bizalmas kezelésének szintjéről. |
| --- | --- |

2.

Megállapodás a közös nyelv(ek)ről és a koordinációs intézkedések céljára felhasznált információk bizalmas kezelésének szintjéről.

| 3. | Megállapodás az információcsere tárgyát képező információkról és a csere ütemtervéről:






  a) | az 1. pontban azonosított vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó releváns információk cseréje és az értékelési tevékenységeik eredményeinek megosztása; |
| --- | --- | --- |

3.

Megállapodás az információcsere tárgyát képező információkról és a csere ütemtervéről:

a)

az 1. pontban azonosított vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó releváns információk cseréje és az értékelési tevékenységeik eredményeinek megosztása;

| b) | adott esetben a biztonsági engedélyek másolatának rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a biztonsági engedélyek másolatának rendelkezésre bocsátása;

| c) | a kapcsolódó felügyeleti tevékenységek eredményeinek megosztása, ideértve adott esetben a végrehajtási határozatokat és intézkedéseket is; |
| --- | --- |

c)

a kapcsolódó felügyeleti tevékenységek eredményeinek megosztása, ideértve adott esetben a végrehajtási határozatokat és intézkedéseket is;

| d) | az egyes tagállamokban működő, az 1. pontban azonosított vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők biztonsági teljesítményére vonatkozó információk megosztása. |
| --- | --- |

d)

az egyes tagállamokban működő, az 1. pontban azonosított vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők biztonsági teljesítményére vonatkozó információk megosztása.

| 4. | A döntéshozatali kritériumok megosztása:






  a) | az arra vonatkozó információk megosztása, hogy az egyes nemzeti biztonsági hatóságok hogyan teszik célzottá tevékenységüket a felügyeleti terv keretében az egyes vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

4.

A döntéshozatali kritériumok megosztása:

a)

az arra vonatkozó információk megosztása, hogy az egyes nemzeti biztonsági hatóságok hogyan teszik célzottá tevékenységüket a felügyeleti terv keretében az egyes vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozóan;

| b) | párbeszéd kialakítása az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok között a jelentős megfelelési hiányosságok kezelésére javasolt válaszlépésekről. |
| --- | --- |

b)

párbeszéd kialakítása az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok között a jelentős megfelelési hiányosságok kezelésére javasolt válaszlépésekről.

| 5. | A koordináció irányítása:






  a) | a meglévő felügyeleti stratégiák és tervek megosztása; |
| --- | --- | --- |

5.

A koordináció irányítása:

a)

a meglévő felügyeleti stratégiák és tervek megosztása;

| b) | a közös érdekek és/vagy közös problémák meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a közös érdekek és/vagy közös problémák meghatározása;

| c) | egyéni, koordinált vagy közös kezdeményezések hatékony megtervezése oly módon, hogy az ne okozzon szükségtelen kényelmetlenséget a vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek, és hogy ne legyenek átfedések a kezdeményezések között. |
| --- | --- |

c)

egyéni, koordinált vagy közös kezdeményezések hatékony megtervezése oly módon, hogy az ne okozzon szükségtelen kényelmetlenséget a vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek, és hogy ne legyenek átfedések a kezdeményezések között.

| 6. | Megállapodás arról, hogy melyik nemzeti biztonsági hatóság(ok) feladata lesz adott esetben az azon fennmaradó aggályokra irányuló intézkedések nyomon követése, melyek kezelését a felügyelet keretében későbbre halasztották. |
| --- | --- |

6.

Megállapodás arról, hogy melyik nemzeti biztonsági hatóság(ok) feladata lesz adott esetben az azon fennmaradó aggályokra irányuló intézkedések nyomon követése, melyek kezelését a felügyelet keretében későbbre halasztották.

| 7. | Megállapodás arról, hogy mely célterületekre kell összpontosítani a koordinált vagy közös felügyelet keretében:






  a) | az érintett vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó azon fő kockázatok meghatározása, amelyeket a nemzeti biztonsági hatóságok koordináltan vagy közösen fognak kezelni; |
| --- | --- | --- |

7.

Megállapodás arról, hogy mely célterületekre kell összpontosítani a koordinált vagy közös felügyelet keretében:

a)

az érintett vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó azon fő kockázatok meghatározása, amelyeket a nemzeti biztonsági hatóságok koordináltan vagy közösen fognak kezelni;

| b) | adott esetben, jól megalapozott kritériumok alapján megállapodás arról, hogy melyik témában melyik nemzeti biztonsági hatóság fog vezető szerepet betölteni; |
| --- | --- |

b)

adott esetben, jól megalapozott kritériumok alapján megállapodás arról, hogy melyik témában melyik nemzeti biztonsági hatóság fog vezető szerepet betölteni;

| c) | megállapodás arról, hogy adott esetben milyen közös felügyeleti tevékenységeket fognak végezni; |
| --- | --- |

c)

megállapodás arról, hogy adott esetben milyen közös felügyeleti tevékenységeket fognak végezni;

| d) | megállapodás arról, hogy a vasúti társaságokat és a pályahálózat-működtetőket hogyan fogják tájékoztatni a nemzeti biztonsági hatóságok által kidolgozott intézkedésekről és megállapodásokról. |
| --- | --- |

d)

megállapodás arról, hogy a vasúti társaságokat és a pályahálózat-működtetőket hogyan fogják tájékoztatni a nemzeti biztonsági hatóságok által kidolgozott intézkedésekről és megállapodásokról.

| 8. | A bevált gyakorlatok megosztása:






  a) | intézkedések kidolgozása az érintett vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó felügyeleti tevékenységek rendszeres felülvizsgálata és koordinációja céljából; |
| --- | --- | --- |

8.

A bevált gyakorlatok megosztása:

a)

intézkedések kidolgozása az érintett vasúti társaságokra és pályahálózat-működtetőkre vonatkozó felügyeleti tevékenységek rendszeres felülvizsgálata és koordinációja céljából;

| b) | intézkedések kidolgozása az egyes nemzeti biztonsági hatóságok és adott esetben az Ügynökség közötti koordináció és együttműködés hatékonyságának értékelése céljából. |
| --- | --- |

b)

intézkedések kidolgozása az egyes nemzeti biztonsági hatóságok és adott esetben az Ügynökség közötti koordináció és együttműködés hatékonyságának értékelése céljából.

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/762 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2018. március 8.)

az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasútbiztonságról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Vasúti Ügynöksége által 2017. március 9-én a Bizottsághoz benyújtott, ERA-REC-115-REC számú, a megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerek és a felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerek felülvizsgálatáról szóló ajánlásra,

mivel:

| (1) | A közös biztonsági módszerek leírják, hogyan kell értékelni a biztonsági szinteket, a biztonsági célok megvalósítását és az egyéb biztonsági követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(1)

A közös biztonsági módszerek leírják, hogyan kell értékelni a biztonsági szinteket, a biztonsági célok megvalósítását és az egyéb biztonsági követelményeknek való megfelelést.

| (2) | Az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban a közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és – amennyiben észszerűen megvalósítható – folyamatos javítását szem előtt tartva. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban a közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és – amennyiben észszerűen megvalósítható – folyamatos javítását szem előtt tartva.

| (3) | 2016. szeptember 1-jei végrehajtási határozatával (2) a Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban megbízta az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) az 1158/2010/EU (3), az 1169/2010/EU (4) és az 1077/2012/EU (5) bizottsági rendelet felülvizsgálatával. A Bizottság megbízását teljesítve az Ügynökség 2017. március 9-én kiadta ajánlását, amelyhez csatolta a nemzeti biztonsági hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a felhasználókkal folytatott konzultáció eredményeiről szóló jelentést, valamint az új közös biztonsági módszerekre vonatkozó hatásvizsgálati jelentést. A Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban megvizsgálta az Ügynökség által adott ajánlást, annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a megbízatás. |
| --- | --- |

(3)

2016. szeptember 1-jei végrehajtási határozatával (2) a Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban megbízta az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) az 1158/2010/EU (3), az 1169/2010/EU (4) és az 1077/2012/EU (5) bizottsági rendelet felülvizsgálatával. A Bizottság megbízását teljesítve az Ügynökség 2017. március 9-én kiadta ajánlását, amelyhez csatolta a nemzeti biztonsági hatóságokkal, a szociális partnerekkel és a felhasználókkal folytatott konzultáció eredményeiről szóló jelentést, valamint az új közös biztonsági módszerekre vonatkozó hatásvizsgálati jelentést. A Bizottság az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban megvizsgálta az Ügynökség által adott ajánlást, annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a megbízatás.

| (4) | A biztonságirányítási rendszer célja annak garantálása, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságos módon valósítsák meg üzleti céljaikat. A biztonságirányítási rendszert gyakran integrálják más igazgatási rendszerekkel a szervezet általános teljesítményének növelése és a költségek csökkentése, valamint annak érdekében, hogy a szervezet valamennyi szintje közös erőfeszítéseket tegyen. E célból az ISO magas szintű szerkezetének (High Level Structure, HLS) (6) egységes keretrendszere szolgál a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó, az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében említett követelmények funkcionális csoportosítására. Ez a keretrendszer megkönnyíti továbbá a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők számára a folyamatalapú megközelítés megértését és alkalmazását a biztonságirányítási rendszer kidolgozása, végrehajtása, fenntartása és folyamatos fejlesztése során. |
| --- | --- |

(4)

A biztonságirányítási rendszer célja annak garantálása, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságos módon valósítsák meg üzleti céljaikat. A biztonságirányítási rendszert gyakran integrálják más igazgatási rendszerekkel a szervezet általános teljesítményének növelése és a költségek csökkentése, valamint annak érdekében, hogy a szervezet valamennyi szintje közös erőfeszítéseket tegyen. E célból az ISO magas szintű szerkezetének (High Level Structure, HLS) (6) egységes keretrendszere szolgál a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó, az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében említett követelmények funkcionális csoportosítására. Ez a keretrendszer megkönnyíti továbbá a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők számára a folyamatalapú megközelítés megértését és alkalmazását a biztonságirányítási rendszer kidolgozása, végrehajtása, fenntartása és folyamatos fejlesztése során.

| (5) | Miután megszerezte az egységes biztonsági tanúsítványt vagy a biztonsági engedélyt, a kérelmezőnek továbbra is az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében említetteknek megfelelően kell használnia biztonságirányítási rendszerét. |
| --- | --- |

(5)

Miután megszerezte az egységes biztonsági tanúsítványt vagy a biztonsági engedélyt, a kérelmezőnek továbbra is az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében említetteknek megfelelően kell használnia biztonságirányítási rendszerét.

| (6) | Az emberi viselkedés központi szerepet játszik a vasút biztonságos és hatékony üzemeltetésében. Amennyiben úgy ítélik meg, hogy egy balesethez vagy váratlan eseményhez az emberi viselkedés is hozzájárult, előfordulhat, hogy szervezeti tényezők (például a munkaterhelés vagy a munkakörök kialakítása) is befolyásolták az adott viselkedést, és ezzel teljesítménycsökkenést okoztak vagy súlyosbították a baleset vagy váratlan esemény következményeit. Ezért alapvető fontosságú, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők szisztematikus megközelítést alkalmazzanak a biztonságirányítási rendszeren belül az emberi teljesítmény támogatására, valamint az emberi és szervezeti tényezők kezelésére. |
| --- | --- |

(6)

Az emberi viselkedés központi szerepet játszik a vasút biztonságos és hatékony üzemeltetésében. Amennyiben úgy ítélik meg, hogy egy balesethez vagy váratlan eseményhez az emberi viselkedés is hozzájárult, előfordulhat, hogy szervezeti tényezők (például a munkaterhelés vagy a munkakörök kialakítása) is befolyásolták az adott viselkedést, és ezzel teljesítménycsökkenést okoztak vagy súlyosbították a baleset vagy váratlan esemény következményeit. Ezért alapvető fontosságú, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők szisztematikus megközelítést alkalmazzanak a biztonságirányítási rendszeren belül az emberi teljesítmény támogatására, valamint az emberi és szervezeti tényezők kezelésére.

| (7) | A biztonság kérdésének egy szervezeten belüli megítélése, értékelése és rangsorolása jól tükrözi a biztonság iránti valós elkötelezettséget a szervezet valamennyi szintjén. Ezért az is fontos, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők azonosítsák a pozitív biztonsági kultúra kialakítására alkalmas fellépéseket és magatartásformákat, és biztonságirányítási rendszerük révén előmozdítsák a kölcsönös bizalom, megbízhatóság és tanulás kultúráját, amelyben a személyzet tagjait arra ösztönzik, hogy járuljanak hozzá a biztonság továbbfejlesztéséhez a veszélyes események jelentése és a biztonsággal kapcsolatos információk megosztása révén. |
| --- | --- |

(7)

A biztonság kérdésének egy szervezeten belüli megítélése, értékelése és rangsorolása jól tükrözi a biztonság iránti valós elkötelezettséget a szervezet valamennyi szintjén. Ezért az is fontos, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők azonosítsák a pozitív biztonsági kultúra kialakítására alkalmas fellépéseket és magatartásformákat, és biztonságirányítási rendszerük révén előmozdítsák a kölcsönös bizalom, megbízhatóság és tanulás kultúráját, amelyben a személyzet tagjait arra ösztönzik, hogy járuljanak hozzá a biztonság továbbfejlesztéséhez a veszélyes események jelentése és a biztonsággal kapcsolatos információk megosztása révén.

| (8) | A biztonságirányítási rendszer keretében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a 89/391/EGK tanácsi irányelv (7) és annak vonatkozó egyedi irányelvei teljes mértékben alkalmazandók a vasutak építésével, üzemeltetésével és karbantartásával foglalkozó munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére. Mindez nem jelent további kötelezettségeket vagy feladatokat a kibocsátó hatóság számára annak ellenőrzésén kívül, hogy az egységes biztonsági tanúsítványt vagy a biztonsági engedélyt igénylő kérelmező figyelembe vette-e az egészségi és biztonsági kockázatokat. A 89/391/EGK irányelvnek való megfelelés ellenőrzésével a tagállamok által kijelölt más illetékes hatóságokat is meg lehet bízni. |
| --- | --- |

(8)

A biztonságirányítási rendszer keretében figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a 89/391/EGK tanácsi irányelv (7) és annak vonatkozó egyedi irányelvei teljes mértékben alkalmazandók a vasutak építésével, üzemeltetésével és karbantartásával foglalkozó munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére. Mindez nem jelent további kötelezettségeket vagy feladatokat a kibocsátó hatóság számára annak ellenőrzésén kívül, hogy az egységes biztonsági tanúsítványt vagy a biztonsági engedélyt igénylő kérelmező figyelembe vette-e az egészségi és biztonsági kockázatokat. A 89/391/EGK irányelvnek való megfelelés ellenőrzésével a tagállamok által kijelölt más illetékes hatóságokat is meg lehet bízni.

| (9) | A biztonságirányítási rendszer keretében adott esetben tekintettel kell lenni a veszélyes áruk vasúti szállításából adódó esetleges további kockázatokra, és így figyelembe kell venni a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) is. |
| --- | --- |

(9)

A biztonságirányítási rendszer keretében adott esetben tekintettel kell lenni a veszélyes áruk vasúti szállításából adódó esetleges további kockázatokra, és így figyelembe kell venni a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) is.

| (10) | Az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU rendelet elavulttá válik, ezért ezzel a rendelettel kell felváltani őket. |
| --- | --- |

(10)

Az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU rendelet elavulttá válik, ezért ezzel a rendelettel kell felváltani őket.

| (11) | A biztonsági tanúsítványok tekintetében az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (15) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén előírhatja a biztonsági tanúsítványok felülvizsgálatát. Az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke és az e rendelet által bevezetett módosítások – bár relevánsak és fontosak – nem tekinthetők jelentősnek. Ezért az 1158/2010/EU rendeletet kell alkalmazni a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban kibocsátott biztonsági tanúsítványokra azok lejárati dátumáig. Ugyanezen okból el kell halasztani az 1158/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezését azon időszak utolsó napjáig, amelynek során a nemzeti biztonsági hatóságok felügyelet céljából továbbra is alkalmazhatják az említett rendeletet. Ezenkívül az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban a meglévő biztonsági tanúsítványokra továbbra is az 1158/2010/EU rendelet alapját képező 2004/49/EK irányelv vonatkozik. |
| --- | --- |

(11)

A biztonsági tanúsítványok tekintetében az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (15) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén előírhatja a biztonsági tanúsítványok felülvizsgálatát. Az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke és az e rendelet által bevezetett módosítások – bár relevánsak és fontosak – nem tekinthetők jelentősnek. Ezért az 1158/2010/EU rendeletet kell alkalmazni a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) összhangban kibocsátott biztonsági tanúsítványokra azok lejárati dátumáig. Ugyanezen okból el kell halasztani az 1158/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezését azon időszak utolsó napjáig, amelynek során a nemzeti biztonsági hatóságok felügyelet céljából továbbra is alkalmazhatják az említett rendeletet. Ezenkívül az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban a meglévő biztonsági tanúsítványokra továbbra is az 1158/2010/EU rendelet alapját képező 2004/49/EK irányelv vonatkozik.

| (12) | A biztonsági engedélyek tekintetében az (EU) 2016/798 irányelv 12. cikkének (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén előírhatja a biztonsági engedélyek felülvizsgálatát. Az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke és az e rendelet által bevezetett módosítások – bár relevánsak és fontosak – nem tekinthetők jelentősnek. Ezért az 1169/2010/EU rendeletet kell alkalmazni a 2004/49/EK irányelvvel összhangban kibocsátott biztonsági engedélyekre azok lejárati dátumáig. Ugyanezen okból el kell halasztani az 1169/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezését azon időszak utolsó napjáig, amelynek során a nemzeti biztonsági hatóságok felügyelet céljából továbbra is alkalmazhatják az említett rendeletet, |
| --- | --- |

(12)

A biztonsági engedélyek tekintetében az (EU) 2016/798 irányelv 12. cikkének (2) bekezdéséből az következik, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén előírhatja a biztonsági engedélyek felülvizsgálatát. Az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke és az e rendelet által bevezetett módosítások – bár relevánsak és fontosak – nem tekinthetők jelentősnek. Ezért az 1169/2010/EU rendeletet kell alkalmazni a 2004/49/EK irányelvvel összhangban kibocsátott biztonsági engedélyekre azok lejárati dátumáig. Ugyanezen okból el kell halasztani az 1169/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezését azon időszak utolsó napjáig, amelynek során a nemzeti biztonsági hatóságok felügyelet céljából továbbra is alkalmazhatják az említett rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a vasúti vállalkozások és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszereinek követelményeire vonatkozó, az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett közös biztonsági módszereket határozza meg.

(2)   Ezt a rendeletet az (EU) 2016/798 irányelv alapján kiadott egységes biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek vonatkozásában kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározás

E rendelet alkalmazásában a „biztonsági tanúsító szerv” az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításáért felelős szerv, amely vagy az Ügynökség, vagy egy nemzeti biztonsági hatóság lehet.

3. cikk

A vasúti társaságok biztonságirányítási rendszerére vonatkozó követelmények

A vasúti társaságoknak az I. mellékletben foglalt követelményekkel összhangban kell létrehozniuk biztonságirányítási rendszerüket.

A biztonságirányítási rendszerek e követelményeit kell alkalmazni az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkében említett egységes biztonsági tanúsítványok vonatkozásában a kérelmek elbírálása és a felügyelet céljából.

4. cikk

A pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerére vonatkozó követelmények

A pályahálózat-működtetőknek a II. mellékletben foglalt követelményekkel összhangban kell létrehozniuk biztonságirányítási rendszerüket.

A biztonságirányítási rendszerek e követelményeit kell alkalmazni az (EU) 2016/798 irányelv 12. cikkében említett biztonsági engedélyek vonatkozásában a kérelmek elbírálása és a felügyelet céljából.

5. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU rendelet 2025. június 16-tól hatályát veszti.

6. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2019. június 16-tól kell alkalmazni azon tagállamokban, amelyek nem küldtek az Ügynökség és a Bizottság részére az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítést. Ezt a rendeletet 2020. június 16-tól valamennyi tagállamban alkalmazni kell.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 138., 2016.5.26., 102. o.

1

(2)  A Bizottság végrehajtási határozata (2016. szeptember 1.) a megfelelőségértékelésre szolgáló közös biztonsági módszerek és a felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszer felülvizsgálata céljából az Európai Unió Vasúti Ügynökségének adott megbízásról és a C(2014) 1649 final végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (C(2016) 5504 final).

2

(3)  A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

3

(4)  A Bizottság 1169/2010/EU rendelete (2010. december 10.) a vasútbiztonsági engedély megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés teljesítésének értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 327., 2010.12.11., 13. o.).

4

(5)  A Bizottság 1077/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a nemzeti biztonsági hatóságok által a biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követő felügyelet céljára alkalmazandó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 3. o.).

5

(6)  ISO/IEC direktívák, 1. rész, 2016. évi konszolidált kiegészítés, SL melléklet, 2. függelék.

6

(7)  A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

9

---

I. MELLÉKLET

A vasúti társaságok biztonságirányítási rendszerére vonatkozó követelmények

1.   SZERVEZETI KÖRNYEZET

1.1.   
  A szervezet köteles:

| a) | leírni tevékenységének jellegét, mértékét és szolgáltatási területét; |
| --- | --- |

a)

leírni tevékenységének jellegét, mértékét és szolgáltatási területét;

| b) | azonosítani a vasúti tevékenységei által jelentett súlyos biztonsági kockázatokat, függetlenül attól, hogy a tevékenységet maga a szervezet vagy az ellenőrzése alatt álló alvállalkozók, partnerek vagy beszállítók végzik; |
| --- | --- |

b)

azonosítani a vasúti tevékenységei által jelentett súlyos biztonsági kockázatokat, függetlenül attól, hogy a tevékenységet maga a szervezet vagy az ellenőrzése alatt álló alvállalkozók, partnerek vagy beszállítók végzik;

| c) | azonosítani a biztonságirányítási rendszer szempontjából lényeges érdekelt feleket (pl. szabályozó szerveket, hatóságokat, pályahálózat-működtetőket, alvállalkozókat, beszállítókat, partnereket), beleértve a vasúti rendszeren kívüli feleket is; |
| --- | --- |

c)

azonosítani a biztonságirányítási rendszer szempontjából lényeges érdekelt feleket (pl. szabályozó szerveket, hatóságokat, pályahálózat-működtetőket, alvállalkozókat, beszállítókat, partnereket), beleértve a vasúti rendszeren kívüli feleket is;

| d) | azonosítani a c) pontban említett érdekelt felekre vonatkozó, biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb jellegű követelményeket és fenntartani azokat; |
| --- | --- |

d)

azonosítani a c) pontban említett érdekelt felekre vonatkozó, biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb jellegű követelményeket és fenntartani azokat;

| e) | biztosítani, hogy a d) pontban említett követelményeket figyelembe vegyék a biztonságirányítási rendszer kialakítása, végrehajtása és fenntartása során; |
| --- | --- |

e)

biztosítani, hogy a d) pontban említett követelményeket figyelembe vegyék a biztonságirányítási rendszer kialakítása, végrehajtása és fenntartása során;

| f) | leírni a biztonságirányítási rendszer hatályát, feltüntetve azt is, hogy az üzleti tevékenység mely része tartozik a hatálya alá és mely része nem, figyelembe véve a d) pontban említett követelményeket. |
| --- | --- |

f)

leírni a biztonságirányítási rendszer hatályát, feltüntetve azt is, hogy az üzleti tevékenység mely része tartozik a hatálya alá és mely része nem, figyelembe véve a d) pontban említett követelményeket.

2.   VEZETŐI KÉSZSÉGEK

2.1.   Vezetői készségek és elkötelezettség

2.1.1.   A felső vezetésnek az alábbiak révén bizonyítania kell vezetői készségeit és elkötelezettségét a biztonságirányítási rendszer fejlesztése, megvalósítása, karbantartása és folyamatos továbbfejlesztése terén:

| a) | az általános elszámoltathatóság és felelősség vállalása a biztonság vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az általános elszámoltathatóság és felelősség vállalása a biztonság vonatkozásában;

| b) | a szervezeten belüli különböző vezetői szintek biztonság iránti elkötelezettségének biztosítása a tevékenységeik, valamint a személyzettel és az alvállalkozókkal való kapcsolataik révén; |
| --- | --- |

b)

a szervezeten belüli különböző vezetői szintek biztonság iránti elkötelezettségének biztosítása a tevékenységeik, valamint a személyzettel és az alvállalkozókkal való kapcsolataik révén;

| c) | a biztonsági politika és a biztonsági célkitűzések meghatározásának, megértésének és a szervezet stratégiai irányításával való összeegyeztethetőségének biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági politika és a biztonsági célkitűzések meghatározásának, megértésének és a szervezet stratégiai irányításával való összeegyeztethetőségének biztosítása;

| d) | gondoskodás a biztonságirányítási rendszer követelményeinek a szervezet üzleti folyamataiba való integrálásáról; |
| --- | --- |

d)

gondoskodás a biztonságirányítási rendszer követelményeinek a szervezet üzleti folyamataiba való integrálásáról;

| e) | a biztonságirányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állásának biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a biztonságirányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állásának biztosítása;

| f) | annak biztosítása, hogy a biztonságirányítási rendszer hatékonyan működik a szervezet által jelentett biztonsági kockázatok ellenőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a biztonságirányítási rendszer hatékonyan működik a szervezet által jelentett biztonsági kockázatok ellenőrzése szempontjából;

| g) | a személyzet ösztönzése arra, hogy támogassák a biztonságirányítási rendszer követelményeinek való megfelelést; |
| --- | --- |

g)

a személyzet ösztönzése arra, hogy támogassák a biztonságirányítási rendszer követelményeinek való megfelelést;

| h) | a biztonságirányítási rendszer folyamatos javításának előmozdítása; |
| --- | --- |

h)

a biztonságirányítási rendszer folyamatos javításának előmozdítása;

| i) | annak biztosítása, hogy a szervezet üzleti kockázatainak azonosítása és kezelése során figyelembe vegyék a biztonság szempontját, valamint annak kifejtése, hogy a biztonsági és egyéb üzleti célok közötti ellentmondásokat miként fogják azonosítani és megoldani; |
| --- | --- |

i)

annak biztosítása, hogy a szervezet üzleti kockázatainak azonosítása és kezelése során figyelembe vegyék a biztonság szempontját, valamint annak kifejtése, hogy a biztonsági és egyéb üzleti célok közötti ellentmondásokat miként fogják azonosítani és megoldani;

| j) | pozitív biztonsági kultúra kialakításának elősegítése. |
| --- | --- |

j)

pozitív biztonsági kultúra kialakításának elősegítése.

2.2.   Biztonsági politika

2.2.1.   A felső vezetésnek össze kell állítania a szervezet biztonsági politikáját bemutató dokumentumot, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | összhangban kell lennie a szervezet vasúti tevékenységének jellegével és mértékével; |
| --- | --- |

a)

összhangban kell lennie a szervezet vasúti tevékenységének jellegével és mértékével;

| b) | a szervezet vezérigazgatójának (vagy a felső vezetés képviselőjének) jóvá kell hagynia a dokumentumot; |
| --- | --- |

b)

a szervezet vezérigazgatójának (vagy a felső vezetés képviselőjének) jóvá kell hagynia a dokumentumot;

| c) | aktív végrehajtás tárgyát kell képeznie, továbbá a személyzet valamennyi tagjának tájékoztatást kell kapnia róla és hozzáférést kell kapnia hozzá. |
| --- | --- |

c)

aktív végrehajtás tárgyát kell képeznie, továbbá a személyzet valamennyi tagjának tájékoztatást kell kapnia róla és hozzáférést kell kapnia hozzá.

2.2.2.   A biztonsági politikára a következő követelmények vonatkoznak

| a) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonsággal kapcsolatos valamennyi jogi és egyéb követelménynek való megfelelésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonsággal kapcsolatos valamennyi jogi és egyéb követelménynek való megfelelésre vonatkozóan;

| b) | keretrendszert kell biztosítania a biztonsági célkitűzések meghatározásához és a szervezet biztonsági teljesítményének e célkitűzések alapján történő értékeléséhez; |
| --- | --- |

b)

keretrendszert kell biztosítania a biztonsági célkitűzések meghatározásához és a szervezet biztonsági teljesítményének e célkitűzések alapján történő értékeléséhez;

| c) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia mind a szervezet saját tevékenységéből fakadó, mind a mások által okozott biztonsági kockázatok ellenőrzésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia mind a szervezet saját tevékenységéből fakadó, mind a mások által okozott biztonsági kockázatok ellenőrzésére vonatkozóan;

| d) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonságirányítási rendszer folyamatos fejlesztésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonságirányítási rendszer folyamatos fejlesztésére vonatkozóan;

| e) | az üzleti stratégiával és a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésével összhangban kell fenntartani. |
| --- | --- |

e)

az üzleti stratégiával és a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésével összhangban kell fenntartani.

2.3.   Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások

2.3.1.   A biztonságot befolyásoló szerepet betöltő személyzet (beleértve a vezetőséget és a biztonsági feladatok ellátásában részt vevő egyéb személyzetet is) felelősségi köreit, beszámolási kötelezettségeit és felhatalmazásait a szervezet minden szintjén meg kell határozni, dokumentálni kell, hozzá kell rendelni a személyzethez és közölni kell a személyzettel.

2.3.2.   A szervezetnek gondoskodnia kell arról, hogy a biztonsággal kapcsolatos feladatokat érintő felelősségi körrel megbízott személyzet rendelkezzen az ahhoz szükséges felhatalmazással, kompetenciával és erőforrásokkal, hogy feladatait más üzleti funkciók tevékenységeinek hátrányos befolyásától mentesen elláthassa.

2.3.3.   A biztonsággal kapcsolatos feladatokat érintő felelősségi köröknek a személyzethez való hozzárendelését dokumentálni kell és közölni kell az érintett személyzettel, akiknek el kell fogadniuk és meg kell érteniük azt.

2.3.4.   A szervezetnek rögzítenie kell a 2.3.1. szakaszban említett szerepek kiosztását a szervezeten belüli és adott esetben a szervezeten kívüli üzleti funkciók között (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók).

2.4.   A személyzettel és más felekkel folytatott egyeztetés

2.4.1.   Adott esetben egyeztetést kell folytatni a személyzettel, képviselőikkel és a külső érdekelt felekkel a biztonságirányítási rendszer fejlesztéséről, fenntartásáról és javításáról a rendszernek a hatáskörükbe tartozó vonatkozó részei tekintetében, beleértve az üzemeltetési eljárások biztonsági szempontjait is.

2.4.2.   A szervezetnek elő kell segítenie a személyzettel való egyeztetést azáltal, hogy módszereket és eszközöket biztosít a személyzet bevonásához, a személyzeti vélemények rögzítéséhez és a személyzeti véleményre való visszajelzés megfogalmazásához.

3.   TERVEZÉS

3.1.   A kockázatok kezelését célzó intézkedések

3.1.1.   Kockázatértékelés

3.1.1.1.   A szervezet köteles:

| a) | azonosítani és elemezni a szervezet által végzett tevékenység jellege, mértéke és a szervezet szolgáltatási területe vonatkozásában releváns valamennyi üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatot. E kockázatoknak magukban kell foglalniuk az emberi és a szervezeti tényezőkből, így például a munkaterhelésből, a munkakörök kialakításából, a fáradtságból és az eljárások megfelelőségéből, valamint az egyéb érdekelt felek tevékenységéből fakadó kockázatokat is (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

a)

azonosítani és elemezni a szervezet által végzett tevékenység jellege, mértéke és a szervezet szolgáltatási területe vonatkozásában releváns valamennyi üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatot. E kockázatoknak magukban kell foglalniuk az emberi és a szervezeti tényezőkből, így például a munkaterhelésből, a munkakörök kialakításából, a fáradtságból és az eljárások megfelelőségéből, valamint az egyéb érdekelt felek tevékenységéből fakadó kockázatokat is (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| b) | megfelelő kockázatértékelési módszerek alkalmazásával értékelni az a) pontban említett kockázatokat; |
| --- | --- |

b)

megfelelő kockázatértékelési módszerek alkalmazásával értékelni az a) pontban említett kockázatokat;

| c) | biztonsági intézkedéseket kidolgozni és bevezetni a kapcsolódó felelősségi körök meghatározásával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások); |
| --- | --- |

c)

biztonsági intézkedéseket kidolgozni és bevezetni a kapcsolódó felelősségi körök meghatározásával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások);

| d) | kialakítani egy rendszert a biztonsági intézkedések hatékonyságának nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

d)

kialakítani egy rendszert a biztonsági intézkedések hatékonyságának nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| e) | elismerni annak szükségességét, hogy adott esetben együtt kell működni más érdekelt felekkel (például vasúti társaságokkal, pályahálózat-működtetőkkel, gyártókkal, karbantartási vállalkozókkal, a karbantartásért felelős szervezetekkel, a vasúti járművek üzembentartóival, szolgáltatókkal és a beszerző egységgel) a közös kockázatok és a megfelelő biztonsági intézkedések bevezetése terén; |
| --- | --- |

e)

elismerni annak szükségességét, hogy adott esetben együtt kell működni más érdekelt felekkel (például vasúti társaságokkal, pályahálózat-működtetőkkel, gyártókkal, karbantartási vállalkozókkal, a karbantartásért felelős szervezetekkel, a vasúti járművek üzembentartóival, szolgáltatókkal és a beszerző egységgel) a közös kockázatok és a megfelelő biztonsági intézkedések bevezetése terén;

| f) | tájékoztatni a személyzetet és az érintett külső feleket a kockázatokról (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció). |
| --- | --- |

f)

tájékoztatni a személyzetet és az érintett külső feleket a kockázatokról (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció).

3.1.1.2.   A kockázatértékelés során a szervezetnek figyelembe kell vennie az alkalmazandó jogszabályoknak, különösen a 89/391/EGK irányelvnek megfelelő biztonságos munkahelyi környezet meghatározásának, biztosításának és fenntartásának szükségességét.

3.1.2.   A változtatások megtervezése

3.1.2.1.   A változtatások végrehajtása előtt (lásd: 5.4. Változásmenedzsment) a szervezetnek a 402/2013/EU rendeletben (1) meghatározott kockázatkezelési eljárással összhangban azonosítania kell a lehetséges biztonsági kockázatokat és a megfelelő biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés), beleértve a magából a változtatásból adódó biztonsági kockázatokat is.

3.2.   Biztonsági célkitűzések és tervezés

3.2.1.   A szervezetnek a releváns szinteken a releváns funkciókra vonatkozóan biztonsági célkitűzéseket kell meghatároznia annak érdekében, hogy fenntartsa és – amennyiben észszerűen megvalósítható – javítsa biztonsági teljesítményét.

3.2.2.   A biztonsági célkitűzésekre a következő követelmények vonatkoznak:

| a) | összhangban kell lenniük a biztonsági politikával és a szervezet stratégiai célkitűzéseivel (adott esetben); |
| --- | --- |

a)

összhangban kell lenniük a biztonsági politikával és a szervezet stratégiai célkitűzéseivel (adott esetben);

| b) | kapcsolódniuk kell a szervezet biztonsági teljesítményét befolyásoló kiemelkedő kockázatokhoz; |
| --- | --- |

b)

kapcsolódniuk kell a szervezet biztonsági teljesítményét befolyásoló kiemelkedő kockázatokhoz;

| c) | mérhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

mérhetőnek kell lenniük;

| d) | figyelembe kell venniük az alkalmazandó jogi és egyéb követelményeket; |
| --- | --- |

d)

figyelembe kell venniük az alkalmazandó jogi és egyéb követelményeket;

| e) | az eredmények tekintetében felül kell vizsgálni és adott esetben módosítani kell őket; |
| --- | --- |

e)

az eredmények tekintetében felül kell vizsgálni és adott esetben módosítani kell őket;

| f) | tájékoztatást kell nyújtani róluk. |
| --- | --- |

f)

tájékoztatást kell nyújtani róluk.

3.2.3.   A szervezetnek terv(ek)et kell készítenie, amely(ek)ben ismerteti, hogy miként fogja elérni biztonsági célkitűzéseit.

3.2.4.   A szervezetnek stratégiát és terv(ek)et kell összeállítania a biztonsági célkitűzések teljesítésének nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés).

4.   TÁMOGATÁS

4.1.   Erőforrások

4.1.1.   A szervezetnek rendelkezésre kell bocsátania a biztonságirányítási rendszer létrehozásához, végrehajtásához, fenntartásához és folyamatos fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat, beleértve a kompetens személyzetet, valamint a hatékony és jól használható eszközöket.

4.2.   Kompetencia

4.2.1.   A szervezet kompetenciakezelési rendszerének biztosítania kell, hogy a biztonságot befolyásoló szerepet betöltő személyzet rendelkezzen a felelősségi körébe tartozó, biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges kompetenciával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások). A kompetenciakezelési rendszernek legalább a következőket kell magában foglalnia:

| a) | a biztonsággal kapcsolatos feladatokhoz szükséges kompetenciák meghatározása (beleértve a tudást, a készségeket, a nem szakmai magatartásformákat és az attitűdöket); |
| --- | --- |

a)

a biztonsággal kapcsolatos feladatokhoz szükséges kompetenciák meghatározása (beleértve a tudást, a készségeket, a nem szakmai magatartásformákat és az attitűdöket);

| b) | kiválasztási elvek (a szükséges alapvégzettség szintje, pszichológiai alkalmasság és fizikai erőnlét); |
| --- | --- |

b)

kiválasztási elvek (a szükséges alapvégzettség szintje, pszichológiai alkalmasság és fizikai erőnlét);

| c) | alapképzés, szakmai tapasztalat és képesítés; |
| --- | --- |

c)

alapképzés, szakmai tapasztalat és képesítés;

| d) | folyamatos képzés és a meglévő kompetenciák rendszeres frissítése; |
| --- | --- |

d)

folyamatos képzés és a meglévő kompetenciák rendszeres frissítése;

| e) | a képesítések és készségek folyamatos fenntartásának biztosítása érdekében a kompetenciák rendszeres értékelése, valamint a pszichológiai és fizikai alkalmasság rendszeres ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

a képesítések és készségek folyamatos fenntartásának biztosítása érdekében a kompetenciák rendszeres értékelése, valamint a pszichológiai és fizikai alkalmasság rendszeres ellenőrzése;

| f) | a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében speciális képzés a biztonságirányítási rendszer vonatkozó részeiről. |
| --- | --- |

f)

a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében speciális képzés a biztonságirányítási rendszer vonatkozó részeiről.

4.2.2.   A szervezetnek a 4.2.1. szakasz c), d) és f) pontjának megfelelő képzési programot kell biztosítania a biztonsággal kapcsolatos feladatokat ellátó személyzet számára, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | a képzési programot a személyzet azonosított kompetenciakövetelményeinek és egyéni igényeinek megfelelően hajtják végre; |
| --- | --- |

a)

a képzési programot a személyzet azonosított kompetenciakövetelményeinek és egyéni igényeinek megfelelően hajtják végre;

| b) | adott esetben a képzés biztosítja, hogy a személyzet minden üzemeltetési feltétel (rendes, korlátozott és vészhelyzeti) mellett el tudja látni a feladatát; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a képzés biztosítja, hogy a személyzet minden üzemeltetési feltétel (rendes, korlátozott és vészhelyzeti) mellett el tudja látni a feladatát;

| c) | a képzés időtartama és a szinten tartó képzés gyakorisága a képzési célok szempontjából megfelelő; |
| --- | --- |

c)

a képzés időtartama és a szinten tartó képzés gyakorisága a képzési célok szempontjából megfelelő;

| d) | a személyzet valamennyi tagjára vonatkozóan nyilvántartás készül (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

a személyzet valamennyi tagjára vonatkozóan nyilvántartás készül (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| e) | a képzési programot rendszeresen felülvizsgálják és ellenőrzik (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés) és szükség esetén módosítják (lásd: 5.4. Változásmenedzsment). |
| --- | --- |

e)

a képzési programot rendszeresen felülvizsgálják és ellenőrzik (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés) és szükség esetén módosítják (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

4.2.3.   A balesetet/váratlan eseményt vagy hosszabb távollétet követően a munkába visszatérő személyzet számára a visszatérést segítő intézkedésekről kell gondoskodni, beleértve szükség esetén a további képzés biztosítását is.

4.3.   Tudatosság

4.3.1.   A felső vezetésnek biztosítania kell, hogy a felső vezetésnek és a személyzetnek a biztonságot befolyásoló szerepet betöltő tagjai tudatában legyenek tevékenységük jelentőségének, fontosságának és következményeinek, valamint annak, hogy miként járulnak hozzá a biztonságirányítási rendszer helyes alkalmazásához és hatékonyságához, ideértve a biztonsági célkitűzések elérését is (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés).

4.4.   Tájékoztatás és kommunikáció

4.4.1.   A szervezetnek megfelelő kommunikációs csatornákat kell meghatároznia annak biztosítása érdekében, hogy a szervezet különböző szintjei, valamint a külső érdekelt felek – többek között az alvállalkozók, a partnerek és a beszállítók – a biztonsággal kapcsolatos információk tekintetében információcserét folytathassanak.

4.4.2.   Annak biztosítása érdekében, hogy a biztonsággal kapcsolatos információk elérjenek a döntéshozókhoz, a szervezetnek gondoskodnia kell a biztonsággal kapcsolatos információk azonosításáról, fogadásáról, feldolgozásáról, előállításáról és terjesztéséről.

4.4.3.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy a biztonsággal kapcsolatos információk:

| a) | relevánsak, teljesek és a megcélzott felhasználók számára érthetőek legyenek; |
| --- | --- |

a)

relevánsak, teljesek és a megcélzott felhasználók számára érthetőek legyenek;

| b) | érvényesek legyenek; |
| --- | --- |

b)

érvényesek legyenek;

| c) | pontosak legyenek; |
| --- | --- |

c)

pontosak legyenek;

| d) | konzisztensek legyenek; |
| --- | --- |

d)

konzisztensek legyenek;

| e) | ellenőrzöttek legyenek (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

ellenőrzöttek legyenek (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| f) | közzététele azelőtt megtörténjen, hogy az információk hatást váltanának ki; |
| --- | --- |

f)

közzététele azelőtt megtörténjen, hogy az információk hatást váltanának ki;

| g) | rendben megérkezzenek a címzetthez és érthetőek legyenek. |
| --- | --- |

g)

rendben megérkezzenek a címzetthez és érthetőek legyenek.

4.5.   Dokumentált információk

4.5.1.   A biztonságirányítási rendszer dokumentációja

4.5.1.1.   A biztonságirányítási rendszer leírásának a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a vasúti tevékenységek biztonságához kapcsolódó folyamatok és tevékenységek azonosítása és leírása, ideértve a biztonsággal kapcsolatos feladatokat és a kapcsolódó felelősségi köröket is (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások); |
| --- | --- |

a)

a vasúti tevékenységek biztonságához kapcsolódó folyamatok és tevékenységek azonosítása és leírása, ideértve a biztonsággal kapcsolatos feladatokat és a kapcsolódó felelősségi köröket is (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások);

| b) | az említett folyamatok közötti kölcsönhatások; |
| --- | --- |

b)

az említett folyamatok közötti kölcsönhatások;

| c) | a folyamatok végrehajtását leíró eljárások vagy egyéb dokumentumok; |
| --- | --- |

c)

a folyamatok végrehajtását leíró eljárások vagy egyéb dokumentumok;

| d) | az alvállalkozók, partnerek és beszállítók azonosítása az általuk nyújtott szolgáltatások típusának és mértékének leírásával; |
| --- | --- |

d)

az alvállalkozók, partnerek és beszállítók azonosítása az általuk nyújtott szolgáltatások típusának és mértékének leírásával;

| e) | a szervezet és a d) pontban meghatározott egyéb felek között létrejött, a szervezettel és az alvállalkozók alkalmazásával kapcsolatos biztonsági kockázatok ellenőrzéséhez szükséges szerződéses és egyéb üzleti megállapodások azonosítása; |
| --- | --- |

e)

a szervezet és a d) pontban meghatározott egyéb felek között létrejött, a szervezettel és az alvállalkozók alkalmazásával kapcsolatos biztonsági kockázatok ellenőrzéséhez szükséges szerződéses és egyéb üzleti megállapodások azonosítása;

| f) | hivatkozás az e rendelet által előírt dokumentált információkra. |
| --- | --- |

f)

hivatkozás az e rendelet által előírt dokumentált információkra.

4.5.1.2.   A szervezetnek az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke (6) bekezdésével összhangban gondoskodnia kell az alábbi elemeket tartalmazó éves biztonsági jelentésnek az illetékes nemzeti biztonsági hatósághoz (vagy hatóságokhoz) való benyújtásáról:

| a) | a 402/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a biztonsággal kapcsolatos változtatások jelentőségi szintjére vonatkozó döntések összegzése, beleértve a jelentős változtatások áttekintését is; |
| --- | --- |

a)

a 402/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a biztonsággal kapcsolatos változtatások jelentőségi szintjére vonatkozó döntések összegzése, beleértve a jelentős változtatások áttekintését is;

| b) | a szervezet következő év(ek)re vonatkozó biztonsági célkitűzései, valamint annak bemutatása, hogy a biztonságot érintő súlyos kockázatok hogyan befolyásolják e biztonsági célkitűzések meghatározását; |
| --- | --- |

b)

a szervezet következő év(ek)re vonatkozó biztonsági célkitűzései, valamint annak bemutatása, hogy a biztonságot érintő súlyos kockázatok hogyan befolyásolják e biztonsági célkitűzések meghatározását;

| c) | a balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó belső vizsgálatok (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás) és az egyéb nyomonkövetési tevékenységek eredményei (lásd: 6.1. Nyomon követés, 6.2. Belső ellenőrzés és 6.3. Vezetői felülvizsgálat), összhangban az 1078/2012/EU rendelet (2) 5. cikkének (1) bekezdésével; |
| --- | --- |

c)

a balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó belső vizsgálatok (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás) és az egyéb nyomonkövetési tevékenységek eredményei (lásd: 6.1. Nyomon követés, 6.2. Belső ellenőrzés és 6.3. Vezetői felülvizsgálat), összhangban az 1078/2012/EU rendelet (2) 5. cikkének (1) bekezdésével;

| d) | a nemzeti vizsgáló testületek által megfogalmazott, függőben lévő ajánlások kezelése terén elért előrehaladás részletei (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás); |
| --- | --- |

d)

a nemzeti vizsgáló testületek által megfogalmazott, függőben lévő ajánlások kezelése terén elért előrehaladás részletei (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás);

| e) | a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésére szolgáló biztonsági mutatók (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

e)

a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésére szolgáló biztonsági mutatók (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| f) | adott esetben a biztonsági tanácsadó által a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzattal összhangban a szervezetnek a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységéről (3) készített éves jelentés (4) következtetései; |
| --- | --- |

f)

adott esetben a biztonsági tanácsadó által a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzattal összhangban a szervezetnek a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységéről (3) készített éves jelentés (4) következtetései;

4.5.2.   A dokumentumok létrehozása és frissítése

4.5.2.1.   A biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentált információk létrehozása és frissítése során a szervezetnek biztosítania kell a megfelelő formátum és média használatát.

4.5.3.   A dokumentált információk ellenőrzése

4.5.3.1.   A szervezetnek ellenőriznie kell a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentált információkat és különösen azok tárolását, terjesztését és változásainak kezelését annak érdekében, hogy biztosítsa azok rendelkezésre állását, megfelelőségét és adott esetben védelmét.

4.6.   Az emberi és szervezeti tényezők integrációja

4.6.1.   A szervezetnek szisztematikus megközelítést kell alkalmaznia az emberi és szervezeti tényezőknek a biztonságirányítási rendszeren belüli integrálása terén. E megközelítésnek:

| a) | magában kell foglalnia egy stratégia kidolgozását, valamint az emberi és szervezeti tényezők területére vonatkozó szakismeretek és elismert módszerek alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

magában kell foglalnia egy stratégia kidolgozását, valamint az emberi és szervezeti tényezők területére vonatkozó szakismeretek és elismert módszerek alkalmazását;

| b) | kezelnie kell a berendezések, a feladatok, a munkakörülmények és a szervezeti megoldások megtervezéséhez és alkalmazásához kapcsolódó kockázatokat, figyelembe véve az emberi képességeket, korlátokat és az emberi teljesítőképességre gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

b)

kezelnie kell a berendezések, a feladatok, a munkakörülmények és a szervezeti megoldások megtervezéséhez és alkalmazásához kapcsolódó kockázatokat, figyelembe véve az emberi képességeket, korlátokat és az emberi teljesítőképességre gyakorolt hatásokat.

5.   ÜZEMELTETÉS

5.1.   Az üzemeltetés tervezése és ellenőrzése

5.1.1.   Az üzemeltetési folyamatok megtervezése, kidolgozása, végrehajtása és felülvizsgálata során a szervezetnek biztosítania kell, hogy az üzemeltetés során:

| a) | alkalmazzák a kockázatelfogadási kritériumokat és a biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés); |
| --- | --- |

a)

alkalmazzák a kockázatelfogadási kritériumokat és a biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés);

| b) | megvalósítsák a biztonsági célkitűzések elérését célzó terv(ek)et (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés); |
| --- | --- |

b)

megvalósítsák a biztonsági célkitűzések elérését célzó terv(ek)et (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés);

| c) | információkat gyűjtsenek az üzemeltetési megoldások helyes alkalmazásának és hatékonyságának mérése céljából (lásd: 6.1. Nyomon követés). |
| --- | --- |

c)

információkat gyűjtsenek az üzemeltetési megoldások helyes alkalmazásának és hatékonyságának mérése céljából (lásd: 6.1. Nyomon követés).

5.1.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy üzemeltetési megoldásai megfeleljenek az átjárhatósági műszaki előírások, valamint a vonatkozó nemzeti szabályok és bármely más vonatkozó követelmény biztonsággal kapcsolatos előírásainak (lásd: 1. Szervezeti környezet).

5.1.3.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns kockázatok ellenőrzése érdekében (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) legalább a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| a) | a meglévő vagy új menetvonalak és az új vasúti szolgáltatások tervezése, ideértve az új járműtípusok bevezetését, a járművek bérlésének és/vagy a személyzet külső feleken keresztül való alkalmazásának szükségességét, valamint a karbantartásért felelős szervezetekkel való, az üzemeltetési célú karbantartásra vonatkozó információcserét; |
| --- | --- |

a)

a meglévő vagy új menetvonalak és az új vasúti szolgáltatások tervezése, ideértve az új járműtípusok bevezetését, a járművek bérlésének és/vagy a személyzet külső feleken keresztül való alkalmazásának szükségességét, valamint a karbantartásért felelős szervezetekkel való, az üzemeltetési célú karbantartásra vonatkozó információcserét;

| b) | a vasúti menetrendek kidolgozása és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a vasúti menetrendek kidolgozása és végrehajtása;

| c) | a vonatok vagy járművek közlekedés előtti előkészítése, beleértve az elindulás előtti ellenőrzéseket és a vonatok összeállítását is; |
| --- | --- |

c)

a vonatok vagy járművek közlekedés előtti előkészítése, beleértve az elindulás előtti ellenőrzéseket és a vonatok összeállítását is;

| d) | a vonatok közlekedése vagy a járművek közlekedése a különböző üzemeltetési feltételek között (rendes, korlátozott és vészhelyzeti); |
| --- | --- |

d)

a vonatok közlekedése vagy a járművek közlekedése a különböző üzemeltetési feltételek között (rendes, korlátozott és vészhelyzeti);

| e) | az üzemeltetés hozzáigazítása a karbantartásért felelős szervezetek üzemen kívül helyezésre irányuló kérelmeihez és újbóli üzembe helyezésre vonatkozó értesítéseihez; |
| --- | --- |

e)

az üzemeltetés hozzáigazítása a karbantartásért felelős szervezetek üzemen kívül helyezésre irányuló kérelmeihez és újbóli üzembe helyezésre vonatkozó értesítéseihez;

| f) | a járművek mozgásának engedélyezése; |
| --- | --- |

f)

a járművek mozgásának engedélyezése;

| g) | a vezetőfülkékben és a vasúti ellenőrzési központokban található, valamint a karbantartó személyzet által használt berendezésekhez tartozó kapcsolódási pontok használhatósága. |
| --- | --- |

g)

a vezetőfülkékben és a vasúti ellenőrzési központokban található, valamint a karbantartó személyzet által használt berendezésekhez tartozó kapcsolódási pontok használhatósága.

5.1.4.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns felelősségi körök kiosztásának ellenőrzése érdekében a szervezetnek azonosítania kell a vonatok biztonságos közlekedésének és a járművek biztonságos mozgásának koordinálásával és irányításával kapcsolatos felelősségi köröket, és meg kell határoznia, hogy a valamennyi szolgáltatás biztonságos nyújtását befolyásoló, releváns feladatokat miként osztják ki a szervezeten belül a kompetens személyzetnek (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások) és adott esetben más, minősített külső feleknek (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók).

5.1.5.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns tájékoztatás és kommunikáció ellenőrzése érdekében (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció) az érintett személyzetet (például a vonatok személyzetét) tájékoztatni kell az utazás bármely különleges feltételének részleteiről, többek között azokról a releváns változásokról is, amelyek veszélyt, illetve átmeneti vagy tartós üzemeltetési korlátozásokat eredményezhetnek (például a különleges járműtípusok vagy a különleges útvonalak miatt), valamint adott esetben a kivételes szállítmányokra vonatkozó feltételekről.

5.1.6.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns kompetencia ellenőrzése érdekében (lásd: 4.2. Kompetencia) a szervezetnek az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban (lásd: 1. Szervezeti környezet) a következőkről kell gondoskodnia a személyzet vonatkozásában:

| a) | a képzési és a munkára vonatkozó utasítások betartása, valamint szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

a)

a képzési és a munkára vonatkozó utasítások betartása, valamint szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala;

| b) | speciális képzés az üzemeltetést vagy a személyzet feladatkörét befolyásoló várható változások esetén; |
| --- | --- |

b)

speciális képzés az üzemeltetést vagy a személyzet feladatkörét befolyásoló várható változások esetén;

| c) | baleseteket és váratlan eseményeket követően megfelelő intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

c)

baleseteket és váratlan eseményeket követően megfelelő intézkedések elfogadása.

5.2.   Eszközkezelés

5.2.1.   A szervezetnek a fizikai eszközökkel kapcsolatos biztonsági kockázatokat az eszközök teljes életciklusa során kezelnie kell (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés), a tervezéstől az ártalmatlanításig, és az életciklus valamennyi szakaszában gondoskodnia kell az emberi tényezőkkel kapcsolatos követelményeknek való megfelelésről.

5.2.2.   A szervezet köteles:

| a) | biztosítani, hogy az eszközöket rendeltetésszerűen használják, eközben pedig – adott esetben az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban – fenntartsák biztonságos üzemeltetési állapotukat és elvárt teljesítményszintjüket; |
| --- | --- |

a)

biztosítani, hogy az eszközöket rendeltetésszerűen használják, eközben pedig – adott esetben az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban – fenntartsák biztonságos üzemeltetési állapotukat és elvárt teljesítményszintjüket;

| b) | biztosítani az eszközök kezelését rendes és korlátozott üzemeltetés mellett; |
| --- | --- |

b)

biztosítani az eszközök kezelését rendes és korlátozott üzemeltetés mellett;

| c) | az eszközök üzemeltetése előtt vagy közben az üzemeltetési követelményeknek való meg nem felelés eseteit az észszerű kereteken belül a lehető leghamarabb észlelni, ideértve adott esetben a felhasználás korlátozásait az eszköz biztonságos üzemeltetési állapotának biztosítása érdekében (lásd: 6.1. Nyomon követés). |
| --- | --- |

c)

az eszközök üzemeltetése előtt vagy közben az üzemeltetési követelményeknek való meg nem felelés eseteit az észszerű kereteken belül a lehető leghamarabb észlelni, ideértve adott esetben a felhasználás korlátozásait az eszköz biztonságos üzemeltetési állapotának biztosítása érdekében (lásd: 6.1. Nyomon követés).

5.2.3.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy adott esetben az eszközeinek kezelésére vonatkozó szabályok megfeleljenek a releváns átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott valamennyi alapvető követelménynek és minden egyéb vonatkozó követelménynek (lásd: 1. Szervezeti környezet).

5.2.4.   A karbantartás szempontjából releváns kockázatok ellenőrzése érdekében (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) legalább a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| a) | az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotának fenntartása érdekében a karbantartás szükségességének megállapítása az eszközök tervezett és tényleges használata, valamint tervezési jellemzői alapján; |
| --- | --- |

a)

az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotának fenntartása érdekében a karbantartás szükségességének megállapítása az eszközök tervezett és tényleges használata, valamint tervezési jellemzői alapján;

| b) | az eszközök karbantartási célú üzemen kívül helyezésének kezelése, amennyiben hibát állapítottak meg, vagy ha az eszközök állapota az a) pontban említett biztonságos üzemeltetési állapot határain kívül esik; |
| --- | --- |

b)

az eszközök karbantartási célú üzemen kívül helyezésének kezelése, amennyiben hibát állapítottak meg, vagy ha az eszközök állapota az a) pontban említett biztonságos üzemeltetési állapot határain kívül esik;

| c) | az eszközök karbantartás utáni újbóli üzembe helyezésének kezelése esetleges használati korlátozásokkal annak biztosítása érdekében, hogy az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotban legyenek; |
| --- | --- |

c)

az eszközök karbantartás utáni újbóli üzembe helyezésének kezelése esetleges használati korlátozásokkal annak biztosítása érdekében, hogy az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotban legyenek;

| d) | a nyomon követésre és mérésre szolgáló berendezések kezelése annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a tervezett cél elérésére. |
| --- | --- |

d)

a nyomon követésre és mérésre szolgáló berendezések kezelése annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a tervezett cél elérésére.

5.2.5.   Az eszközök biztonságos kezelése szempontjából releváns tájékoztatás és kommunikáció ellenőrzése érdekében (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció) a szervezetnek figyelembe kell vennie a következőket:

| a) | a releváns információknak a szervezeten belüli vagy a karbantartásért felelős külső szervezetekkel való cseréje (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók), különösen a biztonsággal kapcsolatos működési hibákról, balesetekről, váratlan eseményekről, valamint az eszközök használatának esetleges korlátozásairól; |
| --- | --- |

a)

a releváns információknak a szervezeten belüli vagy a karbantartásért felelős külső szervezetekkel való cseréje (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók), különösen a biztonsággal kapcsolatos működési hibákról, balesetekről, váratlan eseményekről, valamint az eszközök használatának esetleges korlátozásairól;

| b) | a szükséges információk, köztük az a) ponthoz kapcsolódó információk nyomon követhetősége (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció, valamint 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

a szükséges információk, köztük az a) ponthoz kapcsolódó információk nyomon követhetősége (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció, valamint 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| c) | nyilvántartás létrehozása és vezetése, beleértve az eszközök biztonságát befolyásoló változásmenedzsmentet is (lásd: 5.4. Változásmenedzsment). |
| --- | --- |

c)

nyilvántartás létrehozása és vezetése, beleértve az eszközök biztonságát befolyásoló változásmenedzsmentet is (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

5.3.   Alvállalkozók, partnerek és beszállítók

5.3.1.   A szervezetnek azonosítania és ellenőriznie kell a kiszervezett tevékenységekből, így például az alvállalkozókkal, partnerekkel és beszállítókkal való együttműködésből eredő kockázatokat.

5.3.2.   Az 5.3.1. szakaszban említett biztonsági kockázatok ellenőrzése érdekében a szervezetnek meg kell határoznia az alvállalkozók, partnerek és beszállítók kiválasztásának kritériumait, valamint a rájuk vonatkozó szerződéses követelményeket, beleértve a következőket:

| a) | a biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb követelmények (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

a)

a biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb követelmények (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| b) | a szerződésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges kompetenciaszint (lásd: 4.2. Kompetencia); |
| --- | --- |

b)

a szerződésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges kompetenciaszint (lásd: 4.2. Kompetencia);

| c) | az elvégzendő feladatokkal kapcsolatos felelősségi körök; |
| --- | --- |

c)

az elvégzendő feladatokkal kapcsolatos felelősségi körök;

| d) | a szerződés időtartama alatt elvárt biztonsági teljesítmény; |
| --- | --- |

d)

a szerződés időtartama alatt elvárt biztonsági teljesítmény;

| e) | a biztonsággal kapcsolatos információk cseréjére vonatkozó kötelezettségek (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció); |
| --- | --- |

e)

a biztonsággal kapcsolatos információk cseréjére vonatkozó kötelezettségek (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció);

| f) | a biztonsággal kapcsolatos dokumentumok nyomon követhetősége (lásd: 4.5. Dokumentált információk). |
| --- | --- |

f)

a biztonsággal kapcsolatos dokumentumok nyomon követhetősége (lásd: 4.5. Dokumentált információk).

5.3.3.   Az 1078/2012/EU rendelet 3. cikkében meghatározott eljárással összhangban a szervezetnek nyomon kell követnie a következőket:

| a) | az alvállalkozók, partnerek és beszállítók valamennyi tevékenységének és műveletének biztonsági teljesítménye, annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek a szerződésben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az alvállalkozók, partnerek és beszállítók valamennyi tevékenységének és műveletének biztonsági teljesítménye, annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek a szerződésben meghatározott követelményeknek;

| b) | az alvállalkozók, partnerek és szolgáltatók tudatossága az általuk a szervezet tevékenységére jelentett biztonsági kockázatok tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az alvállalkozók, partnerek és szolgáltatók tudatossága az általuk a szervezet tevékenységére jelentett biztonsági kockázatok tekintetében.

5.4.   Változásmenedzsment

5.4.1.   A biztonsági teljesítmény fenntartása vagy javítása érdekében a szervezetnek változtatásokat kell végrehajtania a biztonságirányítási rendszerben és ellenőriznie kell azokat. Ennek magában kell foglalnia a változásmenedzsment különböző szakaszaiban hozott döntéseket és a biztonsági kockázatok ezt követő felülvizsgálatát (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés).

5.5.   Vészhelyzet-kezelés

5.5.1.   A szervezetnek azonosítania kell a vészhelyzeteket és az azok kezelésére, valamint a rendes üzemeltetési feltételeknek az (EU) 2015/995 rendelettel (5) összhangban történő helyreállítására szolgáló, kellő időben meghozandó intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés).

5.5.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy minden egyes meghatározott típusú vészhelyzet esetén:

| a) | azonnal lehessen értesíteni a vészhelyzeti szolgálatokat; |
| --- | --- |

a)

azonnal lehessen értesíteni a vészhelyzeti szolgálatokat;

| b) | a vészhelyzeti szolgálatok a vészhelyzetre való válaszlépések előkészítése érdekében előre, illetve a vészhelyzet idején is megkapjanak minden lényeges információt; |
| --- | --- |

b)

a vészhelyzeti szolgálatok a vészhelyzetre való válaszlépések előkészítése érdekében előre, illetve a vészhelyzet idején is megkapjanak minden lényeges információt;

| c) | belső elsősegélynyújtásra kerüljön sor. |
| --- | --- |

c)

belső elsősegélynyújtásra kerüljön sor.

5.5.3.   A szervezetnek azonosítania és dokumentálnia kell valamennyi fél szerepét és felelősségi körét az (EU) 2015/995 rendelettel összhangban.

5.5.4.   A szervezetnek cselekvési, riasztási és tájékoztatási terveket kell összeállítania vészhelyzetek esetére, melyeknek az alábbi intézkedéseket is magukban kell foglalniuk:

| a) | a vészhelyzetek kezeléséért felelős teljes személyzet riasztása; |
| --- | --- |

a)

a vészhelyzetek kezeléséért felelős teljes személyzet riasztása;

| b) | valamennyi fél (például a pályahálózat-működtető, az alvállalkozók, a hatóságok, a vészhelyzeti szolgálatok) tájékoztatása, ideértve az utasoknak szóló vészhelyzeti utasításokat is; |
| --- | --- |

b)

valamennyi fél (például a pályahálózat-működtető, az alvállalkozók, a hatóságok, a vészhelyzeti szolgálatok) tájékoztatása, ideértve az utasoknak szóló vészhelyzeti utasításokat is;

| c) | a vészhelyzet típusának megfelelő, szükséges döntések meghozatala. |
| --- | --- |

c)

a vészhelyzet típusának megfelelő, szükséges döntések meghozatala.

5.5.5.   A szervezetnek rögzítenie kell, hogy miként különített el erőforrásokat és eszközöket a vészhelyzetek kezelésére (lásd: 4.1. Erőforrások) és miként határozta meg a képzési követelményeket (lásd: 4.2. Kompetencia).

5.5.6.   A vészhelyzeti intézkedéseket más érdekelt felekkel együttműködve rendszeresen tesztelni és szükség esetén aktualizálni kell.

5.5.7.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy a pályahálózat-működtető egyszerűen és késedelem nélkül kapcsolatba léphessen az illetékes, megfelelő nyelvi készségekkel rendelkező személyzettel, és hozzáférjen a megfelelő szintű tájékoztatáshoz.

5.5.8.   A szervezetnek eljárást kell kidolgoznia a karbantartással megbízott szervezettel vagy a vasúti járművek üzembentartójával való, vészhelyzet esetén történő kapcsolatfelvételre.

6.   TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS

6.1.   Nyomon követés

6.1.1.   Az 1078/2012/EU rendelettel összhangban a szervezetnek nyomon követést kell végeznie a következő célokból:

| a) | a biztonságirányítási rendszer részét képező valamennyi folyamat és eljárás, többek között az üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatkezelési intézkedések megfelelő alkalmazásának és hatékonyságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a biztonságirányítási rendszer részét képező valamennyi folyamat és eljárás, többek között az üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatkezelési intézkedések megfelelő alkalmazásának és hatékonyságának ellenőrzése;

| b) | annak ellenőrzése, hogy a biztonságirányítási rendszer egészét helyesen alkalmazzák-e, és hogy a rendszer biztosítja-e az elvárt eredményeket; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy a biztonságirányítási rendszer egészét helyesen alkalmazzák-e, és hogy a rendszer biztosítja-e az elvárt eredményeket;

| c) | annak vizsgálata, hogy a biztonságirányítási rendszer megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

annak vizsgálata, hogy a biztonságirányítási rendszer megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek;

| d) | adott esetben, ha az a), b) és c) pont alapján bármilyen releváns meg nem felelést észlelnek, a korrekciós intézkedések hatékonyságának meghatározása, végrehajtása és értékelése (lásd: 7.2. Folyamatos fejlesztés). |
| --- | --- |

d)

adott esetben, ha az a), b) és c) pont alapján bármilyen releváns meg nem felelést észlelnek, a korrekciós intézkedések hatékonyságának meghatározása, végrehajtása és értékelése (lásd: 7.2. Folyamatos fejlesztés).

6.1.2.   A szervezetnek rendszeresen nyomon kell követnie a szervezet valamennyi szintjén a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátását, és intézkedést kell hoznia, ha az említett feladatokat nem megfelelően hajtják végre.

6.2.   Belső ellenőrzés

6.2.1.   A szervezetnek független, pártatlan és átlátható módon belső ellenőrzéseket kell végeznie a nyomonkövetési tevékenységéhez (lásd: 6.1. Nyomon követés) szükséges információk összegyűjtése és elemzése céljából. Az ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk a következőket:

| a) | ütemterv a tervezett belső ellenőrzések elvégzésére, amely a korábbi ellenőrzésekből és a teljesítmény figyelemmel kíséréséből származó eredmények függvényében felülvizsgálható; |
| --- | --- |

a)

ütemterv a tervezett belső ellenőrzések elvégzésére, amely a korábbi ellenőrzésekből és a teljesítmény figyelemmel kíséréséből származó eredmények függvényében felülvizsgálható;

| b) | a kompetens ellenőrök azonosítása és kiválasztása (lásd 4.2. Kompetencia); |
| --- | --- |

b)

a kompetens ellenőrök azonosítása és kiválasztása (lásd 4.2. Kompetencia);

| c) | az ellenőrzések eredményeinek elemzése és értékelése; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzések eredményeinek elemzése és értékelése;

| d) | a korrekciós vagy javító intézkedések szükségességének meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a korrekciós vagy javító intézkedések szükségességének meghatározása;

| e) | ezen intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

ezen intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának ellenőrzése;

| f) | az ellenőrzések végrehajtására és eredményeire vonatkozó dokumentáció; |
| --- | --- |

f)

az ellenőrzések végrehajtására és eredményeire vonatkozó dokumentáció;

| g) | a felső vezetés tájékoztatása az ellenőrzések eredményeiről. |
| --- | --- |

g)

a felső vezetés tájékoztatása az ellenőrzések eredményeiről.

6.3.   Vezetőségi felülvizsgálat

6.3.1.   A felső vezetésnek rendszeresen felül kell vizsgálnia a biztonságirányítási rendszer folyamatos megfelelőségét és hatékonyságát, figyelembe véve legalább az alábbiakat:

| a) | a korábbi vezetői felülvizsgálatokból eredő, függőben lévő fellépések terén tett előrelépés részletei; |
| --- | --- |

a)

a korábbi vezetői felülvizsgálatokból eredő, függőben lévő fellépések terén tett előrelépés részletei;

| b) | a változó belső és külső körülmények (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

b)

a változó belső és külső körülmények (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| c) | a szervezet biztonsági teljesítménye a következők terén:






  i. | a biztonsági célkitűzések teljesítése; |
| --- | --- | --- |

c)

a szervezet biztonsági teljesítménye a következők terén:

i.

a biztonsági célkitűzések teljesítése;

| ii. | a nyomonkövetési tevékenységek eredményei, beleértve a belső ellenőrzések megállapításait, valamint a balesetek/váratlan események belső vizsgálatait és a vonatkozó intézkedések állapotát; |
| --- | --- |

ii.

a nyomonkövetési tevékenységek eredményei, beleértve a belső ellenőrzések megállapításait, valamint a balesetek/váratlan események belső vizsgálatait és a vonatkozó intézkedések állapotát;

| iii. | a nemzeti biztonsági hatóság által végzett felügyeleti tevékenység releváns eredményei; |
| --- | --- |

iii.

a nemzeti biztonsági hatóság által végzett felügyeleti tevékenység releváns eredményei;

| d) | fejlesztési javaslatok. |
| --- | --- |

d)

fejlesztési javaslatok.

6.3.2.   A vezetőségi felülvizsgálat eredményei alapján a felső vezetésnek általános felelősséget kell vállalnia a biztonságirányítási rendszer szükséges változtatásainak megtervezéséért és végrehajtásáért.

7.   FEJLESZTÉS

7.1.   A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás

7.1.1.   A szervezet vasúti tevékenységeihez kapcsolódó baleseteket és váratlan eseményeket:

| a) | jelenteni és rögzíteni kell, valamint ki kell vizsgálni és elemezni kell őket az okok feltárása érdekében; |
| --- | --- |

a)

jelenteni és rögzíteni kell, valamint ki kell vizsgálni és elemezni kell őket az okok feltárása érdekében;

| b) | adott esetben jelenteni kell a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

b)

adott esetben jelenteni kell a nemzeti hatóságoknak.

7.1.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy:

| a) | a nemzeti vasútbiztonsági hatóság és a nemzeti vizsgáló testület által, valamint az ágazati/belső vizsgálatok során megfogalmazott ajánlásokat szükség szerint, illetve az utasításnak megfelelően értékeljék és végrehajtsák; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti vasútbiztonsági hatóság és a nemzeti vizsgáló testület által, valamint az ágazati/belső vizsgálatok során megfogalmazott ajánlásokat szükség szerint, illetve az utasításnak megfelelően értékeljék és végrehajtsák;

| b) | az egyéb érdekelt felektől, például vasúti társaságoktól, pályahálózat-működtetőktől, karbantartással megbízott szervezetektől és a vasúti járművek üzembentartóitól érkező fontos jelentéseket/tájékoztatást megfontolják és figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

b)

az egyéb érdekelt felektől, például vasúti társaságoktól, pályahálózat-működtetőktől, karbantartással megbízott szervezetektől és a vasúti járművek üzembentartóitól érkező fontos jelentéseket/tájékoztatást megfontolják és figyelembe vegyék.

7.1.3.   A szervezetnek fel kell használnia a vizsgálattal kapcsolatos információkat a kockázatértékelés felülvizsgálatára (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) a biztonság javításának céljából való tanulás és adott esetben a korrekciós és/vagy javító intézkedések elfogadása érdekében (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

7.2.   Folyamatos fejlesztés

7.2.1.   A szervezetnek folyamatosan fejlesztenie kell a biztonságirányítási rendszere megfelelőségét és hatékonyságát, figyelembe véve az 1078/2012/EU rendeletben meghatározott keretelveket és legalább a következő tevékenységek eredményét:

| a) | nyomon követés (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

a)

nyomon követés (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| b) | belső ellenőrzés (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés); |
| --- | --- |

b)

belső ellenőrzés (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés);

| c) | vezetőségi felülvizsgálat (lásd: 6.3. Vezetőségi felülvizsgálat); |
| --- | --- |

c)

vezetőségi felülvizsgálat (lásd: 6.3. Vezetőségi felülvizsgálat);

| d) | a balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás). |
| --- | --- |

d)

a balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás).

7.2.2.   A szervezetnek gondoskodnia kell a személyzet és az egyéb érdekelt felek ösztönzésére szolgáló eszközökről annak érdekében, hogy a szervezeti tanulás keretében aktívan részt vegyenek a biztonság javításában.

7.2.3.   A szervezetnek stratégiát kell kidolgoznia a biztonság kultúra folyamatos fejlesztésére, felhasználva a vonatkozó szakismereteket és elismert módszereket a biztonságirányítási rendszer különböző részeit érintő magatartási problémák azonosítása és az ezek kezelésére szolgáló intézkedések meghozatala érdekében.

---

(1)  A Bizottság 402/2013/EU végrehajtási rendelete (2013.április 30.) a kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerről és a 352/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2013.5.3., 8. o.).

(2)  A Bizottság 1078/2012/EU rendelete (2012. november 16.) a biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúttársaságok, a biztonsági engedéllyel rendelkező pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó, a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszerről (HL L 320., 2012.11.17., 8. o.).

(3)  Az (EU) 2016/798 irányelv I. melléklete függelékének 2.2. pontja.

(4)  Az (EU) 2016/798 irányelv I. melléklete függelékének 2.1. pontja.

(5)  A Bizottság (EU) 2015/995 rendelete (2015. június 8.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról szóló 2012/757/EU határozat módosításáról (HL L 165., 2015.6.30., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

A pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerére vonatkozó követelmények

1.   SZERVEZETI KÖRNYEZET

1.1.   
  A szervezet köteles:

| a) | leírni tevékenységei jellegét és mértékét; |
| --- | --- |

a)

leírni tevékenységei jellegét és mértékét;

| b) | azonosítani a vasúti tevékenységei által jelentett súlyos biztonsági kockázatokat, függetlenül attól, hogy a tevékenységet maga a szervezet vagy az ellenőrzése alatt álló alvállalkozók, partnerek vagy beszállítók végzik; |
| --- | --- |

b)

azonosítani a vasúti tevékenységei által jelentett súlyos biztonsági kockázatokat, függetlenül attól, hogy a tevékenységet maga a szervezet vagy az ellenőrzése alatt álló alvállalkozók, partnerek vagy beszállítók végzik;

| c) | azonosítani a biztonságirányítási rendszer szempontjából lényeges érdekelt feleket (pl. szabályozó szerveket, hatóságokat, vasúti társaságokat, pályahálózat-működtetőket, alvállalkozókat, beszállítókat, partnereket), beleértve a vasúti rendszeren kívüli feleket is; |
| --- | --- |

c)

azonosítani a biztonságirányítási rendszer szempontjából lényeges érdekelt feleket (pl. szabályozó szerveket, hatóságokat, vasúti társaságokat, pályahálózat-működtetőket, alvállalkozókat, beszállítókat, partnereket), beleértve a vasúti rendszeren kívüli feleket is;

| d) | azonosítani a c) pontban említett érdekelt felekre vonatkozó, biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb jellegű követelményeket és fenntartani azokat; |
| --- | --- |

d)

azonosítani a c) pontban említett érdekelt felekre vonatkozó, biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb jellegű követelményeket és fenntartani azokat;

| e) | biztosítani, hogy a d) pontban említett követelményeket figyelembe vegyék a biztonságirányítási rendszer kialakítása, végrehajtása és fenntartása során; |
| --- | --- |

e)

biztosítani, hogy a d) pontban említett követelményeket figyelembe vegyék a biztonságirányítási rendszer kialakítása, végrehajtása és fenntartása során;

| f) | leírni a biztonságirányítási rendszer hatályát, feltüntetve azt is, hogy az üzleti tevékenység mely része tartozik a hatálya alá és mely része nem, figyelembe véve a d) pontban említett követelményeket. |
| --- | --- |

f)

leírni a biztonságirányítási rendszer hatályát, feltüntetve azt is, hogy az üzleti tevékenység mely része tartozik a hatálya alá és mely része nem, figyelembe véve a d) pontban említett követelményeket.

1.2.   
  E melléklet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „jelleg”: a pályahálózat-működtetők által végzett vasúti tevékenység vonatkozásában a tevékenység jellemzése a hatály – például infrastruktúra-tervezés és -kivitelezés, infrastruktúra-karbantartás, forgalomtervezés, forgalomirányítás- és ellenőrzés – és a vasúti infrastruktúra használata – például hagyományos és/vagy nagysebességű vasútvonalak, személy- és/vagy áruszállítás – alapján;

b)   „mérték”: a pályahálózat-működtetők által végzett vasúti tevékenység vonatkozásában a tevékenységnek a vasúti pálya hosszával és a pályahálózat-működtető becsült, a vasúti ágazatban dolgozó munkavállalók számában kifejezett méretével jellemezhető mértéke.

2.   VEZETŐI KÉSZSÉGEK

2.1.   Vezetői készségek és elkötelezettség

2.1.1.   A felső vezetésnek az alábbiak révén bizonyítania kell vezetői készségeit és elkötelezettségét a biztonságirányítási rendszer fejlesztése, megvalósítása, karbantartása és folyamatos továbbfejlesztése terén:

| a) | az általános elszámoltathatóság és felelősség vállalása a biztonság vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az általános elszámoltathatóság és felelősség vállalása a biztonság vonatkozásában;

| b) | a szervezeten belüli különböző vezetői szintek biztonság iránti elkötelezettségének biztosítása a tevékenységeik, valamint a személyzettel és az alvállalkozókkal való kapcsolataik révén; |
| --- | --- |

b)

a szervezeten belüli különböző vezetői szintek biztonság iránti elkötelezettségének biztosítása a tevékenységeik, valamint a személyzettel és az alvállalkozókkal való kapcsolataik révén;

| c) | a biztonsági politika és a biztonsági célkitűzések meghatározásának, megértésének és a szervezet stratégiai irányításával való összeegyeztethetőségének biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági politika és a biztonsági célkitűzések meghatározásának, megértésének és a szervezet stratégiai irányításával való összeegyeztethetőségének biztosítása;

| d) | gondoskodás a biztonságirányítási rendszer követelményeinek a szervezet üzleti folyamataiba való integrálásáról; |
| --- | --- |

d)

gondoskodás a biztonságirányítási rendszer követelményeinek a szervezet üzleti folyamataiba való integrálásáról;

| e) | a biztonságirányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állásának biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a biztonságirányítási rendszerhez szükséges erőforrások rendelkezésre állásának biztosítása;

| f) | annak biztosítása, hogy a biztonságirányítási rendszer hatékonyan működik a szervezet által jelentett biztonsági kockázatok ellenőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a biztonságirányítási rendszer hatékonyan működik a szervezet által jelentett biztonsági kockázatok ellenőrzése szempontjából;

| g) | a személyzet ösztönzése arra, hogy támogassák a biztonságirányítási rendszer követelményeinek való megfelelést; |
| --- | --- |

g)

a személyzet ösztönzése arra, hogy támogassák a biztonságirányítási rendszer követelményeinek való megfelelést;

| h) | a biztonságirányítási rendszer folyamatos javításának előmozdítása; |
| --- | --- |

h)

a biztonságirányítási rendszer folyamatos javításának előmozdítása;

| i) | annak biztosítása, hogy a szervezet üzleti kockázatainak azonosítása és kezelése során figyelembe vegyék a biztonság szempontját, valamint annak kifejtése, hogy a biztonsági és egyéb üzleti célok közötti ellentmondásokat miként fogják azonosítani és megoldani; |
| --- | --- |

i)

annak biztosítása, hogy a szervezet üzleti kockázatainak azonosítása és kezelése során figyelembe vegyék a biztonság szempontját, valamint annak kifejtése, hogy a biztonsági és egyéb üzleti célok közötti ellentmondásokat miként fogják azonosítani és megoldani;

| j) | pozitív biztonsági kultúra kialakításának elősegítése. |
| --- | --- |

j)

pozitív biztonsági kultúra kialakításának elősegítése.

2.2.   Biztonsági politika

2.2.1.   A felső vezetésnek össze kell állítania a szervezet biztonsági politikáját bemutató dokumentumot, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | összhangban kell lennie a szervezet vasúti tevékenységének jellegével és mértékével; |
| --- | --- |

a)

összhangban kell lennie a szervezet vasúti tevékenységének jellegével és mértékével;

| b) | a szervezet vezérigazgatójának (vagy a felső vezetés képviselőjének) jóvá kell hagynia a dokumentumot; |
| --- | --- |

b)

a szervezet vezérigazgatójának (vagy a felső vezetés képviselőjének) jóvá kell hagynia a dokumentumot;

| c) | aktív végrehajtás tárgyát kell képeznie, továbbá a személyzet valamennyi tagjának tájékoztatást kell kapnia róla és hozzáférést kell kapnia hozzá. |
| --- | --- |

c)

aktív végrehajtás tárgyát kell képeznie, továbbá a személyzet valamennyi tagjának tájékoztatást kell kapnia róla és hozzáférést kell kapnia hozzá.

2.2.2.   A biztonsági politikára a következő követelmények vonatkoznak

| a) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonsággal kapcsolatos valamennyi jogi és egyéb követelménynek való megfelelésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonsággal kapcsolatos valamennyi jogi és egyéb követelménynek való megfelelésre vonatkozóan;

| b) | keretrendszert kell biztosítania a biztonsági célkitűzések meghatározásához és a szervezet biztonsági teljesítményének e célkitűzések alapján történő értékeléséhez; |
| --- | --- |

b)

keretrendszert kell biztosítania a biztonsági célkitűzések meghatározásához és a szervezet biztonsági teljesítményének e célkitűzések alapján történő értékeléséhez;

| c) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia mind a szervezet saját tevékenységéből fakadó, mind a mások által okozott biztonsági kockázatok ellenőrzésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia mind a szervezet saját tevékenységéből fakadó, mind a mások által okozott biztonsági kockázatok ellenőrzésére vonatkozóan;

| d) | kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonságirányítási rendszer folyamatos fejlesztésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a biztonságirányítási rendszer folyamatos fejlesztésére vonatkozóan;

| e) | az üzleti stratégiával és a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésével összhangban kell fenntartani. |
| --- | --- |

e)

az üzleti stratégiával és a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésével összhangban kell fenntartani.

2.3.   Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások

2.3.1.   A biztonságot befolyásoló szerepet betöltő személyzet (beleértve a vezetőséget és a biztonsági feladatok ellátásában részt vevő egyéb személyzetet is) felelősségi köreit, beszámolási kötelezettségeit és felhatalmazásait a szervezet minden szintjén meg kell határozni, dokumentálni kell, hozzá kell rendelni a személyzethez és közölni kell a személyzettel.

2.3.2.   A szervezetnek gondoskodnia kell arról, hogy a biztonsággal kapcsolatos feladatokat érintő felelősségi körrel megbízott személyzet rendelkezzen az ahhoz szükséges felhatalmazással, kompetenciával és erőforrásokkal, hogy feladatait más üzleti funkciók tevékenységeinek hátrányos befolyásától mentesen elláthassa.

2.3.3.   A biztonsággal kapcsolatos feladatokat érintő felelősségi köröknek a személyzethez való hozzárendelését dokumentálni kell és közölni kell az érintett személyzettel, akiknek el kell fogadniuk és meg kell érteniük azt.

2.3.4.   A szervezetnek rögzítenie kell a 2.3.1. szakaszban említett szerepek kiosztását a szervezeten belüli és adott esetben a szervezeten kívüli üzleti funkciók között (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók).

2.4.   A személyzettel és más felekkel folytatott egyeztetés

2.4.1.   Adott esetben egyeztetést kell folytatni a személyzettel, képviselőikkel és a külső érdekelt felekkel a biztonságirányítási rendszer fejlesztéséről, fenntartásáról és javításáról a rendszernek a hatáskörükbe tartozó vonatkozó részei tekintetében, beleértve az üzemeltetési eljárások biztonsági szempontjait is.

2.4.2.   A szervezetnek elő kell segítenie a személyzettel való egyeztetést azáltal, hogy módszereket és eszközöket biztosít a személyzet bevonásához, a személyzeti vélemények rögzítéséhez és a személyzeti véleményre való visszajelzés megfogalmazásához.

3.   TERVEZÉS

3.1.   A kockázatok kezelését célzó intézkedések

3.1.1.   Kockázatértékelés

3.1.1.1.   A szervezet köteles:

| a) | azonosítani és elemezni a szervezet által végzett tevékenység jellege és mértéke vonatkozásában releváns valamennyi üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatot. E kockázatoknak magukban kell foglalniuk az emberi és a szervezeti tényezőkből, így például a munkaterhelésből, a munkakörök kialakításából, a fáradtságból és az eljárások megfelelőségéből, valamint az egyéb érdekelt felek tevékenységéből fakadó kockázatokat is (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

a)

azonosítani és elemezni a szervezet által végzett tevékenység jellege és mértéke vonatkozásában releváns valamennyi üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatot. E kockázatoknak magukban kell foglalniuk az emberi és a szervezeti tényezőkből, így például a munkaterhelésből, a munkakörök kialakításából, a fáradtságból és az eljárások megfelelőségéből, valamint az egyéb érdekelt felek tevékenységéből fakadó kockázatokat is (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| b) | megfelelő kockázatértékelési módszerek alkalmazásával értékelni az a) pontban említett kockázatokat; |
| --- | --- |

b)

megfelelő kockázatértékelési módszerek alkalmazásával értékelni az a) pontban említett kockázatokat;

| c) | biztonsági intézkedéseket kidolgozni és bevezetni a kapcsolódó felelősségi körök meghatározásával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások); |
| --- | --- |

c)

biztonsági intézkedéseket kidolgozni és bevezetni a kapcsolódó felelősségi körök meghatározásával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások);

| d) | kialakítani egy rendszert a biztonsági intézkedések hatékonyságának nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

d)

kialakítani egy rendszert a biztonsági intézkedések hatékonyságának nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| e) | elismerni annak szükségességét, hogy adott esetben együtt kell működni más érdekelt felekkel (például vasúti társaságokkal, pályahálózat-működtetőkkel, gyártókkal, karbantartási vállalkozókkal, a karbantartásért felelős szervezetekkel, a vasúti járművek üzembentartóival, szolgáltatókkal és a beszerző egységgel) a közös kockázatok és a megfelelő biztonsági intézkedések bevezetése terén; |
| --- | --- |

e)

elismerni annak szükségességét, hogy adott esetben együtt kell működni más érdekelt felekkel (például vasúti társaságokkal, pályahálózat-működtetőkkel, gyártókkal, karbantartási vállalkozókkal, a karbantartásért felelős szervezetekkel, a vasúti járművek üzembentartóival, szolgáltatókkal és a beszerző egységgel) a közös kockázatok és a megfelelő biztonsági intézkedések bevezetése terén;

| f) | tájékoztatni a személyzetet és az érintett külső feleket a kockázatokról (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció). |
| --- | --- |

f)

tájékoztatni a személyzetet és az érintett külső feleket a kockázatokról (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció).

3.1.1.2.   A kockázatértékelés során a szervezetnek figyelembe kell vennie az alkalmazandó jogszabályoknak, különösen a 89/391/EGK irányelvnek megfelelő biztonságos munkahelyi környezet meghatározásának, biztosításának és fenntartásának szükségességét.

3.1.2.   A változtatások megtervezése

3.1.2.1.   A változtatások végrehajtása előtt (lásd: 5.4. Változásmenedzsment) a szervezetnek a 402/2013/EU rendeletben meghatározott kockázatkezelési eljárással összhangban azonosítania kell a lehetséges biztonsági kockázatokat és a megfelelő biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés), beleértve a magából a változtatásból adódó biztonsági kockázatokat is.

3.2.   Biztonsági célkitűzések és tervezés

3.2.1.   A szervezetnek a releváns szinteken a releváns funkciókra vonatkozóan biztonsági célkitűzéseket kell meghatároznia annak érdekében, hogy fenntartsa és – amennyiben észszerűen megvalósítható – javítsa biztonsági teljesítményét.

3.2.2.   A biztonsági célkitűzésekre a következő követelmények vonatkoznak:

| a) | összhangban kell lenniük a biztonsági politikával és a szervezet stratégiai célkitűzéseivel (adott esetben); |
| --- | --- |

a)

összhangban kell lenniük a biztonsági politikával és a szervezet stratégiai célkitűzéseivel (adott esetben);

| b) | kapcsolódniuk kell a szervezet biztonsági teljesítményét befolyásoló kiemelkedő kockázatokhoz; |
| --- | --- |

b)

kapcsolódniuk kell a szervezet biztonsági teljesítményét befolyásoló kiemelkedő kockázatokhoz;

| c) | mérhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

mérhetőnek kell lenniük;

| d) | figyelembe kell venniük az alkalmazandó jogi és egyéb követelményeket; |
| --- | --- |

d)

figyelembe kell venniük az alkalmazandó jogi és egyéb követelményeket;

| e) | az eredmények tekintetében felül kell vizsgálni és adott esetben módosítani kell őket; |
| --- | --- |

e)

az eredmények tekintetében felül kell vizsgálni és adott esetben módosítani kell őket;

| f) | tájékoztatást kell nyújtani róluk. |
| --- | --- |

f)

tájékoztatást kell nyújtani róluk.

3.2.3.   A szervezetnek terv(ek)et kell készítenie, amely(ek)ben ismerteti, hogy miként fogja elérni biztonsági célkitűzéseit.

3.2.4.   A szervezetnek stratégiát és terv(ek)et kell összeállítania a biztonsági célkitűzések teljesítésének nyomon követésére (lásd: 6.1. Nyomon követés).

4.   TÁMOGATÁS

4.1.   Erőforrások

4.1.1.   A szervezetnek rendelkezésre kell bocsátania a biztonságirányítási rendszer létrehozásához, végrehajtásához, fenntartásához és folyamatos fejlesztéséhez szükséges erőforrásokat, beleértve a kompetens személyzetet, valamint a hatékony és jól használható eszközöket.

4.2.   Kompetencia

4.2.1.   A szervezet kompetenciakezelési rendszerének biztosítania kell, hogy a biztonságot befolyásoló szerepet betöltő személyzet rendelkezzen a felelősségi körébe tartozó, biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges kompetenciával (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások). A kompetenciakezelési rendszernek legalább a következőket kell magában foglalnia:

| a) | a biztonsággal kapcsolatos feladatokhoz szükséges kompetenciák meghatározása (beleértve a tudást, a készségeket, a nem szakmai magatartásformákat és az attitűdöket); |
| --- | --- |

a)

a biztonsággal kapcsolatos feladatokhoz szükséges kompetenciák meghatározása (beleértve a tudást, a készségeket, a nem szakmai magatartásformákat és az attitűdöket);

| b) | kiválasztási elvek (a szükséges alapvégzettség szintje, pszichológiai alkalmasság és fizikai erőnlét); |
| --- | --- |

b)

kiválasztási elvek (a szükséges alapvégzettség szintje, pszichológiai alkalmasság és fizikai erőnlét);

| c) | alapképzés, szakmai tapasztalat és képesítés; |
| --- | --- |

c)

alapképzés, szakmai tapasztalat és képesítés;

| d) | folyamatos képzés és a meglévő kompetenciák rendszeres frissítése; |
| --- | --- |

d)

folyamatos képzés és a meglévő kompetenciák rendszeres frissítése;

| e) | a képesítések és készségek folyamatos fenntartásának biztosítása érdekében a kompetenciák rendszeres értékelése, valamint a pszichológiai és fizikai alkalmasság rendszeres ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

a képesítések és készségek folyamatos fenntartásának biztosítása érdekében a kompetenciák rendszeres értékelése, valamint a pszichológiai és fizikai alkalmasság rendszeres ellenőrzése;

| f) | a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében speciális képzés a biztonságirányítási rendszer vonatkozó részeiről. |
| --- | --- |

f)

a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében speciális képzés a biztonságirányítási rendszer vonatkozó részeiről.

4.2.2.   A szervezetnek a 4.2.1. szakasz c), d) és f) pontjának megfelelő képzési programot kell biztosítania a biztonsággal kapcsolatos feladatokat ellátó személyzet számára, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| a) | a képzési programot a személyzet azonosított kompetenciakövetelményeinek és egyéni igényeinek megfelelően hajtják végre; |
| --- | --- |

a)

a képzési programot a személyzet azonosított kompetenciakövetelményeinek és egyéni igényeinek megfelelően hajtják végre;

| b) | adott esetben a képzés biztosítja, hogy a személyzet minden üzemeltetési feltétel (rendes, korlátozott és vészhelyzeti) mellett el tudja látni a feladatát; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a képzés biztosítja, hogy a személyzet minden üzemeltetési feltétel (rendes, korlátozott és vészhelyzeti) mellett el tudja látni a feladatát;

| c) | a képzés időtartama és a szinten tartó képzés gyakorisága a képzési célok szempontjából megfelelő; |
| --- | --- |

c)

a képzés időtartama és a szinten tartó képzés gyakorisága a képzési célok szempontjából megfelelő;

| d) | a személyzet valamennyi tagjára vonatkozóan nyilvántartás készül (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

a személyzet valamennyi tagjára vonatkozóan nyilvántartás készül (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| e) | a képzési programot rendszeresen felülvizsgálják és ellenőrzik (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés) és szükség esetén módosítják (lásd: 5.4. Változásmenedzsment). |
| --- | --- |

e)

a képzési programot rendszeresen felülvizsgálják és ellenőrzik (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés) és szükség esetén módosítják (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

4.2.3.   A balesetet/váratlan eseményt vagy hosszabb távollétet követően a munkába visszatérő személyzet számára a visszatérést segítő intézkedésekről kell gondoskodni, beleértve szükség esetén a további képzés biztosítását is.

4.3.   Tudatosság

4.3.1.   A felső vezetésnek biztosítania kell, hogy a felső vezetésnek és a személyzetnek a biztonságot befolyásoló szerepet betöltő tagjai tudatában legyenek tevékenységük jelentőségének, fontosságának és következményeinek, valamint annak, hogy miként járulnak hozzá a biztonságirányítási rendszer helyes alkalmazásához és hatékonyságához, ideértve a biztonsági célkitűzések elérését is (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés).

4.4.   Tájékoztatás és kommunikáció

4.4.1.   A szervezetnek megfelelő kommunikációs csatornákat kell meghatároznia annak biztosítása érdekében, hogy a szervezet különböző szintjei, valamint a külső érdekelt felek – többek között az alvállalkozók, a partnerek és a beszállítók – a biztonsággal kapcsolatos információk tekintetében információcserét folytathassanak.

4.4.2.   Annak biztosítása érdekében, hogy a biztonsággal kapcsolatos információk elérjenek a döntéshozókhoz, a szervezetnek gondoskodnia kell a biztonsággal kapcsolatos információk azonosításáról, fogadásáról, feldolgozásáról, előállításáról és terjesztéséről.

4.4.3.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy a biztonsággal kapcsolatos információk:

| a) | relevánsak, teljesek és a megcélzott felhasználók számára érthetőek legyenek; |
| --- | --- |

a)

relevánsak, teljesek és a megcélzott felhasználók számára érthetőek legyenek;

| b) | érvényesek legyenek; |
| --- | --- |

b)

érvényesek legyenek;

| c) | pontosak legyenek; |
| --- | --- |

c)

pontosak legyenek;

| d) | konzisztensek legyenek; |
| --- | --- |

d)

konzisztensek legyenek;

| e) | ellenőrzöttek legyenek (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

ellenőrzöttek legyenek (lásd: 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| f) | közzététele azelőtt megtörténjen, hogy az információk hatást váltanának ki; |
| --- | --- |

f)

közzététele azelőtt megtörténjen, hogy az információk hatást váltanának ki;

| g) | rendben megérkezzenek a címzetthez és érthetőek legyenek. |
| --- | --- |

g)

rendben megérkezzenek a címzetthez és érthetőek legyenek.

4.5.   Dokumentált információk

4.5.1.   A biztonságirányítási rendszer dokumentációja

4.5.1.1.   A biztonságirányítási rendszer leírásának a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a vasúti tevékenységek biztonságához kapcsolódó folyamatok és tevékenységek azonosítása és leírása, ideértve a biztonsággal kapcsolatos feladatokat és a kapcsolódó felelősségi köröket is (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások); |
| --- | --- |

a)

a vasúti tevékenységek biztonságához kapcsolódó folyamatok és tevékenységek azonosítása és leírása, ideértve a biztonsággal kapcsolatos feladatokat és a kapcsolódó felelősségi köröket is (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások);

| b) | az említett folyamatok közötti kölcsönhatások; |
| --- | --- |

b)

az említett folyamatok közötti kölcsönhatások;

| c) | a folyamatok végrehajtását leíró eljárások vagy egyéb dokumentumok; |
| --- | --- |

c)

a folyamatok végrehajtását leíró eljárások vagy egyéb dokumentumok;

| d) | az alvállalkozók, partnerek és beszállítók azonosítása az általuk nyújtott szolgáltatások típusának és mértékének leírásával; |
| --- | --- |

d)

az alvállalkozók, partnerek és beszállítók azonosítása az általuk nyújtott szolgáltatások típusának és mértékének leírásával;

| e) | a szervezet és a d) pontban meghatározott egyéb felek között létrejött, a szervezettel és az alvállalkozók alkalmazásával kapcsolatos biztonsági kockázatok ellenőrzéséhez szükséges szerződéses és egyéb üzleti megállapodások azonosítása; |
| --- | --- |

e)

a szervezet és a d) pontban meghatározott egyéb felek között létrejött, a szervezettel és az alvállalkozók alkalmazásával kapcsolatos biztonsági kockázatok ellenőrzéséhez szükséges szerződéses és egyéb üzleti megállapodások azonosítása;

| f) | hivatkozás az e rendelet által előírt dokumentált információkra. |
| --- | --- |

f)

hivatkozás az e rendelet által előírt dokumentált információkra.

4.5.1.2.   A szervezetnek az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikke (6) bekezdésével összhangban gondoskodnia kell az alábbi elemeket tartalmazó éves biztonsági jelentésnek az illetékes nemzeti biztonsági hatósághoz (vagy hatóságokhoz) való benyújtásáról:

| a) | a 402/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a biztonsággal kapcsolatos változtatások jelentőségi szintjére vonatkozó döntések összegzése, beleértve a jelentős változtatások áttekintését is; |
| --- | --- |

a)

a 402/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a biztonsággal kapcsolatos változtatások jelentőségi szintjére vonatkozó döntések összegzése, beleértve a jelentős változtatások áttekintését is;

| b) | a szervezet következő év(ek)re vonatkozó biztonsági célkitűzései, valamint annak bemutatása, hogy a biztonságot érintő súlyos kockázatok hogyan befolyásolják e biztonsági célkitűzések meghatározását; |
| --- | --- |

b)

a szervezet következő év(ek)re vonatkozó biztonsági célkitűzései, valamint annak bemutatása, hogy a biztonságot érintő súlyos kockázatok hogyan befolyásolják e biztonsági célkitűzések meghatározását;

| c) | a balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó belső vizsgálatok (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás) és az egyéb nyomonkövetési tevékenységek eredményei (lásd: 6.1. Nyomon követés, 6.2. Belső ellenőrzés és 6.3. Vezetői felülvizsgálat), összhangban az 1078/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével; |
| --- | --- |

c)

a balesetekre/váratlan eseményekre vonatkozó belső vizsgálatok (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás) és az egyéb nyomonkövetési tevékenységek eredményei (lásd: 6.1. Nyomon követés, 6.2. Belső ellenőrzés és 6.3. Vezetői felülvizsgálat), összhangban az 1078/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével;

| d) | a nemzeti vizsgáló testületek által megfogalmazott, függőben lévő ajánlások kezelése terén elért előrehaladás részletei (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás); |
| --- | --- |

d)

a nemzeti vizsgáló testületek által megfogalmazott, függőben lévő ajánlások kezelése terén elért előrehaladás részletei (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás);

| e) | a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésére szolgáló biztonsági mutatók (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

e)

a szervezet biztonsági teljesítményének értékelésére szolgáló biztonsági mutatók (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| f) | adott esetben a biztonsági tanácsadó által a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzattal összhangban a szervezetnek a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységéről (1) készített éves jelentés (2) következtetései; |
| --- | --- |

f)

adott esetben a biztonsági tanácsadó által a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzattal összhangban a szervezetnek a veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységéről (1) készített éves jelentés (2) következtetései;

4.5.2.   A dokumentumok létrehozása és frissítése

4.5.2.1.   A biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentált információk létrehozása és frissítése során a szervezetnek biztosítania kell a megfelelő formátum és média használatát.

4.5.3.   A dokumentált információk ellenőrzése

4.5.3.1.   A szervezetnek ellenőriznie kell a biztonságirányítási rendszerrel kapcsolatos dokumentált információkat és különösen azok tárolását, terjesztését és változásainak kezelését annak érdekében, hogy biztosítsa azok rendelkezésre állását, megfelelőségét és adott esetben védelmét.

4.6.   Az emberi és szervezeti tényezők integrációja

4.6.1.   A szervezetnek szisztematikus megközelítést kell alkalmaznia az emberi és szervezeti tényezőknek a biztonságirányítási rendszeren belüli integrálása terén. E megközelítésnek:

| a) | magában kell foglalnia egy stratégia kidolgozását, valamint az emberi és szervezeti tényezők területére vonatkozó szakismeretek és elismert módszerek alkalmazását; |
| --- | --- |

a)

magában kell foglalnia egy stratégia kidolgozását, valamint az emberi és szervezeti tényezők területére vonatkozó szakismeretek és elismert módszerek alkalmazását;

| b) | kezelnie kell a berendezések, a feladatok, a munkakörülmények és a szervezeti megoldások megtervezéséhez és alkalmazásához kapcsolódó kockázatokat, figyelembe véve az emberi képességeket, korlátokat és az emberi teljesítőképességre gyakorolt hatásokat. |
| --- | --- |

b)

kezelnie kell a berendezések, a feladatok, a munkakörülmények és a szervezeti megoldások megtervezéséhez és alkalmazásához kapcsolódó kockázatokat, figyelembe véve az emberi képességeket, korlátokat és az emberi teljesítőképességre gyakorolt hatásokat.

5.   ÜZEMELTETÉS

5.1.   Az üzemeltetés tervezése és ellenőrzése

5.1.1.   Az üzemeltetési folyamatok megtervezése, kidolgozása, végrehajtása és felülvizsgálata során a szervezetnek biztosítania kell, hogy az üzemeltetés során:

| a) | alkalmazzák a kockázatelfogadási kritériumokat és a biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés); |
| --- | --- |

a)

alkalmazzák a kockázatelfogadási kritériumokat és a biztonsági intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés);

| b) | megvalósítsák a biztonsági célkitűzések elérését célzó terv(ek)et (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés); |
| --- | --- |

b)

megvalósítsák a biztonsági célkitűzések elérését célzó terv(ek)et (lásd: 3.2. Biztonsági célkitűzések és tervezés);

| c) | információkat gyűjtsenek az üzemeltetési megoldások helyes alkalmazásának és hatékonyságának mérése céljából (lásd: 6.1. Nyomon követés). |
| --- | --- |

c)

információkat gyűjtsenek az üzemeltetési megoldások helyes alkalmazásának és hatékonyságának mérése céljából (lásd: 6.1. Nyomon követés).

5.1.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy üzemeltetési megoldásai megfeleljenek az átjárhatósági műszaki előírások, valamint a vonatkozó nemzeti szabályok és bármely más vonatkozó követelmény biztonsággal kapcsolatos előírásainak (lásd: 1. Szervezeti környezet).

5.1.3.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns kockázatok ellenőrzése érdekében (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) legalább a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| a) | a közlekedés biztonságos határainak meghatározása az infrastruktúra tervezési jellemzői alapján való forgalomtervezés és -ellenőrzés céljából; |
| --- | --- |

a)

a közlekedés biztonságos határainak meghatározása az infrastruktúra tervezési jellemzői alapján való forgalomtervezés és -ellenőrzés céljából;

| b) | forgalomtervezés, beleértve a menetrendet és a menetvonalak elosztását; |
| --- | --- |

b)

forgalomtervezés, beleértve a menetrendet és a menetvonalak elosztását;

| c) | valós idejű forgalomirányítás rendes és korlátozott üzemmódban a forgalmi korlátozások alkalmazásával és a közlekedési fennakadások kezelésével; |
| --- | --- |

c)

valós idejű forgalomirányítás rendes és korlátozott üzemmódban a forgalmi korlátozások alkalmazásával és a közlekedési fennakadások kezelésével;

| d) | a kivételes szállítmányokra vonatkozó feltételek meghatározása. |
| --- | --- |

d)

a kivételes szállítmányokra vonatkozó feltételek meghatározása.

5.1.4.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns felelősségi körök kiosztásának ellenőrzése érdekében a szervezetnek azonosítania kell a vasúthálózat tervezésével és üzemeltetésével kapcsolatos felelősségi köröket, és meg kell határoznia, hogy a valamennyi szolgáltatás biztonságos nyújtását befolyásoló, releváns feladatokat miként osztják ki a szervezeten belül a kompetens személyzetnek (lásd: 2.3. Szervezeti szerepek, felelősségi körök, beszámolási kötelezettségek és felhatalmazások) és adott esetben más, minősített külső feleknek (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók).

5.1.5.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns tájékoztatás és kommunikáció ellenőrzése érdekében (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció) az érintett személyzetet (például a diszpécsereket) tájékoztatni kell a vonatokra és járművekre vonatkozó különleges útvonal-követelményekről, többek között azokról a releváns változásokról is, amelyek veszélyt, illetve átmeneti vagy tartós üzemeltetési korlátozásokat eredményezhetnek (például a vasúti pálya karbantartása miatt), valamint adott esetben a kivételes szállítmányokra vonatkozó feltételekről.

5.1.6.   Az üzemeltetési tevékenységek biztonsága szempontjából releváns kompetencia ellenőrzése érdekében (lásd: 4.2. Kompetencia) a szervezetnek az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban (lásd: 1. Szervezeti környezet) a következőkről kell gondoskodnia a személyzet vonatkozásában:

| a) | a képzési és a munkára vonatkozó utasítások betartása, valamint szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala; |
| --- | --- |

a)

a képzési és a munkára vonatkozó utasítások betartása, valamint szükség esetén korrekciós intézkedések meghozatala;

| b) | speciális képzés az üzemeltetést vagy a személyzet feladatkörét befolyásoló várható változások esetén; |
| --- | --- |

b)

speciális képzés az üzemeltetést vagy a személyzet feladatkörét befolyásoló várható változások esetén;

| c) | baleseteket és váratlan eseményeket követően megfelelő intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

c)

baleseteket és váratlan eseményeket követően megfelelő intézkedések elfogadása.

5.2.   Eszközkezelés

5.2.1.   A szervezetnek a fizikai eszközökkel kapcsolatos biztonsági kockázatokat az eszközök teljes életciklusa során kezelnie kell (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés), a tervezéstől az ártalmatlanításig, és az életciklus valamennyi szakaszában gondoskodnia kell az emberi tényezőkkel kapcsolatos követelményeknek való megfelelésről.

5.2.2.   A szervezet köteles:

| a) | biztosítani, hogy az eszközöket rendeltetésszerűen használják, eközben pedig fenntartsák biztonságos működési állapotukat és elvárt teljesítményszintjüket; |
| --- | --- |

a)

biztosítani, hogy az eszközöket rendeltetésszerűen használják, eközben pedig fenntartsák biztonságos működési állapotukat és elvárt teljesítményszintjüket;

| b) | biztosítani az eszközök kezelését rendes és korlátozott üzemeltetés mellett; |
| --- | --- |

b)

biztosítani az eszközök kezelését rendes és korlátozott üzemeltetés mellett;

| c) | az eszközök üzemeltetése előtt vagy közben az üzemeltetési követelményeknek való meg nem felelés eseteit az észszerű kereteken belül a lehető leghamarabb észlelni, ideértve adott esetben a felhasználás korlátozásait az eszköz biztonságos üzemeltetési állapotának biztosítása érdekében (lásd: 6.1. Nyomon követés). |
| --- | --- |

c)

az eszközök üzemeltetése előtt vagy közben az üzemeltetési követelményeknek való meg nem felelés eseteit az észszerű kereteken belül a lehető leghamarabb észlelni, ideértve adott esetben a felhasználás korlátozásait az eszköz biztonságos üzemeltetési állapotának biztosítása érdekében (lásd: 6.1. Nyomon követés).

5.2.3.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy adott esetben az eszközeinek kezelésére vonatkozó szabályok megfeleljenek a releváns átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott valamennyi alapvető követelménynek és minden egyéb vonatkozó követelménynek (lásd: 1. Szervezeti környezet).

5.2.4.   A karbantartás szempontjából releváns kockázatok ellenőrzése érdekében (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) legalább a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| a) | az infrastruktúra biztonságos üzemeltetési állapotának fenntartása érdekében a karbantartás szükségességének megállapítása az infrastruktúra tervezett és tényleges használata, valamint tervezési jellemzői alapján; |
| --- | --- |

a)

az infrastruktúra biztonságos üzemeltetési állapotának fenntartása érdekében a karbantartás szükségességének megállapítása az infrastruktúra tervezett és tényleges használata, valamint tervezési jellemzői alapján;

| b) | az eszközök karbantartási célú üzemen kívül helyezésének kezelése, amennyiben hibát állapítottak meg, vagy ha az eszközök állapota az a) pontban említett biztonságos üzemeltetési állapot határain kívül esik; |
| --- | --- |

b)

az eszközök karbantartási célú üzemen kívül helyezésének kezelése, amennyiben hibát állapítottak meg, vagy ha az eszközök állapota az a) pontban említett biztonságos üzemeltetési állapot határain kívül esik;

| c) | az eszközök karbantartás utáni újbóli üzembe helyezésének kezelése esetleges használati korlátozásokkal annak biztosítása érdekében, hogy az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotban legyenek; |
| --- | --- |

c)

az eszközök karbantartás utáni újbóli üzembe helyezésének kezelése esetleges használati korlátozásokkal annak biztosítása érdekében, hogy az eszközök biztonságos üzemeltetési állapotban legyenek;

| d) | a nyomon követésre és mérésre szolgáló berendezések kezelése annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a tervezett cél elérésére. |
| --- | --- |

d)

a nyomon követésre és mérésre szolgáló berendezések kezelése annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a tervezett cél elérésére.

5.2.5.   Az eszközök biztonságos kezelése szempontjából releváns tájékoztatás és kommunikáció ellenőrzése érdekében (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció) a szervezetnek figyelembe kell vennie a következőket:

| a) | a releváns információknak a szervezeten belüli vagy a karbantartásért felelős külső szervezetekkel való cseréje (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók), különösen a biztonsággal kapcsolatos működési hibákról, balesetekről, váratlan eseményekről, valamint az eszközök használatának esetleges korlátozásairól; |
| --- | --- |

a)

a releváns információknak a szervezeten belüli vagy a karbantartásért felelős külső szervezetekkel való cseréje (lásd: 5.3. Alvállalkozók, partnerek és beszállítók), különösen a biztonsággal kapcsolatos működési hibákról, balesetekről, váratlan eseményekről, valamint az eszközök használatának esetleges korlátozásairól;

| b) | a szükséges információk, köztük az a) ponthoz kapcsolódó információk nyomon követhetősége (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció, valamint 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése); |
| --- | --- |

b)

a szükséges információk, köztük az a) ponthoz kapcsolódó információk nyomon követhetősége (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció, valamint 4.5.3. A dokumentált információk ellenőrzése);

| c) | nyilvántartás létrehozása és vezetése, beleértve az eszközök biztonságát befolyásoló változásmenedzsmentet is (lásd: 5.4. Változásmenedzsment). |
| --- | --- |

c)

nyilvántartás létrehozása és vezetése, beleértve az eszközök biztonságát befolyásoló változásmenedzsmentet is (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

5.3.   Alvállalkozók, partnerek és beszállítók

5.3.1.   A szervezetnek azonosítania és ellenőriznie kell a kiszervezett tevékenységekből, így például az alvállalkozókkal, partnerekkel és beszállítókkal való együttműködésből eredő kockázatokat.

5.3.2.   Az 5.3.1. szakaszban említett biztonsági kockázatok ellenőrzése érdekében a szervezetnek meg kell határoznia az alvállalkozók, partnerek és beszállítók kiválasztásának kritériumait, valamint a rájuk vonatkozó szerződéses követelményeket, beleértve a következőket:

| a) | a biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb követelmények (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

a)

a biztonsággal kapcsolatos jogi és egyéb követelmények (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| b) | a szerződésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges kompetenciaszint (lásd: 4.2. Kompetencia); |
| --- | --- |

b)

a szerződésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges kompetenciaszint (lásd: 4.2. Kompetencia);

| c) | az elvégzendő feladatokkal kapcsolatos felelősségi körök; |
| --- | --- |

c)

az elvégzendő feladatokkal kapcsolatos felelősségi körök;

| d) | a szerződés időtartama alatt elvárt biztonsági teljesítmény; |
| --- | --- |

d)

a szerződés időtartama alatt elvárt biztonsági teljesítmény;

| e) | a biztonsággal kapcsolatos információk cseréjére vonatkozó kötelezettségek (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció); |
| --- | --- |

e)

a biztonsággal kapcsolatos információk cseréjére vonatkozó kötelezettségek (lásd: 4.4. Tájékoztatás és kommunikáció);

| f) | a biztonsággal kapcsolatos dokumentumok nyomon követhetősége (lásd: 4.5. Dokumentált információk). |
| --- | --- |

f)

a biztonsággal kapcsolatos dokumentumok nyomon követhetősége (lásd: 4.5. Dokumentált információk).

5.3.3.   Az 1078/2012/EU rendelet 3. cikkében meghatározott eljárással összhangban a szervezetnek nyomon kell követnie a következőket:

| a) | az alvállalkozók, partnerek és beszállítók valamennyi tevékenységének és műveletének biztonsági teljesítménye, annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek a szerződésben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az alvállalkozók, partnerek és beszállítók valamennyi tevékenységének és műveletének biztonsági teljesítménye, annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek a szerződésben meghatározott követelményeknek;

| b) | az alvállalkozók, partnerek és szolgáltatók tudatossága az általuk a szervezet tevékenységére jelentett biztonsági kockázatok tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az alvállalkozók, partnerek és szolgáltatók tudatossága az általuk a szervezet tevékenységére jelentett biztonsági kockázatok tekintetében.

5.4.   Változásmenedzsment

5.4.1.   A biztonsági teljesítmény fenntartása vagy javítása érdekében a szervezetnek változtatásokat kell végrehajtania a biztonságirányítási rendszerben és ellenőriznie kell azokat. Ennek magában kell foglalnia a változásmenedzsment különböző szakaszaiban hozott döntéseket és a biztonsági kockázatok ezt követő felülvizsgálatát (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés).

5.5.   Vészhelyzet-kezelés

5.5.1.   A szervezetnek azonosítania kell a vészhelyzeteket és az azok kezelésére, valamint a rendes üzemeltetési feltételeknek az (EU) 2015/995 rendelettel összhangban történő helyreállítására szolgáló, kellő időben meghozandó intézkedéseket (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés).

5.5.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy minden egyes meghatározott típusú vészhelyzet esetén:

| a) | azonnal lehessen értesíteni a vészhelyzeti szolgálatokat; |
| --- | --- |

a)

azonnal lehessen értesíteni a vészhelyzeti szolgálatokat;

| b) | a vészhelyzeti szolgálatok a vészhelyzetre való válaszlépések előkészítése érdekében előre, illetve a vészhelyzet idején is megkapjanak minden lényeges információt; |
| --- | --- |

b)

a vészhelyzeti szolgálatok a vészhelyzetre való válaszlépések előkészítése érdekében előre, illetve a vészhelyzet idején is megkapjanak minden lényeges információt;

| c) | belső elsősegélynyújtásra kerüljön sor. |
| --- | --- |

c)

belső elsősegélynyújtásra kerüljön sor.

5.5.3.   A szervezetnek azonosítania és dokumentálnia kell valamennyi fél szerepét és felelősségi körét az (EU) 2015/995 rendelettel összhangban.

5.5.4.   A szervezetnek cselekvési, riasztási és tájékoztatási terveket kell összeállítania vészhelyzetek esetére, melyeknek az alábbi intézkedéseket is magukban kell foglalniuk:

| a) | a vészhelyzetek kezeléséért felelős teljes személyzet riasztása; |
| --- | --- |

a)

a vészhelyzetek kezeléséért felelős teljes személyzet riasztása;

| b) | valamennyi fél (például a vasúti társaságok, az alvállalkozók, a hatóságok, a vészhelyzeti szolgálatok) tájékoztatása, ideértve az utasoknak szóló vészhelyzeti utasításokat is; |
| --- | --- |

b)

valamennyi fél (például a vasúti társaságok, az alvállalkozók, a hatóságok, a vészhelyzeti szolgálatok) tájékoztatása, ideértve az utasoknak szóló vészhelyzeti utasításokat is;

| c) | a vészhelyzet típusának megfelelő, szükséges döntések meghozatala. |
| --- | --- |

c)

a vészhelyzet típusának megfelelő, szükséges döntések meghozatala.

5.5.5.   A szervezetnek rögzítenie kell, hogy miként különített el erőforrásokat és eszközöket a vészhelyzetek kezelésére (lásd: 4.1. Erőforrások) és miként határozta meg a képzési követelményeket (lásd: 4.2. Kompetencia).

5.5.6.   A vészhelyzeti intézkedéseket más érdekelt felekkel együttműködve rendszeresen tesztelni és szükség esetén aktualizálni kell.

5.5.7.   A szervezetnek össze kell hangolnia vészhelyzeti terveit a szervezet infrastruktúráját igénybe vevő valamennyi vasúti társasággal, a gyors beavatkozás elősegítése érdekében a vészhelyzeti szolgálatokkal, továbbá a vészhelyzetekben esetlegesen érintett bármely más féllel.

5.5.8.   A szervezetnek eljárásokat kell kidolgoznia a tevékenységek és a vasúti forgalom szükség szerinti azonnali leállítására, és az érdekelteknek a végrehajtott intézkedésekről való tájékoztatására.

5.5.9.   A határokon átnyúló infrastruktúrákat illetően az érintett pályahálózat-működtetők közötti együttműködés elő kell, hogy segítse a határ két oldalán működő illetékes sürgősségi segélyszolgálatok közötti szükséges koordinációt és felkészültségüket.

6.   TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS

6.1.   Nyomon követés

6.1.1.   Az 1078/2012/EU rendelettel összhangban a szervezetnek nyomon követést kell végeznie a következő célokból:

| a) | a biztonságirányítási rendszer részét képező valamennyi folyamat és eljárás, többek között az üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatkezelési intézkedések megfelelő alkalmazásának és hatékonyságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a biztonságirányítási rendszer részét képező valamennyi folyamat és eljárás, többek között az üzemeltetési, szervezeti és műszaki kockázatkezelési intézkedések megfelelő alkalmazásának és hatékonyságának ellenőrzése;

| b) | annak ellenőrzése, hogy a biztonságirányítási rendszer egészét helyesen alkalmazzák-e, és hogy a rendszer biztosítja-e az elvárt eredményeket; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy a biztonságirányítási rendszer egészét helyesen alkalmazzák-e, és hogy a rendszer biztosítja-e az elvárt eredményeket;

| c) | annak vizsgálata, hogy a biztonságirányítási rendszer megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek; |
| --- | --- |

c)

annak vizsgálata, hogy a biztonságirányítási rendszer megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek;

| d) | adott esetben, ha az a), b) és c) pont alapján bármilyen releváns meg nem felelést észlelnek, a korrekciós intézkedések hatékonyságának meghatározása, végrehajtása és értékelése (lásd: 7.2. Folyamatos fejlesztés). |
| --- | --- |

d)

adott esetben, ha az a), b) és c) pont alapján bármilyen releváns meg nem felelést észlelnek, a korrekciós intézkedések hatékonyságának meghatározása, végrehajtása és értékelése (lásd: 7.2. Folyamatos fejlesztés).

6.1.2.   A szervezetnek rendszeresen nyomon kell követnie a szervezet valamennyi szintjén a biztonsággal kapcsolatos feladatok ellátását, és intézkedést kell hoznia, ha az említett feladatokat nem megfelelően hajtják végre.

6.2.   Belső ellenőrzés

6.2.1.   A szervezetnek független, pártatlan és átlátható módon belső ellenőrzéseket kell végeznie a nyomonkövetési tevékenységéhez (lásd: 6.1. Nyomon követés) szükséges információk összegyűjtése és elemzése céljából. Az ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk a következőket:

| a) | ütemterv a tervezett belső ellenőrzések elvégzésére, amely a korábbi ellenőrzésekből és a teljesítmény figyelemmel kíséréséből származó eredmények függvényében felülvizsgálható; |
| --- | --- |

a)

ütemterv a tervezett belső ellenőrzések elvégzésére, amely a korábbi ellenőrzésekből és a teljesítmény figyelemmel kíséréséből származó eredmények függvényében felülvizsgálható;

| b) | a kompetens ellenőrök azonosítása és kiválasztása (lásd 4.2. Kompetencia); |
| --- | --- |

b)

a kompetens ellenőrök azonosítása és kiválasztása (lásd 4.2. Kompetencia);

| c) | az ellenőrzések eredményeinek elemzése és értékelése; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzések eredményeinek elemzése és értékelése;

| d) | a korrekciós vagy javító intézkedések szükségességének meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a korrekciós vagy javító intézkedések szükségességének meghatározása;

| e) | ezen intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

ezen intézkedések végrehajtásának és hatékonyságának ellenőrzése;

| f) | az ellenőrzések végrehajtására és eredményeire vonatkozó dokumentáció; |
| --- | --- |

f)

az ellenőrzések végrehajtására és eredményeire vonatkozó dokumentáció;

| g) | a felső vezetés tájékoztatása az ellenőrzések eredményeiről. |
| --- | --- |

g)

a felső vezetés tájékoztatása az ellenőrzések eredményeiről.

6.3.   Vezetőségi felülvizsgálat

6.3.1.   A felső vezetésnek rendszeresen felül kell vizsgálnia a biztonságirányítási rendszer folyamatos megfelelőségét és hatékonyságát, figyelembe véve legalább az alábbiakat:

| a) | a korábbi vezetői felülvizsgálatokból eredő, függőben lévő fellépések terén tett előrelépés részletei; |
| --- | --- |

a)

a korábbi vezetői felülvizsgálatokból eredő, függőben lévő fellépések terén tett előrelépés részletei;

| b) | a változó belső és külső körülmények (lásd: 1. Szervezeti környezet); |
| --- | --- |

b)

a változó belső és külső körülmények (lásd: 1. Szervezeti környezet);

| c) | a szervezet biztonsági teljesítménye a következők terén:






  i. | a biztonsági célkitűzések teljesítése; |
| --- | --- | --- |

c)

a szervezet biztonsági teljesítménye a következők terén:

i.

a biztonsági célkitűzések teljesítése;

| ii. | a nyomonkövetési tevékenységek eredményei, beleértve a belső ellenőrzések megállapításait, valamint a balesetek/váratlan események belső vizsgálatait és a vonatkozó intézkedések állapotát; |
| --- | --- |

ii.

a nyomonkövetési tevékenységek eredményei, beleértve a belső ellenőrzések megállapításait, valamint a balesetek/váratlan események belső vizsgálatait és a vonatkozó intézkedések állapotát;

| iii. | a nemzeti biztonsági hatóság által végzett felügyeleti tevékenység releváns eredményei; |
| --- | --- |

iii.

a nemzeti biztonsági hatóság által végzett felügyeleti tevékenység releváns eredményei;

| d) | fejlesztési javaslatok. |
| --- | --- |

d)

fejlesztési javaslatok.

6.3.2.   A vezetőségi felülvizsgálat eredményei alapján a felső vezetésnek általános felelősséget kell vállalnia a biztonságirányítási rendszer szükséges változtatásainak megtervezéséért és végrehajtásáért.

7.   FEJLESZTÉS

7.1.   A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás

7.1.1.   A szervezet vasúti tevékenységeihez kapcsolódó baleseteket és váratlan eseményeket:

| a) | jelenteni és rögzíteni kell, valamint ki kell vizsgálni és elemezni kell őket az okok feltárása érdekében; |
| --- | --- |

a)

jelenteni és rögzíteni kell, valamint ki kell vizsgálni és elemezni kell őket az okok feltárása érdekében;

| b) | adott esetben jelenteni kell a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

b)

adott esetben jelenteni kell a nemzeti hatóságoknak.

7.1.2.   A szervezetnek biztosítania kell, hogy:

| a) | a nemzeti vasútbiztonsági hatóság és a nemzeti vizsgáló testület által, valamint az ágazati/belső vizsgálatok során megfogalmazott ajánlásokat szükség szerint, illetve az utasításnak megfelelően értékeljék és végrehajtsák; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti vasútbiztonsági hatóság és a nemzeti vizsgáló testület által, valamint az ágazati/belső vizsgálatok során megfogalmazott ajánlásokat szükség szerint, illetve az utasításnak megfelelően értékeljék és végrehajtsák;

| b) | az egyéb érdekelt felektől, például vasúti társaságoktól, pályahálózat-működtetőktől, karbantartással megbízott szervezetektől és a vasúti járművek üzembentartóitól érkező fontos jelentéseket/tájékoztatást megfontolják és figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

b)

az egyéb érdekelt felektől, például vasúti társaságoktól, pályahálózat-működtetőktől, karbantartással megbízott szervezetektől és a vasúti járművek üzembentartóitól érkező fontos jelentéseket/tájékoztatást megfontolják és figyelembe vegyék.

7.1.3.   A szervezetnek fel kell használnia a vizsgálattal kapcsolatos információkat a kockázatértékelés felülvizsgálatára (lásd: 3.1.1. Kockázatértékelés) a biztonság javításának céljából való tanulás és adott esetben a korrekciós és/vagy javító intézkedések elfogadása érdekében (lásd: 5.4. Változásmenedzsment).

7.2.   Folyamatos fejlesztés

7.2.1.   A szervezetnek folyamatosan fejlesztenie kell a biztonságirányítási rendszere megfelelőségét és hatékonyságát, figyelembe véve az 1078/2012/EU rendeletben meghatározott keretelveket és legalább a következő tevékenységek eredményét:

| a) | nyomon követés (lásd: 6.1. Nyomon követés); |
| --- | --- |

a)

nyomon követés (lásd: 6.1. Nyomon követés);

| b) | belső ellenőrzés (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés); |
| --- | --- |

b)

belső ellenőrzés (lásd: 6.2. Belső ellenőrzés);

| c) | vezetőségi felülvizsgálat (lásd: 6.3. Vezetőségi felülvizsgálat); |
| --- | --- |

c)

vezetőségi felülvizsgálat (lásd: 6.3. Vezetőségi felülvizsgálat);

| d) | a balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás). |
| --- | --- |

d)

a balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás (lásd: 7.1. A balesetekből és váratlan eseményekből való tanulás).

7.2.2.   A szervezetnek gondoskodnia kell a személyzet és az egyéb érdekelt felek ösztönzésére szolgáló eszközökről annak érdekében, hogy a szervezeti tanulás keretében aktívan részt vegyenek a biztonság javításában.

7.2.3.   A szervezetnek stratégiát kell kidolgoznia a biztonság kultúra folyamatos fejlesztésére, felhasználva a vonatkozó szakismereteket és elismert módszereket a biztonságirányítási rendszer különböző részeit érintő magatartási problémák azonosítása és az ezek kezelésére szolgáló intézkedések meghozatala érdekében.

---

(1)  Az (EU) 2016/798 irányelv I. melléklete függelékének 2.2. pontja.

(2)  Az (EU) 2016/798 irányelv I. melléklete függelékének 2.1. pontja.

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/763 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. április 9.)

az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasútbiztonságról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (10) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tanúsítási eljárás összetettségének, időtartamának és költségének csökkentése érdekében szükség van a biztonsági tanúsítás uniós szintű megközelítését harmonizáló, valamint a biztonsági értékelésben részt vevő valamennyi fél közötti együttműködést elősegítő rendelkezésekre. |
| --- | --- |

(1)

A tanúsítási eljárás összetettségének, időtartamának és költségének csökkentése érdekében szükség van a biztonsági tanúsítás uniós szintű megközelítését harmonizáló, valamint a biztonsági értékelésben részt vevő valamennyi fél közötti együttműködést elősegítő rendelkezésekre.

| (2) | Figyelembe véve az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében említett együttműködési megállapodások előkészítése során szerzett tapasztalatokat, a kérelmezővel koordináció formájában történő korai kapcsolatfelvétel („előzetes kötelezettségvállalás”) a biztonsági értékelési folyamatban részt vevő felek közötti kapcsolattartást segítő bevált gyakorlat. Az ilyen előzetes kötelezettségvállalást az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem benyújtása előtt fel kell kínálni annak érdekében, hogy a tanúsító szerv megismerhesse a kérelmező biztonságirányítási rendszerét, tisztázni lehessen a biztonsági értékelés folyamatát és a döntések meghozatalának módját, valamint ellenőrizni lehessen, hogy a kérelmező elegendő információt kapott-e ahhoz, hogy tudja, mit várnak tőle. Az előzetes kötelezettségvállalással összefüggésben adott felvilágosítás nem befolyásolhatja az értékelés eredményét. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikkének (1) bekezdésében említett együttműködési megállapodások előkészítése során szerzett tapasztalatokat, a kérelmezővel koordináció formájában történő korai kapcsolatfelvétel („előzetes kötelezettségvállalás”) a biztonsági értékelési folyamatban részt vevő felek közötti kapcsolattartást segítő bevált gyakorlat. Az ilyen előzetes kötelezettségvállalást az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem benyújtása előtt fel kell kínálni annak érdekében, hogy a tanúsító szerv megismerhesse a kérelmező biztonságirányítási rendszerét, tisztázni lehessen a biztonsági értékelés folyamatát és a döntések meghozatalának módját, valamint ellenőrizni lehessen, hogy a kérelmező elegendő információt kapott-e ahhoz, hogy tudja, mit várnak tőle. Az előzetes kötelezettségvállalással összefüggésben adott felvilágosítás nem befolyásolhatja az értékelés eredményét.

| (3) | Az Ügynökségnek nyomon kell követnie az összes olyan érvényes egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét, amely egynél több tagállamra kiterjedő tevékenységi területre vonatkozik, és az ezekre vonatkozó információkat meg kell osztania az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal annak érdekében, hogy ily módon segítse biztonságértékelési tevékenységeik megtervezését. |
| --- | --- |

(3)

Az Ügynökségnek nyomon kell követnie az összes olyan érvényes egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét, amely egynél több tagállamra kiterjedő tevékenységi területre vonatkozik, és az ezekre vonatkozó információkat meg kell osztania az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal annak érdekében, hogy ily módon segítse biztonságértékelési tevékenységeik megtervezését.

| (4) | Az Ügynökségnek közzé kell tennie és naprakészen kell tartania egy az e rendeletben meghatározott követelmények leírását és szükség esetén magyarázatát tartalmazó, a kérelmek benyújtását segítő ingyenes útmutatót. Az információk egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül történő cseréjére és rögzítésére szolgáló módszer harmonizálása érdekében az útmutatónak tartalmaznia kell az Ügynökség által a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben kidolgozott mintákat is. |
| --- | --- |

(4)

Az Ügynökségnek közzé kell tennie és naprakészen kell tartania egy az e rendeletben meghatározott követelmények leírását és szükség esetén magyarázatát tartalmazó, a kérelmek benyújtását segítő ingyenes útmutatót. Az információk egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül történő cseréjére és rögzítésére szolgáló módszer harmonizálása érdekében az útmutatónak tartalmaznia kell az Ügynökség által a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben kidolgozott mintákat is.

| (5) | Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső intézkedéseket vagy eljárásokat kell végrehajtaniuk a biztonságértékelési követelmények teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső intézkedéseket vagy eljárásokat kell végrehajtaniuk a biztonságértékelési követelmények teljesítése érdekében.

| (6) | Az értékelések felesleges ismétlésének elkerülése, valamint a kérelmező adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak adott esetben figyelembe kell venniük az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikke alapján kötött együttműködési megállapodásokat és többoldalú megállapodásokat. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelések felesleges ismétlésének elkerülése, valamint a kérelmező adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak adott esetben figyelembe kell venniük az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikke alapján kötött együttműködési megállapodásokat és többoldalú megállapodásokat.

| (7) | Amennyiben a tervezett tevékenységi terület egy tagállamra korlátozódik, de a kérelmező hasonló hálózati jellemzőkkel és hasonló üzemeltetési szabályokkal rendelkező szomszédos tagállamokban a határhoz közel található egy vagy több állomásra is kíván szolgáltatásokat üzemeltetni, ezt a tevékenységi területének e szomszédos tagállamokra való kiterjesztése nélkül meg kell tudnia tenni. Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (5) és (8) bekezdésével összhangban ki kell választania a biztonsági tanúsító szervet. Amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, akkor konzultálnia kell az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal, és figyelembe kell vennie a vonatkozó határokon átnyúló megállapodásokat. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a tervezett tevékenységi terület egy tagállamra korlátozódik, de a kérelmező hasonló hálózati jellemzőkkel és hasonló üzemeltetési szabályokkal rendelkező szomszédos tagállamokban a határhoz közel található egy vagy több állomásra is kíván szolgáltatásokat üzemeltetni, ezt a tevékenységi területének e szomszédos tagállamokra való kiterjesztése nélkül meg kell tudnia tenni. Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (5) és (8) bekezdésével összhangban ki kell választania a biztonsági tanúsító szervet. Amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, akkor konzultálnia kell az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal, és figyelembe kell vennie a vonatkozó határokon átnyúló megállapodásokat.

| (8) | Amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, a kérelmező számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a kérelmét az Unió hivatalos nyelveinek egyikén nyújthassa be az Ügynökségnek, anélkül, hogy azt le kellene fordítani. Ez az elv nem érinti a nemzeti biztonsági hatóság azon lehetőségét, hogy a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett részére vonatkozóan a benyújtás nyelvét érintő szabályokat határozzon meg. Az értékelés során a nemzeti biztonsági hatóság számára biztosítani kell azt a jogot, hogy az értékeléssel kapcsolatos dokumentumokat tagállamának egyik nyelvén juttassa el az Ügynökséghez, anélkül, hogy azokat le kelljen fordítani. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, a kérelmező számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a kérelmét az Unió hivatalos nyelveinek egyikén nyújthassa be az Ügynökségnek, anélkül, hogy azt le kellene fordítani. Ez az elv nem érinti a nemzeti biztonsági hatóság azon lehetőségét, hogy a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett részére vonatkozóan a benyújtás nyelvét érintő szabályokat határozzon meg. Az értékelés során a nemzeti biztonsági hatóság számára biztosítani kell azt a jogot, hogy az értékeléssel kapcsolatos dokumentumokat tagállamának egyik nyelvén juttassa el az Ügynökséghez, anélkül, hogy azokat le kelljen fordítani.

| (9) | A tanúsítás keretében azt kell értékelni, hogy a kérelmező képes-e eleget tenni a biztonságirányítási rendszer tekintetében a vasúti társaságokra vonatkozó követelményeknek, ezen belül a vonatkozó nemzeti szabályoknak, illetve a forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszerrel kapcsolatos vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások követelményeinek, valamint hogy képes-e ezeket következetesen alkalmazni. Miután megkapta az egységes biztonsági tanúsítványt, a kérelmezőnek biztonságirányítási rendszerét a továbbiakban is az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglaltak szerint kell működtetnie. |
| --- | --- |

(9)

A tanúsítás keretében azt kell értékelni, hogy a kérelmező képes-e eleget tenni a biztonságirányítási rendszer tekintetében a vasúti társaságokra vonatkozó követelményeknek, ezen belül a vonatkozó nemzeti szabályoknak, illetve a forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszerrel kapcsolatos vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások követelményeinek, valamint hogy képes-e ezeket következetesen alkalmazni. Miután megkapta az egységes biztonsági tanúsítványt, a kérelmezőnek biztonságirányítási rendszerét a továbbiakban is az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglaltak szerint kell működtetnie.

| (10) | A biztonsági értékelési folyamat egyes szakaszaiban hozott döntések alátámasztása és igazolása érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak az egyablakos ügyintézés keretében az összes releváns információt és az értékelések eredményét nyilvántartásba kell venniük. Amennyiben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági értékelés céljára saját információkezelési rendszereik vannak, ugyanezen célból gondoskodniuk kell arról, hogy az összes vonatkozó információt továbbítsák az egyablakos ügyintézési rendszerbe. |
| --- | --- |

(10)

A biztonsági értékelési folyamat egyes szakaszaiban hozott döntések alátámasztása és igazolása érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak az egyablakos ügyintézés keretében az összes releváns információt és az értékelések eredményét nyilvántartásba kell venniük. Amennyiben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági értékelés céljára saját információkezelési rendszereik vannak, ugyanezen célból gondoskodniuk kell arról, hogy az összes vonatkozó információt továbbítsák az egyablakos ügyintézési rendszerbe.

| (11) | A kérelmezők adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső szabályokat vagy eljárásokat kell kidolgozniuk az egységes biztonsági tanúsítványok kiadására vonatkozóan. E tekintetben a kérelmezőknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a kérelmi dokumentációban egyes iratokat másolatban nyújtsanak be. Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását követően az eredeti dokumentumoknak ellenőrzés céljából az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok rendelkezésére kell állniuk. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmezők adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső szabályokat vagy eljárásokat kell kidolgozniuk az egységes biztonsági tanúsítványok kiadására vonatkozóan. E tekintetben a kérelmezőknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a kérelmi dokumentációban egyes iratokat másolatban nyújtsanak be. Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását követően az eredeti dokumentumoknak ellenőrzés céljából az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok rendelkezésére kell állniuk.

| (12) | Össze kell hangolni az értékelési eljárás során felmerülő kérdések kategorizálását annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen az Ügynökség vagy valamely nemzeti biztonsági hatóság által felvetett kérdések súlyosságával. Ez a kategorizálás különösen akkor fontos, ha több nemzeti biztonsági hatóság is részt vesz a folyamatban. |
| --- | --- |

(12)

Össze kell hangolni az értékelési eljárás során felmerülő kérdések kategorizálását annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen az Ügynökség vagy valamely nemzeti biztonsági hatóság által felvetett kérdések súlyosságával. Ez a kategorizálás különösen akkor fontos, ha több nemzeti biztonsági hatóság is részt vesz a folyamatban.

| (13) | Annak érdekében, hogy az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok eredményesen végezhessék az értékeléseket, és még nagyobb bizalommal viseltessenek egymás iránt, az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak egyaránt gondoskodniuk kell arról, hogy az értékeléseket végző szakemberek rendelkezzenek a szükséges kompetenciákkal. E célból meg kell határozni a szóban forgó kompetenciákat. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok eredményesen végezhessék az értékeléseket, és még nagyobb bizalommal viseltessenek egymás iránt, az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak egyaránt gondoskodniuk kell arról, hogy az értékeléseket végző szakemberek rendelkezzenek a szükséges kompetenciákkal. E célból meg kell határozni a szóban forgó kompetenciákat.

| (14) | Az (EU) 2016/798 irányelv 31. cikkének (3) bekezdése értelmében az új biztonsági tanúsítási rendszer alkalmazása 2019. június 16-án kezdődik. A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az említett irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentsék az Ügynökségnek és a Bizottságnak, hogy meghosszabbították az átültetési időszakot, és ennek következtében 2020. június 16-ig továbbra is a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően adhatnak ki igazolásokat. Ezért tisztázni kell, hogy az új rendszert hogyan kell a régi rendszerrel együttesen alkalmazni azokban az esetekben, amikor a tervezett tevékenységi terület egy vagy több ilyen tagállamot foglal magában. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2016/798 irányelv 31. cikkének (3) bekezdése értelmében az új biztonsági tanúsítási rendszer alkalmazása 2019. június 16-án kezdődik. A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az említett irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentsék az Ügynökségnek és a Bizottságnak, hogy meghosszabbították az átültetési időszakot, és ennek következtében 2020. június 16-ig továbbra is a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően adhatnak ki igazolásokat. Ezért tisztázni kell, hogy az új rendszert hogyan kell a régi rendszerrel együttesen alkalmazni azokban az esetekben, amikor a tervezett tevékenységi terület egy vagy több ilyen tagállamot foglal magában.

| (15) | Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság felismeri, hogy 2019. június 16. – illetve azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16. – előtt nem fog tudni a 2004/49/EK irányelvvel összhangban biztonsági tanúsítványt kiállítani, akkor az Ügynökségnek – amennyiben ő jár el tanúsító szervként – az értékelések felesleges ismétlésének elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a nemzeti biztonsági hatóság által a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában szereplő megfelelő elemek tekintetében végzett értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság felismeri, hogy 2019. június 16. – illetve azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16. – előtt nem fog tudni a 2004/49/EK irányelvvel összhangban biztonsági tanúsítványt kiállítani, akkor az Ügynökségnek – amennyiben ő jár el tanúsító szervként – az értékelések felesleges ismétlésének elkerülése érdekében figyelembe kell vennie a nemzeti biztonsági hatóság által a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában szereplő megfelelő elemek tekintetében végzett értékelés eredményeit.

| (16) | Az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványt egyenértékűnek kell tekinteni a biztonsági tanúsítványnak a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett részével. Az említett tanúsítás az Unió egész területén érvényes az egyenértékű vasúti szállítási tevékenységekre. Ezért azon tagállamoknak, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, el kell fogadniuk az Ügynökség által a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kibocsátott résszel egyenértékű egységes biztonsági tanúsítványt. |
| --- | --- |

(16)

Az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványt egyenértékűnek kell tekinteni a biztonsági tanúsítványnak a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett részével. Az említett tanúsítás az Unió egész területén érvényes az egyenértékű vasúti szállítási tevékenységekre. Ezért azon tagállamoknak, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, el kell fogadniuk az Ügynökség által a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kibocsátott résszel egyenértékű egységes biztonsági tanúsítványt.

| (17) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv (3) 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv (3) 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet meghatározza azokat a gyakorlati intézkedéseket, amelyeket a vasúti társaságoknak az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmeknek, illetve az ilyen tanúsítványok megújítása vagy módosítása iránti kérelmeknek az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 12. cikkében említett egyablakos rendszeren („egyablakos információs és kommunikációs rendszer”) keresztüli benyújtásakor alkalmazniuk kell.

4

Meghatározza továbbá azokat a gyakorlati intézkedéseket, amelyeket a biztonsági tanúsító szerveknek az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmek, illetve az ilyen tanúsítványok megújítása vagy módosítása iránti kérelmek elbírálásakor, valamint a tervezett tevékenységi területen az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal való koordináció során alkalmazniuk kell.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „biztonsági tanúsító szerv”: az egységes biztonsági tanúsítvány kiadásáért felelős szerv, amely vagy az Ügynökség vagy egy nemzeti biztonsági hatóság;

„biztonsági tanúsító szerv”

2.   „a kérelem beérkezésének dátuma”:

„a kérelem beérkezésének dátuma”

| a) | amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, az Ügynökségnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első közös munkanapja; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, az Ügynökségnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első közös munkanapja;

| b) | amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság jár el biztonsági tanúsító szervként, az érintett tagállamban a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első munkanap; |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság jár el biztonsági tanúsító szervként, az érintett tagállamban a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első munkanap;

3.   „előzetes kötelezettségvállalás”: a kérelem benyújtását megelőző eljárási szakasz, amelynek során a kérelmező további információkat kérhet a biztonsági tanúsító szervtől és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoktól a biztonsági értékelés folyamatának következő szakaszairól;

„előzetes kötelezettségvállalás”

4.   „fennmaradó aggály”: egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem értékelése során feltárt olyan kisebb jelentőségű probléma, amelynek fennállása nem akadályozza a tanúsítvány kiadását, és további vizsgálata későbbre halasztható;

„fennmaradó aggály”

5.   „vonatkozó időpont”: 2019. június 16., kivéve azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot arról, hogy meghosszabbították az említett irányelv átültetési időszakát, ebben az esetben a vonatkozó időpont 2020. június 16.

„vonatkozó időpont”

3. cikk

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság feladatai

(1)   Az egységes biztonsági tanúsítványok kiállításán túlmenően a biztonsági tanúsító szerv a következő feladatokat látja el:

| a) | az általa végzett értékelési munka megtervezése, végrehajtása és nyomon követése; |
| --- | --- |

a)

az általa végzett értékelési munka megtervezése, végrehajtása és nyomon követése;

| b) | koordinációs megállapodások kialakítása az érintett felek között. |
| --- | --- |

b)

koordinációs megállapodások kialakítása az érintett felek között.

(2)   A biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a kérelmező kérésére el kell fogadniuk az előzetes kötelezettségvállalást, és a kérelmező által az előzetes kötelezettségvállalás keretében kért minden felvilágosítást meg kell adniuk.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítványok kiállítása céljából a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok – mindegyik a saját területére vonatkozóan – összeállítják a következő információkat:

| a) | az értékelés egyes szakaszaira vonatkozó összes releváns információ, beleértve az értékelés során hozott döntések indokolását, valamint az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő felhasználási korlátozások vagy feltételek megjelölését; |
| --- | --- |

a)

az értékelés egyes szakaszaira vonatkozó összes releváns információ, beleértve az értékelés során hozott döntések indokolását, valamint az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő felhasználási korlátozások vagy feltételek megjelölését;

| b) | az értékelés eredménye, beleértve az összefoglaló következtetéseket és adott esetben az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó véleményt. |
| --- | --- |

b)

az értékelés eredménye, beleértve az összefoglaló következtetéseket és adott esetben az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó véleményt.

(4)   Ha az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, az értékelés eredményéről készült dokumentumban feltünteti a (3) bekezdés b) pontjában említett információkat.

(5)   Az Ügynökség nyomon követi az összes olyan érvényes egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét, amely egynél több tagállamra kiterjedő tevékenységi területre vonatkozik, és az ezekre vonatkozó információkat megosztja az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal.

(6)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak minden olyan vonatkozó információt meg kell osztaniuk az Ügynökséggel és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal, amely hatással lehet a biztonsági értékelés folyamatára.

(7)   Az Ügynökségnek az Unió összes hivatalos nyelvén közzé kell tennie és naprakészen kell tartania egy, az e rendeletben meghatározott követelmények leírását és szükség esetén magyarázatát tartalmazó, a kérelmek benyújtását segítő ingyenes útmutatót. Az útmutatónak tartalmaznia kell az Ügynökség által a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben kidolgozott mintákat is.

(8)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak közzé kell tenniük és naprakészen kell tartaniuk egy a tervezett tevékenységi területre alkalmazandó nemzeti szabályok és a vonatkozó nemzeti eljárási szabályok leírását és adott esetben magyarázatát tartalmazó ingyenes útmutatót.

(9)   Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságnak a biztonsági értékelési eljárások irányítására szolgáló belső szabályokat vagy eljárásokat kell létrehozniuk. A szabályoknak vagy eljárásoknak figyelembe kell venniük az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikkében említett megállapodásokat.

(10)   Minden egységes biztonsági tanúsítványt egyedi európai azonosító számmal (EIN) kell ellátni. Az Ügynökség meghatározza az EIN-ek felépítését és tartalmát, és azokat hozzáférhetővé teszi a honlapján.

(11)   Amennyiben a kérelmező azt tünteti fel kérelmében, hogy hasonló hálózati jellemzőkkel és hasonló üzemeltetési szabályokkal rendelkező szomszédos tagállamokban található, a tervezett tevékenységi terület határához közeli állomásokra kíván szolgáltatásokat üzemeltetni, az egységes biztonsági tanúsítvány – a biztonsági tanúsító szerv által és a szomszédos tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaival folytatott konzultációt követően – a tevékenységi terület kiterjesztésének kérelmezése nélkül az ilyen állomásokra is érvényes. Az érintett tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai a biztonsági tanúsító szerv felé megerősítik, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását megelőzően teljesülni fognak a bejelentett vonatkozó szabályok és a vonatkozó határokon átnyúló megállapodásokban szereplő kötelezettségek.

(12)   A kérelem értékelése céljából a biztonsági tanúsító szerv a vasúti társaságok vagy alvállalkozóik, partnereik vagy beszállítóik által benyújtott, a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban kiadott engedélyeket, elismeréseket, valamint termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkozó tanúsítványokat elfogadja annak bizonyítékául, hogy a vasúti társaság teljesíti az (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (5) meghatározott követelményeket.

4. cikk

A kérelmezők feladatai

(1)   Az értékelésre vonatkozóan a 6. cikkben meghatározott időkeret sérelme nélkül a kérelmezőnek az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmet, illetve az ilyen tanúsítványok megújítása vagy módosítása iránti kérelmet az egyablakos rendszeren keresztül az adott esetnek megfelelően a következő időpontok előtt kell benyújtania:

| a) | bármely új vasúti szállítási tevékenység tervezett kezdési időpontja; |
| --- | --- |

a)

bármely új vasúti szállítási tevékenység tervezett kezdési időpontja;

| b) | a művelet típusának, mértékének vagy területének lényeges módosítását követően a hatályos egységes biztonsági tanúsítványban meghatározottaktól eltérő feltételekkel történő vasúti szállítási tevékenység tervezett kezdési időpontja; |
| --- | --- |

b)

a művelet típusának, mértékének vagy területének lényeges módosítását követően a hatályos egységes biztonsági tanúsítványban meghatározottaktól eltérő feltételekkel történő vasúti szállítási tevékenység tervezett kezdési időpontja;

| c) | a hatályos egységes biztonsági tanúsítvány lejárati dátuma. |
| --- | --- |

c)

a hatályos egységes biztonsági tanúsítvány lejárati dátuma.

(2)   Új egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek meg kell adnia az I. mellékletben felsorolt információkat.

(3)   Egységes biztonsági tanúsítvány megújítása vagy módosítása iránti kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek be kell nyújtania az I. mellékletben felsorolt információkat, és ismertetnie kell a jelenlegi bizonyítvány kiállítása óta végrehajtott változtatásokat.

Ha a korábbi értékelés óta eltelt időszakban végzett felügyeleti tevékenységek során olyan jelentős meg nem felelésre derült fény, amely befolyásolhatja a biztonsági teljesítményt vagy komoly biztonsági kockázatot okozhat, illetve bármilyen egyéb aggály merül fel, a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok döntenek arról, hogy a teljes kérelmet újból értékelni kell-e.

(4)   A biztonsági értékelési eljárás befejezéséig vagy megszüntetéséig kötelezően végig a kérelmező által kiválasztott biztonsági tanúsító szerv jár el.

(5)   Amennyiben a kérelmező előzetes kötelezettségvállalást kér, az egyablakos rendszeren keresztül be kell nyújtania az I. melléklet 1–6. pontjában felsorolt információkat.

(6)   Amennyiben a benyújtott dosszié a biztonsági tanúsító szervtől eltérő szervezet által kibocsátott dokumentumok másolatát is tartalmazza, a kérelmezőnek az egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejének lejártát követően legalább 5 évig meg kell őriznie az eredeti dokumentumokat. Tanúsítványok megújítása vagy módosítása iránti kérelmek esetében a kérelmezőnek a megújított vagy módosított egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejének végét követően legalább 5 évig meg kell őriznie a kérelemmel együtt benyújtott, a biztonsági tanúsító szervtől eltérő szervezet által kibocsátott dokumentumok eredeti példányait. A kérelmezőnek az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóságok kérésére rendelkezésre kell bocsátania az eredeti dokumentumokat.

5. cikk

Nyelv

(1)   Ha az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, a kérelmet a következő nyelven kell elkészíteni:

| a) | a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett részét az Unió egyik, a kérelmező által választott hivatalos nyelvén; |
| --- | --- |

a)

a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett részét az Unió egyik, a kérelmező által választott hivatalos nyelvén;

| b) | a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett részeit, valamint az I. melléklet 8.1. pontjában említett részeit az érintett tagállam által választott, az e rendelet 3. cikkének (8) bekezdésében említett útmutatóban meghatározott nyelven. |
| --- | --- |

b)

a kérelemnek az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett részeit, valamint az I. melléklet 8.1. pontjában említett részeit az érintett tagállam által választott, az e rendelet 3. cikkének (8) bekezdésében említett útmutatóban meghatározott nyelven.

(2)   Az Ügynökség által az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatban hozott bármely határozatot, beleértve az értékelés végeredményeként hozott határozat alapjául szolgáló indokokat és adott esetben az egységes biztonsági tanúsítványt, az (1) bekezdés a) pontjában említett nyelven kell megszövegezni.

6. cikk

Eljárási szakaszok és határidők

(1)   A biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a II. mellékletben meghatározott eljárást kell követniük.

(2)   A biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak – mindegyiknek a saját területére vonatkozóan – meg kell vizsgálniuk, hogy a kérelem tartalmazza-e az I. mellékletben felsorolt szükséges igazoló dokumentumokat. A biztonsági tanúsító szerv indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő egy hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a kérelem hiánytalan-e.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó határozatot legkésőbb négy hónappal azt a napot követően kell meghozni, amelyen a kérelmező – az (5)–(7) bekezdésre figyelemmel – tájékoztatást kapott arról, hogy kérelme hiánytalan.

(4)   Amennyiben a kérelmezőt arról tájékoztatják, hogy kérelme hiányos, a biztonsági tanúsító szervnek – a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben – haladéktalanul fel kell kérnie a kérelmezőt a szükséges kiegészítő információk benyújtására, indokolással és a kérelmező válaszára rendelkezésre álló határidő meghatározásával együtt.

A kiegészítő információk benyújtására rendelkezésre álló időkeretnek észszerűnek és a kért információ rendelkezésre bocsátásának nehézségével arányosnak kell lennie, és azt a kérelmezővel egyeztetni kell, amint megkapja az arról szóló tájékoztatást, hogy kérelme hiányos. Ha a kérelmező nem adja meg az előírt határidőn belül a kért információkat, a biztonsági tanúsító szerv dönthet úgy, hogy meghosszabbítja a válaszadásra a kérelmező rendelkezésére álló időt, vagy hogy tájékoztatja a kérelmezőt kérelme elutasításáról.

Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó határozatot legkésőbb négy hónappal azt a napot követően kell meghozni, amelyen a kérelmező benyújtotta a kért kiegészítő információkat.

(5)   Még abban az esetben is, ha a kérelem hiánytalan, az Ügynökség vagy a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok bármelyike a határozat meghozatalát megelőzően bármikor további tájékoztatást kérhet, és észszerű határidőt állapíthat meg annak benyújtására. Az ilyen kérelem az e cikk (3) bekezdésében megállapított határidőt a II. mellékletében megállapított feltételekkel meghosszabbítja.

(6)   Az Ügynökség az e cikk (3) bekezdésében említett határidőt az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (7) bekezdésében említett következő időszakokra meghosszabbíthatja:

| a) | a kölcsönösen elfogadható értékelésről való megegyezést célzó egyeztetés időtartama; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönösen elfogadható értékelésről való megegyezést célzó egyeztetés időtartama;

| b) | döntőbírósági eljárás keretében az ügy fellebbezési tanács elé történő terjesztésének időtartama. |
| --- | --- |

b)

döntőbírósági eljárás keretében az ügy fellebbezési tanács elé történő terjesztésének időtartama.

(7)   A határidő meghosszabbítható továbbá az ahhoz szükséges időtartamra, hogy a kérelmező felkészüljön a telephelyén tervezett látogatásra vagy ellenőrzésre, illetve a szervezetére vonatkozó auditra.

(8)   Az egységes biztonsági tanúsítványnak tartalmaznia kell a III. mellékletben felsorolt információkat.

7. cikk

Kommunikáció

(1)   A biztonsági tanúsító szerv, a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok és a kérelmező a 12. cikkben említett összes kérdésben az egyablakos rendszeren keresztül kommunikálnak egymással.

(2)   A biztonsági értékelés folyamatának valamennyi szakaszát, az értékelés eredményét és a kérelemre vonatkozó határozatot az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül kell közölni a kérelmezővel.

(3)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok útmutatóiban fel kell tüntetni a kérelmezőkkel folytatott kommunikációra vonatkozó szabályokat.

(4)   Az egyablakos ügyintézési rendszerben visszaigazolást kell adni az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem beérkezéséről.

8. cikk

Az egységes biztonsági tanúsítványok érvényessége

Az egységes biztonsági tanúsítványok öt évig érvényesek.

Amennyiben azonban a vasúti üzemeltetés biztonságát érintő kockázatok hatékony ellenőrzésének biztosítása érdekében ennél rövidebb időszakra van szükség, a biztonsági tanúsító szerv a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben úgy határozhat, hogy öt évnél rövidebb időtartamra adja meg az egységes biztonsági tanúsítványt. Ebben az esetben a biztonsági tanúsító szervnek az értékelés eredményeit tartalmazó, a 9. cikkel összhangban nyilvántartásba vett dokumentumban meg kell indokolnia döntését.

9. cikk

Információkezelés

A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok az egyablakos ügyintézés során nyilvántartásba veszik az összes releváns információt és a 3. cikk (3) bekezdésében említett értékelés részleteit és eredményét. Az Ügynökség a 3. cikk (4) bekezdésében említett értékelés végső eredményét is nyilvántartásba veszi az egyablakos rendszerben.

Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóságok a hozzájuk címzett kérelmek feldolgozására információs rendszert alkalmaznak, az összes vonatkozó információt beviszik az egyablakos ügyintézési rendszerbe.

10. cikk

A vasúti társaságok telephelyein végzett látogatások és ellenőrzések, valamint az auditok lebonyolítása

(1)   A kérelmezők telephelyein végzendő, az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (5) bekezdésében említett látogatások és ellenőrzések, továbbá auditok tekintetében az Ügynökség a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal közösen állapítja meg a telephelyeken végzendő látogatások, ellenőrzések, valamint az auditok céljait és hatókörét, valamint az egyes hatóságokra ruházott feladatokat.

(2)   A kérelmezők telephelyein végzendő, az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (5) és (8) bekezdésében említett látogatások és ellenőrzések, továbbá auditok tekintetében a látogatás, ellenőrzés vagy audit elvégzéséért felelős szerv jelentést készít, amelyben feltünteti az értékelés során feltárt kérdéseket, és jelzi, hogy azokat a látogatás, ellenőrzés vagy audit során rendelkezésre bocsátott bizonyítékok alapján sikerült-e lezárni, és amennyiben igen, hogyan. A jelentés a 12. cikkben említett olyan további kérdéseket is magában foglalhat, amelyeket a kérelmezőnek a megállapodás szerinti határidőn belül meg kell oldania.

(3)   A kérelmezők telephelyein végzendő, az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (5) és (8) bekezdésében említett látogatások és ellenőrzések, továbbá auditok tekintetében a kérelmező megadja annak a személynek az adatait, aki őt képviseli fogja, valamint közli a látogatás, ellenőrzés vagy audit végzéséért felelős szervezet által betartandó helyszíni biztonsági szabályokat és eljárásokat. Az érintett hatóságok és a kérelmező közösen határozzák meg a látogatások, ellenőrzések és auditok időkeretét, beleértve a fent említett információk benyújtásának határidejét.

11. cikk

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti koordináció

(1)   Amikor az Ügynökség jár el tanúsító szervként, akkor a biztonsági értékelés folyamatának különböző szakaszaiban összehangolja munkáját a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokéval. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok megvitatják a biztonsági értékelés folyamatával kapcsolatos valamennyi kérdést, ideértve az esetleges hiányosságokat is, valamint minden olyan kiegészítő információ iránti megkeresést, amely hatással van az értékelés időtartamára, vagy amely hatással lehet a tevékenységi terület szerinti többi érintett nemzeti biztonsági hatóság munkájára.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a biztonsági értékelési eljárásban részt vevő valamennyi szervezet közvetlenül kapcsolatba léphet a kérelmezővel az értékelésnek az adott szervezetet érintő részével kapcsolatos kérdésekben.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó döntés meghozatala előtt az Ügynökség és a tervezett tevékenységi terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok a következő lépéseket teszik:

| a) | megvitatják értékeléseik eredményét; |
| --- | --- |

a)

megvitatják értékeléseik eredményét;

| b) | közösen meghatározzák, hogy melyek a későbbi felügyeleti szakaszban vizsgálandó fennmaradó aggályok; |
| --- | --- |

b)

közösen meghatározzák, hogy melyek a későbbi felügyeleti szakaszban vizsgálandó fennmaradó aggályok;

| c) | megállapodnak az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő, az annak használatára vonatkozó korlátozásokban vagy feltételekben. |
| --- | --- |

c)

megállapodnak az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő, az annak használatára vonatkozó korlátozásokban vagy feltételekben.

(4)   Amennyiben a kérelmező a (3) bekezdés b) pontjában említett fennmaradó aggályok kezelésére cselekvési tervet készít, a nemzeti biztonsági hatóságok megegyeznek abban, hogy a hatóságok közül melyik fogja a terv megvalósulását nyomon követni. E célból a nemzeti biztonsági hatóságok a (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet (6) 8. cikkének (2) bekezdésében említett rendelkezéseknek megfelelően – adott esetben – összehangolják munkájukat, és tájékoztatják az Ügynökséget a megállapodásukról és a kapcsolódó felügyeleti tevékenységeik eredményéről.

Az Ügynökség a tanúsítványok megújítása vagy módosítása iránti kérelmek elbírálásakor figyelembe veszi a tervezett tevékenységi terület szerinti illetékes nemzeti biztonsági hatóságok által a fennmaradó aggályok nyomon követése érdekében végzett felügyeleti tevékenységek eredményét annak eldöntésekor, hogy az adott kérdés lezárható-e.

(5)   Az Ügynökség nyilvántartást vezet a koordinált tevékenységekről, és a 9. cikknek megfelelően nyilvántartásba veszi azokat az egyablakos rendszerben.

12. cikk

A kérdések kategorizálása

(1)   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a kérelem elbírálása során feltárt kérdéseket a következő kategóriákba sorolják:

| a) | „1. típus”: olyan kérdések, amelyekkel kapcsolatban a kérelmezőnek választ kell adnia a pályázati anyag megértéséhez; |
| --- | --- |

a)

„1. típus”: olyan kérdések, amelyekkel kapcsolatban a kérelmezőnek választ kell adnia a pályázati anyag megértéséhez;

| b) | „2. típus”: olyan kérdések, amelyek a kérelmező által benyújtott kérelem módosításához vezethetnek vagy a kérelmező részéről kisebb jelentőségű intézkedést igényelnek; a meghozandó intézkedést a kérelmező megítélésére kell bízni, és az nem zárhatja ki az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását; |
| --- | --- |

b)

„2. típus”: olyan kérdések, amelyek a kérelmező által benyújtott kérelem módosításához vezethetnek vagy a kérelmező részéről kisebb jelentőségű intézkedést igényelnek; a meghozandó intézkedést a kérelmező megítélésére kell bízni, és az nem zárhatja ki az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását;

| c) | „3. típus”: olyan kérdések, amelyek esetében a kérelmezőnek konkrét intézkedéseket kell hoznia, de amelyeknek a teljesítése az egységes biztonsági tanúsítvány megadását követő időpontra halasztható; a probléma megoldására a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodni, amelyik a problémát feltárta; |
| --- | --- |

c)

„3. típus”: olyan kérdések, amelyek esetében a kérelmezőnek konkrét intézkedéseket kell hoznia, de amelyeknek a teljesítése az egységes biztonsági tanúsítvány megadását követő időpontra halasztható; a probléma megoldására a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodni, amelyik a problémát feltárta;

| d) | „4. típus”: olyan kérdések, amelyek miatt a kérelmezőnek módosítania kell a kérelmi dokumentációt vagy célzott intézkedést kell hoznia; az egységes biztonsági tanúsítványt csak akkor lehet kiállítani, ha a probléma megoldásra került, vagy a probléma megoldása érdekében a tanúsítványba felhasználási korlátozások vagy feltételek kerültek; a probléma megoldására a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodni, amelyik a problémát feltárta. |
| --- | --- |

d)

„4. típus”: olyan kérdések, amelyek miatt a kérelmezőnek módosítania kell a kérelmi dokumentációt vagy célzott intézkedést kell hoznia; az egységes biztonsági tanúsítványt csak akkor lehet kiállítani, ha a probléma megoldásra került, vagy a probléma megoldása érdekében a tanúsítványba felhasználási korlátozások vagy feltételek kerültek; a probléma megoldására a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodni, amelyik a problémát feltárta.

(2)   A kérelmező által a kérdésnek megfelelően adott választ vagy meghozott intézkedést követően az érintett biztonsági tanúsító szerv vagy az érintett nemzeti biztonsági hatóság újra megvizsgálja az általa feltárt problémákat, adott esetben új kategóriába sorolja őket, és minden egyes azonosított kérdést az alábbi státuszok valamelyikébe sorolja:

| a) | „függőben lévő kérdés”, ha a kérelmező által benyújtott bizonyíték nem kielégítő, és további információra van szükség; |
| --- | --- |

a)

„függőben lévő kérdés”, ha a kérelmező által benyújtott bizonyíték nem kielégítő, és további információra van szükség;

| b) | „nyomon követendő, fennmaradó aggály”, amennyiben az adott aggály továbbra is fennáll; |
| --- | --- |

b)

„nyomon követendő, fennmaradó aggály”, amennyiben az adott aggály továbbra is fennáll;

| c) | „lezárt kérdés”, amennyiben a kérelmező válasza megfelelő volt, és nem áll fenn további kockázat. |
| --- | --- |

c)

„lezárt kérdés”, amennyiben a kérelmező válasza megfelelő volt, és nem áll fenn további kockázat.

13. cikk

Az értékeléseket végző szakemberek kompetenciái

(1)   Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok gondoskodnak arról, hogy az értékeléseket végző szakemberek rendelkezzenek a következő kompetenciákkal:

| a) | az adott értékelés esetében alkalmazandó szabályozási keret ismerete; |
| --- | --- |

a)

az adott értékelés esetében alkalmazandó szabályozási keret ismerete;

| b) | a vasúti rendszer működésének ismerete; |
| --- | --- |

b)

a vasúti rendszer működésének ismerete;

| c) | megfelelő mértékű kritikus elemzés; |
| --- | --- |

c)

megfelelő mértékű kritikus elemzés;

| d) | a vasúti ágazatban működő biztonságirányítási vagy hasonló rendszer vagy egy másik, de hasonló operatív és technikai kihívásokkal jellemezhető ágazatban működő biztonságirányítási rendszer értékelése terén szerzett tapasztalat; |
| --- | --- |

d)

a vasúti ágazatban működő biztonságirányítási vagy hasonló rendszer vagy egy másik, de hasonló operatív és technikai kihívásokkal jellemezhető ágazatban működő biztonságirányítási rendszer értékelése terén szerzett tapasztalat;

| e) | problémamegoldás, kommunikáció és csapatmunka; |
| --- | --- |

e)

problémamegoldás, kommunikáció és csapatmunka;

| f) | egy adott értékeléshez szükséges bármilyen egyéb kompetencia. |
| --- | --- |

f)

egy adott értékeléshez szükséges bármilyen egyéb kompetencia.

Csapatmunka esetén a kompetenciák a csapat tagjai között megoszthatók.

A 10. cikkben említett látogatásokat, ellenőrzéseket és auditokat végző személyeknek interjúkészítési tapasztalattal is rendelkezniük kell.

(2)   Az (1) bekezdés megfelelő alkalmazása érdekében az Ügynökség és a nemzeti illetékes hatóságok kompetenciakezelési rendszert léptetnek életbe, amelynek részei a következők:

| a) | minden egyes beosztás, munkakör vagy feladatkör vonatkozásában kompetenciaprofil kidolgozása; |
| --- | --- |

a)

minden egyes beosztás, munkakör vagy feladatkör vonatkozásában kompetenciaprofil kidolgozása;

| a) | a személyzetnek a meghatározott kompetenciaprofilok alapján történő felvétele; |
| --- | --- |

a)

a személyzetnek a meghatározott kompetenciaprofilok alapján történő felvétele;

| b) | a személyzet kompetenciájának a meghatározott kompetenciaprofilokkal összhangban történő fenntartása, fejlesztése és értékelése; |
| --- | --- |

b)

a személyzet kompetenciájának a meghatározott kompetenciaprofilokkal összhangban történő fenntartása, fejlesztése és értékelése;

14. cikk

Az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (12) bekezdése szerinti felülvizsgálat

(1)   Amennyiben a biztonsági tanúsító szerv negatív határozatot bocsát ki, amely magában foglalja az egységes biztonsági tanúsítvány elutasítását, a hálózat egy részének az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (7) bekezdésében említett negatív értékeléssel összhangban történő kizárását, valamint a kérelemben kértektől eltérő működési korlátozások vagy feltételek meghatározását, a kérelmező kérheti a határozat felülvizsgálatát.

(2)   A felülvizsgálati kérelmet a kérelmezőnek az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül kell benyújtania, és az ilyen kérelemnek tartalmaznia kell azoknak a kérdéseknek a listáját, amelyeket a kérelmező szerint a biztonsági értékelési folyamat során nem vettek megfelelően figyelembe.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításáról vagy megtagadásáról szóló határozat elfogadását követően benyújtott kiegészítő információk nem fogadhatók el bizonyítékként.

(4)   A biztonsági tanúsító szervnek a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve biztosítania kell a felülvizsgálati eljárás pártatlanságát.

(5)   A felülvizsgálati eljárásnak azokra a kérdésekre kell irányulnia, amelyek alapján a biztonsági tanúsító szerv a benyújtott kérelemtől eltérő határozatot hozott.

(6)   Ha az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, a felülvizsgálatot a tervezett tevékenységi terület szerinti illetékes nemzeti biztonsági hatóságokkal egyeztetve kell elvégezni.

(7)   A biztonsági tanúsító szerv az eredeti határozat megerősítéséről vagy módosításáról szóló határozatát az egyablakos rendszeren keresztül közli az értékelésben részt vevő valamennyi féllel, többek között a kérelmezővel.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság felismeri, hogy az érintett tagállamban a vonatkozó időpont előtt nem tud a 2004/49/EK irányelvvel összhangban biztonsági tanúsítványt kiállítani, erről haladéktalanul tájékoztatja a kérelmezőt és az Ügynökséget.

(2)   Az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (8) bekezdésében említett esetben a kérelmező dönt arról, hogy kérelmének értékelését továbbra is a nemzeti biztonsági hatóság végezze-e vagy az kerüljön át az Ügynökséghez. A kérelmező mindkét érintettet tájékoztatja, az alkalmazandó eljárás pedig a következő:

| a) | abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy az Ügynökséget kívánja biztonsági tanúsító szervként igénybe venni, a nemzeti biztonsági hatóság átadja az Ügynökségnek a kérelmi dokumentációt és a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett értékelés eredményeit. Az Ügynökség és a biztonsági tanúsító szerv együttműködik egymással, és segítséget nyújt a kérelmezőnek abban, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglalt további követelmények teljesítése érdekében kérelmét kiegészítse; |
| --- | --- |

a)

abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy az Ügynökséget kívánja biztonsági tanúsító szervként igénybe venni, a nemzeti biztonsági hatóság átadja az Ügynökségnek a kérelmi dokumentációt és a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett értékelés eredményeit. Az Ügynökség és a biztonsági tanúsító szerv együttműködik egymással, és segítséget nyújt a kérelmezőnek abban, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglalt további követelmények teljesítése érdekében kérelmét kiegészítse;

| b) | abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy a nemzeti biztonsági hatóságot kívánja biztonsági tanúsító szervként igénybe venni, a nemzeti biztonsági hatóság folytatja a kérelem értékelését, és az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkével és e rendelettel összhangban dönt az egységes biztonsági tanúsítvány kiadásáról. Az Ügynökség segítséget nyújt a kérelmezőnek abban, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglalt további követelmények teljesítése érdekében kérelmét kiegészítse. |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy a nemzeti biztonsági hatóságot kívánja biztonsági tanúsító szervként igénybe venni, a nemzeti biztonsági hatóság folytatja a kérelem értékelését, és az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkével és e rendelettel összhangban dönt az egységes biztonsági tanúsítvány kiadásáról. Az Ügynökség segítséget nyújt a kérelmezőnek abban, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében foglalt további követelmények teljesítése érdekében kérelmét kiegészítse.

(3)   Azon kérelmezők esetében, akik egynél több tagállamban kívánnak tevékenységet folytatni, az Ügynökség jár el biztonsági tanúsító szervként, és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(4)   A kérelmezőnek a vonatkozó időpontot követően az egyablakos rendszeren keresztül minden esetben be kell nyújtania a módosított kérelmet. A biztonsági tanúsító szerv segíti a kérelmezőt e feladat során.

(5)   A vonatkozó időpontot követően az adott tagállamban bejegyzett minden olyan vasúti társaság, amelynek a műveletek típusának, mértékének vagy a működési területnek a módosítását követően meg kell újítania vagy módosítania kell a részére a 2004/49/EK irányelvvel összhangban kiállított biztonsági tanúsítványt, köteles új egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmet benyújtani az egyablakos rendszeren keresztül.

(6)   Amennyiben a tervezett tevékenységi területet nem korlátozódik egyetlen tagállamra, akkor az Ügynökség által 2019. június 16. és 2020. június 16. között kiadott egységes biztonsági tanúsítványokban ki kell zárni azon tagállamok hálózatát vagy hálózatait, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, és még nem ültették át az irányelvet, illetve nem léptették hatályba nemzeti átültető intézkedéseiket. Azon tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek ilyen értesítést tettek:

| a) | az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványt a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kiállított biztonsági tanúsítvány megfelelő részével egyenértékűnek tekintik; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítványt a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kiállított biztonsági tanúsítvány megfelelő részével egyenértékűnek tekintik;

| b) | 2019. június 16-tól kezdődően a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti biztonsági tanúsítványokat az egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét nem meghaladó érvényességi idővel adják ki. |
| --- | --- |

b)

2019. június 16-tól kezdődően a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti biztonsági tanúsítványokat az egységes biztonsági tanúsítvány érvényességi idejét nem meghaladó érvényességi idővel adják ki.

(7)   Az e cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (6) bekezdésében említett esetekben a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség együttműködnek egymással és összehangolják munkájukat az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett elemekre vonatkozó értékelés elvégzése céljából. Ennek során az Ügynökség elfogadja a 2004/49/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett, a nemzeti biztonsági hatóság által végzett értékelést.

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 653/2007/EK rendelet 2019. június 16-án hatályát veszti. 2020. június 15-ig azonban továbbra is alkalmazandó azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot arról, hogy meghosszabbították az említett irányelv átültetési időszakát.

17. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2019. június 16-ától kell alkalmazni azon tagállamokban, amelyek nem küldtek az Ügynökség és a Bizottság részére az (EU) 2016/798 irányelv 33. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítést. Ezt a rendeletet 2020. június 16-ától valamennyi tagállamban alkalmazni kell. A 15. cikk (1), (2), (3) és (7) bekezdését azonban 2019. február 16-tól, a 15. cikk (6) bekezdését pedig 2019. június 16-tól valamennyi tagállamban alkalmazni kell.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 138., 2016.5.26., 102. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

2

(3)  A Tanács 96/48/EK irányelve (1996. július 23.) a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 235., 1996.9.17., 6. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszer követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszereknek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. február 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban kiadott egységes biztonsági tanúsítvány vagy a biztonsági engedély kiadását követő felügyelet céljára a nemzeti biztonsági hatóságok által alkalmazandó közös biztonsági módszerek meghatározásáról és az 1077/2012/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát).

6

---

I. MELLÉKLET

Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem tartalma

Megjegyzés: minden információ megadása kötelező, ideértve a kérelemhez csatolandó dokumentumokat is, kivéve az „O” betűvel jelzetteké (opcionális). Amennyiben a vasúti társaságnak a 9. pontban említett korrekciós cselekvési tervet kell készítenie, az erre vonatkozó információk kötelezőek.

1.   A kérelem típusa:

1.1.   Új kérelem

1.2.   Megújítás

1.3.   Módosítás

1.4.   A korábbi tanúsítvány egyedi európai azonosító száma (EIN) (csak megújítás vagy módosítás iránti kérelem esetén)

2.   A kérelem tárgyát képező tevékenységtípus (válasszon egyet vagy többet) (1)
  :

2.1.   Személyszállítás, nagysebességű szolgáltatásokkal együtt

2.2.   Személyszállítás, nagysebességű szolgáltatások nélkül

2.3.   Árufuvarozás, veszélyes árukkal kapcsolatos szolgáltatásokkal együtt (2)

2.4.   Árufuvarozás, veszélyes árukkal kapcsolatos szolgáltatások nélkül

2.5.   Csak tolatás

2.6.   Egyéb (pontosítsa)

3.   Vasúti szállítási tevékenységek;

3.1.   A szolgáltatások/tevékenység megkezdésének várható időpontja (O)

3.2.   A tervezett tevékenységi terület szerinti érintett tagállam(ok)

3.3.   A tervezett tevékenységi terület meghatározása (az érintett hálózatokra vonatkozóan) (3)

3.4.   A szomszédos tagállam(ok)ban található állomások (az (EU) 2018/763 végrehajtási rendelet 3. cikkének (11) bekezdésében és az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (8) bekezdésében említett esetekben)

4.   Biztonsági tanúsító szerv:

4.1.   Az Ügynökség

4.2.   A nemzeti biztonsági hatóság (az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (8) bekezdésében említett esetekben)

5.   A kérelmező adatai:

5.1.   Hivatalos elnevezés

5.2.   Rövidítés (O)

5.3.   Teljes postai cím

5.4.   Telefonszám

5.5.   Fax (O)

5.6.   E-mail-cím

5.7.   Weboldal (O)

5.8.   Nemzeti nyilvántartási szám

5.9.   Uniós adószám (O)

5.10.   Egyéb lényeges információk (O)

6.   A kapcsolattartó adatai:

6.1.   Utónév

6.2.   Vezetéknév

6.3.   Beosztás

6.4.   Teljes postai cím

6.5.   Telefonszám

6.6.   Fax (O)

6.7.   E-mail-cím

6.8.   Beszélt nyelv vagy nyelvek

A kérelemhez csatolt dokumentumok

7.   Az értékelésnek a biztonságirányítási rendszerre vonatkozó részéhez kapcsolódó dokumentumok:

7.1.   A biztonságirányítási rendszer leírása és egyéb olyan dokumentumok, amelyek bizonyítják az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében, valamint 10. cikke (3) bekezdésének a) pontjában szereplő követelmények teljesülését, valamint bemutatják e követelmények teljesülésének módját.

7.2.   A biztonságirányítási rendszer (lásd a 7.1. pontot) és az (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete közötti kereszthivatkozásokkal kapcsolatos információk, ezen belül annak jelzése, hogy a biztonságirányítási rendszer dokumentációjában hol szerepel bizonyíték a forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszerrel kapcsolatos vonatkozó átjárhatósági műszaki előírások teljesüléséről.

8.   Az értékelés nemzeti részére vonatkozóan benyújtott dokumentumok (a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett tagállamok mindegyikére vonatkozóan):

8.1.   Annak leírása vagy más módon történő bemutatása, hogy a biztonságirányítással kapcsolatos intézkedések hogyan biztosítják az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének megfelelően bejelentett vonatkozó nemzeti szabályok teljesülését.

8.2.   A biztonságirányítási rendszer (lásd a 7.1. pontot) és a vonatkozó nemzeti jogszabályok (lásd a 8.1. pontot) közötti kereszthivatkozásokkal kapcsolatos információk.

9.   Korrekciós intézkedési terv(ek)

9.1.   A vasúti társaság által valamely jelentős meg nem felelés elhárítása érdekében, valamint a korábbi értékelés óta eltelt időszakban végzett felügyeleti tevékenység során feltárt problémás területek rendezése érdekében kidolgozott intézkedési terv vagy tervek végrehajtásának aktuális állapota.

9.2.   A korábbi értékelés óta még fennálló problémák rendezésére a vasúti társaság által kidolgozott intézkedési terv vagy tervek végrehajtásának aktuális állapota.

---

(1)  A tervezett tevékenységi terület szerinti érintett tagállamok mindegyikére vonatkozóan.

(2)  
  „Veszélyes áruk” alatt azon anyagok és eszközök értendők, amelyek kizárólag a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) meghatározott feltételek mellett szállíthatók.

(3)  A tervezett tevékenységi terület szerinti érintett tagállamok mindegyikére vonatkozóan.

---

II. MELLÉKLET

A biztonságértékelési folyamat

1.   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1.1.   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok olyan strukturált és auditálható eljárást dolgoznak ki a tevékenység egészére vonatkozóan, amely figyelembe veszi az e mellékletben meghatározott elemeket. A biztonságértékelésnek a lenti diagram szerinti iteratív folyamatnak kell lennie (lásd a függelékben szereplő 1. ábrát), vagyis a biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy észszerű keretek között e rendelettel összhangban kérjék további információk benyújtását vagy bizonyos információk újbóli benyújtását.

2.   A KÉRELMEK KÉZHEZVÉTELE

2.1.   Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem kézhezvételét követően a biztonsági tanúsító szerv haladéktalanul hivatalos visszaigazolást ad a kérelem beérkezéséről.

2.2.   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok megfelelő kompetenciával rendelkező szakembereket bíznak meg az értékelési eljárás elvégzésével.

3.   ELŐZETES ÁTVILÁGÍTÁS

3.1.   A biztonsági tanúsító szervnek a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve a kérelmek kézhezvételekor haladéktalanul előzetes átvilágítást kell végeznie a következők ellenőrzése céljából:

| a) | a kérelmező benyújtotta a jogszabályokban előírt, illetve a kérelem eredményes elbírálásához szükséges alapvető információkat; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező benyújtotta a jogszabályokban előírt, illetve a kérelem eredményes elbírálásához szükséges alapvető információkat;

| b) | a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz, megfelelően strukturált és belső kereszthivatkozásokkal van ellátva ahhoz, hogy értékelni lehessen a biztonságirányítási rendszer követelményeinek és a bejelentett nemzeti szabályoknak való megfelelőségét. A biztonsági tanúsító szerv a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve először áttekinti a kérelemben szereplő bizonyítékok tényleges tartalmát, hogy előzetes képet alkosson a biztonságirányítási rendszer minőségéről, kielégítő voltáról és megfelelőségéről; |
| --- | --- |

b)

a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz, megfelelően strukturált és belső kereszthivatkozásokkal van ellátva ahhoz, hogy értékelni lehessen a biztonságirányítási rendszer követelményeinek és a bejelentett nemzeti szabályoknak való megfelelőségét. A biztonsági tanúsító szerv a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve először áttekinti a kérelemben szereplő bizonyítékok tényleges tartalmát, hogy előzetes képet alkosson a biztonságirányítási rendszer minőségéről, kielégítő voltáról és megfelelőségéről;

| c) | adott esetben a vasúti társaság által valamely jelentős meg nem felelés elhárítása érdekében, valamint a korábbi értékelés óta eltelt időszakban végzett felügyeleti tevékenység során feltárt problémás területek rendezésére kidolgozott intézkedési terv (vagy tervek) végrehajtásának aktuális állapota szerepel a kérelemben; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a vasúti társaság által valamely jelentős meg nem felelés elhárítása érdekében, valamint a korábbi értékelés óta eltelt időszakban végzett felügyeleti tevékenység során feltárt problémás területek rendezésére kidolgozott intézkedési terv (vagy tervek) végrehajtásának aktuális állapota szerepel a kérelemben;

| d) | adott esetben a korábbi értékelés óta még fennálló problémák rendezésére a vasúti társaság által kidolgozott intézkedési terv (vagy tervek) végrehajtásának aktuális állapota szerepel a kérelemben. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a korábbi értékelés óta még fennálló problémák rendezésére a vasúti társaság által kidolgozott intézkedési terv (vagy tervek) végrehajtásának aktuális állapota szerepel a kérelemben.

3.2.   A tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak azt is ellenőrizniük kell, hogy egyértelműen azonosítva vannak-e a műveletek típusára, mértékére és a működési területre vonatkozó bizonyítékok.

3.3.   A 3.1. és 3.2. pontban említett ellenőrzések elvégzését követően a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok – mindegyik a saját területére vonatkozóan – eldöntik, hogy vannak-e olyan kérdések, amelyek tekintetében további információra van szükség. Amennyiben további információra van szükség, a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul beszerzik az információkat, olyan részletességgel, amelyet értékelésük alátámasztásához szükségesnek ítélnek.

3.4.   A biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak – mindegyiknek a saját területére vonatkozóan – az egyes kérelmek elegendő részét el kell olvasniuk ahhoz, hogy meggyőződjenek arról, hogy azok tartalma érthető. Amennyiben egyértelmű, hogy a kérelem nem érthető, a biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak – mindegyiknek a saját területére vonatkozóan – el kell dönteniük, hogy azt vissza kell-e küldeni és kérni kell-e egy javított változatot.

4.   RÉSZLETES ÉRTÉKELÉS

4.1.   Az előzetes átvilágítás elvégzését követően a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok – mindegyik a saját területére vonatkozóan – a biztonságirányítási rendszer követelmények és a bejelentett nemzeti szabályok alapján elvégzik a kérelem részletes értékelését (lásd a függelék 2. ábráját).

4.2.   A 4.1. pontban említett részletes értékelés során, az (EU) 2016/798 irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok szakmai megítélésükre támaszkodnak, szem előtt tartják a pártatlanságot és az arányosságot, és következtetéseiket dokumentumokkal alátámasztott indokok alapján hozzák meg.

4.3.   Az értékelés során meg kell állapítani, hogy teljesülnek-e a biztonságirányítási rendszer követelményei és betartották-e a bejelentett nemzeti szabályokat, illetve van-e szükség további információk bekérésére. Az értékelés során a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a biztonságirányítási rendszer eljárásainak eredményei alapján – adott esetben mintavételi módszerekkel – bizonyítékokat is keresnek arra vonatkozóan, hogy a biztonságirányítási rendszer követelményei teljesültek-e és betartották-e a bejelentett nemzeti szabályokat, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a kérelmező tisztában van a vasúti műveletek típusa és mértéke, valamint a működési terület szerinti követelményekkel, és képes azokat teljesíteni a vasúti üzemeltetés biztonsága érdekében.

4.4.   A 4. típusú problémákat a biztonsági tanúsító szerv számára megnyugtató módon rendezni kell, és ennek alapján az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítása előtt adott esetben módosítani kell a kérelmet.

4.5.   A fennmaradó aggályok későbbi felügyeleti szakaszban történő vizsgálatra elhalaszthatók, vagy a kérelmezővel közösen – a kérelem módosítására irányuló javaslata alapján – intézkedések határozhatók meg, illetve ezek közül mindkettőre sor kerülhet. Ilyen esetben a probléma hivatalos megoldása az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítása után történik.

4.6.   A biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak átláthatóvá kell tenniük, hogy hogyan ítélik meg a 12. cikk (1) bekezdésében említett kérdések súlyosságát.

4.7.   A 12. cikk (1) bekezdésében említett kérdések azonosításakor a biztonsági tanúsító szervnek és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak pontosan kell megfogalmazniuk a problémákat, és segíteniük kell a kérelmezőt abban, hogy megértse, válaszában milyen mélységű információval kell szolgálnia. Ennek érdekében a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok a következő lépéseket teszik:

| a) | pontos hivatkozást tesznek a biztonságirányítási rendszer releváns követelményeire és a bejelentett nemzeti szabályokra, és segítik a kérelmezőt a probléma értelmezésében; |
| --- | --- |

a)

pontos hivatkozást tesznek a biztonságirányítási rendszer releváns követelményeire és a bejelentett nemzeti szabályokra, és segítik a kérelmezőt a probléma értelmezésében;

| b) | meghatározzák a kapcsolódó szabályozások releváns részeit; |
| --- | --- |

b)

meghatározzák a kapcsolódó szabályozások releváns részeit;

| c) | kifejtik, hogy a biztonságirányítási rendszer adott követelménye vagy a bejelentett nemzeti szabály, ezen belül az esetleges kapcsolódó jogszabályok, miért nem teljesülnek; |
| --- | --- |

c)

kifejtik, hogy a biztonságirányítási rendszer adott követelménye vagy a bejelentett nemzeti szabály, ezen belül az esetleges kapcsolódó jogszabályok, miért nem teljesülnek;

| d) | megegyeznek a kérelmezővel arról, hogy milyen további kötelezettségvállalást kell tennie, illetve milyen dokumentumokat vagy egyéb alátámasztó információkat kell benyújtania, a biztonságirányítási rendszer követelménye vagy a bejelentett nemzeti szabály részletességi fokától függően; |
| --- | --- |

d)

megegyeznek a kérelmezővel arról, hogy milyen további kötelezettségvállalást kell tennie, illetve milyen dokumentumokat vagy egyéb alátámasztó információkat kell benyújtania, a biztonságirányítási rendszer követelménye vagy a bejelentett nemzeti szabály részletességi fokától függően;

| e) | megegyeznek a kérelmezővel a megfelelésre rendelkezésre álló időkeretről, amelynek észszerűnek és a kért információ rendelkezésre bocsátásának nehézségével arányosnak kell lennie. |
| --- | --- |

e)

megegyeznek a kérelmezővel a megfelelésre rendelkezésre álló időkeretről, amelynek észszerűnek és a kért információ rendelkezésre bocsátásának nehézségével arányosnak kell lennie.

4.8.   Ha a kérelmező jelentős késedelemmel tudja megadni a kért információkat, a biztonsági tanúsító szerv dönthet úgy, hogy meghosszabbítja a válaszadásra a kérelmező rendelkezésére álló időt, vagy hogy tájékoztatja a kérelmezőt kérelme elutasításáról.

4.9.   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó határozatot a kért információk benyújtásának időpontjáig kizárólag a biztonsági tanúsító szerv által – a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal egyeztetve és a kérelmező egyetértésével – meghozott határozattal lehet meghosszabbítani az alábbi esetekben:

| a) | a 12. cikk (1) bekezdésében említett 1. típusú problémák, amelyek külön-külön vagy együttesen akadályozzák az értékelési folyamat egészének vagy egy részének a folytatását; |
| --- | --- |

a)

a 12. cikk (1) bekezdésében említett 1. típusú problémák, amelyek külön-külön vagy együttesen akadályozzák az értékelési folyamat egészének vagy egy részének a folytatását;

| b) | a 12. cikk (1) bekezdésében említett 4. típusú problémák vagy együttesen esetlegesen 4. típusú problémát eredményező 3. típusú problémák, amelyek akadályozzák az értékelési az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását. |
| --- | --- |

b)

a 12. cikk (1) bekezdésében említett 4. típusú problémák vagy együttesen esetlegesen 4. típusú problémát eredményező 3. típusú problémák, amelyek akadályozzák az értékelési az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását.

4.10.   A kérelmező írásos válasza akkor kielégítő, ha az alapján eloszlathatók a felmerült aggályok és bizonyítható, hogy a javasolt intézkedésekkel teljesülni fognak a vonatkozó követelmények vagy a bejelentett nemzeti szabályok.

4.11.   Ha a válasz nem kielégítő, akkor ennek okát a kérelmezőnek világosan el kell magyarázni, és meg kell jelölni azokat a további információkat vagy bizonyítékokat, amelyek benyújtásával válaszát kielégítővé teheti.

4.12.   Ha a biztonsági tanúsító szerv részéről felmerül, hogy a kérelmet elutasíthatja vagy az értékelésre rendelkezésre álló időkeretnél hosszabb idő szükséges a döntés meghozatalához, akkor fontolóra vehet rendkívüli intézkedéseket.

4.13.   Amennyiben arra a következtetésre jutnak, hogy a kérelem az összes követelménynek megfelel, vagy hogy valószínűleg további lépésekkel sem lehet megnyugtatóan rendezni a még fennálló kérdéseket, a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok – mindegyik a saját területére vonatkozóan – az alábbi lépésekben lezárják az értékelést:

| a) | annak kijelentése, hogy az összes követelmény teljesült, vagy hogy vannak még tisztázandó kérdések; |
| --- | --- |

a)

annak kijelentése, hogy az összes követelmény teljesült, vagy hogy vannak még tisztázandó kérdések;

| b) | a fennmaradó aggályok meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a fennmaradó aggályok meghatározása;

| c) | az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő, az annak használatára vonatkozó korlátozások vagy feltételek meghatározása; |
| --- | --- |

c)

az egységes biztonsági tanúsítványban feltüntetendő, az annak használatára vonatkozó korlátozások vagy feltételek meghatározása;

| d) | adott esetben az (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett korábbi felügyeleti tevékenységek során feltárt jelentős meg nem felelésekkel kapcsolatos intézkedések bemutatása; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett korábbi felügyeleti tevékenységek során feltárt jelentős meg nem felelésekkel kapcsolatos intézkedések bemutatása;

| e) | annak biztosítása, hogy a biztonságértékelés megfelelően zajlott le; |
| --- | --- |

e)

annak biztosítása, hogy a biztonságértékelés megfelelően zajlott le;

| f) | az értékelés eredményének, ezen belül az összefoglaló következtetések és adott esetben az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó vélemény összeállítása. |
| --- | --- |

f)

az értékelés eredményének, ezen belül az összefoglaló következtetések és adott esetben az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó vélemény összeállítása.

4.14.   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok írásban rögzítik és megindokolják az összes észrevételt és megállapítást, hogy megkönnyítsék mind a minőségbiztosítási, mind a döntéshozatali eljárást, és segítséget nyújtsanak az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításáról vagy a kérelem elutasításáról hozott határozat esetleges megtámadása esetén.

5.   DÖNTÉSHOZATAL

5.1.   Az elvégzett értékelés következtetései alapján döntést kell hozni az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításáról vagy a kérelem elutasításáról. Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítható úgy is, hogy abban néhány fennálló aggály szerepel. Nem adható ki egységes biztonsági tanúsítvány abban az esetben, ha az értékelés során a 12. cikk (1) bekezdésében említett 4. típusú probléma került feltárásra, és az nem került megoldásra.

5.2.   A biztonsági tanúsító szerv dönthet úgy, hogy működési korlátozások vagy feltételek meghatározása révén korlátozza az egységes biztonsági tanúsítványt hatályát, amennyiben a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal egyeztetve arra a következtetésre jut, hogy az ilyen működési korlátozások vagy feltételek révén kezelhetők azok a 4. típusú problémák, amelyek miatt nem lehetne kiadni az egységes biztonsági tanúsítványt. Az egységes biztonsági tanúsítványt a kérelmező kérésére módosítani kell, miután a kérelmező a kérelemben szereplő összes fennálló aggályt kezelte.

5.3.   A kérelmezőt tájékoztatni kell a biztonsági tanúsító szerv döntéséről, ezen belül az értékelés eredményéről, és megfelelő esetben ki kell állítani az egységes biztonsági tanúsítványt.

5.4.   Ha az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását megtagadják, vagy a tanúsítványt a kérelemben kértektől eltérő működési korlátozásokkal vagy feltételekkel adják ki, a biztonsági tanúsító szerv a kérelmezőt erről tájékoztatja, megadja a határozat alapjául szolgáló indokokat, és tájékoztatja a határozat felülvizsgálatára vagy megtámadására irányuló eljárás kérelmezésének módjáról.

6.   ZÁRÓ ÉRTÉKELÉS

6.1.   A biztonsági tanúsító szerv az eljárást adminisztratív szempontból lezárja, és ennek során meggyőződik arról, hogy minden dokumentum és nyilvántartásba vett adat ellenőrzésre, rendszerezésre és archiválásra került. Eljárásainak folyamatos javítása érdekében a biztonsági tanúsító szerv meghatározza a jövőbeni értékelések során felhasználandó régi adatokat és levont tanulságokat.

7.   AZ EGYSÉGES BIZTONSÁGI TANÚSÍTVÁNY MEGÚJÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KONKRÉT RENDELKEZÉSEK

7.1.   A tanúsítás folyamatosságának biztosítása érdekében az egységes biztonsági tanúsítvány a kérelmező által az érvényességi idő lejárta előtt benyújtott kérelem alapján újítható meg.

7.2.   Megújításra irányuló kérelmek esetében a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok ellenőrzik a korábbi kérelemmel egyidejűleg benyújtott bizonyítékokat érintő módosításokat, és az (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett korábbi felügyeleti tevékenységek eredményeinek figyelembevételével fontossági sorrendbe állítják a vonatkozó biztonságirányítási rendszer azon követelményeit és azon bejelentett nemzeti szabályokat, amelyek a megújításra irányuló kérelem értékelésének alapjául szolgálnak, vagy kifejezetten ezekre összpontosítanak.

7.3.   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a javasolt változások mértékével arányos újbóli ellenőrzést végeznek.

8.   AZ EGYSÉGES BIZTONSÁGI TANÚSÍTVÁNY MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ KONKRÉT RENDELKEZÉSEK

8.1.   Az egységes biztonsági tanúsítványt minden olyan alkalommal módosítani kell, amikor az érintett társaság az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (13) bekezdésével összhangban lényeges változtatást javasolt a tevékenység jellege vagy mértéke tekintetében, illetve az említett irányelv 10. cikkének (14) bekezdésével összhangban a szolgáltatási területet ki kívánja terjeszteni.

8.2.   A 8.1. pontban említett bármilyen változtatás végrehajtása előtt az egységes biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező vasúti társaság haladéktalanul tájékoztatja a biztonsági tanúsító szervet.

8.3.   A vasúti társaság által tett, a 8.2. pontban említett tájékoztatást követően a biztonsági tanúsító szerv:

| a) | ellenőrzi, hogy világosan be van-e mutatva a potenciális alkalmazásokkal kapcsolatos változás, és a kérelmező értékelte a potenciális kockázatokat; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi, hogy világosan be van-e mutatva a potenciális alkalmazásokkal kapcsolatos változás, és a kérelmező értékelte a potenciális kockázatokat;

| b) | a vasúti társasággal és a tervezett tevékenységi terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal megvitatja az egységes biztonsági tanúsítvány módosításának szükségességét. |
| --- | --- |

b)

a vasúti társasággal és a tervezett tevékenységi terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal megvitatja az egységes biztonsági tanúsítvány módosításának szükségességét.

8.4.   A biztonsági tanúsító szerv a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal egyeztetve a kérelmezőtől további tájékoztatást kérhet. Amennyiben a biztonsági tanúsító szerv is úgy véli, hogy a javasolt változás nem lényegi, írásban tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy nincs szükség módosításra, és erre vonatkozó döntését rögzíti a nyilvántartásba vett iratanyagban.

8.5.   Módosításra irányuló kérelem esetén a biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok:

| a) | ellenőrzik a korábbi kérelemmel egyidejűleg benyújtott azon bizonyítékokat érintő módosításokat, amelyek alapján a hatályos tanúsítványt kiadták; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzik a korábbi kérelemmel egyidejűleg benyújtott azon bizonyítékokat érintő módosításokat, amelyek alapján a hatályos tanúsítványt kiadták;

| b) | figyelembe veszik az (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett korábbi felügyeleti tevékenységek eredményeit és különösen a kérelmezőnek a változáskezelési folyamat eredményes végrehajtására és nyomon követésére való képességével kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik az (EU) 2018/761 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében említett korábbi felügyeleti tevékenységek eredményeit és különösen a kérelmezőnek a változáskezelési folyamat eredményes végrehajtására és nyomon követésére való képességével kapcsolatos kérdéseket;

| c) | a módosításra irányuló kérelem értékelése céljából fontossági sorrendbe állítják a biztonságirányítási rendszer követelményeit és a bejelentett nemzeti szabályokat, vagy kifejezetten ezekre összpontosítanak. |
| --- | --- |

c)

a módosításra irányuló kérelem értékelése céljából fontossági sorrendbe állítják a biztonságirányítási rendszer követelményeit és a bejelentett nemzeti szabályokat, vagy kifejezetten ezekre összpontosítanak.

8.6.   A biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a javasolt változások mértékével arányos újbóli ellenőrzést végeznek.

8.7.   A biztonsági tanúsító szervhez benyújtott, az egységes biztonsági tanúsítvány módosítására irányuló kérelem alapján a tanúsítvány érvényességi ideje nem hosszabbítható meg.

8.8.   A biztonsági tanúsító szerv a kérelmező kérésére dönt arról, hogy az egységes biztonsági tanúsítványt kell-e módosítani abban az esetben, ha változtatni kell azokat a feltételeket, amelyek mellett az egységes biztonsági tanúsítványt kiadták, azonban ez nincs hatással a műveletek típusra, mértékére vagy a működési területre.

Függelék

A biztonságértékelési folyamat

1. ábra: A biztonságértékelési folyamat.

Határozathozatal

Előzetes átvilágítás

Felülvizsgálatikérelem/fellebbezés(adott esetben)

Az értékelésvége

Lezárja az értékelést

Nyilvántartás/Adatbázis

Részletes értékelés

A kélermet hiánytalannakminősíti

A kérelmetnyilvántartásba veszi

Biztonság-irányításirendszer

Értesíti az érdekeltfeleket

Igen

Hiánytalan? Releváns? Kö-vetkezetes?

A kérelemelutasítandó?

Továbbiinformációkat

kér

Továbbiinformációkatnyújt

Visszaigazolja akérelemkézhezvételét

A kérelmetmegkapja

A kérelmetbenyújtja

Kérelmező

Nem

Nem

Igen

Megkapja ahatározatot

Biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti illetékes nemzeti biztonsági hatóság

A részletes értékelési folyamat

2. ábra: A részletes értékelési folyamat.

Választ küld és aktualizálja a kérelmet(adott esetben)

Adott esetben fennmaradó aggályok

Megkapja és és kezeli a kérel-mező írásos válaszát (válaszait)

Adott esetben az intézkedési terv(ek)és a megfeleléshez rendelkezésre álló időkeret egyeztetése

Releváns informá-ciók a korábbi felügyeleti tevékenységből

Lezárja azértékelést

Adott esetben intézkedési terv(ek) kidolgozása

A kérdések azonosítása és kategorizálása

Kérdések?

Elvégzi az értékelést

Biztonsági tanúsító szerv és a tervezett tevékenységi terület szerinti illetékes nemzeti biztonsági hatóság

Kérelmező

Nem

Igen

---

III. MELLÉKLET

Az egységes biztonsági tanúsítvány tartalma

A vasúti társaság biztonságirányítási rendszerének, és ezen belül a vasúti társaság által az adott hálózaton történő, az (EU) 2016/798 irányelv szerinti biztonságos működéshez szükséges speciális követelmények, illetve a vonatkozó nemzeti jogszabályok teljesítése érdekében meghozott rendelkezések elfogadását megerősítő egységes biztonsági tanúsítvány a következő információkat tartalmazza:

1.   
  Az egységes biztonsági tanúsítvány egyedi európai azonosító száma (EIN)

2.   A vasúti társaság azonosítása

2.1.   Hivatalos elnevezés

2.2.   Nemzeti nyilvántartási szám

2.3.   Uniós adószám

3.   A biztonsági tanúsító szerv azonosítása

3.1.   Szervezet

3.2.   Tagállam (adott esetben)

4.   A kérelemre vonatkozó információk

4.1.   Új kérelem

4.2.   Megújítás

4.3.   Módosítás

4.4.   A korábbi tanúsítvány egyedi európai azonosító száma (EIN) (csak megújítás vagy módosítás esetén)

4.5.   Az érvényesség kezdete és vége

4.6.   Tevékenységtípus (1)

4.6.1.   Személyszállítás, nagysebességű szolgáltatásokkal együtt

4.6.2.   Személyszállítás, nagysebességű szolgáltatások nélkül

4.6.3.   Árufuvarozás, veszélyes árukkal kapcsolatos szolgáltatásokkal együtt

4.6.4.   Árufuvarozás, veszélyes árukkal kapcsolatos szolgáltatások nélkül

4.6.5.   Csak tolatás

4.6.6.   Egyéb tevékenységek (1)

5.   
  Alkalmazandó nemzeti jogszabályok
   (1)

6.   
  Működési terület
   (1)

7.   
  Felhasználási korlátozások és feltételek

8.   
  További információk

9.   
  A kiállítás dátuma és az aláírásra jogosult személy aláírása/a hatóság bélyegzője

---

(1)  A tervezett tevékenységi terület szerinti érintett tagállamok mindegyikére vonatkozóan.

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/68

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/764 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 2. )

az Európai Unió Vasúti Ügynöksége részére fizetendő díjakról és a díjfizetésre vonatkozó feltételekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 80. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) bevétele az Unió hozzájárulásából, valamint a tanúsítványok, engedélyek és jóváhagyási határozatok iránti kérelmek feldolgozásáért, a fellebbezések kezeléséért és az (EU) 2016/796 rendelet 64. cikke alapján nyújtott egyéb szolgáltatásokért a kérelmezők által megfizetett díjakból tevődik össze. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) bevétele az Unió hozzájárulásából, valamint a tanúsítványok, engedélyek és jóváhagyási határozatok iránti kérelmek feldolgozásáért, a fellebbezések kezeléséért és az (EU) 2016/796 rendelet 64. cikke alapján nyújtott egyéb szolgáltatásokért a kérelmezők által megfizetett díjakból tevődik össze.

| (2) | Az Ügynökségnek fizetendő díjakat átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani, szem előtt tartva az egyszerűsítés célkitűzését. Ezek a díjak nem róhatnak szükségtelen pénzügyi terhet a vállalkozásokra, és nem veszélyeztethetik az európai vasúti ágazat versenyképességét. |
| --- | --- |

(2)

Az Ügynökségnek fizetendő díjakat átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani, szem előtt tartva az egyszerűsítés célkitűzését. Ezek a díjak nem róhatnak szükségtelen pénzügyi terhet a vállalkozásokra, és nem veszélyeztethetik az európai vasúti ágazat versenyképességét.

| (3) | Kiszámításukkor figyelembe kell venni a személyi költségeket és adott esetben a kérelmek feldolgozásába bevont külső szakértők költségeit. Továbbá számításba kell venni a kérelmek feldolgozásához kapcsolódó háttérszolgáltatások és támogatási tevékenységek költségeit, valamint a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó egyéb működési költségeket is. A költségeknek kapcsolódniuk kell a releváns tevékenységekhez és arányosaknak, illetve megkülönböztetésmentesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(3)

Kiszámításukkor figyelembe kell venni a személyi költségeket és adott esetben a kérelmek feldolgozásába bevont külső szakértők költségeit. Továbbá számításba kell venni a kérelmek feldolgozásához kapcsolódó háttérszolgáltatások és támogatási tevékenységek költségeit, valamint a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó egyéb működési költségeket is. A költségeknek kapcsolódniuk kell a releváns tevékenységekhez és arányosaknak, illetve megkülönböztetésmentesnek kell lenniük.

| (4) | Az Ügynökség által felszámított díjak összegének fedeznie kell az Ügynökség által nyújtott szolgáltatások teljes költségét. |
| --- | --- |

(4)

Az Ügynökség által felszámított díjak összegének fedeznie kell az Ügynökség által nyújtott szolgáltatások teljes költségét.

| (5) | Az Ügynökség által a szóban forgó szolgáltatások nyújtására fordított időt óradíjban kell kiszámlázni, amíg a rendszer kiforrottsága lehetővé nem teszi a fix összegű díjak alkalmazását. Az (EU) 2016/796 rendelettel összhangban az Ügynökség díjainak szintjét úgy kell megállapítani, hogy se hiány ne keletkezzen, se jelentős többlet ne halmozódjon fel. |
| --- | --- |

(5)

Az Ügynökség által a szóban forgó szolgáltatások nyújtására fordított időt óradíjban kell kiszámlázni, amíg a rendszer kiforrottsága lehetővé nem teszi a fix összegű díjak alkalmazását. Az (EU) 2016/796 rendelettel összhangban az Ügynökség díjainak szintjét úgy kell megállapítani, hogy se hiány ne keletkezzen, se jelentős többlet ne halmozódjon fel.

| (6) | A fizetendő összegek nem függenek a kérelmező letelepedési helyétől vagy a kérelemben használt nyelvtől. Ezért a kérelem Ügynökség által feldolgozott részéhez kapcsolódó utazási és fordítási költségeket összesíteni kell, és fel kell osztani az összes kérelem között. |
| --- | --- |

(6)

A fizetendő összegek nem függenek a kérelmező letelepedési helyétől vagy a kérelemben használt nyelvtől. Ezért a kérelem Ügynökség által feldolgozott részéhez kapcsolódó utazási és fordítási költségeket összesíteni kell, és fel kell osztani az összes kérelem között.

| (7) | A díjak megállapításakor figyelembe kell venni a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit. A vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy szükség esetén több részletben teljesíthessék a díjfizetést. |
| --- | --- |

(7)

A díjak megállapításakor figyelembe kell venni a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit. A vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy szükség esetén több részletben teljesíthessék a díjfizetést.

| (8) | Az (EU) 2016/796 rendelet biztosítja a kérelmezők számára a fellebbezés jogát, és biztosítani kell, hogy a kérelmezők élhessenek is az Ügynökség határozataival szembeni jogorvoslathoz való ezen jogukkal. Az Ügynökség határozatai elleni fellebbezés díjának megfizetése ezért nem lehet a fellebbezés elfogadhatóságának előfeltétele. A fellebbezés feldolgozásáért csak annak elutasítása esetén lehet díjat felszámítani. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2016/796 rendelet biztosítja a kérelmezők számára a fellebbezés jogát, és biztosítani kell, hogy a kérelmezők élhessenek is az Ügynökség határozataival szembeni jogorvoslathoz való ezen jogukkal. Az Ügynökség határozatai elleni fellebbezés díjának megfizetése ezért nem lehet a fellebbezés elfogadhatóságának előfeltétele. A fellebbezés feldolgozásáért csak annak elutasítása esetén lehet díjat felszámítani.

| (9) | A jó projektirányítás gyakorlatának megfelelően a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a díj összegéről előzetes becslést kérjen. A kérelmezőt lehetőség szerint tájékoztatni kell a várható fizetendő összegről és a díjak megfizetésének módjáról. Meg kell határozni a díjak megfizetésére vonatkozó határidőket. |
| --- | --- |

(9)

A jó projektirányítás gyakorlatának megfelelően a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a díj összegéről előzetes becslést kérjen. A kérelmezőt lehetőség szerint tájékoztatni kell a várható fizetendő összegről és a díjak megfizetésének módjáról. Meg kell határozni a díjak megfizetésére vonatkozó határidőket.

| (10) | Az e rendeletben megállapított díjakra vonatkozó információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. Az Ügynökség által felszámított díjak jövőbeli felülvizsgálatának az Ügynökség költségeire, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok által elvégzett kapcsolódó feladatok költségeire vonatkozó átlátható értékelésen kell alapulnia. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben megállapított díjakra vonatkozó információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. Az Ügynökség által felszámított díjak jövőbeli felülvizsgálatának az Ügynökség költségeire, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok által elvégzett kapcsolódó feladatok költségeire vonatkozó átlátható értékelésen kell alapulnia.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/796 rendelet 81. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/796 rendelet 81. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet megállapítja az Európai Unió Vasúti Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) részére az (EU) 2016/796 rendelet 14., 20., 21. és 22. cikke alapján benyújtott kérelmek feldolgozása, illetve az Ügynökség rendeltetése szerint általa nyújtott egyéb szolgáltatások fejében megfizetendő díjakat. Emellett közelebbről meghatározza az említett díjak kiszámítása céljából alkalmazandó módszert és a fizetési feltételeket.

(2)   Ez a rendelet megállapítja továbbá az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az uniós jogban foglalt egyéb alapelvek érvényesülését biztosító eljárásokat a nemzeti biztonsági hatóságok által az (EU) 2016/796 rendelet 14., 20. és 21. cikke alapján az Ügynökség hatáskörébe tartozó kérelmek nemzeti részének feldolgozásához kapcsolódó költségek tekintetében.

(3)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a nemzeti biztonsági hatóságok által az alábbi tevékenységekért felszámított díjakra:

| a) | egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmek feldolgozása az (EU) 2016/798 irányelv (2) 10. cikkének (8) bekezdése alapján, valamint az (EU) 2018/763 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) előírt, kapcsolódó előzetes kötelezettségvállalási eljárás; |
| --- | --- |

a)

egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmek feldolgozása az (EU) 2016/798 irányelv (2) 10. cikkének (8) bekezdése alapján, valamint az (EU) 2018/763 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) előírt, kapcsolódó előzetes kötelezettségvállalási eljárás;

| b) | forgalombahozatali járműengedélyek vagy járművek típusengedélye iránti kérelmek feldolgozása az (EU) 2016/797 irányelv (4) 21. cikkének (8) bekezdése és 24. cikkének (1) bekezdése alapján, valamint az (EU) 2018/545 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) előírt, kapcsolódó előzetes kötelezettségvállalási eljárás; |
| --- | --- |

b)

forgalombahozatali járműengedélyek vagy járművek típusengedélye iránti kérelmek feldolgozása az (EU) 2016/797 irányelv (4) 21. cikkének (8) bekezdése és 24. cikkének (1) bekezdése alapján, valamint az (EU) 2018/545 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) előírt, kapcsolódó előzetes kötelezettségvállalási eljárás;

| c) | az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések jóváhagyása iránti kérelemről a kérelmező kérésére az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikke (3) bekezdésének utolsó albekezdése alapján kiadott vélemény; |
| --- | --- |

c)

az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések jóváhagyása iránti kérelemről a kérelmező kérésére az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikke (3) bekezdésének utolsó albekezdése alapján kiadott vélemény;

| d) | ideiglenes engedélyek kiadása próbaüzemek végzésére az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (3) és (5) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

d)

ideiglenes engedélyek kiadása próbaüzemek végzésére az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (3) és (5) bekezdése alapján.

2. cikk

A díjak típusai

(1)   Az Ügynökség díjat számít fel a kérelmek feldolgozásáért, ideértve az előzetes becsléseket, valamint azokat az eseteket, amikor a kérelmező visszavonja kérelmét, vagy az Ügynökség módosítja korábbi határozatát. Az Ügynökség díjat számíthat fel abban az esetben is, ha korábbi határozatát amiatt vonja vissza, hogy az engedély vagy tanúsítvány birtokosa nem tesz eleget a követelményeknek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kérelmek körébe tartoznak a következők:

| a) | forgalombahozatali járműengedély vagy járművek típusengedélye iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 20. és 21. cikke alapján; |
| --- | --- |

a)

forgalombahozatali járműengedély vagy járművek típusengedélye iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 20. és 21. cikke alapján;

| b) | egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 14. cikke alapján; |
| --- | --- |

b)

egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 14. cikke alapján;

| c) | az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések műszaki megoldásai vonatkozó ÁME-val való megfelelésének jóváhagyása iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 22. cikke alapján; |
| --- | --- |

c)

az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések műszaki megoldásai vonatkozó ÁME-val való megfelelésének jóváhagyása iránti kérelmek az (EU) 2016/796 rendelet 22. cikke alapján;

| d) | az (EU) 2016/796 rendelet 58. cikkében említett fellebbezések, e rendelet 7. cikke alapján; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2016/796 rendelet 58. cikkében említett fellebbezések, e rendelet 7. cikke alapján;

(3)   Az Ügynökség a kérelmező vagy bármely más személy kérésére az (1) bekezdésben említetteken kívül nyújtott szolgáltatásokért is díjat számít fel. Nevezetesen díjat számít fel az (EU) 2018/545 rendeletben és az (EU) 2018/763 végrehajtási rendeletben előírt előzetes kötelezettségvállalási eljárásért.

(4)   Az Ügynökség a honlapján közzéteszi a szolgáltatások jegyzékét.

3. cikk

A díjak mértékének kiszámítása

(1)   A díjak összege az alábbiak összegéből tevődik ki:

| a) | az Ügynökség személyzete és a külső szakértők által a kérelem feldolgozására fordított órák száma, megszorozva az Ügynökség által meghatározott óradíjjal; valamint |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség személyzete és a külső szakértők által a kérelem feldolgozására fordított órák száma, megszorozva az Ügynökség által meghatározott óradíjjal; valamint

| b) | a nemzeti biztonsági hatóságok által a kérelmek nemzeti részének feldolgozásához kapcsolódóan viselt releváns költségek. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti biztonsági hatóságok által a kérelmek nemzeti részének feldolgozásához kapcsolódóan viselt releváns költségek.

(2)   Az Ügynökség által az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában felszámított óradíj összege 130 EUR.

4. cikk

A díjak mértékének becslése

(1)   Az Ügynökség a kérelmező kérésére nem kötelező érvényű becslést ad a kérelemmel vagy a kérelmezett szolgáltatással kapcsolatos díjak összegéről, valamint közli a számlák kiállításának várható időpontját.

A kérelem feldolgozásában részt vevő nemzeti biztonsági hatóságok a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően nem kötelező érvényű becslést készítenek saját költségeikről, amelyet bele kell foglalni az Ügynökség által adott becslésbe.

(2)   A kérelem feldolgozása során az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok folyamatosan nyomon követik költségeiket. Amennyiben a kérelmező igényli, az Ügynökség tájékoztatja a kérelmezőt arról, ha a költségkockázat több mint 15 %-kal meghaladja az előzetes becslést.

(3)   Amennyiben a kérelem feldolgozása vagy az egyéb szolgáltatás nyújtása egy évnél tovább tart, a kérelmező új költségbecslést kérhet az Ügynökségtől.

(4)   Ha a kérelmező költségbecslést vagy annak felülvizsgálatát igényli, az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében és 21. cikkének (6) bekezdésében, valamint az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidők legfeljebb tíz munkanapra felfüggeszthetők.

5. cikk

Fizetési feltételek

(1)   Az Ügynökség a fizetendő díjakról számlát állít ki a következő időponttól számított 30 naptári napon belül:

| a) | az Ügynökség vagy a fellebbezési tanács határozatának dátuma; vagy |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség vagy a fellebbezési tanács határozatának dátuma; vagy

| b) | a nyújtott szolgáltatás befejezése; vagy |
| --- | --- |

b)

a nyújtott szolgáltatás befejezése; vagy

| c) | a kérelem visszavonása; vagy |
| --- | --- |

c)

a kérelem visszavonása; vagy

| d) | bármely olyan esemény, amely a kérelem feldolgozásának lezárását vonja maga után. |
| --- | --- |

d)

bármely olyan esemény, amely a kérelem feldolgozásának lezárását vonja maga után.

(2)   A számlán részletesen szerepelnek a következők:

| a) | az Ügynökség által a feladat elvégzésére fordított idő; valamint |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség által a feladat elvégzésére fordított idő; valamint

| b) | adott esetben az illetékes nemzeti biztonsági hatóság által kiszámlázott költségek. Ez utóbbiakat a kérelem nemzeti részének feldolgozására fordított tevékenységek és idő szerinti bontásban, illetve az azokra alkalmazandó fix díjak formájában részletezni kell. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az illetékes nemzeti biztonsági hatóság által kiszámlázott költségek. Ez utóbbiakat a kérelem nemzeti részének feldolgozására fordított tevékenységek és idő szerinti bontásban, illetve az azokra alkalmazandó fix díjak formájában részletezni kell.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóságok legkésőbb az Ügynökség által kért időpontra kimutatást készítenek az Ügynökség részére az általa kiállított számlába belefoglalandó hozzájárulásuk költségeiről. A költségkimutatásnak részletesen ismertetnie kell a költségek kiszámításának módját.

(4)   A fizetendő díjakat euróban kell kifejezni és felszámítani.

(5)   Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül értesíti a kérelmezőket a határozatról, és állítja ki a számlát.

(6)   Az Ügynökség hat havonta időközi számlát állíthat ki.

(7)   A díjakat az Ügynökség e célra megjelölt bankszámlájára, átutalással kell megfizetni.

(8)   A kérelmezők biztosítják, hogy az Ügynökség részére esedékes összegek, a számla kifizetéséhez kapcsolódó banki költségekkel együtt, a számláról szóló értesítéstől számított 60 naptári napon belül megfizetésre kerüljenek.

(9)   Amennyiben a kérelmező kis- vagy középvállalkozás, az Ügynökség köteles figyelembe venni a fizetési határidő észszerű mértékű meghosszabbítására, illetve a részletfizetésre irányuló kérelmét.

E rendelet alkalmazásában kis- és középvállalkozásnak minősülnek a 250 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozások, amelyeknek éves árbevétele nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszegének értéke nem haladja meg a 43 millió EUR-t.

(10)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak a (8) és (9) bekezdésben említett határidőn belül kézhez kell kapniuk a kérelmek nemzeti részének feldolgozásához kapcsolódó költségek visszatérítését.

6. cikk

A fizetés elmulasztása

(1)   Amennyiben a kifizetés az 5. cikk (8) és (9) bekezdésében megállapított határidőn belül nem érkezik be hozzá, az Ügynökség minden további naptári napra kamatot számíthat fel a kifizetés jóváírásáig, és alkalmazza a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 80. cikkében előírt behajtási szabályokat.

(2)   Az alkalmazandó kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által a tőke-refinanszírozási ügyletek esetén alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában közzétett és az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatot nyolc százalékponttal kell növelni.

(3)   Ha az Ügynökség bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy a kérelmező pénzügyi alkalmassága kockázatnak van kitéve, elutasíthatja a kérelmet, kivéve, ha a kérelmező bankgaranciát vagy biztosítéki letétet nyújt.

(4)   Az Ügynökség elutasíthatja az új kérelmet, amennyiben a kérelmező nem tesz eleget a korábbi engedélyhez, tanúsítványhoz, jóváhagyáshoz vagy egyéb szolgáltatáshoz kapcsolódóan az Ügynökség felé fennálló fizetési kötelezettségeinek, kivéve, ha a kérelmező megfizeti az érintett engedélyhez, tanúsítványhoz, jóváhagyáshoz vagy egyéb szolgáltatáshoz kapcsolódó esedékes összegeket.

(5)   Az Ügynökség megtesz minden szükséges jogi lépést a számlák maradéktalan kiegyenlítésének biztosítására. A visszatérítés céljából költségkimutatást benyújtó nemzeti biztonsági hatóságok minden támogatást megadnak ehhez az Ügynökségnek.

7. cikk

Fellebbezés és fellebbezési költségek

(1)   Az Ügynökség díjat számít fel az elutasított vagy visszavont fellebbezésekért.

(2)   A fellebbezés díja 10 000 EUR vagy a fellebbezéssel megtámadott határozatért kiszabott díj összege, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

(3)   A fellebbezési tanács hivatalvezetője tájékoztatja a fellebbező felet a fizetés feltételeiről. A fellebbezést benyújtó félnek a számláról való értesítéstől számítva 30 naptári napot kell biztosítani a díj megfizetésére.

(4)   A fellebbező fél a kiszámlázott díjakkal szemben a fellebbezési tanácshoz nyújthat be fellebbezést.

8. cikk

A díjak közzététele és felülvizsgálata

(1)   Az Ügynökség a honlapján közzéteszi a 3. cikkben említett óradíját.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóságok közzéteszik az Ügynökségnek kiszámlázott, a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti költségek megállapításához alkalmazott díjszabást. Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság átalánydíjat alkalmaz, megjelöli, hogy az átalánydíj mely engedélyezési és tanúsítási ügyekben alkalmazandó.

(3)   Az Ügynökség a honlapján közzéteszi az ezen információkra mutató hivatkozást.

(4)   Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett éves jelentésébe belefoglalja az óradíj alapjául szolgáló költségelemeket, valamint pénzügyi eredményeit és előrejelzéseit.

9. cikk

Az Ügynökség eljárásai

(1)   Az Ügynökség a bevételek és kiadások, illetve az 1. cikk (1) bekezdése szerinti, díjköteles tevékenységek szétválasztása érdekében:

| a) | a díjakból származó bevételeit külön bankszámlán szedi be és gyűjti; |
| --- | --- |

a)

a díjakból származó bevételeit külön bankszámlán szedi be és gyűjti;

| b) | évente jelentést készít a díjköteles tevékenységekhez rendelhető bevételekről és kiadásokról, valamint költségstruktúráról és teljesítményről. |
| --- | --- |

b)

évente jelentést készít a díjköteles tevékenységekhez rendelhető bevételekről és kiadásokról, valamint költségstruktúráról és teljesítményről.

(2)   Amennyiben az év végén a díjakból származó bevételek összege meghaladja a díjköteles tevékenységek összköltségét, a bevételtöbbletet költségvetési tartalékba kell helyezni, és az Ügynökség költségvetési szabályzatának megfelelően a többletek és deficitek kezelésére kell fordítani.

(3)   Az Ügynökség biztosítja a díjköteles tevékenységekből származó bevételek fenntarthatóságát.

10. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   Az Ügynökség minden pénzügyi évben értékelést készít a díjak kivetésének rendszeréről. Az értékelés alapját az Ügynökség korábbi pénzügyi eredményei, valamint a kiadásokra és bevételekre vonatkozó becslések képezik. Ugyanakkor kapcsolódik az Ügynökség egységes programozási dokumentumához is.

(2)   A Bizottság az Ügynökség pénzügyi eredményeinek értékelése és előrejelzései alapján szükség esetén felülvizsgálja az alkalmazandó díjakat.

(3)   Figyelembe véve az Ügynökség által a 8. cikkben említett éves jelentésben szolgáltatott információkat, ezt a rendeletet legkésőbb 2022. június 16-ig felül kell vizsgálni a rögzített összegű díjak fokozatos bevezetése céljából.

11. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az (EU) 2018/545 rendelet 55. cikkének (4) bekezdésében és az (EU) 2018/763 végrehajtási rendelet 15. cikkének (4) bekezdésében említett esetekben az e rendelet szerinti díjak nem terjednek ki a kérelem Ügynökséghez történő benyújtását megelőzően elvégzett munkára, amelyekre a nemzeti jogszabályok alkalmazandók.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendelet 2019. február 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/763 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságok részére történő kiadására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról, valamint a 653/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 49. oldalát).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2018/545 végrehajtási rendelete (2018. április 4.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról (HL L 90., 2018.4.6., 66. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

6

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/73

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/765 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 23.)

az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendeletnek a pályázat útján értékesített sovány tejpor betárolási időpontjának tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 28. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/2080 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által elindított pályázati eljárás keretében értékesítésre kínált tejpor mennyiségének meghatározása érdekében a rendelet 1. cikke rögzíti azt az időpontot, amely előtt a sovány tejpornak betárolásra kellett kerülnie. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/2080 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által elindított pályázati eljárás keretében értékesítésre kínált tejpor mennyiségének meghatározása érdekében a rendelet 1. cikke rögzíti azt az időpontot, amely előtt a sovány tejpornak betárolásra kellett kerülnie.

| (2) | A tej és tejtermékek piacának jelenlegi helyzete, vagyis az árak alakulása és az intervenciós készletek nagysága indokolttá teszi a sovány tejpor további mennyiségeinek a betárolási időpont módosítása általi értékesíthetővé tételét. |
| --- | --- |

(2)

A tej és tejtermékek piacának jelenlegi helyzete, vagyis az árak alakulása és az intervenciós készletek nagysága indokolttá teszi a sovány tejpor további mennyiségeinek a betárolási időpont módosítása általi értékesíthetővé tételét.

| (3) | Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

| (4) | A sovány tejpor késedelem nélküli értékesíthetőségének érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(4)

A sovány tejpor késedelem nélküli értékesíthetőségének érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelet 1. cikkében a „2016. május 1.” dátum helyébe a „2016. június 1.” dátum lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/2080 végrehajtási rendelete (2016. november 25.) a sovány tejpor pályázat útján történő értékesítésére vonatkozó eljárás megindításáról (HL L 321., 2016.11.29., 45. o.).

3

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/74

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/766 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 23.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 105,7 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 127,4 | 0 | AR |
| 126,2 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 247,1 | 16 | AR |
| 242,0 | 17 | BR |
| 328,9 | 0 | CL |
| 239,5 | 18 | TH |
| 0207 27 10 | Pulyka darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 325,2 | 0 | BR |
| 310,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 475,7 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül | 243,7 | 13 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

105,7

0

AR

0207 12 90

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

127,4

0

AR

126,2

0

BR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva

247,1

16

AR

242,0

17

BR

328,9

0

CL

239,5

18

TH

0207 27 10

Pulyka darabolva, csont nélkül, fagyasztva

325,2

0

BR

310,1

0

CL

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

475,7

0

AR

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül

243,7

13

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

HATÁROZATOK

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/76

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/767 HATÁROZATA

(2018. május 22.)

a közvetlen és általános választójog alapján a kilencedik alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmányra (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

mivel:

| (1) | A Tanács a 78/639/Euratom, ESZAK, EGK határozatában (3) a közvetlen és általános választójog alapján első alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselő választások időszakaként az 1979. június 7. és 10. közötti időszakot határozta meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 78/639/Euratom, ESZAK, EGK határozatában (3) a közvetlen és általános választójog alapján első alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselő választások időszakaként az 1979. június 7. és 10. közötti időszakot határozta meg.

| (2) | A kilencedik választást nem lehetséges a 2019-es év megfelelő időszakában megtartani. |
| --- | --- |

(2)

A kilencedik választást nem lehetséges a 2019-es év megfelelő időszakában megtartani.

| (3) | Következésképpen egy másik választási időszakot kell meghatározni, |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen egy másik választási időszakot kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett időszak a kilencedik választás esetében a 2019. május 23. és 26. közötti időszak lesz.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. VALCHEV

---

(1)  
  HL L 278., 1976.10.8., 5. o.

1

(2)  A 2018. április 18-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  A Tanács 78/639/Euratom, ESZAK, EGK határozata (1978. július 25.) a közvetlen és általános választójog alapján első alkalommal megrendezésre kerülő európai parlamenti képviselői választások időszakának meghatározásáról (HL L 205., 1978.7.29., 75. o.).

3

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/77

---

A TANÁCS (EU) 2018/768 HATÁROZATA

(2018. május 22.)

a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 55. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal (1) csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF egyezmény). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal (1) csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF egyezmény).

| (2) | Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam szerződő fele a COTIF egyezménynek és alkalmazza azt. |
| --- | --- |

(2)

Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam szerződő fele a COTIF egyezménynek és alkalmazza azt.

| (3) | A COTIF egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 33. cikkének (5) bekezdése alapján a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (a továbbiakban: OTIF) veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottsága (továbbiakban: a RID szakértői bizottság) módosíthatja a COTIF egyezmény C. függelékének mellékletét, nevezetesen a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzatot (a továbbiakban: RID). |
| --- | --- |

(3)

A COTIF egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 33. cikkének (5) bekezdése alapján a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (a továbbiakban: OTIF) veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottsága (továbbiakban: a RID szakértői bizottság) módosíthatja a COTIF egyezmény C. függelékének mellékletét, nevezetesen a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzatot (a továbbiakban: RID).

| (4) | A 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) – a RID-re hivatkozva – rendelkezéseket határoz meg a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton, illetőleg belvízi úton történő szállítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) – a RID-re hivatkozva – rendelkezéseket határoz meg a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton, illetőleg belvízi úton történő szállítására vonatkozóan.

| (5) | A RID mellékletének a technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében elengedhetetlen, hogy a RID szakértői bizottság a műszaki szabványok, illetve az egységes technikai előírások tekintetében módosításokat fogadjon el. Az említett módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek kifejlesztését. |
| --- | --- |

(5)

A RID mellékletének a technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében elengedhetetlen, hogy a RID szakértői bizottság a műszaki szabványok, illetve az egységes technikai előírások tekintetében módosításokat fogadjon el. Az említett módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek kifejlesztését.

| (6) | A 2008/68/EK irányelv alapján létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság előzetes megbeszéléseket folytatott a szóban forgó módosításokról. |
| --- | --- |

(6)

A 2008/68/EK irányelv alapján létrehozott, veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság előzetes megbeszéléseket folytatott a szóban forgó módosításokról.

| (7) | A RID szakértői bizottság a 2018. május 30-i 55. ülésén várhatóan határozatot fogad el a RID módosításairól. |
| --- | --- |

(7)

A RID szakértői bizottság a 2018. május 30-i 55. ülésén várhatóan határozatot fogad el a RID módosításairól.

| (8) | Helyénvaló meghatározni a RID szakértői bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az említett bizottság által elfogadott határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(8)

Helyénvaló meghatározni a RID szakértői bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az említett bizottság által elfogadott határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

| (9) | Ezért a RID szakértői bizottság 55. ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak e határozat csatolmányán kell alapulnia, |
| --- | --- |

(9)

Ezért a RID szakértői bizottság 55. ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak e határozat csatolmányán kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény keretében a RID szakértői bizottság 55. ülésén az Unió által képviselendő álláspont e határozat csatolmányán alapul.

Az e határozat csatolmányában említett dokumentumok kisebb módosításait a RID szakértői bizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

2. cikk

A RID szakértői bizottság határozatait az elfogadásukat követően – hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. VALCHEV

---

(1)  A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

2

---

CSATOLMÁNY

| Javaslat | Referencia-dokumentum | Kérdés | Megjegyzések | Az Unió álláspontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/1 | Az UN 3166 és 3171 azonosító számra vonatkozó veszélyazonosító szám | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | A módosítások elfogadhatók. |
| 2. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/3 | Veszélyes áruk kézipoggyászként vagy feladott poggyászként való szállítása | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | A módosítás elfogadható. |
| 3. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/5 | WP.15 102. ülésszaka (Genf, 2017. május 8–12.) | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 4. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/7/Rev.1 | A RID 2017. évi kiadás helyesbítéseinek 2. tervezete | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 5. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/8 | A cseppfolyósított gázt szállító tartálykocsik feltöltésére és kiürítésére vonatkozó ellenőrző listákkal foglalkozó informális munkacsoport (Firenze, 2017. július 11–13.) | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 6. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 | Az együttes ülés által 2016-ban és 2017-ben, valamint a RID szakértői bizottság állandó munkacsoportja által 2016 novemberében elfogadott egységes szerkezetbe foglalt szövegek. | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 7. | Ugyanaz | A módosításokat az állandó munkacsoport tovább vizsgálja. | — | — |
| 8. | Ugyanaz | Az ENSZ EGB – OTIF együttes ülés egységes állásfoglalását igénylő módosítások | Elő kell segíteni a hatékony multimodális szállítást. | Az együttes ülésen javasolt módosítás elfogadható. |
| 9. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.8 | A 4.3.3.5 pontban a kettős franciabekezdések | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 10. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.10 | Átmeneti rendelkezések | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 11. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.12 | A 2.1.3.5.5 pont javasolt módosítása az OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 dokumentumban | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |
| 12. | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.16 | A WP.15 103. ülésszaka (Genf, 2017. november 6–10.) | Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban. | Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók. |

Javaslat

Referencia-dokumentum

Kérdés

Megjegyzések

Az Unió álláspontja

1.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/1

Az UN 3166 és 3171 azonosító számra vonatkozó veszélyazonosító szám

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

A módosítások elfogadhatók.

2.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/3

Veszélyes áruk kézipoggyászként vagy feladott poggyászként való szállítása

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

A módosítás elfogadható.

3.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/5

WP.15 102. ülésszaka (Genf, 2017. május 8–12.)

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

4.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/7/Rev.1

A RID 2017. évi kiadás helyesbítéseinek 2. tervezete

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

5.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/8

A cseppfolyósított gázt szállító tartálykocsik feltöltésére és kiürítésére vonatkozó ellenőrző listákkal foglalkozó informális munkacsoport (Firenze, 2017. július 11–13.)

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

6.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/15

Az együttes ülés által 2016-ban és 2017-ben, valamint a RID szakértői bizottság állandó munkacsoportja által 2016 novemberében elfogadott egységes szerkezetbe foglalt szövegek.

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

7.

Ugyanaz

A módosításokat az állandó munkacsoport tovább vizsgálja.

—

—

8.

Ugyanaz

Az ENSZ EGB – OTIF együttes ülés egységes állásfoglalását igénylő módosítások

Elő kell segíteni a hatékony multimodális szállítást.

Az együttes ülésen javasolt módosítás elfogadható.

9.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.8

A 4.3.3.5 pontban a kettős franciabekezdések

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

10.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.10

Átmeneti rendelkezések

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

11.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.12

A 2.1.3.5.5 pont javasolt módosítása az OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 dokumentumban

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

12.

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.16

A WP.15 103. ülésszaka (Genf, 2017. november 6–10.)

Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban.

Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók.

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/80

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/769 HATÁROZATA

(2018. május 22.)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Holland Királyság által javasolt három tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel a holland kormány javaslatára,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-én elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-én elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

| (2) | Dirk WESTENDORP, Jan SIMONS és Joost VAN IERSEL hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság három tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Dirk WESTENDORP, Jan SIMONS és Joost VAN IERSEL hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság három tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaivá nevezi ki a következő személyeket:

| — | A.P. August MESKER, Member Supervisory Council and Member Financial Audit Committee at Hivos, |
| --- | --- |

—

A.P. August MESKER, Member Supervisory Council and Member Financial Audit Committee at Hivos,

| — | R.A.C. René BLIJLEVENS, Secretary of the Foundation for Sustainable (Micro) Pensions in Developing Countries, |
| --- | --- |

—

R.A.C. René BLIJLEVENS, Secretary of the Foundation for Sustainable (Micro) Pensions in Developing Countries,

| — | T.J.M. Thom VAN MIERLO, former senior consumer affairs officer and secretary self-regulation dialogue at the Social Economic Council. |
| --- | --- |

—

T.J.M. Thom VAN MIERLO, former senior consumer affairs officer and secretary self-regulation dialogue at the Social Economic Council.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. VALCHEV

---

(1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. október 1-i (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től
  2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).

2

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/81

---

A TANÁCS (EU) 2018/770 HATÁROZATA

(2018. május 22.)

a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 9-én a Tanács (EU) 2015/1915 határozata (4) értelmében Esteban MAS PORTELL-t Marc PONS i PONS váltotta fel póttagként. 2016. június 9-én a Tanács (EU) 2016/991 (5) határozata értelmében Marc PONS i PONS-t Pilar COSTA i SERRA váltotta fel póttagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 9-én a Tanács (EU) 2015/1915 határozata (4) értelmében Esteban MAS PORTELL-t Marc PONS i PONS váltotta fel póttagként. 2016. június 9-én a Tanács (EU) 2016/991 (5) határozata értelmében Marc PONS i PONS-t Pilar COSTA i SERRA váltotta fel póttagként.

| (2) | Pilar COSTA i SERRA póttag hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Pilar COSTA i SERRA póttag hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Josep Enric CLAVEROL i FLORIT, Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior del Gobierno de las Illes Balears. |
| --- | --- |

—

Josep Enric CLAVEROL i FLORIT, Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior del Gobierno de las Illes Balears.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. VALCHEV

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2015. október 9-i (EU) 2015/1915 határozata a Régiók Bizottsága két spanyol tagjának és három spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 280., 2015.10.24., 26. o.).

4

(5)  A Tanács 2016. június 9-i (EU) 2016/991 határozata a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről (HL L 162., 2016.6.21., 14. o.).

5

---

| 2018.5.25. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 129/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.25.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 129/82

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/771 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2018. január 25.)

a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök teljesítménye állandóságának értékelésére és ellenőrzésére alkalmazandó rendszerekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 28. cikkére és 60. cikke h) pontjára,

mivel:

| (1) | Az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök (a továbbiakban: kikötőeszközök) tekintetében nincs megfelelő határozat e termékek teljesítménye állandóságának értékelésére és ellenőrzésére. Ezért meg kell állapítani, hogy a kikötőeszközök esetében mely rendszert kell alkalmazni a teljesítmény állandóságának értékelésére és ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök (a továbbiakban: kikötőeszközök) tekintetében nincs megfelelő határozat e termékek teljesítménye állandóságának értékelésére és ellenőrzésére. Ezért meg kell állapítani, hogy a kikötőeszközök esetében mely rendszert kell alkalmazni a teljesítmény állandóságának értékelésére és ellenőrzésére.

| (2) | Figyelembe véve, hogy a kikötőeszközök a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgálnak, a teljesítmény állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló olyan rendszert kell kiválasztani, amely magában foglalja a gyártó üzeme ellenőrzésének folyamatos felügyeletét, értékelését és értékelését, valamint a bejelentett terméktanúsító szerv által a gyártó üzemben vagy a gyártó raktározási létesítményeiben vett minták ellenőrzését, |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve, hogy a kikötőeszközök a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgálnak, a teljesítmény állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló olyan rendszert kell kiválasztani, amely magában foglalja a gyártó üzeme ellenőrzésének folyamatos felügyeletét, értékelését és értékelését, valamint a bejelentett terméktanúsító szerv által a gyártó üzemben vagy a gyártó raktározási létesítményeiben vett minták ellenőrzését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ez a határozat az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközökre vonatkozik.

2. cikk

Az 1. cikkben említett kikötőeszközök alapvető jellemzőik tekintetében nyújtott teljesítménye állandóságát a mellékletben meghatározott rendszernek megfelelően kell értékelni és ellenőrizni.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 88., 2011.4.4., 5. o.

1

---

MELLÉKLET

A TELJESÍTMÉNY ÁLLANDÓSÁGÁNAK ÉRTÉKELÉSÉRE ÉS ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ RENDSZER

| Termékek és tervezett felhasználás | Alapvető jellemzők | Alkalmazandó rendszer |
| --- | --- | --- |
| Az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök | Minden lényeges jellemző tekintetében | 1+ |

Termékek és tervezett felhasználás

Alapvető jellemzők

Alkalmazandó rendszer

Az építési munkáknál használt, a személyek magasból történő lezuhanásának megelőzésére vagy megállítására szolgáló kikötőeszközök

Minden lényeges jellemző tekintetében

1+

---