# Az Európai Unió C 373/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 373 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. október 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 373

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. október 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 373/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8165 – Eneco/Elicio/Norther JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 373/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8166 – Thom/Stroili Oro) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2016/C 373/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8165 – Eneco/Elicio/Norther JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 373/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8166 – Thom/Stroili Oro) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 373/03 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 373/03

Euroátváltási árfolyamok

2

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 373/04 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 3 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 373/05 | Határozat hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról tagállam általi visszavonás után – Állami támogatás – Németország (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása – SA.43014 16/C (korábbi 16/N) állami támogatás – A REHAU AG + Co számára nyújtott állami támogatás (
  1
  ) | 13 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 373/04

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

3

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 373/05

Határozat hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról tagállam általi visszavonás után – Állami támogatás – Németország (Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása – SA.43014 16/C (korábbi 16/N) állami támogatás – A REHAU AG + Co számára nyújtott állami támogatás (
  1
  )

1

13

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2016/C 373/06 | Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i számához | 14 |

Helyesbítések

2016/C 373/06

Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i számához

Európai Unió Hivatalos Lapja

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8165 – Eneco/Elicio/Norther JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 373/01)

2016. október 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8165 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8165 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8166 – Thom/Stroili Oro)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 373/02)

2016. október 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8166 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32016M8166 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. október 11.

(2016/C 373/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1079 |
| JPY | Japán yen | 114,90 |
| DKK | Dán korona | 7,4412 |
| GBP | Angol font | 0,90233 |
| SEK | Svéd korona | 9,7318 |
| CHF | Svájci frank | 1,0938 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,0395 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,021 |
| HUF | Magyar forint | 304,43 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2712 |
| RON | Román lej | 4,4885 |
| TRY | Török líra | 3,4139 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4679 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4653 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5977 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5657 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5277 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 245,11 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,8020 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4440 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5095 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 451,84 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6354 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,817 |
| RUB | Orosz rubel | 69,1597 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,209 |
| BRL | Brazil real | 3,5634 |
| MXN | Mexikói peso | 20,9088 |
| INR | Indiai rúpia | 73,7760 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1079

JPY

Japán yen

114,90

DKK

Dán korona

7,4412

GBP

Angol font

0,90233

SEK

Svéd korona

9,7318

CHF

Svájci frank

1,0938

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,0395

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,021

HUF

Magyar forint

304,43

PLN

Lengyel zloty

4,2712

RON

Román lej

4,4885

TRY

Török líra

3,4139

AUD

Ausztrál dollár

1,4679

CAD

Kanadai dollár

1,4653

HKD

Hongkongi dollár

8,5977

NZD

Új-zélandi dollár

1,5657

SGD

Szingapúri dollár

1,5277

KRW

Dél-Koreai won

1 245,11

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,8020

CNY

Kínai renminbi

7,4440

HRK

Horvát kuna

7,5095

IDR

Indonéz rúpia

14 451,84

MYR

Maláj ringgit

4,6354

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,817

RUB

Orosz rubel

69,1597

THB

Thaiföldi baht

39,209

BRL

Brazil real

3,5634

MXN

Mexikói peso

20,9088

INR

Indiai rúpia

73,7760

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/3

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2016/C 373/04)

A Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2016. július 12-én két uniós gyártó, a Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB és a PR Industrial S.r.l. (a továbbiakban együttesen: kérelmező) nyújtotta be, amelyek termelése a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 8427 90 00 (TARIC-kódok: 8427900011 és 8427900019) és az ex 8431 20 00 (TARIC-kódok: 8431200011 és 8431200019) KN-kódok alá tartozó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, vagyis az alváz és a hidraulika (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedések körébe a legutóbb a 946/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (4) értelmében kivetett végleges dömpingellenes vám tartozik. Az intézkedéseket a 499/2009/EK tanácsi rendelet (5) kiterjesztette a Thaiföldön feladott behozatalra, az (EU) 2016/1346 tanácsi végrehajtási rendelet (6) pedig kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó, kis mértékben módosított kézi emelőkocsik behozatalára.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával járna.

4.1.   
  A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás

Mivel – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének rendelkezéseit tekintve – a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban érintett országként is történik rá hivatkozás) nem piacgazdasággal rendelkező országnak minősül, a kérelmező a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban, ebben az esetben Brazíliában alkalmazott ár alapján állapította meg. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás a rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportja során felszámított exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

A fenti – dömpinget igazoló – összehasonlítás alapján a kérelmező azt állítja, hogy fennáll a valószínűsége az érintett országból érkező dömping folytatódásának.

4.2.   
  A kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan is, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba irányuló behozatala abszolút értékét és piaci részesedését tekintve egyaránt jelentős mértékű maradt.

A kérelmező által benyújtott meggyőző bizonyíték azt mutatja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező behozott termék volumene és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árszintre, ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét és káros hatással vannak pénzügyi helyzetére.

Emellett a kérelmező szerint az érintett országból dömpingelt áron érkező behozatal további jelentős növekedése minden valószínűség szerint további károkat okozna az uniós gazdasági ágazatnak, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék.

5.   Az eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán folytatódhat-e vagy megismétlődhet-e az érintett országból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék dömpingje, illetve az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2015. október 1-jétől2016. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2013. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjed ki.

5.2.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országban működő exportáló gyártóit (7), hogy vegyenek részt az általa folytatott vizsgálatban – beleértve azon gyártókat is, amelyek nem működtek együtt a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálatokban.

5.2.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

A Kínai Népköztársaság vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártóinak kiválasztására irányuló eljárás

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri az összes exportáló gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőiket – beleértve azokat a gyártókat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. E feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell jelentkezniük, és vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés I. mellékletében kért információkat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép a Kínai Népköztársaság hatóságaival, és kapcsolatba léphet az exportáló gyártók valamennyi ismert szövetségével.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns, a fent szereplő információtól eltérő információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az összes ismert exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait és az exportáló gyártók szövetségeit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Az exportáló gyártókkal kapcsolatos vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett exportáló gyártóknak, az exportáló gyártók valamennyi ismert szövetségének és a Kínai Népköztársaság hatóságainak.

Eltérő rendelkezés hiányában a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak a minta kiválasztásáról kapott értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtania a kitöltött kérdőívet.

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való lehetséges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek (a továbbiakban: a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók).

5.2.2.   A nem piacgazdasággal rendelkező érintett ország exportáló gyártóira vonatkozó további eljárás

Piacgazdasággal rendelkező harmadik ország kiválasztása

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni.

A Bizottság az előző vizsgálat során Brazíliát választotta piacgazdasággal rendelkező harmadik országként a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához. A Bizottság a kérelemben szereplő információk alapján a jelenlegi vizsgálat céljából ismét Brazíliát tervezi analóg országként használni. A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján piacgazdasággal rendelkező országbeli gyártók még – többek között – Indiában, Malajziában, Svájcban, Tajvanon és Törökországban találhatók. A piacgazdasággal rendelkező harmadik ország végleges kiválasztásához a Bizottság megvizsgálja, hogy az információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását folytató piacgazdasággal rendelkező harmadik országokban valóban gyártják és értékesítik-e a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 10 napon belül tegyék meg észrevételeiket az analóg ország kiválasztására vonatkozóan.

5.2.3.   A független importőrökre
   (8)
  vonatkozó vizsgálat
   (9)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket a Kínai Népköztársaságból az Unióba importáló független importőröket, hogy vegyenek részt e vizsgálatban – beleértve azon importőröket is, amelyek nem működtek együtt a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálatokban.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonni kívánt független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket – beleértve azokat az importőröket is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatokban –, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. E feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell jelentkezniük, és vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés II. mellékletében kért információkat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszövetséggel.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns, a fent szereplő információtól eltérő információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszövetséget értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett független importőröknek és valamennyi ismert importőrszövetségnek. Eltérő rendelkezés hiányában e feleknek a minta kiválasztásáról kapott értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a kitöltött kérdőívet.

5.3.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

Annak megállapítása érdekében, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit, hogy vegyenek részt a Bizottság vizsgálatában.

Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonni kívánt uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). A mintavétel az alaprendelet 17. cikkének megfelelően történik.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára, betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába (e célból lépjenek kapcsolatba a Bizottsággal az 5.7. szakaszban megadott elérhetőségen). Azoknak az uniós gyártóknak – beleértve azon uniós gyártókat is, amelyek nem működtek együtt a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálatokban –, vagy a nevükben eljáró képviselőknek, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell kapcsolatba lépniük a Bizottsággal.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban további releváns információt kívánnak benyújtani, ezt – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül kell megtenniük.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók szövetségeit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be végül a mintába.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett uniós gyártóknak és az uniós gyártók valamennyi ismert szövetségének. Eltérő rendelkezés hiányában e feleknek a minta kiválasztásáról kapott értesítés dátumától számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a kitöltött kérdőívet.

5.4.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően, abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, határozni kell arról, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteiket, továbbá a felhasználókat, valamint a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek – ugyanezen határidőn belül – bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységeik és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

A fenti határidőn belül jelentkező felek – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül információt szolgáltathatnak a Bizottság részére az uniós érdekre vonatkozóan. Az információ tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújtható be. A 21. cikk alapján közölt információk mindenesetre csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.5.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.6.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.

5.7.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására, a kitöltött kérdőívek elküldésére és a levelezésre vonatkozó instrukciók

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. A harmadik felek szerzői joga alatt álló információknak és/vagy adatoknak a Bizottság rendelkezésére történő bocsátását megelőzően az érdekelt feleknek a szerzői jog tulajdonosától külön engedélyt kell kérniük, amelyben kifejezetten lehetővé teszik a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő használatát, valamint b) az információk és/vagy adatok e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi bizalmas írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket – „Limited” (korlátozott hozzáférés) (10) jelöléssel kell ellátni. Minden bizalmas kezelésre irányuló kérelmet megfelelő indoklással kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információkat rendelkezésre bocsátó érdekelt feleknek azokról az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ezeknek az összefoglalóknak megfelelő részletességűeknek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt rendelkezésre bocsátó érdekelt fél nem nyújt be nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az ilyen információt figyelmen kívül hagyhatja.

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket e-mailben kell benyújtaniuk, ideértve a beszkennelt meghatalmazásokat és tanúsítványokat is, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM/DVD lemezen személyesen vagy ajánlott levélben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím olyan működő hivatalos e-mail-cím legyen, amelyet naponta ellenőriznek. Amennyiben az érdekelt felek megadják elérhetőségeiket, a Bizottság ettől az időponttól kezdve kizárólag e-mailben kommunikál velük, kivéve, ha kifejezetten kérik, hogy a Bizottság más kommunikációs csatornán küldje részükre a dokumentumokat, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan ajánlott levélként kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat – egyebek mellett az e-mailben eljuttatott küldeményekre vonatkozó elveket – megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail-címe | : | TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu
  TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-címe

:

TRADE-R654-HPT-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-R654-HPT-INJURY@ec.europa.eu

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat a meghatározott határidőkön belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, a Bizottság ezeket az információkat figyelmen kívül hagyhatja, és a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépesített válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletterhekkel vagy indokolatlan többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást biztosíthat az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt, amelyen belül a meghallgatás iránti kérelmet be kell nyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, amelynek során a felek ismertethetik különböző álláspontjaikat, és előadhatják – a többek között – a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével, a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos ellenérveiket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és honlapja a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán található: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

8.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérelmezésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az intézkedések hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha bármely érdekelt fél úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint felülvizsgálat indítását kérelmezheti.

Az ilyen felülvizsgálatot – amely az ebben az értesítésben szereplő hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül folyna – kérelmezni kívánó felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

10.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően fogja kezelni.

---

(1)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 34., 2016.1.29., 15. o.).

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 946/2014/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 265., 2014.9.5., 7. o.).

(4)  A Tanács 2011. október 10-i 1008/2011/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó, a Thaiföldön feladott – függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be – kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 268., 2011.10.13., 1. o.).

(5)  A Tanács 2009. június 11-i 499/2009/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára az 1174/2005/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett ugyanezen termék behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 151., 2009.6.16., 1. o.).

(6)  A Bizottság 2016. augusztus 8-i (EU) 2016/1346 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára a 372/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel módosított 1008/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, kis mértékben módosított kézi emelőkocsik behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 214., 2016.8.9., 1. o.).

(7)  Exportáló gyártó az érintett országbeli minden olyan vállalat, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen – így például a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalaton – keresztül az Unió piacára exportálja.

(8)  A mintába kizárólag exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök vehetők fel. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók vonatkozásában ki kell tölteniük a kérdőív I. mellékletét. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint a „személy” természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(9)  A független importőrök által szolgáltatott adatok a dömping meghatározásán kívül más vizsgálati szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(10)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas kezelésben részesülő dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(11)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

I. MELLÉKLET

Image

☐ „Limited” version (korlátozott változat) (1)

☐ Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő rovatot!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ KÉZI EMELŐKOCSIK ÉS ALAPVETŐ RÉSZEGYSÉGEIK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS

INFORMÁCIÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN MŰKÖDŐ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártóknak az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2.1. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Limited” (korlátozott) megjelölésű változatot, mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) megjelölésű változatot vissza kell küldeni a Bizottságnak, az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint.

1. NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Kérjük, adja meg vállalatáról a következő adatokat:

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó személy

E-mail-cím

Telefonszám

Faxszám

2. FORGALOM, ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN, TERMELÉS ÉS TERMELÉSI KAPACITÁS

Kérjük, hogy a vállalat elszámolási pénznemében adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1. szakaszában meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott és az érintett országból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében a vállalat termelését, termelési kapacitását és forgalmát (az Unió 28 tagállamába (2) irányuló exportértékesítéseket országonként lebontva, illetve összesítve; a világ többi részére irányuló exportértékesítéseket összesítve és az 5 legjelentősebb importáló országra lebontva, valamint a belföldi értékesítést), továbbá az annak megfelelő volument. Kérjük, egységekben kifejezve adja meg a volument, és tüntesse fel a használt pénznemet.

I. táblázat

Forgalom és értékesítési volumen

Egység (darab)

Érték az elszámolási pénznemben

Kérjük, adja meg a használt pénznemet

A vállalata által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós exportértékesítésére vonatkozó adatok a 28 tagállamra, országonkénti bontásban és összesítve

Összesen:

A tagállamok egyenkénti felsorolása:

A vállalata által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a világ többi részére irányuló exportértékesítésére vonatkozó adatok

Összesen:

Nevezze meg az 5 legjelentősebb importáló országot és az azoknak megfelelő volument és értéket (*)

(1) Csak belső használatra szolgáló dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(2) Az Európai Unió 28 tagállama a következő: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia.

Image

Egység (darab)

Érték az elszámolási pénznemben

Kérjük, adja meg a használt pénznemet

A vállalata által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítésére vonatkozó adatok

(*) Szükség esetén illesszen be további sorokat.

II. táblázat

Termelés és termelési kapacitás

Egység (darab)

Vállalatának teljes termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében

Vállalatának termelési kapacitása a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében

3. AZ ÖN VÁLLALATÁNAK ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1) VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGEI

Kérjük, adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (kérjük, sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak az Ön vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék beszerzése vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a felülvizsgálat tárgyát képező termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

A vállalat neve és székhelye

Tevékenységek

Kapcsolat jellege

4. EGYÉB INFORMÁCIÓK

Kérjük, adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5. NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet e vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztviselő neve és beosztása:

Dátum:

(1) Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha a következő feltételek egyike teljesül: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 143., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint a „személy” természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Image

☐ „Limited” version (korlátozott változat) (1)

☐ Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő rovatot!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ KÉZI EMELŐKOCSIK ÉS ALAPVETŐ RÉSZEGYSÉGEIK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Limited” (korlátozott) megjelölésű változatot, mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) megjelölésű változatot vissza kell küldeni a Bizottságnak, az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint.

1. NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Kérjük, adja meg vállalatáról a következő adatokat:

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó személy

E-mail-cím

Telefonszám

Faxszám

2. FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Kérjük, hogy euróban (EUR) adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.1. szakaszában meghatározott felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott és az érintett országból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba (2) irányuló behozatalával elért forgalmat, valamint annak volumenét, továbbá a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követően a behozatal uniós piacon történő viszonteladásával elért forgalmat és az annak megfelelő volument. Kérjük, egységekben (darab) kifejezve adja meg a volument.

Egység (darab)

Érték euróban (EUR)

A vállalat teljes forgalma euróban (EUR)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

(1) Csak belső használatra szolgáló dokumentum. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.) 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(2) Az Európai Unió 28 tagállama a következő: Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság.

Image

3. AZ ÖN VÁLLALATÁNAK ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1) VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGEI

Kérjük, adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (kérjük, sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak az Ön vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék beszerzése vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a felülvizsgálat tárgyát képező termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

A vállalat neve és székhelye

Tevékenységek

Kapcsolat jellege

4. EGYÉB INFORMÁCIÓK

Kérjük, adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5. NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együtt nem működő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet e vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztviselő neve és beosztása:

Dátum:

(1) Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha a következő feltételek egyike teljesül: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 143., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint a „személy” természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/13

---

HATÁROZAT HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS LEZÁRÁSÁRÓL TAGÁLLAM ÁLTALI VISSZAVONÁS UTÁN

Állami támogatás – Németország

(Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke)

A Bizottság közleménye az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása

SA.43014 16/C (korábbi 16/N) állami támogatás – A REHAU AG + Co számára nyújtott állami támogatás

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 373/05)

A Bizottság úgy határozott, hogy lezárja az említett intézkedésre vonatkozóan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerint 2016. június 13-án kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Németország 2016. június 24-én visszavonta bejelentését, és a továbbiakban eláll a támogatásnyújtás szándékától.

---

Helyesbítések

| 12.10.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/14

---

Kiegészítés az

  Európai Unió Hivatalos Lapja C 101., 2004. április 27-i
  számához

(2016/C 373/06)

A magyar nyelvű kiadás a következő bizottsági közleménnyel egészül ki:

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Közlemény

Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról

(2004/C 101/08)

(EGT-vonatkozású szöveg)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése olyan kivételszabályt állapít meg, amely a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése megsértésének megállapításával szemben nyújt védelmet a vállalkozások számára. Azok a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések és összehangolt magatartások (1), amelyek megfelelnek a 81. cikk (3) bekezdése feltételeinek, erre vonatkozó előzetes határozat nélkül érvényesek és végrehajthatók. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése olyan kivételszabályt állapít meg, amely a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése megsértésének megállapításával szemben nyújt védelmet a vállalkozások számára. Azok a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések és összehangolt magatartások (1), amelyek megfelelnek a 81. cikk (3) bekezdése feltételeinek, erre vonatkozó előzetes határozat nélkül érvényesek és végrehajthatók.

| 2. | A 81. cikk (3) bekezdése alkalmazható egyedi esetekre vagy csoportmentességi rendelet útján megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira. A 81. és 82. cikkben meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003-as rendelet (2) nem érinti a csoportmentességi rendeletek érvényességét és jogi természetét. A meglévő csoportmentességi rendeletek hatályban maradnak; a csoportmentességi rendeletek szerinti megállapodások jogilag érvényesek és végrehajthatók, még akkor is, ha a 81. cikk (1) bekezdése értelmében a versenyt korlátozzák (3). Az ilyen megállapodások csupán a jövőre nézve tilthatók meg és csak akkor, ha a Bizottság vagy egy nemzeti versenyhatóság (4) hivatalosan visszavonja a csoportmentességet. Csoportmentesség hatálya alá tartozó megállapodást nemzeti bíróságok nem érvényteleníthetnek polgári jogi eljárás keretében. |
| --- | --- |

2.

A 81. cikk (3) bekezdése alkalmazható egyedi esetekre vagy csoportmentességi rendelet útján megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira. A 81. és 82. cikkben meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003-as rendelet (2) nem érinti a csoportmentességi rendeletek érvényességét és jogi természetét. A meglévő csoportmentességi rendeletek hatályban maradnak; a csoportmentességi rendeletek szerinti megállapodások jogilag érvényesek és végrehajthatók, még akkor is, ha a 81. cikk (1) bekezdése értelmében a versenyt korlátozzák (3). Az ilyen megállapodások csupán a jövőre nézve tilthatók meg és csak akkor, ha a Bizottság vagy egy nemzeti versenyhatóság (4) hivatalosan visszavonja a csoportmentességet. Csoportmentesség hatálya alá tartozó megállapodást nemzeti bíróságok nem érvényteleníthetnek polgári jogi eljárás keretében.

| 3. | A vertikális korlátozásokról, horizontális együttműködési megállapodásokról és technológiaátadási megállapodásokról szóló meglévő iránymutatások (5) a 81. cikknek különböző típusú megállapodásokra és összehangolt magatartásokra történő alkalmazását tárgyalják. Az említett iránymutatások célja, hogy ismertessék a Bizottságnak a különböző típusú megállapodásokra és magatartásokra alkalmazott érdemi értékelési kritériumokra vonatkozó álláspontját. |
| --- | --- |

3.

A vertikális korlátozásokról, horizontális együttműködési megállapodásokról és technológiaátadási megállapodásokról szóló meglévő iránymutatások (5) a 81. cikknek különböző típusú megállapodásokra és összehangolt magatartásokra történő alkalmazását tárgyalják. Az említett iránymutatások célja, hogy ismertessék a Bizottságnak a különböző típusú megállapodásokra és magatartásokra alkalmazott érdemi értékelési kritériumokra vonatkozó álláspontját.

| 4. | A jelen iránymutatás ismerteti a 81. cikk (3) bekezdésében szereplő mentesülési feltételek bizottsági értelmezését. Ezáltal a Bizottság iránymutatást ad arról, hogy egyedi esetekben miként fogja alkalmazni a 81. cikket. Noha rájuk nézve nem bír kötelező erővel, a jelen iránymutatás a tagállamok bíróságai és hatóságai számára is iránymutatást kíván adni a Szerződés 81. cikke (1) és (3) bekezdésének alkalmazásához. |
| --- | --- |

4.

A jelen iránymutatás ismerteti a 81. cikk (3) bekezdésében szereplő mentesülési feltételek bizottsági értelmezését. Ezáltal a Bizottság iránymutatást ad arról, hogy egyedi esetekben miként fogja alkalmazni a 81. cikket. Noha rájuk nézve nem bír kötelező erővel, a jelen iránymutatás a tagállamok bíróságai és hatóságai számára is iránymutatást kíván adni a Szerződés 81. cikke (1) és (3) bekezdésének alkalmazásához.

| 5. | Az iránymutatás a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásához teremti meg az elemzés kereteit. A cél a Szerződés rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló módszertan kidolgozása. E módszertan a vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló iránymutatásokban már bevezetett és kidolgozott gazdasági megközelítésen alapszik. A Bizottság a jelen iránymutatást, amely a 81. cikk (3) bekezdésében szereplő négy feltétel alkalmazásáról részletesebb tájékoztatást ad, mint a vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló iránymutatás, azokra a megállapodásokra is alkalmazni fogja, amelyekre az említett iránymutatások kiterjednek. |
| --- | --- |

5.

Az iránymutatás a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásához teremti meg az elemzés kereteit. A cél a Szerződés rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló módszertan kidolgozása. E módszertan a vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló iránymutatásokban már bevezetett és kidolgozott gazdasági megközelítésen alapszik. A Bizottság a jelen iránymutatást, amely a 81. cikk (3) bekezdésében szereplő négy feltétel alkalmazásáról részletesebb tájékoztatást ad, mint a vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló iránymutatás, azokra a megállapodásokra is alkalmazni fogja, amelyekre az említett iránymutatások kiterjednek.

| 6. | Az ezen iránymutatásban meghatározott normákat az egyes esetek konkrét körülményeinek figyelembevételével kell alkalmazni. Ez kizárja mechanikus alkalmazásukat. Minden egyes esetet az adott tényállás alapján kell értékelni, az iránymutatást ésszerűen és rugalmasan kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.

Az ezen iránymutatásban meghatározott normákat az egyes esetek konkrét körülményeinek figyelembevételével kell alkalmazni. Ez kizárja mechanikus alkalmazásukat. Minden egyes esetet az adott tényállás alapján kell értékelni, az iránymutatást ésszerűen és rugalmasan kell alkalmazni.

| 7. | A jelen iránymutatás számos kérdés tekintetében a Bíróság ítélkezési gyakorlatának jelenlegi állapotát tükrözi. A Bizottság azonban olyan kérdésekben is ki akarja fejteni álláspontját, amelyek eddig nem képezték az ítélkezési gyakorlat tárgyát vagy értelmezésre szorulnak. A bizottsági álláspont azonban nem érinti a Bíróságnak és az Elsőfokú Bíróságnak a 81. cikk (1) és (3) bekezdése értelmezésével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát és e rendelkezések közösségi bíróságok általi esetleges jövőbeni értelmezését. |
| --- | --- |

7.

A jelen iránymutatás számos kérdés tekintetében a Bíróság ítélkezési gyakorlatának jelenlegi állapotát tükrözi. A Bizottság azonban olyan kérdésekben is ki akarja fejteni álláspontját, amelyek eddig nem képezték az ítélkezési gyakorlat tárgyát vagy értelmezésre szorulnak. A bizottsági álláspont azonban nem érinti a Bíróságnak és az Elsőfokú Bíróságnak a 81. cikk (1) és (3) bekezdése értelmezésével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát és e rendelkezések közösségi bíróságok általi esetleges jövőbeni értelmezését.

2.   A 81. CIKK ÁLTALÁNOS KERETE

2.1.   A Szerződés rendelkezései

| 8. | A 81. cikk (1) bekezdése szerint tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre (6), és amelynek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása (7). |
| --- | --- |

8.

A 81. cikk (1) bekezdése szerint tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre (6), és amelynek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása (7).

| 9. | E szabály alóli kivételként a 81. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 81. cikk (1) bekezdésében szereplő tiltás alkalmazásától el lehet tekinteni azon megállapodások esetében, amelyek hozzájárulnak az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből, anélkül, hogy olyan korlátozásokat rónának az érintett vállalkozásokra, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek és anélkül, hogy lehetővé tennék ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt. |
| --- | --- |

9.

E szabály alóli kivételként a 81. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 81. cikk (1) bekezdésében szereplő tiltás alkalmazásától el lehet tekinteni azon megállapodások esetében, amelyek hozzájárulnak az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből, anélkül, hogy olyan korlátozásokat rónának az érintett vállalkozásokra, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek és anélkül, hogy lehetővé tennék ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.

| 10. | Az 1/2003-as rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó olyan megállapodások, amelyek nem felelnek meg a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, tiltottak, anélkül, hogy ezt előzetes határozatnak kellene megállapítania (8). Ugyanezen rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások, amelyek megfelelnek a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, nem tiltottak, anélkül hogy ezt előzetes határozatnak kellene megállapítania. Az ilyen megállapodások érvényesek és végrehajthatók amint és ameddig a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

10.

Az 1/2003-as rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó olyan megállapodások, amelyek nem felelnek meg a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, tiltottak, anélkül, hogy ezt előzetes határozatnak kellene megállapítania (8). Ugyanezen rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások, amelyek megfelelnek a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, nem tiltottak, anélkül hogy ezt előzetes határozatnak kellene megállapítania. Az ilyen megállapodások érvényesek és végrehajthatók amint és ameddig a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei teljesülnek.

| 11. | A 81. cikk szerinti értékelés tehát két részből áll. Az első lépés annak értékelése, hogy van-e a vállalkozások közötti, a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni képes megállapodásnak versenyellenes célja, illetve tényleges vagy lehetséges (9) versenyellenes hatása. A második lépés, amely csak akkor válik fontossá, ha a megállapodás versenykorlátozónak bizonyul, a megállapodás révén keletkező, a versenyt elősegítő előnyök meghatározása és annak értékelése, hogy ezek a versenyt elősegítő hatások meghaladják-e a versenyellenes hatásokat. A versenyellenes és versenyt elősegítő hatások mérlegelése kizárólag a 81. cikk (3) bekezdésében meghatározott keretek között zajlik (10). |
| --- | --- |

11.

A 81. cikk szerinti értékelés tehát két részből áll. Az első lépés annak értékelése, hogy van-e a vállalkozások közötti, a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolni képes megállapodásnak versenyellenes célja, illetve tényleges vagy lehetséges (9) versenyellenes hatása. A második lépés, amely csak akkor válik fontossá, ha a megállapodás versenykorlátozónak bizonyul, a megállapodás révén keletkező, a versenyt elősegítő előnyök meghatározása és annak értékelése, hogy ezek a versenyt elősegítő hatások meghaladják-e a versenyellenes hatásokat. A versenyellenes és versenyt elősegítő hatások mérlegelése kizárólag a 81. cikk (3) bekezdésében meghatározott keretek között zajlik (10).

| 12. | Az esetleges kiegyenlítő előnyök 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelését szükségszerűen meg kell, hogy előzze a megállapodás korlátozó jellegének és hatásának meghatározása. A 81. cikk (3) bekezdésének helyes megvilágításba helyezése érdekében röviden vázolni kell a 81. cikk (1) bekezdésében foglalt tiltó szabály célját és alapvető tartalmát. A vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló bizottsági iránymutatások (11) részletes leírást adnak a 81. cikk (1) bekezdésének különböző típusú megállapodásokkal kapcsolatos alkalmazásáról. A jelen iránymutatás ezért csak a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazására szolgáló alapvető elemzési keret felidézésére szorítkoznak. |
| --- | --- |

12.

Az esetleges kiegyenlítő előnyök 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelését szükségszerűen meg kell, hogy előzze a megállapodás korlátozó jellegének és hatásának meghatározása. A 81. cikk (3) bekezdésének helyes megvilágításba helyezése érdekében röviden vázolni kell a 81. cikk (1) bekezdésében foglalt tiltó szabály célját és alapvető tartalmát. A vertikális korlátozásokról, a horizontális együttműködési megállapodásokról és a technológiaátadási megállapodásokról szóló bizottsági iránymutatások (11) részletes leírást adnak a 81. cikk (1) bekezdésének különböző típusú megállapodásokkal kapcsolatos alkalmazásáról. A jelen iránymutatás ezért csak a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazására szolgáló alapvető elemzési keret felidézésére szorítkoznak.

2.2.   A 81. cikk (1) bekezdés tiltó szabálya

2.2.1.   Általános megjegyzések

| 13. | A 81. cikk célja a piaci versenynek mint a fogyasztói jólétet elősegítő és az erőforrások hatékony elosztását biztosító eszköznek a védelme. A verseny és a piaci integráció ezeket a célokat szolgálja, mivel a nyílt egységes piac létrehozása és megóvása az egész Közösségen belül hozzájárul az erőforrások hatékony elosztásához a fogyasztók javára. |
| --- | --- |

13.

A 81. cikk célja a piaci versenynek mint a fogyasztói jólétet elősegítő és az erőforrások hatékony elosztását biztosító eszköznek a védelme. A verseny és a piaci integráció ezeket a célokat szolgálja, mivel a nyílt egységes piac létrehozása és megóvása az egész Közösségen belül hozzájárul az erőforrások hatékony elosztásához a fogyasztók javára.

| 14. | A 81. cikk (1) bekezdésének tiltó szabálya a vállalkozások versenykorlátozó megállapodásaira és összehangolt magatartásaira, továbbá a vállalkozások társulásai által hozott döntésekre vonatkozik, amennyiben azok hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A 81. cikk (1) bekezdésének a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatában kifejezett alapelve, hogy minden gazdasági szereplőnek függetlenül kell kialakítania a piacon alkalmazni kívánt politikáját (12). Ennek fényében a közösségi bíróságok a „megállapodásokat”, a „döntéseket” és az „összehangolt magatartásokat” olyan közösségi jogi fogalmakként határozták meg, amelyek alapján különbséget lehet tenni egy vállalkozás egyoldalú magatartása és a vállalkozások közötti magatartás-koordináció vagy összejátszás között (13). A közösségi versenyjogban az egyoldalú magatartásra csak a Szerződés 82. cikke vonatkozik. Sőt, az 1/2003-as rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott konvergenciaszabály sem vonatkozik az egyoldalú magatartásra. Ez a rendelkezés csak azokra a megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra vonatkozik, amelyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A 3. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha ezek a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a 81. cikk szerint nem tiltottak, akkor a nemzeti versenyjog sem tilthatja meg őket. A 3. cikk nem érinti a közösségi jog elsődlegességének alapelvét, amely szerint a 81. és a 82. cikk által tiltott megállapodásokat és visszaéléseket a nemzeti jog nem engedélyezheti (14). |
| --- | --- |

14.

A 81. cikk (1) bekezdésének tiltó szabálya a vállalkozások versenykorlátozó megállapodásaira és összehangolt magatartásaira, továbbá a vállalkozások társulásai által hozott döntésekre vonatkozik, amennyiben azok hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A 81. cikk (1) bekezdésének a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatában kifejezett alapelve, hogy minden gazdasági szereplőnek függetlenül kell kialakítania a piacon alkalmazni kívánt politikáját (12). Ennek fényében a közösségi bíróságok a „megállapodásokat”, a „döntéseket” és az „összehangolt magatartásokat” olyan közösségi jogi fogalmakként határozták meg, amelyek alapján különbséget lehet tenni egy vállalkozás egyoldalú magatartása és a vállalkozások közötti magatartás-koordináció vagy összejátszás között (13). A közösségi versenyjogban az egyoldalú magatartásra csak a Szerződés 82. cikke vonatkozik. Sőt, az 1/2003-as rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott konvergenciaszabály sem vonatkozik az egyoldalú magatartásra. Ez a rendelkezés csak azokra a megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra vonatkozik, amelyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre. A 3. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha ezek a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a 81. cikk szerint nem tiltottak, akkor a nemzeti versenyjog sem tilthatja meg őket. A 3. cikk nem érinti a közösségi jog elsődlegességének alapelvét, amely szerint a 81. és a 82. cikk által tiltott megállapodásokat és visszaéléseket a nemzeti jog nem engedélyezheti (14).

| 15. | A vállalkozások közötti magatartás-koordináció vagy összejátszás a 81. cikk (1) bekezdés hatálya alá eső esete az, amikor legalább egy vállalkozás egy másik vállalkozással szemben vállalja, hogy egy meghatározott magatartást tanúsít a piacon, vagy amikor a köztük levő kapcsolat eredményeképpen megszűnik, vagy legalábbis lényegesen csökken piaci magatartásukat illető bizonytalanság (15). Ebből következik, hogy a koordináció megvalósulhat a felek legalább egyikének piaci magatartását szabályozó kötelezettség formájában, valamint olyan megállapodások formájában, amelyek az ösztönzői megváltoztatása révén a felek legalább egyikének piaci magatartását befolyásolják. Nem feltétel, hogy a koordináció minden érintett vállalkozás érdekében álljon (16). A koordinációnak nem szükséges kifejezettnek lennie, hallgatólagos is lehet. Egy megállapodás akkor tekinthető hallgatólagos beleegyezéssel kötött megállapodásnak, ha egy vállalkozás, kifejezett vagy burkolt módon, közös cél megvalósítására hív fel egy másik vállalkozást (17). Bizonyos körülmények között a megállapodás a felek közötti üzleti kapcsolatból következhet, vagy annak tudható be (18). Pusztán az a tény azonban nem elégséges, hogy a vállalkozás által hozott intézkedés beleilleszkedik napi üzletmenetébe (19). |
| --- | --- |

15.

A vállalkozások közötti magatartás-koordináció vagy összejátszás a 81. cikk (1) bekezdés hatálya alá eső esete az, amikor legalább egy vállalkozás egy másik vállalkozással szemben vállalja, hogy egy meghatározott magatartást tanúsít a piacon, vagy amikor a köztük levő kapcsolat eredményeképpen megszűnik, vagy legalábbis lényegesen csökken piaci magatartásukat illető bizonytalanság (15). Ebből következik, hogy a koordináció megvalósulhat a felek legalább egyikének piaci magatartását szabályozó kötelezettség formájában, valamint olyan megállapodások formájában, amelyek az ösztönzői megváltoztatása révén a felek legalább egyikének piaci magatartását befolyásolják. Nem feltétel, hogy a koordináció minden érintett vállalkozás érdekében álljon (16). A koordinációnak nem szükséges kifejezettnek lennie, hallgatólagos is lehet. Egy megállapodás akkor tekinthető hallgatólagos beleegyezéssel kötött megállapodásnak, ha egy vállalkozás, kifejezett vagy burkolt módon, közös cél megvalósítására hív fel egy másik vállalkozást (17). Bizonyos körülmények között a megállapodás a felek közötti üzleti kapcsolatból következhet, vagy annak tudható be (18). Pusztán az a tény azonban nem elégséges, hogy a vállalkozás által hozott intézkedés beleilleszkedik napi üzletmenetébe (19).

| 16. | A vállalkozások közötti megállapodások akkor tartoznak a 81. cikk (1) bekezdése szerinti tiltószabály hatálya alá, ha alkalmasak arra, hogy érzékelhető hátrányos hatással legyenek a piaci verseny paramétereire, például az árra, a termékmennyiségre, a termékminőségre, a termékskálára és az innovációra. A megállapodások ezt a hatást a megállapodásban részt vevő felek közötti, illetve a köztük és harmadik felek közötti verseny érzékelhető csökkentésével érhetik el. |
| --- | --- |

16.

A vállalkozások közötti megállapodások akkor tartoznak a 81. cikk (1) bekezdése szerinti tiltószabály hatálya alá, ha alkalmasak arra, hogy érzékelhető hátrányos hatással legyenek a piaci verseny paramétereire, például az árra, a termékmennyiségre, a termékminőségre, a termékskálára és az innovációra. A megállapodások ezt a hatást a megállapodásban részt vevő felek közötti, illetve a köztük és harmadik felek közötti verseny érzékelhető csökkentésével érhetik el.

2.2.2.   A megállapodások 81. cikk (1) bekezdése szerinti értékelésének alapelvei

| 17. | Egy megállapodás versenykorlátozó voltát azon a ténybeli körülmények alapján kell értékelni, amelyek között a verseny alakulna a megállapodás és állítólagos korlátozásai nélkül (20). Az értékelés során figyelembe kell venni a megállapodásnak a márkák közötti versenyre (azaz a versengő márkák gyártói közötti versenyre) és a márkán belüli versenyre (azaz ugyanazon márka forgalmazói közötti versenyre) gyakorolt valószínű hatását. A 81. cikk (1) bekezdése mind a márkák közötti, mind a márkán belüli verseny korlátozását tiltja (21). |
| --- | --- |

17.

Egy megállapodás versenykorlátozó voltát azon a ténybeli körülmények alapján kell értékelni, amelyek között a verseny alakulna a megállapodás és állítólagos korlátozásai nélkül (20). Az értékelés során figyelembe kell venni a megállapodásnak a márkák közötti versenyre (azaz a versengő márkák gyártói közötti versenyre) és a márkán belüli versenyre (azaz ugyanazon márka forgalmazói közötti versenyre) gyakorolt valószínű hatását. A 81. cikk (1) bekezdése mind a márkák közötti, mind a márkán belüli verseny korlátozását tiltja (21).

| 18. | Annak értékelésére, hogy egy megállapodás vagy annak egyes részei korlátozhatják-e a márkák közötti és/vagy a márkán belüli versenyt, figyelembe kell venni, hogy a megállapodás miként és milyen mértékben érinti vagy érintheti a piacon folyó versenyt. A következő két kérdés hasznos támpontot ad ennek értékelésére. Az első kérdés a megállapodás márkák közötti versenyre gyakorolt hatásával, míg a második kérdés pedig a megállapodás márkán belüli versenyre gyakorolt hatásával kapcsolatos. Mivel a korlátozások egyszerre érinthetik a márkák közötti és a márkán belüli versenyt, szükséges lehet a korlátozást mindkét kérdés fényében megvizsgálni, mielőtt meg lehetne állapítani, hogy a verseny korlátozva van-e a 81. cikk (1) bekezdése értelmében:






  (1) | Korlátoz a megállapodás tényleges vagy potenciális versenyt, amely nélküle létezett volna? Ha igen, a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat. Ennél az értékelésnél figyelembe kell venni a felek közötti versenyt és a harmadik felek által támasztott versenyt. Például, ha két, különböző tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás megállapodik abban, hogy egymás hazai piacán nem végeznek termékértékesítést, ezzel korlátozzák a megállapodás előtt létező (potenciális) versenyt. Hasonlóképpen, ha egy szállító arra kötelezi a forgalmazóit, hogy ne értékesítsenek versengő terméket és e kötelezettség lezárja a piacot harmadik felek előtt, akkor ezzel korlátozza a tényleges vagy potenciális versenyt, amely a megállapodás hiányában létezett volna. Annak értékelésekor, hogy egy megállapodásban részes felek tényleges vagy potenciális versenytársak-e, a gazdasági és jogi összefüggéseket kell figyelembe venni. Például, ha a pénzügyi kockázat és a felek műszaki képessége miatt az objektív tényezők alapján nem valószínű, hogy minden egyes fél képes lenne egyedül folytatni a megállapodással érintett tevékenységet, akkor a felek e tevékenység tekintetében nem minősülnek versenytársaknak (22). Ennek bizonyítása a feleket terheli. |
| --- | --- | --- |

18.

Annak értékelésére, hogy egy megállapodás vagy annak egyes részei korlátozhatják-e a márkák közötti és/vagy a márkán belüli versenyt, figyelembe kell venni, hogy a megállapodás miként és milyen mértékben érinti vagy érintheti a piacon folyó versenyt. A következő két kérdés hasznos támpontot ad ennek értékelésére. Az első kérdés a megállapodás márkák közötti versenyre gyakorolt hatásával, míg a második kérdés pedig a megállapodás márkán belüli versenyre gyakorolt hatásával kapcsolatos. Mivel a korlátozások egyszerre érinthetik a márkák közötti és a márkán belüli versenyt, szükséges lehet a korlátozást mindkét kérdés fényében megvizsgálni, mielőtt meg lehetne állapítani, hogy a verseny korlátozva van-e a 81. cikk (1) bekezdése értelmében:

(1)

Korlátoz a megállapodás tényleges vagy potenciális versenyt, amely nélküle létezett volna? Ha igen, a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat. Ennél az értékelésnél figyelembe kell venni a felek közötti versenyt és a harmadik felek által támasztott versenyt. Például, ha két, különböző tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás megállapodik abban, hogy egymás hazai piacán nem végeznek termékértékesítést, ezzel korlátozzák a megállapodás előtt létező (potenciális) versenyt. Hasonlóképpen, ha egy szállító arra kötelezi a forgalmazóit, hogy ne értékesítsenek versengő terméket és e kötelezettség lezárja a piacot harmadik felek előtt, akkor ezzel korlátozza a tényleges vagy potenciális versenyt, amely a megállapodás hiányában létezett volna. Annak értékelésekor, hogy egy megállapodásban részes felek tényleges vagy potenciális versenytársak-e, a gazdasági és jogi összefüggéseket kell figyelembe venni. Például, ha a pénzügyi kockázat és a felek műszaki képessége miatt az objektív tényezők alapján nem valószínű, hogy minden egyes fél képes lenne egyedül folytatni a megállapodással érintett tevékenységet, akkor a felek e tevékenység tekintetében nem minősülnek versenytársaknak (22). Ennek bizonyítása a feleket terheli.

| (2) | Korlátoz a megállapodás tényleges vagy potenciális versenyt, amely a szerződéses korlátozás(ok) hiányában létezett volna? Ha igen, a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat. Például, ha egy szállító korlátozza forgalmazóit az egymással való versenyben, ezzel korlátozza a (potenciális) versenyt, amely a forgalmazók között létezhetett volna a korlátozások hiányában. Ilyen korlátozás például a viszonteladási ár megkötése vagy az értékesítés területi vagy fogyasztói alapú korlátozása a forgalmazók között. Azonban egyes korlátozások bizonyos esetekben a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül eshetnek, ha a korlátozás objektíve szükséges az ilyen típusú vagy jellegű megállapodás létezéséhez (23). A 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alóli ilyen kivételek csak a felektől független, objektív tényezők alapján tehetők és nem a felek szubjektív véleménye és jellemzői alapján. A kérdés nem az, hogy a felek az adott helyzetben nem lettek volna-e hajlandóak egy kevésbe korlátozó megállapodás megkötésére, hanem az, hogy tekintve a megállapodás jellegét és a piac jellemzőit, a hasonló helyzetben levő vállalkozások nem kötöttek volna-e egy kevésbé korlátozó megállapodást. Például a szállító és a forgalmazó közötti megállapodásban foglalt területi korlátozások bizonyos ideig kívül eshetnek a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán, ha e korlátozások objektíve szükségesek ahhoz, hogy a forgalmazó belépjen az új piacra (24). Hasonlóképpen előfordulhat, hogy a forgalmazók arra kötelezése, hogy ne értékesítsenek a végső felhasználók egyes csoportjai számára, nem korlátozza a versenyt, ha a korlátozás objektíve szükséges a szóban forgó termék veszélyes jellegéhez kapcsolódó egészségügyi vagy biztonsági okok miatt. Ehhez nem elég annak állítása, hogy a tiltás nélkül a szállító a vertikális integrációhoz folyamodott volna. A vertikális integrációról szóló döntés komplex gazdasági tényezők széles skáláján alapul, amelyek közül több az érintett vállalkozás belső jellemzője. |
| --- | --- |

(2)

Korlátoz a megállapodás tényleges vagy potenciális versenyt, amely a szerződéses korlátozás(ok) hiányában létezett volna? Ha igen, a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat. Például, ha egy szállító korlátozza forgalmazóit az egymással való versenyben, ezzel korlátozza a (potenciális) versenyt, amely a forgalmazók között létezhetett volna a korlátozások hiányában. Ilyen korlátozás például a viszonteladási ár megkötése vagy az értékesítés területi vagy fogyasztói alapú korlátozása a forgalmazók között. Azonban egyes korlátozások bizonyos esetekben a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül eshetnek, ha a korlátozás objektíve szükséges az ilyen típusú vagy jellegű megállapodás létezéséhez (23). A 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alóli ilyen kivételek csak a felektől független, objektív tényezők alapján tehetők és nem a felek szubjektív véleménye és jellemzői alapján. A kérdés nem az, hogy a felek az adott helyzetben nem lettek volna-e hajlandóak egy kevésbe korlátozó megállapodás megkötésére, hanem az, hogy tekintve a megállapodás jellegét és a piac jellemzőit, a hasonló helyzetben levő vállalkozások nem kötöttek volna-e egy kevésbé korlátozó megállapodást. Például a szállító és a forgalmazó közötti megállapodásban foglalt területi korlátozások bizonyos ideig kívül eshetnek a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán, ha e korlátozások objektíve szükségesek ahhoz, hogy a forgalmazó belépjen az új piacra (24). Hasonlóképpen előfordulhat, hogy a forgalmazók arra kötelezése, hogy ne értékesítsenek a végső felhasználók egyes csoportjai számára, nem korlátozza a versenyt, ha a korlátozás objektíve szükséges a szóban forgó termék veszélyes jellegéhez kapcsolódó egészségügyi vagy biztonsági okok miatt. Ehhez nem elég annak állítása, hogy a tiltás nélkül a szállító a vertikális integrációhoz folyamodott volna. A vertikális integrációról szóló döntés komplex gazdasági tényezők széles skáláján alapul, amelyek közül több az érintett vállalkozás belső jellemzője.

| 19. | Az előző bekezdésben meghatározott elemzési keret alkalmazásánál figyelembe kell venni, hogy a 81. cikk (1) bekezdése különbséget tesz azok között a megállapodások között, amelyeknek a verseny korlátozása a célja, és azok között, amelyeknek a verseny korlátozása a hatása. A 81. cikk (1) bekezdése csak akkor tilt egy megállapodást vagy szerződéses korlátozást, ha annak célja vagy hatása a márkák közötti és/vagy a márkán belüli verseny korlátozása. |
| --- | --- |

19.

Az előző bekezdésben meghatározott elemzési keret alkalmazásánál figyelembe kell venni, hogy a 81. cikk (1) bekezdése különbséget tesz azok között a megállapodások között, amelyeknek a verseny korlátozása a célja, és azok között, amelyeknek a verseny korlátozása a hatása. A 81. cikk (1) bekezdése csak akkor tilt egy megállapodást vagy szerződéses korlátozást, ha annak célja vagy hatása a márkák közötti és/vagy a márkán belüli verseny korlátozása.

| 20. | Fontos különbséget tenni a cél szerinti korlátozások és a hatás szerinti korlátozások között. Ha azt állapítják meg, hogy egy megállapodás célja a verseny korlátozása, a konkrét hatásokat nem kell figyelembe venni (25). Más szóval, a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában nem kell tényleges versenyellenes hatásokat kimutatni, ha a megállapodásnak a verseny korlátozása a célja. A 81. cikk (3) bekezdése másrészről nem különbözteti meg a céljuknál fogva versenykorlátozó és a hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodásokat. A 81. cikk (3) bekezdése az ott szereplő négy feltételt teljesítő valamennyi megállapodásra vonatkozik (26). |
| --- | --- |

20.

Fontos különbséget tenni a cél szerinti korlátozások és a hatás szerinti korlátozások között. Ha azt állapítják meg, hogy egy megállapodás célja a verseny korlátozása, a konkrét hatásokat nem kell figyelembe venni (25). Más szóval, a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában nem kell tényleges versenyellenes hatásokat kimutatni, ha a megállapodásnak a verseny korlátozása a célja. A 81. cikk (3) bekezdése másrészről nem különbözteti meg a céljuknál fogva versenykorlátozó és a hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodásokat. A 81. cikk (3) bekezdése az ott szereplő négy feltételt teljesítő valamennyi megállapodásra vonatkozik (26).

| 21. | A cél szerinti versenykorlátozások pusztán jellegüknél fogva képesek a verseny korlátozására. Ezek olyan korlátozások, amelyek a közösségi versenyjogi szabályok célkitűzéseinek fényében olyan nagy mértékű versenyt károsító potenciállal rendelkeznek, hogy a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazásához nem kell semmilyen tényleges versenyellenes hatást kimutatni a piacon. E vélelem a korlátozás súlyos jellegén és azon a tapasztalaton alapul, hogy a versenykorlátozást célzó megállapodások alkalmasak arra, hogy negatív hatást fejtsenek ki a piacon és veszélyeztessék a közösségi versenyjogi szabályok célkitűzéseit. A versenykorlátozást célzó megállapodások, mint például az árrögzítés vagy a piac felosztása, csökkentik a kibocsátást és emelik az árakat, ezáltal az erőforrások nem hatékony elosztásához vezetnek, mivel nem jönnek létre a fogyasztók által keresett termékek és szolgáltatások. Ezáltal a fogyasztói jólét is csökken, mivel a fogyasztóknak többet kell fizetniük a szóban forgó árukért és szolgáltatásokért. |
| --- | --- |

21.

A cél szerinti versenykorlátozások pusztán jellegüknél fogva képesek a verseny korlátozására. Ezek olyan korlátozások, amelyek a közösségi versenyjogi szabályok célkitűzéseinek fényében olyan nagy mértékű versenyt károsító potenciállal rendelkeznek, hogy a 81. cikk (1) bekezdésének alkalmazásához nem kell semmilyen tényleges versenyellenes hatást kimutatni a piacon. E vélelem a korlátozás súlyos jellegén és azon a tapasztalaton alapul, hogy a versenykorlátozást célzó megállapodások alkalmasak arra, hogy negatív hatást fejtsenek ki a piacon és veszélyeztessék a közösségi versenyjogi szabályok célkitűzéseit. A versenykorlátozást célzó megállapodások, mint például az árrögzítés vagy a piac felosztása, csökkentik a kibocsátást és emelik az árakat, ezáltal az erőforrások nem hatékony elosztásához vezetnek, mivel nem jönnek létre a fogyasztók által keresett termékek és szolgáltatások. Ezáltal a fogyasztói jólét is csökken, mivel a fogyasztóknak többet kell fizetniük a szóban forgó árukért és szolgáltatásokért.

| 22. | Annak értékelése, hogy egy megállapodásnak célja-e a verseny korlátozása, számos tényezőn alapul. Ilyen különösen a megállapodás tartalma és az általa megvalósítani kívánt célkitűzés. Szükséges lehet figyelembe venni a megállapodás (tervezett) alkalmazásának összefüggéseit és a felek tényleges piaci magatartását is (27). Más szóval, mielőtt megállapítható, hogy egy adott korlátozás cél szerinti versenykorlátozásnak minősül-e, szükséges lehet a megállapodás alapjául szolgáló tényeknek és konkrét működési körülményeinek a vizsgálata. A megállapodás tényleges végrehajtási módja is feltárhat cél szerinti korlátozást, még ha a formális megállapodás nem is tartalmaz erre utaló kifejezett rendelkezést. A felek versenykorlátozásra irányuló szubjektív szándékára vonatkozó bizonyíték lényeges tényező, de nem szükséges feltétel. |
| --- | --- |

22.

Annak értékelése, hogy egy megállapodásnak célja-e a verseny korlátozása, számos tényezőn alapul. Ilyen különösen a megállapodás tartalma és az általa megvalósítani kívánt célkitűzés. Szükséges lehet figyelembe venni a megállapodás (tervezett) alkalmazásának összefüggéseit és a felek tényleges piaci magatartását is (27). Más szóval, mielőtt megállapítható, hogy egy adott korlátozás cél szerinti versenykorlátozásnak minősül-e, szükséges lehet a megállapodás alapjául szolgáló tényeknek és konkrét működési körülményeinek a vizsgálata. A megállapodás tényleges végrehajtási módja is feltárhat cél szerinti korlátozást, még ha a formális megállapodás nem is tartalmaz erre utaló kifejezett rendelkezést. A felek versenykorlátozásra irányuló szubjektív szándékára vonatkozó bizonyíték lényeges tényező, de nem szükséges feltétel.

| 23. | Arról, hogy mi minősül cél szerinti korlátozásnak a bizottsági csoportmentességi rendeletekben, iránymutatásokban és közleményekben találhatók iránymutatások, de azok nem kimerítők. A csoportmentességi rendeletekben feketelistára tett vagy az iránymutatásokban és közleményekben kőkemény korlátozásként meghatározott megállapodásokat a Bizottság általában cél szerinti korlátozásoknak tekinti. A horizontális megállapodások esetében a cél szerinti korlátozások közé tartozik az árrögzítés, a kibocsátáskorlátozás, valamint a piacok és a fogyasztók felosztása (28). A vertikális megállapodások tekintetében a cél szerinti korlátozások közé tartozik különösen a viszonteladói ár rögzítése és minimumának kikötése, valamint a teljes területi védettséget nyújtó megállapodások, beleértve a passzív értékesítés korlátozását (29). |
| --- | --- |

23.

Arról, hogy mi minősül cél szerinti korlátozásnak a bizottsági csoportmentességi rendeletekben, iránymutatásokban és közleményekben találhatók iránymutatások, de azok nem kimerítők. A csoportmentességi rendeletekben feketelistára tett vagy az iránymutatásokban és közleményekben kőkemény korlátozásként meghatározott megállapodásokat a Bizottság általában cél szerinti korlátozásoknak tekinti. A horizontális megállapodások esetében a cél szerinti korlátozások közé tartozik az árrögzítés, a kibocsátáskorlátozás, valamint a piacok és a fogyasztók felosztása (28). A vertikális megállapodások tekintetében a cél szerinti korlátozások közé tartozik különösen a viszonteladói ár rögzítése és minimumának kikötése, valamint a teljes területi védettséget nyújtó megállapodások, beleértve a passzív értékesítés korlátozását (29).

| 24. | Ha egy megállapodás nem cél szerint versenykorlátozó, meg kell vizsgálni, hogy van-e versenykorlátozó hatása. Ehhez mind a tényleges, mind a potenciális hatásokat figyelembe kell venni (30). Más szóval a megállapodásnak valószínűsíthető versenyellenes hatásokkal kell rendelkeznie. A hatás szerinti versenykorlátozások esetében nincs szó a versenyellenes hatások vélelmezéséről. Ahhoz, hogy egy megállapodás hatása szerint korlátozó legyen, oly mértékben kell befolyásolnia a tényleges vagy potenciális versenyt, hogy az érintett piacon az árakban, a mennyiségben, az innovációban, vagy a termékek és szolgáltatások skálájában vagy minőségében nagy ésszerű valószínűségi fokkal negatív hatásokra lehessen számítani (31). Ezeknek a negatív hatásoknak érzékelhetőknek kell lenniük. A 81. cikk (1) bekezdésének tiltó szabálya nem alkalmazandó, ha a megállapított versenyellenes hatások jelentéktelenek (32). Ez a Bizottság által alkalmazott gazdasági megközelítést tükrözi. A 81. cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom csak akkor alkalmazandó, ha megfelelő piaci elemzés alapján megállapítható, hogy a megállapodásnak valószínű versenyellenes hatása van a piacra (33). Ennek megállapításához nem elégséges, hogy a felek piaci részesedése meghaladja a Bizottság de minimis közleményében meghatározott küszöbértékeket (34). A csoportmentességi rendeletek hatálya alá eső megállapodásokra alkalmazható lehet a 81. cikk (1) bekezdése, de nem szükségszerűen. Sőt, az, hogy a felek piaci részesedése miatt egy megállapodás nem tartozik a csoportmentesség hatálya alá, még nem elégséges ok arra, hogy a megállapodást a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozónak vagy a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit nem teljesítőnek minősítsék. A megállapodás által előidézett valószínűsíthető hatások egyedi értékelésére van szükség. |
| --- | --- |

24.

Ha egy megállapodás nem cél szerint versenykorlátozó, meg kell vizsgálni, hogy van-e versenykorlátozó hatása. Ehhez mind a tényleges, mind a potenciális hatásokat figyelembe kell venni (30). Más szóval a megállapodásnak valószínűsíthető versenyellenes hatásokkal kell rendelkeznie. A hatás szerinti versenykorlátozások esetében nincs szó a versenyellenes hatások vélelmezéséről. Ahhoz, hogy egy megállapodás hatása szerint korlátozó legyen, oly mértékben kell befolyásolnia a tényleges vagy potenciális versenyt, hogy az érintett piacon az árakban, a mennyiségben, az innovációban, vagy a termékek és szolgáltatások skálájában vagy minőségében nagy ésszerű valószínűségi fokkal negatív hatásokra lehessen számítani (31). Ezeknek a negatív hatásoknak érzékelhetőknek kell lenniük. A 81. cikk (1) bekezdésének tiltó szabálya nem alkalmazandó, ha a megállapított versenyellenes hatások jelentéktelenek (32). Ez a Bizottság által alkalmazott gazdasági megközelítést tükrözi. A 81. cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom csak akkor alkalmazandó, ha megfelelő piaci elemzés alapján megállapítható, hogy a megállapodásnak valószínű versenyellenes hatása van a piacra (33). Ennek megállapításához nem elégséges, hogy a felek piaci részesedése meghaladja a Bizottság de minimis közleményében meghatározott küszöbértékeket (34). A csoportmentességi rendeletek hatálya alá eső megállapodásokra alkalmazható lehet a 81. cikk (1) bekezdése, de nem szükségszerűen. Sőt, az, hogy a felek piaci részesedése miatt egy megállapodás nem tartozik a csoportmentesség hatálya alá, még nem elégséges ok arra, hogy a megállapodást a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozónak vagy a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit nem teljesítőnek minősítsék. A megállapodás által előidézett valószínűsíthető hatások egyedi értékelésére van szükség.

| 25. | A versenyre gyakorolt negatív hatások akkor valószínűek az érintett piacon, ha a felek külön-külön vagy közösen bizonyos fokú piaci erővel rendelkeznek, vagy arra szert tesznek, és a megállapodás hozzájárul ezen piaci erő létrehozásához, fenntartásához vagy erősítéséhez, vagy lehetővé teszi a felek számára ezen piaci erő kiaknázását. A piaci erő az árak jelentős ideig a versenyszint felett, vagy a termékmennyiségben kifejezett kibocsátásnak, a termékminőségnek és termékválasztéknak, vagy az innovációnak jelentős ideig a versenyszint alatt való tartásának a képessége. Magas állandó költségű piacokon a vállalkozásoknak jelentős mértékben a termelési határköltség felett kell megszabniuk az árakat, hogy befektetésük versenyszintű megtérülést hozzon. Ekképpen az, hogy a vállalkozások a határköltséget meghaladó árakat képeznek, önmagában nem annak a jele, hogy a piaci verseny nem jól működik és a vállalkozások piaci erejüknél fogva képesek a versenyszint feletti árképzésre. A 81. cikk (1) bekezdése szerinti piaci erővel akkor rendelkeznek a vállalkozások, ha a versenynyomás elégtelen az árak és a kibocsátás versenyszinten tartására. |
| --- | --- |

25.

A versenyre gyakorolt negatív hatások akkor valószínűek az érintett piacon, ha a felek külön-külön vagy közösen bizonyos fokú piaci erővel rendelkeznek, vagy arra szert tesznek, és a megállapodás hozzájárul ezen piaci erő létrehozásához, fenntartásához vagy erősítéséhez, vagy lehetővé teszi a felek számára ezen piaci erő kiaknázását. A piaci erő az árak jelentős ideig a versenyszint felett, vagy a termékmennyiségben kifejezett kibocsátásnak, a termékminőségnek és termékválasztéknak, vagy az innovációnak jelentős ideig a versenyszint alatt való tartásának a képessége. Magas állandó költségű piacokon a vállalkozásoknak jelentős mértékben a termelési határköltség felett kell megszabniuk az árakat, hogy befektetésük versenyszintű megtérülést hozzon. Ekképpen az, hogy a vállalkozások a határköltséget meghaladó árakat képeznek, önmagában nem annak a jele, hogy a piaci verseny nem jól működik és a vállalkozások piaci erejüknél fogva képesek a versenyszint feletti árképzésre. A 81. cikk (1) bekezdése szerinti piaci erővel akkor rendelkeznek a vállalkozások, ha a versenynyomás elégtelen az árak és a kibocsátás versenyszinten tartására.

| 26. | A piaci erő létrehozása, fenntartása vagy erősítése származhat a megállapodás részvevői közötti verseny korlátozásából. Származhat bármely részvevő és harmadik fél közötti verseny korlátozásából is, például azért, mert a megállapodás versenytársak kizárásához vezet vagy növeli a versenytársak költségeit, ezzel csökkentve képességüket a megállapodó felekkel szembeni hatékony versenyre. A piaci erő mérték függvénye. A piaci erőnek a 81. cikk (1) bekezdésének megsértéséhez általában szükséges mértéke a hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodások esetében kisebb, mint a 82. cikk szerinti erőfölény megállapításához szükséges mérték. |
| --- | --- |

26.

A piaci erő létrehozása, fenntartása vagy erősítése származhat a megállapodás részvevői közötti verseny korlátozásából. Származhat bármely részvevő és harmadik fél közötti verseny korlátozásából is, például azért, mert a megállapodás versenytársak kizárásához vezet vagy növeli a versenytársak költségeit, ezzel csökkentve képességüket a megállapodó felekkel szembeni hatékony versenyre. A piaci erő mérték függvénye. A piaci erőnek a 81. cikk (1) bekezdésének megsértéséhez általában szükséges mértéke a hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodások esetében kisebb, mint a 82. cikk szerinti erőfölény megállapításához szükséges mérték.

| 27. | Egy megállapodás korlátozó hatásának vizsgálatához általában meg kell határozni az érintett piacot (35). Általában a következők vizsgálatára és értékelésére is ki kell térni (többek között): a termékek jellege, a felek piaci helyzete, a versenytársak piaci helyzete, a vevők piaci helyzete, a potenciális versenytársak léte és a piacralépés korlátainak szintje. Egyes esetekben azonban közvetlenül a megállapodásban részvevők piaci magatartásának vizsgálatával ki lehet mutatni a versenyellenes hatásokat. Például esetleg ki lehet mutatni, hogy a megállapodás áremeléshez vezetett. A horizontális együttműködési megállapodásokról és a vertikális korlátozásokról szóló iránymutatások részletes keretet adnak a 81. cikk (1) bekezdése szerinti különböző típusú horizontális és vertikális megállapodások versenyre kifejtett hatásának vizsgálatához (36). |
| --- | --- |

27.

Egy megállapodás korlátozó hatásának vizsgálatához általában meg kell határozni az érintett piacot (35). Általában a következők vizsgálatára és értékelésére is ki kell térni (többek között): a termékek jellege, a felek piaci helyzete, a versenytársak piaci helyzete, a vevők piaci helyzete, a potenciális versenytársak léte és a piacralépés korlátainak szintje. Egyes esetekben azonban közvetlenül a megállapodásban részvevők piaci magatartásának vizsgálatával ki lehet mutatni a versenyellenes hatásokat. Például esetleg ki lehet mutatni, hogy a megállapodás áremeléshez vezetett. A horizontális együttműködési megállapodásokról és a vertikális korlátozásokról szóló iránymutatások részletes keretet adnak a 81. cikk (1) bekezdése szerinti különböző típusú horizontális és vertikális megállapodások versenyre kifejtett hatásának vizsgálatához (36).

2.2.3.   Kiegészítő korlátozások

| 28. | A fenti 18. bekezdés keretet ad egy megállapodás és a benne foglalt egyedi korlátozások márkák közötti és márkán belüli versenyre kifejtett hatásának vizsgálatához. Ha az ott említett alapelvek alapján megállapítják, hogy a megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt, akkor fontossá válik annak vizsgálata, hogy a megállapodásban foglalt egyedi korlátozások is megfelelnek-e a 81. cikk (1) bekezdésének, hiszen ezek kiegészítik a megállapodás elsődleges, versenyt nem korlátozó tárgyát. |
| --- | --- |

28.

A fenti 18. bekezdés keretet ad egy megállapodás és a benne foglalt egyedi korlátozások márkák közötti és márkán belüli versenyre kifejtett hatásának vizsgálatához. Ha az ott említett alapelvek alapján megállapítják, hogy a megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt, akkor fontossá válik annak vizsgálata, hogy a megállapodásban foglalt egyedi korlátozások is megfelelnek-e a 81. cikk (1) bekezdésének, hiszen ezek kiegészítik a megállapodás elsődleges, versenyt nem korlátozó tárgyát.

| 29. | A közösségi versenyjogban a kiegészítő korlátozások fogalmába tartozik minden állítólagos versenykorlátozás, amely közvetlenül kapcsolódik és szükséges egy megállapodás elsődleges, versenyt nem korlátozó tárgyának végrehajtásához és azzal arányos (37). Ha egy megállapodás, például egy forgalmazási megállapodás vagy egy közös vállalat, fő elemeinek nem célja vagy hatása a verseny korlátozása, akkor a megállapodás elsődleges tárgyának végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozások is a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül esnek (38). E kapcsolódó korlátozások a kiegészítő korlátozások. Egy korlátozás közvetlenül kapcsolódik a megállapodás elsődleges tárgyához, ha alárendelik ezen tárgy végrehajtásának és ahhoz elválaszthatatlanul hozzátartozik. A szükségesség feltétele magában foglalja, hogy a korlátozásnak ténylegesen szükségesnek kell lennie a megállapodás elsődleges tárgyának végrehajtásához és azzal arányosnak kell lennie. Ebből következik, hogy a kiegészítő korlátozások vizsgálata hasonló a fenti 18. bekezdés 2. pontjában meghatározotthoz. Mindazonáltal a kiegészítő korlátozások vizsgálatát minden esetben el kell végezni, ha a megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt (39). A vizsgálat nem korlátozódik a megállapodás márkán belüli versenyre kifejtett hatásának meghatározására. |
| --- | --- |

29.

A közösségi versenyjogban a kiegészítő korlátozások fogalmába tartozik minden állítólagos versenykorlátozás, amely közvetlenül kapcsolódik és szükséges egy megállapodás elsődleges, versenyt nem korlátozó tárgyának végrehajtásához és azzal arányos (37). Ha egy megállapodás, például egy forgalmazási megállapodás vagy egy közös vállalat, fő elemeinek nem célja vagy hatása a verseny korlátozása, akkor a megállapodás elsődleges tárgyának végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozások is a 81. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül esnek (38). E kapcsolódó korlátozások a kiegészítő korlátozások. Egy korlátozás közvetlenül kapcsolódik a megállapodás elsődleges tárgyához, ha alárendelik ezen tárgy végrehajtásának és ahhoz elválaszthatatlanul hozzátartozik. A szükségesség feltétele magában foglalja, hogy a korlátozásnak ténylegesen szükségesnek kell lennie a megállapodás elsődleges tárgyának végrehajtásához és azzal arányosnak kell lennie. Ebből következik, hogy a kiegészítő korlátozások vizsgálata hasonló a fenti 18. bekezdés 2. pontjában meghatározotthoz. Mindazonáltal a kiegészítő korlátozások vizsgálatát minden esetben el kell végezni, ha a megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt (39). A vizsgálat nem korlátozódik a megállapodás márkán belüli versenyre kifejtett hatásának meghatározására.

| 30. | A kiegészítő korlátozások fogalmának alkalmazását meg kell különböztetni a 81. cikk (3) bekezdése szerinti védekezéstől, amely a korlátozó megállapodások által kiváltott bizonyos gazdasági előnyökhöz kapcsolódik, és amelyet a megállapodás korlátozó hatásaihoz képest mérlegelnek. A kiegészítő korlátozások fogalmának alkalmazása nem tartalmazza a versenyt elősegítő és versenyellenes elemek mérlegelését. Az ilyen mérlegelésnek a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazhatóságának vizsgálata során van helye (40). |
| --- | --- |

30.

A kiegészítő korlátozások fogalmának alkalmazását meg kell különböztetni a 81. cikk (3) bekezdése szerinti védekezéstől, amely a korlátozó megállapodások által kiváltott bizonyos gazdasági előnyökhöz kapcsolódik, és amelyet a megállapodás korlátozó hatásaihoz képest mérlegelnek. A kiegészítő korlátozások fogalmának alkalmazása nem tartalmazza a versenyt elősegítő és versenyellenes elemek mérlegelését. Az ilyen mérlegelésnek a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazhatóságának vizsgálata során van helye (40).

| 31. | A kiegészítő korlátozások értékelése arra korlátozódik, vajon egy egyedi korlátozás szükséges és arányos-e a megállapodás elsődleges, nem versenykorlátozó tárgyának vagy tevékenységének végrehajtásához. Ha objektív tényezők alapján megállapítható, hogy a korlátozás nélkül a megállapodás elsődleges, nem versenykorlátozó tárgya nem vagy csak nehezen lenne végrehajtható, a korlátozást az elsődleges tárgy végrehajtásához objektíve szükségesnek és azzal arányosnak lehet tekinteni (41). Ha például egy franchise megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt, akkor a megállapodás megfelelő működéséhez szükséges korlátozások, mint például a franchise rendszer egységességét és hírnevét védő kötelezettségek sem tartoznak a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá (42). Hasonlóképpen, ha egy közös vállalat önmagában nem korlátozza a versenyt, akkor a megállapodás működéséhez szükséges korlátozások a megállapodás elsődleges tárgyát kiegészítőnek minősülnek és ezért nem tartoznak a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá. Például a Bizottság a TPS-ügyben (43) megállapította, hogy a felekre rótt azon kötelezettség, hogy ne legyen részesedésük televíziós programok műholdas forgalmazásával és marketingjével foglalkozó vállalkozásban, a közös vállalkozás létrehozásának kezdeti szakaszában kiegészítő jellegű volt. A korlátozás ezért 3 évig nem minősült a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozónak. A döntés meghozatalakor a Bizottság figyelembe vette a fizetős televíziózás piacára való belépéssel kapcsolatos jelentős beruházásokat és kereskedelmi kockázatokat. |
| --- | --- |

31.

A kiegészítő korlátozások értékelése arra korlátozódik, vajon egy egyedi korlátozás szükséges és arányos-e a megállapodás elsődleges, nem versenykorlátozó tárgyának vagy tevékenységének végrehajtásához. Ha objektív tényezők alapján megállapítható, hogy a korlátozás nélkül a megállapodás elsődleges, nem versenykorlátozó tárgya nem vagy csak nehezen lenne végrehajtható, a korlátozást az elsődleges tárgy végrehajtásához objektíve szükségesnek és azzal arányosnak lehet tekinteni (41). Ha például egy franchise megállapodás elsődleges tárgya nem korlátozza a versenyt, akkor a megállapodás megfelelő működéséhez szükséges korlátozások, mint például a franchise rendszer egységességét és hírnevét védő kötelezettségek sem tartoznak a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá (42). Hasonlóképpen, ha egy közös vállalat önmagában nem korlátozza a versenyt, akkor a megállapodás működéséhez szükséges korlátozások a megállapodás elsődleges tárgyát kiegészítőnek minősülnek és ezért nem tartoznak a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá. Például a Bizottság a TPS-ügyben (43) megállapította, hogy a felekre rótt azon kötelezettség, hogy ne legyen részesedésük televíziós programok műholdas forgalmazásával és marketingjével foglalkozó vállalkozásban, a közös vállalkozás létrehozásának kezdeti szakaszában kiegészítő jellegű volt. A korlátozás ezért 3 évig nem minősült a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozónak. A döntés meghozatalakor a Bizottság figyelembe vette a fizetős televíziózás piacára való belépéssel kapcsolatos jelentős beruházásokat és kereskedelmi kockázatokat.

2.3.   A 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály

| 32. | A céljuknál vagy hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodások 81. cikk (1) bekezdése szerinti értékelése csak a vizsgálat egyik szempontja. A másik szempont, amellyel a 81. cikk (3) bekezdése foglalkozik, a korlátozó megállapodások pozitív gazdasági hatása. |
| --- | --- |

32.

A céljuknál vagy hatásuknál fogva versenykorlátozó megállapodások 81. cikk (1) bekezdése szerinti értékelése csak a vizsgálat egyik szempontja. A másik szempont, amellyel a 81. cikk (3) bekezdése foglalkozik, a korlátozó megállapodások pozitív gazdasági hatása.

| 33. | A közösségi versenyjog célja a piaci versenynek mint a fogyasztói jólétet elősegítő és az erőforrások hatékony elosztását biztosító eszköznek a védelme. A versenyt korlátozó megállapodásoknak ugyanakkor a hatékonysági előnyök révén versenyt elősegítő hatásai is lehetnek (44). A hatékonysági előnyök hozzáadott értéket teremthetnek a kibocsátás előállítási költségének csökkentése, a termékminőség javítása vagy új termék létrehozása révén. Ha egy megállapodás versenyt elősegítő hatásai meghaladják a versenyellenes hatásokat, a megállapodás összességében elősegíti a versenyt és megfelel a közösségi versenyjog célkitűzéseinek. E megállapodások nettó hatása, hogy támogatják a versenyfolyamat leglényegesebb elemét, azaz a fogyasztók megnyerését a riválisokénál jobb árak és termékek kínálása révén. Ez az elemzési keret tükröződik a 81. cikk (1) és (3) bekezdésében. Az utóbbi rendelkezés kifejezetten elismeri, hogy a korlátozó megállapodások a versenykorlátozás negatív hatásait meghaladó objektív gazdasági előnyöket teremthetnek (45). |
| --- | --- |

33.

A közösségi versenyjog célja a piaci versenynek mint a fogyasztói jólétet elősegítő és az erőforrások hatékony elosztását biztosító eszköznek a védelme. A versenyt korlátozó megállapodásoknak ugyanakkor a hatékonysági előnyök révén versenyt elősegítő hatásai is lehetnek (44). A hatékonysági előnyök hozzáadott értéket teremthetnek a kibocsátás előállítási költségének csökkentése, a termékminőség javítása vagy új termék létrehozása révén. Ha egy megállapodás versenyt elősegítő hatásai meghaladják a versenyellenes hatásokat, a megállapodás összességében elősegíti a versenyt és megfelel a közösségi versenyjog célkitűzéseinek. E megállapodások nettó hatása, hogy támogatják a versenyfolyamat leglényegesebb elemét, azaz a fogyasztók megnyerését a riválisokénál jobb árak és termékek kínálása révén. Ez az elemzési keret tükröződik a 81. cikk (1) és (3) bekezdésében. Az utóbbi rendelkezés kifejezetten elismeri, hogy a korlátozó megállapodások a versenykorlátozás negatív hatásait meghaladó objektív gazdasági előnyöket teremthetnek (45).

| 34. | A 81. cikk (3) bekezdés szerinti kivételszabály alkalmazása négy konjunktív feltétel függvénye, két pozitívé és két negatívé:






  a) | A megállapodásnak hozzá kell járulnia az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, |
| --- | --- | --- |

34.

A 81. cikk (3) bekezdés szerinti kivételszabály alkalmazása négy konjunktív feltétel függvénye, két pozitívé és két negatívé:

a)

A megállapodásnak hozzá kell járulnia az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához,

| b) | A fogyasztóknak méltányosan részesedniük kell az ebből eredő előnyből, |
| --- | --- |

b)

A fogyasztóknak méltányosan részesedniük kell az ebből eredő előnyből,

| c) | A korlátozásoknak e célok eléréséhez nélkülözhetetlennek kell lenniük, és végül |
| --- | --- |

c)

A korlátozásoknak e célok eléréséhez nélkülözhetetlennek kell lenniük, és végül

| d) | A megállapodásnak nem szabad lehetővé tennie a feleknek, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt. |
| --- | --- |

d)

A megállapodásnak nem szabad lehetővé tennie a feleknek, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.

Ha ez a négy feltétel teljesül, a megállapodás erősíti a versenyt az érintett piacon, mivel az érintett vállalkozásokat arra ösztönzi, hogy olcsóbb és jobb termékeket kínáljanak a fogyasztóknak, így kárpótolva az utóbbiakat a verseny korlátozásának káros hatásaiért.

| 35. | A 81. cikk (3) bekezdése egyedi esetekre vagy csoportmentességi rendelet útján megállapodások csoportjaira alkalmazható. Ha a megállapodás csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik, a korlátozó megállapodás felei mentesülnek az 1/2003-as rendelet 2. cikkében meghatározott teher alól, miszerint bizonyítaniuk kell, hogy egyedi megállapodásuk teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének minden egyes feltételét. Csupán azt kell bizonyítaniuk, hogy a korlátozó megállapodás csoportmentességet élvez. A 81. cikk (3) bekezdésének megállapodások csoportjaira csoportmentességi rendelet útján való alkalmazása arra a vélelemre épül, hogy a hatályuk alá tartozó (46) korlátozó megállapodások a 81. cikk (3) bekezdésében megállapított mind a négy feltételnek megfelelnek. |
| --- | --- |

35.

A 81. cikk (3) bekezdése egyedi esetekre vagy csoportmentességi rendelet útján megállapodások csoportjaira alkalmazható. Ha a megállapodás csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik, a korlátozó megállapodás felei mentesülnek az 1/2003-as rendelet 2. cikkében meghatározott teher alól, miszerint bizonyítaniuk kell, hogy egyedi megállapodásuk teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének minden egyes feltételét. Csupán azt kell bizonyítaniuk, hogy a korlátozó megállapodás csoportmentességet élvez. A 81. cikk (3) bekezdésének megállapodások csoportjaira csoportmentességi rendelet útján való alkalmazása arra a vélelemre épül, hogy a hatályuk alá tartozó (46) korlátozó megállapodások a 81. cikk (3) bekezdésében megállapított mind a négy feltételnek megfelelnek.

| 36. | Ha egy egyedi esetben a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik és a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei nem teljesülnek, a csoportmentesség visszavonható. Az 1/2003-as rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság jogosult a csoportmentességi kedvezmény visszavonására, amennyiben megállapítja, hogy egy egyedi esetben a csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó megállapodás bizonyos hatásai összeegyeztethetetlenek a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésével. Az 1/2003-as rendelet 29. cikkének (2) bekezdésének értelmében egy tagállam versenyhatósága is visszavonhatja a bizottsági csoportmentességi rendeletben foglalt kedvezményt, területének (vagy területe egy részének) tekintetében, ha ez a terület az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkezik. Visszavonás esetén az érintett versenyhatóságnak kell bizonyítania, hogy a megállapodás sérti a 81. cikk (1) bekezdését, és hogy nem teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit. |
| --- | --- |

36.

Ha egy egyedi esetben a megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik és a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei nem teljesülnek, a csoportmentesség visszavonható. Az 1/2003-as rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság jogosult a csoportmentességi kedvezmény visszavonására, amennyiben megállapítja, hogy egy egyedi esetben a csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó megállapodás bizonyos hatásai összeegyeztethetetlenek a Szerződés 81. cikkének (3) bekezdésével. Az 1/2003-as rendelet 29. cikkének (2) bekezdésének értelmében egy tagállam versenyhatósága is visszavonhatja a bizottsági csoportmentességi rendeletben foglalt kedvezményt, területének (vagy területe egy részének) tekintetében, ha ez a terület az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkezik. Visszavonás esetén az érintett versenyhatóságnak kell bizonyítania, hogy a megállapodás sérti a 81. cikk (1) bekezdését, és hogy nem teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit.

| 37. | A tagállamok bíróságai nem jogosultak a csoportmentességi rendeletek kedvezményének visszavonására. Továbbá, a tagállamok bíróságai a csoportmentességi rendeletek alkalmazása során azok hatályát sem módosíthatják az alkalmazási körnek a szóban forgó csoportmentességi rendelet által le nem fedett megállapodásokra való kiterjesztése révén (47). A csoportmentességi rendeletek hatályán kívüli esetekben a tagállamok bíróságai teljes egészében alkalmazhatják a 81. cikket (v.ö. az 1/2003-as rendelet 6. cikkével). |
| --- | --- |

37.

A tagállamok bíróságai nem jogosultak a csoportmentességi rendeletek kedvezményének visszavonására. Továbbá, a tagállamok bíróságai a csoportmentességi rendeletek alkalmazása során azok hatályát sem módosíthatják az alkalmazási körnek a szóban forgó csoportmentességi rendelet által le nem fedett megállapodásokra való kiterjesztése révén (47). A csoportmentességi rendeletek hatályán kívüli esetekben a tagállamok bíróságai teljes egészében alkalmazhatják a 81. cikket (v.ö. az 1/2003-as rendelet 6. cikkével).

3.   A 81. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN FOGLALT NÉGY FELTÉTEL ALKALMAZÁSA

| 38. | Ezen iránymutatás hátralevő része a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt négy feltétel mindegyikét megvizsgálja (48). Mivel e négy feltétel konjunktív (49), nem kell megvizsgálni egyik hátralevő feltételt sem, ha megállapítják, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei közül az egyik nem teljesül. Egyedi esetekben ezért tanácsos lehet a négy feltétel eltérő sorrendű megvizsgálása. |
| --- | --- |

38.

Ezen iránymutatás hátralevő része a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt négy feltétel mindegyikét megvizsgálja (48). Mivel e négy feltétel konjunktív (49), nem kell megvizsgálni egyik hátralevő feltételt sem, ha megállapítják, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei közül az egyik nem teljesül. Egyedi esetekben ezért tanácsos lehet a négy feltétel eltérő sorrendű megvizsgálása.

| 39. | Ezen iránymutatás alkalmazásában célszerűnek tűnik a második és a harmadik feltétel sorrendjének megfordítása, azaz a nélkülözhetetlenség kérdésének a fogyasztóknak történő továbbadás előtti tárgyalása. A továbbadás vizsgálata egy megállapodás fogyasztókra gyakorolt negatív és pozitív hatásainak mérlegelését igényli. E vizsgálatnak nem kellene vonatkoznia azon korlátozások hatásaira, amelyek már a nélkülözhetetlenségi feltételt sem teljesítik és ezért a 81. cikk tiltása alá esnek. |
| --- | --- |

39.

Ezen iránymutatás alkalmazásában célszerűnek tűnik a második és a harmadik feltétel sorrendjének megfordítása, azaz a nélkülözhetetlenség kérdésének a fogyasztóknak történő továbbadás előtti tárgyalása. A továbbadás vizsgálata egy megállapodás fogyasztókra gyakorolt negatív és pozitív hatásainak mérlegelését igényli. E vizsgálatnak nem kellene vonatkoznia azon korlátozások hatásaira, amelyek már a nélkülözhetetlenségi feltételt sem teljesítik és ezért a 81. cikk tiltása alá esnek.

3.1.   Általános elvek

| 40. | A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése csak akkor alkalmazható, ha egy vállalkozások közötti megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének értelmében a versenyt korlátozza. A versenyt nem korlátozó megállapodások esetében nincs szükség a megállapodás által teremtett előnyök vizsgálatára. |
| --- | --- |

40.

A Szerződés 81. cikkének (3) bekezdése csak akkor alkalmazható, ha egy vállalkozások közötti megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének értelmében a versenyt korlátozza. A versenyt nem korlátozó megállapodások esetében nincs szükség a megállapodás által teremtett előnyök vizsgálatára.

| 41. | Amennyiben egy egyedi esetben a 81. cikk (1) bekezdése szerinti versenykorlátozás bizonyítást nyert, védekezésként a 81. cikk (3) bekezdésére lehet hivatkozni. Az 1/2003-as rendelet 2. cikkével összhangban a 81. cikk (3) bekezdésével kapcsolatos bizonyítási teher a kivételszabályban foglalt mentességre hivatkozó vállalkozás(ok)at terheli. Amennyiben a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei nem teljesülnek, a megállapodás semmis, v.ö. a 81. cikk (2) bekezdésével. Ez az automatikus semmisség azonban a megállapodásnak csak azon részeire vonatkozik, amelyek összeegyeztethetetlenek a 81. cikkel, feltéve, hogy azok elválaszthatók a megállapodás egészétől (50). Ha a megállapodásnak csak egy része semmis, az alkalmazandó nemzeti jognak kell meghatároznia az ebből eredően a megállapodás maradékára vonatkozó következményeket (51). |
| --- | --- |

41.

Amennyiben egy egyedi esetben a 81. cikk (1) bekezdése szerinti versenykorlátozás bizonyítást nyert, védekezésként a 81. cikk (3) bekezdésére lehet hivatkozni. Az 1/2003-as rendelet 2. cikkével összhangban a 81. cikk (3) bekezdésével kapcsolatos bizonyítási teher a kivételszabályban foglalt mentességre hivatkozó vállalkozás(ok)at terheli. Amennyiben a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei nem teljesülnek, a megállapodás semmis, v.ö. a 81. cikk (2) bekezdésével. Ez az automatikus semmisség azonban a megállapodásnak csak azon részeire vonatkozik, amelyek összeegyeztethetetlenek a 81. cikkel, feltéve, hogy azok elválaszthatók a megállapodás egészétől (50). Ha a megállapodásnak csak egy része semmis, az alkalmazandó nemzeti jognak kell meghatároznia az ebből eredően a megállapodás maradékára vonatkozó következményeket (51).

| 42. | A kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei konjunktívak (52), azaz valamennyinek teljesülnie kell, hogy a kivételszabály alkalmazható legyen. Ha nem teljesülnek, a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály alkalmazását el kell utasítani (53). A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt négy feltétel egyúttal kimerítő jellegű. Ha teljesülnek, a kivétel alkalmazható és nem tehető függővé semmilyen egyéb feltételtől. A Szerződés egyéb rendelkezéseiben meghatározott célokat annyiban lehet figyelembe venni, amennyiben a 81. cikk (3) bekezdésének négy feltételével összefüggésben értelmezhetők (54). |
| --- | --- |

42.

A kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban a 81. cikk (3) bekezdésének feltételei konjunktívak (52), azaz valamennyinek teljesülnie kell, hogy a kivételszabály alkalmazható legyen. Ha nem teljesülnek, a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály alkalmazását el kell utasítani (53). A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt négy feltétel egyúttal kimerítő jellegű. Ha teljesülnek, a kivétel alkalmazható és nem tehető függővé semmilyen egyéb feltételtől. A Szerződés egyéb rendelkezéseiben meghatározott célokat annyiban lehet figyelembe venni, amennyiben a 81. cikk (3) bekezdésének négy feltételével összefüggésben értelmezhetők (54).

| 43. | A korlátozó megállapodásokból eredő előnyök 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelése alapjában véve a megállapodás által érintett egyes piacokra szorítkozik. A közösségi versenyszabályok célkitűzése a piaci verseny védelme, és ettől a céltól nem választható el. Továbbá, az a feltétel, miszerint a fogyasztóknak (55) méltányosan részesedniük kell a hatékonysági előnyökből, általánosságban magában foglalja, hogy a korlátozó megállapodás által az érintett piacon teremtett előnyöknek meg kell haladniuk az ugyanazon az érintett piacon (56) teremtett versenyellenes hatásokat. A fogyasztókat egy adott földrajzi vagy termékpiacon ért negatív hatásokat rendes esetben nem lehet kiegyenlíteni és kárpótolni egy másik, nem kapcsolódó földrajzi vagy termékpiac fogyasztóira gyakorolt pozitív hatással. Ha azonban a két piac kapcsolódik egymáshoz, figyelembe lehet venni a különböző piacokon elért hatékonysági előnyöket, feltéve, hogy a korlátozás miatt hátrányosan érintett fogyasztói csoport lényegében megegyezik a hatékonysági előnyökből részesülővel (57). Bizonyos esetekben a megállapodás csak az értékesítési piacok fogyasztóira van hatással, ebben az esetben ezen fogyasztókra tekintettel kell értékelni a megállapodás hatását. Ez a helyzet áll fenn például a beszerzési megállapodásoknál (58). |
| --- | --- |

43.

A korlátozó megállapodásokból eredő előnyök 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelése alapjában véve a megállapodás által érintett egyes piacokra szorítkozik. A közösségi versenyszabályok célkitűzése a piaci verseny védelme, és ettől a céltól nem választható el. Továbbá, az a feltétel, miszerint a fogyasztóknak (55) méltányosan részesedniük kell a hatékonysági előnyökből, általánosságban magában foglalja, hogy a korlátozó megállapodás által az érintett piacon teremtett előnyöknek meg kell haladniuk az ugyanazon az érintett piacon (56) teremtett versenyellenes hatásokat. A fogyasztókat egy adott földrajzi vagy termékpiacon ért negatív hatásokat rendes esetben nem lehet kiegyenlíteni és kárpótolni egy másik, nem kapcsolódó földrajzi vagy termékpiac fogyasztóira gyakorolt pozitív hatással. Ha azonban a két piac kapcsolódik egymáshoz, figyelembe lehet venni a különböző piacokon elért hatékonysági előnyöket, feltéve, hogy a korlátozás miatt hátrányosan érintett fogyasztói csoport lényegében megegyezik a hatékonysági előnyökből részesülővel (57). Bizonyos esetekben a megállapodás csak az értékesítési piacok fogyasztóira van hatással, ebben az esetben ezen fogyasztókra tekintettel kell értékelni a megállapodás hatását. Ez a helyzet áll fenn például a beszerzési megállapodásoknál (58).

| 44. | A korlátozó megállapodások 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelése tényleges felmerülésük (59) összefüggéseiben történik, az adott időpontban fennálló tények alapján. Az értékelés figyelembe veszi a tények lényegi változásait. A 81. cikk (3) bekezdés kivételszabálya akkor alkalmazandó, ha a négy feltétel teljesül, és alkalmazása megszűnik, ha ez már nem áll fenn (60). A 81. cikk (3) bekezdésének ezen alapelvekkel összhangban történő alkalmazásakor figyelembe kell venni a felek bármelyikének kezdeti vissza nem térülő beruházását és a hatékonyságnövelő befektetés megvalósításához és leírásához szükséges időt és korlátozásokat. A 81. cikk nem alkalmazható ezeknek az előzetes befektetéseknek a kellő figyelembevétele nélkül. A felek által viselt kockázat és a megállapodás végrehajtásához szükséges meg nem térülő beruházás ekképpen azt eredményezheti, hogy a megállapodás kikerül a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alól, vagy, adott esetben, teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit a befektetés leírásáig tartó időszak alatt. |
| --- | --- |

44.

A korlátozó megállapodások 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelése tényleges felmerülésük (59) összefüggéseiben történik, az adott időpontban fennálló tények alapján. Az értékelés figyelembe veszi a tények lényegi változásait. A 81. cikk (3) bekezdés kivételszabálya akkor alkalmazandó, ha a négy feltétel teljesül, és alkalmazása megszűnik, ha ez már nem áll fenn (60). A 81. cikk (3) bekezdésének ezen alapelvekkel összhangban történő alkalmazásakor figyelembe kell venni a felek bármelyikének kezdeti vissza nem térülő beruházását és a hatékonyságnövelő befektetés megvalósításához és leírásához szükséges időt és korlátozásokat. A 81. cikk nem alkalmazható ezeknek az előzetes befektetéseknek a kellő figyelembevétele nélkül. A felek által viselt kockázat és a megállapodás végrehajtásához szükséges meg nem térülő beruházás ekképpen azt eredményezheti, hogy a megállapodás kikerül a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alól, vagy, adott esetben, teljesíti a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit a befektetés leírásáig tartó időszak alatt.

| 45. | Bizonyos esetekben a korlátozó megállapodás visszafordíthatatlan, azaz végrehajtása után a korábbi állapotot nem lehet visszaállítani. Ilyen esetekben az értékelést kizárólag a végrehajtás idején fennálló tényekre kell alapozni. Például egy kutatási és fejlesztési megállapodás esetében, ahol az egyes felek megállapodnak saját projektjük megszakításáról és arról, hogy kapacitásaikat összekapcsolják egy másik fél kapacitásaival, objektív szempontból műszakilag és gazdaságilag lehetetlennek bizonyulhat a megszakított projekt folytatása. Az egyedi kutatási projekteket megszakító megállapodás versenyellenes és versenyt elősegítő hatásainak értékelését ezért a végrehajtás befejezésének időpontjára nézve kell elvégezni. Ha abban az időpontban a megállapodás összeegyeztethető a 81. cikkel, mert például elegendő számú harmadik félnek van versengő kutatási és fejlesztési projektje, a felek saját projektjét megszakító megállapodás összeegyeztethető marad a 81. cikkel, még akkor is, ha a harmadik felek projektjei később kudarcba fulladnak. A 81. cikk tiltása azonban alkalmazható lehet a megállapodás más részei esetében, amelyeknél nem merül fel a visszafordíthatatlanság kérdése. Ha például a közös kutatás és fejlesztés mellett a megállapodás a közös hasznosításról is rendelkezik, a 81. cikk vonatkozhat a megállapodás ezen részére, amennyiben a későbbi piaci fejlemények miatt a megállapodás versenyt korlátozóvá válik és (többé már) nem elégíti ki a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit, kellően figyelembe véve a meg nem térülő beruházásokat, v.ö. az előző bekezdéssel. |
| --- | --- |

45.

Bizonyos esetekben a korlátozó megállapodás visszafordíthatatlan, azaz végrehajtása után a korábbi állapotot nem lehet visszaállítani. Ilyen esetekben az értékelést kizárólag a végrehajtás idején fennálló tényekre kell alapozni. Például egy kutatási és fejlesztési megállapodás esetében, ahol az egyes felek megállapodnak saját projektjük megszakításáról és arról, hogy kapacitásaikat összekapcsolják egy másik fél kapacitásaival, objektív szempontból műszakilag és gazdaságilag lehetetlennek bizonyulhat a megszakított projekt folytatása. Az egyedi kutatási projekteket megszakító megállapodás versenyellenes és versenyt elősegítő hatásainak értékelését ezért a végrehajtás befejezésének időpontjára nézve kell elvégezni. Ha abban az időpontban a megállapodás összeegyeztethető a 81. cikkel, mert például elegendő számú harmadik félnek van versengő kutatási és fejlesztési projektje, a felek saját projektjét megszakító megállapodás összeegyeztethető marad a 81. cikkel, még akkor is, ha a harmadik felek projektjei később kudarcba fulladnak. A 81. cikk tiltása azonban alkalmazható lehet a megállapodás más részei esetében, amelyeknél nem merül fel a visszafordíthatatlanság kérdése. Ha például a közös kutatás és fejlesztés mellett a megállapodás a közös hasznosításról is rendelkezik, a 81. cikk vonatkozhat a megállapodás ezen részére, amennyiben a későbbi piaci fejlemények miatt a megállapodás versenyt korlátozóvá válik és (többé már) nem elégíti ki a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit, kellően figyelembe véve a meg nem térülő beruházásokat, v.ö. az előző bekezdéssel.

| 46. | A 81. cikk (3) bekezdése nem zár ki eleve a hatóköréből bizonyos megállapodásokat. Elvi kérdés, hogy a 81. cikk (3) bekezdés négy feltételét teljesítő valamennyi korlátozó megállapodás a kivételszabály hatálya alá tartozik (61). Súlyos versenykorlátozások azonban valószínűleg nem teljesítik a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit. E korlátozások rendszerint a csoportmentességi rendeletek feketelistáin szerepelnek vagy kőkemény korlátozásként kerülnek említésre a Bizottság iránymutatásaiban és közleményeiben. Az ilyen jellegű megállapodások általában nem teljesítik a 81. cikk (3) bekezdésének (legalább) első két feltételét. Nem hoznak létre objektív gazdasági előnyöket (62), és nem juttatják előnyhöz a fogyasztókat (63). Például egy horizontális árrögzítő megállapodás korlátozza a kibocsátást és az erőforrások nem hatékony elosztásához vezet. Emellett értéket vesz el a fogyasztóktól a termelők javára, mivel magasabb árakat eredményez anélkül, hogy ezt ellensúlyozó értéket teremtene a fogyasztók számára az érintett piacon. Sőt, az ilyen megállapodások általában a harmadik, nélkülözhetetlenségi feltételt sem teljesítik (64). |
| --- | --- |

46.

A 81. cikk (3) bekezdése nem zár ki eleve a hatóköréből bizonyos megállapodásokat. Elvi kérdés, hogy a 81. cikk (3) bekezdés négy feltételét teljesítő valamennyi korlátozó megállapodás a kivételszabály hatálya alá tartozik (61). Súlyos versenykorlátozások azonban valószínűleg nem teljesítik a 81. cikk (3) bekezdésének feltételeit. E korlátozások rendszerint a csoportmentességi rendeletek feketelistáin szerepelnek vagy kőkemény korlátozásként kerülnek említésre a Bizottság iránymutatásaiban és közleményeiben. Az ilyen jellegű megállapodások általában nem teljesítik a 81. cikk (3) bekezdésének (legalább) első két feltételét. Nem hoznak létre objektív gazdasági előnyöket (62), és nem juttatják előnyhöz a fogyasztókat (63). Például egy horizontális árrögzítő megállapodás korlátozza a kibocsátást és az erőforrások nem hatékony elosztásához vezet. Emellett értéket vesz el a fogyasztóktól a termelők javára, mivel magasabb árakat eredményez anélkül, hogy ezt ellensúlyozó értéket teremtene a fogyasztók számára az érintett piacon. Sőt, az ilyen megállapodások általában a harmadik, nélkülözhetetlenségi feltételt sem teljesítik (64).

| 47. | Minden olyan állítás, amely szerint a korlátozó megállapodások indokoltak, mivel az a céljuk, hogy tisztességes versenyfeltételeket biztosítsanak a piacon, természeténél fogva megalapozatlan és el kell utasítani (65). A 81. cikk célja a hatékony verseny védelme a piacok nyitottságának és versenyző jellegének biztosítása révén. A tisztességes verseny feltételeinek védelme a közösségi jogi előírásokkal (66) összhangban a jogalkotó feladata, nem pedig a vállalkozásoké, hogy ezt önszabályozás útján tegyék. |
| --- | --- |

47.

Minden olyan állítás, amely szerint a korlátozó megállapodások indokoltak, mivel az a céljuk, hogy tisztességes versenyfeltételeket biztosítsanak a piacon, természeténél fogva megalapozatlan és el kell utasítani (65). A 81. cikk célja a hatékony verseny védelme a piacok nyitottságának és versenyző jellegének biztosítása révén. A tisztességes verseny feltételeinek védelme a közösségi jogi előírásokkal (66) összhangban a jogalkotó feladata, nem pedig a vállalkozásoké, hogy ezt önszabályozás útján tegyék.

3.2.   A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt első feltétel: Hatékonysági előnyök

3.2.1.   Általános megjegyzések

| 48. | A 81. cikk (3) bekezdésének első feltétele alapján a korlátozó megállapodásnak hozzá kell járulnia az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához. A rendelkezés kifejezetten csak az árukat említi, de analóg módon a szolgáltatásokra is érvényes. |
| --- | --- |

48.

A 81. cikk (3) bekezdésének első feltétele alapján a korlátozó megállapodásnak hozzá kell járulnia az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához. A rendelkezés kifejezetten csak az árukat említi, de analóg módon a szolgáltatásokra is érvényes.

| 49. | A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy csak objektív hatékonysági előnyök vehetők figyelembe (67). Ez azt jelenti, hogy a hatékonysági előnyöket nem a felek szubjektív szempontjából értékelik (68). A feleknek pusztán a piaci erő kihasználásából származó költségmegtakarításai nem vehetők figyelembe. Például ha vállalkozások az árak rögzítésében vagy a piac felosztásában állapodnak meg, csökkentik a kibocsátást és ezáltal a termelési költségeket. A kisebb verseny alacsonyabb értékesítési és marketing költségekhez is vezethet. Az ilyen a költségcsökkentések a kibocsátási mennyiség és érték csökkentésének egyenes következményei. A szóban forgó költségcsökkentéseknek nincsen versenyt elősegítő hatása a piacon. Legfőképp, nem vezetnek az eszközök és tevékenységek integrációja révén értékteremtéshez. Pusztán nyereségnövelést tesznek lehetővé az érintett vállalkozások számára, ezért a 81. cikk (3) bekezdésének szempontjából nem számítanak. |
| --- | --- |

49.

A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy csak objektív hatékonysági előnyök vehetők figyelembe (67). Ez azt jelenti, hogy a hatékonysági előnyöket nem a felek szubjektív szempontjából értékelik (68). A feleknek pusztán a piaci erő kihasználásából származó költségmegtakarításai nem vehetők figyelembe. Például ha vállalkozások az árak rögzítésében vagy a piac felosztásában állapodnak meg, csökkentik a kibocsátást és ezáltal a termelési költségeket. A kisebb verseny alacsonyabb értékesítési és marketing költségekhez is vezethet. Az ilyen a költségcsökkentések a kibocsátási mennyiség és érték csökkentésének egyenes következményei. A szóban forgó költségcsökkentéseknek nincsen versenyt elősegítő hatása a piacon. Legfőképp, nem vezetnek az eszközök és tevékenységek integrációja révén értékteremtéshez. Pusztán nyereségnövelést tesznek lehetővé az érintett vállalkozások számára, ezért a 81. cikk (3) bekezdésének szempontjából nem számítanak.

| 50. | A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt első feltétel célja, hogy megállapítsa a figyelembe vehető hatékonysági előnyöket, amelyek a 81. cikk (3) bekezdésének második és harmadik feltétele szempontjából is vizsgálhatók. A vizsgálat célja a megállapodás által létrehozott objektív előnyök és gazdasági jelentőségük megállapítása. Mivel a 81. cikk (3) bekezdése alkalmazásához a megállapodás versenyt elősegítő hatásainak meg kell haladniuk a versenyellenes hatásokat, ellenőrizni kell a megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök közötti kapcsolatot és a hatékonysági előnyök értékét. |
| --- | --- |

50.

A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt első feltétel célja, hogy megállapítsa a figyelembe vehető hatékonysági előnyöket, amelyek a 81. cikk (3) bekezdésének második és harmadik feltétele szempontjából is vizsgálhatók. A vizsgálat célja a megállapodás által létrehozott objektív előnyök és gazdasági jelentőségük megállapítása. Mivel a 81. cikk (3) bekezdése alkalmazásához a megállapodás versenyt elősegítő hatásainak meg kell haladniuk a versenyellenes hatásokat, ellenőrizni kell a megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök közötti kapcsolatot és a hatékonysági előnyök értékét.

| 51. | Minden állítólagos hatékonysági előnyt alá kell alátámasztani a következők ellenőrizhetősége érdekében:






  a) | Az állítólagos hatékonysági előnyök jellege; |
| --- | --- | --- |

51.

Minden állítólagos hatékonysági előnyt alá kell alátámasztani a következők ellenőrizhetősége érdekében:

a)

Az állítólagos hatékonysági előnyök jellege;

| b) | A megállapodás és a hatékonysági előnyök közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

b)

A megállapodás és a hatékonysági előnyök közötti kapcsolat;

| c) | Az egyes állítólagos hatékonysági előnyök valószínűsége és nagyságrendje; valamint |
| --- | --- |

c)

Az egyes állítólagos hatékonysági előnyök valószínűsége és nagyságrendje; valamint

| d) | Miként és mikor érik el az állítólagos hatékonysági előnyöket. |
| --- | --- |

d)

Miként és mikor érik el az állítólagos hatékonysági előnyöket.

| 52. | Az a) ponttal a döntéshozó ellenőrizni tudja az állítólagos hatékonysági előnyök objektív jellegét, v.ö. a fenti 49. bekezdéssel. |
| --- | --- |

52.

Az a) ponttal a döntéshozó ellenőrizni tudja az állítólagos hatékonysági előnyök objektív jellegét, v.ö. a fenti 49. bekezdéssel.

| 53. | A b) ponttal a döntéshozó ellenőrizni tudja a megfelelő okozati összefüggés meglétét a korlátozó megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök között. E feltétel rendszerint azt követeli meg, hogy a hatékonysági előnyök a megállapodás tárgyát képező gazdasági tevékenységből eredjenek. Ezek a tevékenységek például a következők lehetnek: forgalmazás, technológiaátadás, közös termelés vagy közös kutatás és fejlesztés. Amennyiben azonban a megállapodás tágabb értelemben is növeli a hatékonyságot az érintett piacon, mert például ágazati szintű költségcsökkentéshez vezet, ezeket a további előnyöket is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

53.

A b) ponttal a döntéshozó ellenőrizni tudja a megfelelő okozati összefüggés meglétét a korlátozó megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök között. E feltétel rendszerint azt követeli meg, hogy a hatékonysági előnyök a megállapodás tárgyát képező gazdasági tevékenységből eredjenek. Ezek a tevékenységek például a következők lehetnek: forgalmazás, technológiaátadás, közös termelés vagy közös kutatás és fejlesztés. Amennyiben azonban a megállapodás tágabb értelemben is növeli a hatékonyságot az érintett piacon, mert például ágazati szintű költségcsökkentéshez vezet, ezeket a további előnyöket is figyelembe veszik.

| 54. | A megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök közötti okozati összefüggésnek rendszerint közvetlennek is kell lennie (69). A közvetett hatásokra épülő állítólagos előnyök főszabályként túl bizonytalanok és túl távoliak ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni őket. Közvetlen okozati összefüggés áll fenn például akkor, ha a technológiaátadási megállapodás kedvezményezettje új vagy jobb termékek előállítására lesz képes, vagy ha a forgalmazási megállapodás révén a termékeket alacsonyabb költséggel lehet forgalmazni vagy értékesebb szolgáltatásokat lehet nyújtani. Közvetett hatásra példa az az állítás, amely szerint a korlátozó megállapodás révén az érintett vállalkozások növelik nyereségüket, ezáltal többet fordíthatnak kutatásra és fejlesztésre, ami végül a fogyasztók javára szolgál. Noha lehet kapcsolat a nyereségesség és a kutatás és fejlesztés között, e kapcsolat általában nem elég közvetlen ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni a 81. cikk (3) bekezdésének összefüggésében. |
| --- | --- |

54.

A megállapodás és az állítólagos hatékonysági előnyök közötti okozati összefüggésnek rendszerint közvetlennek is kell lennie (69). A közvetett hatásokra épülő állítólagos előnyök főszabályként túl bizonytalanok és túl távoliak ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni őket. Közvetlen okozati összefüggés áll fenn például akkor, ha a technológiaátadási megállapodás kedvezményezettje új vagy jobb termékek előállítására lesz képes, vagy ha a forgalmazási megállapodás révén a termékeket alacsonyabb költséggel lehet forgalmazni vagy értékesebb szolgáltatásokat lehet nyújtani. Közvetett hatásra példa az az állítás, amely szerint a korlátozó megállapodás révén az érintett vállalkozások növelik nyereségüket, ezáltal többet fordíthatnak kutatásra és fejlesztésre, ami végül a fogyasztók javára szolgál. Noha lehet kapcsolat a nyereségesség és a kutatás és fejlesztés között, e kapcsolat általában nem elég közvetlen ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni a 81. cikk (3) bekezdésének összefüggésében.

| 55. | A c) és d) pont alapján a döntéshozó az állítólagos hatékonysági előnyök értékét tudja ellenőrizni, amelyeknek a 81. cikk (3) bekezdése szerint ellensúlyozniuk kell a megállapodás versenyellenes hatásait, lásd a lenti 101. bekezdést. Mivel a 81. cikk (1) bekezdése csak azokban az esetekben alkalmazandó, ahol a megállapodás valószínűleg negatív hatással van a versenyre és a fogyasztókra (a kőkemény korlátozások esetében ez vélelem), az állítólagos hatékonysági előnyöket úgy kell alátámasztani, hogy ellenőrizni lehessen őket. Az alá nem támasztott állításokat elutasítják. |
| --- | --- |

55.

A c) és d) pont alapján a döntéshozó az állítólagos hatékonysági előnyök értékét tudja ellenőrizni, amelyeknek a 81. cikk (3) bekezdése szerint ellensúlyozniuk kell a megállapodás versenyellenes hatásait, lásd a lenti 101. bekezdést. Mivel a 81. cikk (1) bekezdése csak azokban az esetekben alkalmazandó, ahol a megállapodás valószínűleg negatív hatással van a versenyre és a fogyasztókra (a kőkemény korlátozások esetében ez vélelem), az állítólagos hatékonysági előnyöket úgy kell alátámasztani, hogy ellenőrizni lehessen őket. Az alá nem támasztott állításokat elutasítják.

| 56. | Állítólagos költségeket érintő hatékonysági előnyök esetében a 81. cikk (3) bekezdését alkalmazni kívánó vállalkozásoknak az ésszerűen lehetséges legpontosabban ki kell számítaniuk vagy meg kell becsülniük a hatékonysági előnyök értékét és részletes leírást kell adniuk a számítás módjáról. Az(oka)t a módszer(eke)t is le kell írniuk, amelyekkel ezeket a hatékonysági előnyöket elérték vagy el fogják érni. A közölt adatoknak ellenőrizhetőnek kell lenniük, hogy megfelelő bizonyossággal meg lehessen állapítani, vajon a hatékonysági előnyök létrejöttek-e vagy létre fognak-e jönni. |
| --- | --- |

56.

Állítólagos költségeket érintő hatékonysági előnyök esetében a 81. cikk (3) bekezdését alkalmazni kívánó vállalkozásoknak az ésszerűen lehetséges legpontosabban ki kell számítaniuk vagy meg kell becsülniük a hatékonysági előnyök értékét és részletes leírást kell adniuk a számítás módjáról. Az(oka)t a módszer(eke)t is le kell írniuk, amelyekkel ezeket a hatékonysági előnyöket elérték vagy el fogják érni. A közölt adatoknak ellenőrizhetőnek kell lenniük, hogy megfelelő bizonyossággal meg lehessen állapítani, vajon a hatékonysági előnyök létrejöttek-e vagy létre fognak-e jönni.

| 57. | Az új vagy jobb termékek és más nem költség alapú állítólagos hatékonysági előnyök esetében a 81. cikk (3) bekezdésére hivatkozó vállalkozásoknak részletes leírást és magyarázatot kell adniuk a hatékonysági előnyök jellegéről, és hogy miként és milyen okból testesítenek meg objektív gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

57.

Az új vagy jobb termékek és más nem költség alapú állítólagos hatékonysági előnyök esetében a 81. cikk (3) bekezdésére hivatkozó vállalkozásoknak részletes leírást és magyarázatot kell adniuk a hatékonysági előnyök jellegéről, és hogy miként és milyen okból testesítenek meg objektív gazdasági előnyt.

| 58. | Még nem teljesen végrehajtott megállapodások esetében a feleknek be kell mutatniuk, hogy mikorra várható, hogy a hatékonysági előnyök megvalósulnak és jelentős pozitív hatást fejtenek ki a piacon. |
| --- | --- |

58.

Még nem teljesen végrehajtott megállapodások esetében a feleknek be kell mutatniuk, hogy mikorra várható, hogy a hatékonysági előnyök megvalósulnak és jelentős pozitív hatást fejtenek ki a piacon.

3.2.2.   A hatékonysági előnyök különféle kategóriái

| 59. | A 81. cikk (3) bekezdésében felsorolt hatékonysági előnyök tág kategóriák, amelyek célja az összes objektív gazdasági hatékonysági előny lefedése. A 81. cikk (3) bekezdésében említett kategóriák között jelentős átfedések vannak és ugyanaz a megállapodás többféle hatékonysági előnyt hozhat létre. Emiatt nem célszerű egyértelmű és határozott megkülönböztetést tenni a különböző kategóriák között. Ezen iránymutatás a költségeket érintő hatékonysági előnyök és – az új vagy jobb termékek, nagyobb termékválaszték, stb. révén értéket teremtő – minőségi jellegű hatékonysági előnyök között tesz a különbséget. |
| --- | --- |

59.

A 81. cikk (3) bekezdésében felsorolt hatékonysági előnyök tág kategóriák, amelyek célja az összes objektív gazdasági hatékonysági előny lefedése. A 81. cikk (3) bekezdésében említett kategóriák között jelentős átfedések vannak és ugyanaz a megállapodás többféle hatékonysági előnyt hozhat létre. Emiatt nem célszerű egyértelmű és határozott megkülönböztetést tenni a különböző kategóriák között. Ezen iránymutatás a költségeket érintő hatékonysági előnyök és – az új vagy jobb termékek, nagyobb termékválaszték, stb. révén értéket teremtő – minőségi jellegű hatékonysági előnyök között tesz a különbséget.

| 60. | A hatékonysági előnyök általában gazdasági tevékenységek integrálásából erednek, amelynek során a vállalkozások olyan célok elérésére egyesítik eszközeiket, amelyeket önmagukban nem tudnának ilyen hatékonyan elérni vagy olyan feladatokkal bíznak meg egy másik vállalkozást, amelyeket az hatékonyabban tud elvégezni. |
| --- | --- |

60.

A hatékonysági előnyök általában gazdasági tevékenységek integrálásából erednek, amelynek során a vállalkozások olyan célok elérésére egyesítik eszközeiket, amelyeket önmagukban nem tudnának ilyen hatékonyan elérni vagy olyan feladatokkal bíznak meg egy másik vállalkozást, amelyeket az hatékonyabban tud elvégezni.

| 61. | A kutatás és fejlesztés, a termelés és a forgalmazás folyamata több szakaszra osztható értékláncként fogható fel. A lánc minden egyes szakaszában a vállalkozásnak el kell döntenie, hogy a tevékenységet önmaga végzi el, más vállalkozás(ok)kal közösen végzi el, vagy pedig a teljes tevékenységet kiszervezi más vállalkozás(ok)nak. |
| --- | --- |

61.

A kutatás és fejlesztés, a termelés és a forgalmazás folyamata több szakaszra osztható értékláncként fogható fel. A lánc minden egyes szakaszában a vállalkozásnak el kell döntenie, hogy a tevékenységet önmaga végzi el, más vállalkozás(ok)kal közösen végzi el, vagy pedig a teljes tevékenységet kiszervezi más vállalkozás(ok)nak.

| 62. | Minden olyan esetben, ahol a döntés egy másik piaci vállalkozással való együttműködést eredményez, rendszerint meg kell kötni egy, a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodást. E megállapodások lehetnek vertikálisak, az értéklánc különböző szintjén tevékeny felek esetében, vagy horizontálisak, az értéklánc ugyanazon szintjén működő vállalkozások esetében. Mindkét megállapodás-típus teremthet hatékonysági előnyöket azáltal, hogy a szóban forgó vállalkozások számára lehetővé teszi egy adott tevékenység alacsonyabb költségű vagy a fogyasztóknak magasabb hozzáadott értéket nyújtó elvégzését. Ezek a megállapodások versenykorlátozók lehetnek vagy a verseny korlátozásához vezethetnek, ami miatt felmerülhet a 81. cikk (1) bekezdése szerinti tiltó szabály és a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály alkalmazása. |
| --- | --- |

62.

Minden olyan esetben, ahol a döntés egy másik piaci vállalkozással való együttműködést eredményez, rendszerint meg kell kötni egy, a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodást. E megállapodások lehetnek vertikálisak, az értéklánc különböző szintjén tevékeny felek esetében, vagy horizontálisak, az értéklánc ugyanazon szintjén működő vállalkozások esetében. Mindkét megállapodás-típus teremthet hatékonysági előnyöket azáltal, hogy a szóban forgó vállalkozások számára lehetővé teszi egy adott tevékenység alacsonyabb költségű vagy a fogyasztóknak magasabb hozzáadott értéket nyújtó elvégzését. Ezek a megállapodások versenykorlátozók lehetnek vagy a verseny korlátozásához vezethetnek, ami miatt felmerülhet a 81. cikk (1) bekezdése szerinti tiltó szabály és a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály alkalmazása.

| 63. | Az alábbiakban említett tipikus hatékonysági előnyök csupán például szolgálnak és nem teljes körűek. |
| --- | --- |

63.

Az alábbiakban említett tipikus hatékonysági előnyök csupán például szolgálnak és nem teljes körűek.

3.2.2.1.   Költségeket érintő hatékonysági előnyök

| 64. | A vállalkozások közötti megállapodásokból eredő költségeket érintő hatékonysági előnyök számos különböző forrásból származhatnak. Nagyon fontos költségtakarékossági forrás az új termelési technológiák és módszerek kifejlesztése. Általában véve a technológiai ugrásokkal érhető el a legnagyobb fokú költségmegtakarítás. A futószalag bevezetése például rendkívül jelentős költségcsökkentést eredményezett az autógyártásban. |
| --- | --- |

64.

A vállalkozások közötti megállapodásokból eredő költségeket érintő hatékonysági előnyök számos különböző forrásból származhatnak. Nagyon fontos költségtakarékossági forrás az új termelési technológiák és módszerek kifejlesztése. Általában véve a technológiai ugrásokkal érhető el a legnagyobb fokú költségmegtakarítás. A futószalag bevezetése például rendkívül jelentős költségcsökkentést eredményezett az autógyártásban.

| 65. | A hatékonysági előnyök egy másik igen fontos forrása a meglévő eszközök integrálásából eredő szinergia. Ha egy megállapodás felei egyesítik erőforrásaikat, akkor olyan költség/kibocsátás-szerkezetet érhetnek el, amely másként nem lehetséges. Két egymást kiegészítő technológia párosítása csökkentheti a termelési költségeket vagy jobb minőségű termék gyártását eredményezheti. Előfordulhat, például, hogy A vállalkozás termelőeszközeivel jelentős óránkénti kibocsátás érhető el, de viszonylag magas termékegységre vetített alapanyagigény mellett, míg B vállalkozás termelőeszközeivel alacsony óránkénti kibocsátás érhető el, de viszonylag alacsony termékegységre vetített alapanyagigény mellett. Szinergiát lehet teremteni azzal, ha egy A és B termelési eszközeit kombináló közös termelővállalat létrehozásával a felek magas(abb) óránkénti kibocsátást érhetnek el alacsony(abb) termékegységre vetített alapanyagigény mellett. Ehhez hasonlóan, ha egy vállalkozás optimalizálta az értéklánc egyik szakaszát, egy másik vállalkozás pedig egy másik szakaszt, kettejük tevékenységének kombinációja költségcsökkenéshez vezethet. Például lehet, hogy az A vállalkozás alacsony termékegységre vetített termelési költséget eredményező magas szinten automatizált termelő berendezéssel rendelkezik, míg B kifejlesztett egy hatékony rendeléskezelő rendszert. A rendszer segítségével a termelést az ügyfelek igényeihez lehet igazítani, ezáltal biztosítva van a kellő időben történő szállítás és a raktározási és amortizációs költségek csökkentése. Eszközeik kombinálásával A és B költségcsökkentést érhetnek el. |
| --- | --- |

65.

A hatékonysági előnyök egy másik igen fontos forrása a meglévő eszközök integrálásából eredő szinergia. Ha egy megállapodás felei egyesítik erőforrásaikat, akkor olyan költség/kibocsátás-szerkezetet érhetnek el, amely másként nem lehetséges. Két egymást kiegészítő technológia párosítása csökkentheti a termelési költségeket vagy jobb minőségű termék gyártását eredményezheti. Előfordulhat, például, hogy A vállalkozás termelőeszközeivel jelentős óránkénti kibocsátás érhető el, de viszonylag magas termékegységre vetített alapanyagigény mellett, míg B vállalkozás termelőeszközeivel alacsony óránkénti kibocsátás érhető el, de viszonylag alacsony termékegységre vetített alapanyagigény mellett. Szinergiát lehet teremteni azzal, ha egy A és B termelési eszközeit kombináló közös termelővállalat létrehozásával a felek magas(abb) óránkénti kibocsátást érhetnek el alacsony(abb) termékegységre vetített alapanyagigény mellett. Ehhez hasonlóan, ha egy vállalkozás optimalizálta az értéklánc egyik szakaszát, egy másik vállalkozás pedig egy másik szakaszt, kettejük tevékenységének kombinációja költségcsökkenéshez vezethet. Például lehet, hogy az A vállalkozás alacsony termékegységre vetített termelési költséget eredményező magas szinten automatizált termelő berendezéssel rendelkezik, míg B kifejlesztett egy hatékony rendeléskezelő rendszert. A rendszer segítségével a termelést az ügyfelek igényeihez lehet igazítani, ezáltal biztosítva van a kellő időben történő szállítás és a raktározási és amortizációs költségek csökkentése. Eszközeik kombinálásával A és B költségcsökkentést érhetnek el.

| 66. | A költségeket érintő hatékonysági előny a méretgazdaságosságból is származhat, azaz a kibocsátás növelésével csökken a termékegységre vetített költség. Erre egy példa: a berendezésekbe és egyéb eszközökbe sokszor csak feloszthatatlan egységként lehet beruházni. Ha egy vállalkozás nem tudja teljesen kihasználni ezt az egységet, átlagköltségei nagyobbak lesznek, mint teljes kihasználtság esetén lennének. Például egy teherautó működtetési költsége gyakorlatilag független attól, hogy majdnem üresen, félig telve vagy teljesen tele üzemel. A vállalkozások logisztikai tevékenységét kombináló megállapodásokkal növelhetők a kihasználtsági mutatók és csökkenthető az alkalmazott járművek száma. Nagyobb méretekben a munkaerő is jobban elosztható, ami csökkenti az egységköltségeket. A vállalkozások az értéklánc minden szakaszában elérhetik a méretgazdaságosságot, beleértve a kutatást és fejlesztést, a termelést, a forgalmazást és a marketinget. A tanulási folyamatok (learning economies) a hatékonysági előnyök egy hasonló típusát testesítik meg. Ahogy gyűlnek a tapasztalatok egy adott termelési folyamat vagy feladat elvégzésével kapcsolatban, úgy nőhet a termelékenység, mivel a folyamat elvégzése hatékonyabbá válik vagy mert a feladatot gyorsabban végzik el. |
| --- | --- |

66.

A költségeket érintő hatékonysági előny a méretgazdaságosságból is származhat, azaz a kibocsátás növelésével csökken a termékegységre vetített költség. Erre egy példa: a berendezésekbe és egyéb eszközökbe sokszor csak feloszthatatlan egységként lehet beruházni. Ha egy vállalkozás nem tudja teljesen kihasználni ezt az egységet, átlagköltségei nagyobbak lesznek, mint teljes kihasználtság esetén lennének. Például egy teherautó működtetési költsége gyakorlatilag független attól, hogy majdnem üresen, félig telve vagy teljesen tele üzemel. A vállalkozások logisztikai tevékenységét kombináló megállapodásokkal növelhetők a kihasználtsági mutatók és csökkenthető az alkalmazott járművek száma. Nagyobb méretekben a munkaerő is jobban elosztható, ami csökkenti az egységköltségeket. A vállalkozások az értéklánc minden szakaszában elérhetik a méretgazdaságosságot, beleértve a kutatást és fejlesztést, a termelést, a forgalmazást és a marketinget. A tanulási folyamatok (learning economies) a hatékonysági előnyök egy hasonló típusát testesítik meg. Ahogy gyűlnek a tapasztalatok egy adott termelési folyamat vagy feladat elvégzésével kapcsolatban, úgy nőhet a termelékenység, mivel a folyamat elvégzése hatékonyabbá válik vagy mert a feladatot gyorsabban végzik el.

| 67. | A költségeket érintő hatékonysági előnyök egy másik forrása a választékgazdaságosság, amely akkor jelentkezik, ha a vállalkozások ugyanazon inputból különböző termékeket gyártva érnek el költségmegtakarítást. Ezek a hatékonysági előnyök abból keletkeznek, hogy ugyanazon összetevőkkel, berendezésekkel és személyzettel különböző termékeket lehet előállítani. Hasonlóképpen, választékgazdaságosság érhető el a forgalmazás során is, ha különböző típusú árukat ugyanazon járművel szállítanak. Például egy fagyasztott pizzát gyártó és egy fagyasztott zöldségeket gyártó vállalkozás termékeik közös forgalmazása révén választékgazdaságossági előnyt érhet el. Mindkét termékcsoportot hűtőautókban forgalmazzák és valószínűleg jelentős átfedés van fogyasztóik között. Tevékenységük kombinálása révén a két gyártó forgalmazott egységenként alacsonyabb forgalmazási költséget érhet el. |
| --- | --- |

67.

A költségeket érintő hatékonysági előnyök egy másik forrása a választékgazdaságosság, amely akkor jelentkezik, ha a vállalkozások ugyanazon inputból különböző termékeket gyártva érnek el költségmegtakarítást. Ezek a hatékonysági előnyök abból keletkeznek, hogy ugyanazon összetevőkkel, berendezésekkel és személyzettel különböző termékeket lehet előállítani. Hasonlóképpen, választékgazdaságosság érhető el a forgalmazás során is, ha különböző típusú árukat ugyanazon járművel szállítanak. Például egy fagyasztott pizzát gyártó és egy fagyasztott zöldségeket gyártó vállalkozás termékeik közös forgalmazása révén választékgazdaságossági előnyt érhet el. Mindkét termékcsoportot hűtőautókban forgalmazzák és valószínűleg jelentős átfedés van fogyasztóik között. Tevékenységük kombinálása révén a két gyártó forgalmazott egységenként alacsonyabb forgalmazási költséget érhet el.

| 68. | Költségcsökkenésként jelentkező hatékonysági előnyök olyan megállapodásokból is eredhetnek, amelyek jobb termeléstervezést tesznek lehetővé, csökkentve a drága készleten tartás szükségét és lehetővé téve a kapacitások jobb kihasználását. Ilyen jellegű hatékonysági előnyök származhatnak például a „just in time” beszerzések alkalmazásából, azaz valamely alapanyag beszállítójának arra kötelezéséből, hogy a vevő igényeinek megfelelően folyamatosan szállítson, ami által a vevőnek nem kell jelentős szintű, avulásnak kitett készleteket raktároznia. Költségmegtakarítás eredhet a termelés racionalizálását a felek létesítményein keresztül lehetővé tevő megállapodásokból is. |
| --- | --- |

68.

Költségcsökkenésként jelentkező hatékonysági előnyök olyan megállapodásokból is eredhetnek, amelyek jobb termeléstervezést tesznek lehetővé, csökkentve a drága készleten tartás szükségét és lehetővé téve a kapacitások jobb kihasználását. Ilyen jellegű hatékonysági előnyök származhatnak például a „just in time” beszerzések alkalmazásából, azaz valamely alapanyag beszállítójának arra kötelezéséből, hogy a vevő igényeinek megfelelően folyamatosan szállítson, ami által a vevőnek nem kell jelentős szintű, avulásnak kitett készleteket raktároznia. Költségmegtakarítás eredhet a termelés racionalizálását a felek létesítményein keresztül lehetővé tevő megállapodásokból is.

3.2.2.2.   Minőségi hatékonysági előnyök

| 69. | A vállalkozások közötti megállapodások különböző, olyan minőségi jellegű hatékonysági előnyöket is teremthetnek, amelyek jelentőséggel bírnak a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából. Több esetben a megállapodás fő hatékonyságnövelő eleme nem a költségcsökkentés, hanem a minőségjavulás és egyéb minőségi jellegű hatékonysági előny. Az adott eset függvényében ezek a hatékonysági előnyök ezért éppen olyan fontosak, vagy fontosabbak lehetnek, mint a költségeket érintő hatékonysági előnyök. |
| --- | --- |

69.

A vállalkozások közötti megállapodások különböző, olyan minőségi jellegű hatékonysági előnyöket is teremthetnek, amelyek jelentőséggel bírnak a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából. Több esetben a megállapodás fő hatékonyságnövelő eleme nem a költségcsökkentés, hanem a minőségjavulás és egyéb minőségi jellegű hatékonysági előny. Az adott eset függvényében ezek a hatékonysági előnyök ezért éppen olyan fontosak, vagy fontosabbak lehetnek, mint a költségeket érintő hatékonysági előnyök.

| 70. | A műszaki és technológiai haladás a gazdaság alapvető és dinamikus elemeként új vagy jobb termékek és szolgáltatások formájában hoz létre jelentős előnyöket. Az együttműködés révén a vállalkozások olyan hatékonysági előnyök teremtésére lehetnek képesek, amelyek nem valósulhattak volna meg a korlátozó megállapodás nélkül vagy csak lényeges késedelemmel, illetve magasabb költségekkel. Ezek a hatékonysági előnyök a 81. cikk (3) bekezdés első feltételében foglalt gazdasági előnyök fontos forrásai. Az ilyen jellegű hatékonysági előnyök létrehozására képes megállapodások közé főként a kutatási és fejlesztési megállapodások tartoznak. Példaként a légkamrákból álló autógumik fejlesztésére és siker esetén gyártására közös vállalatot létrehozó A és B említhető. Egy kamra kilyukadása nincs hatással a többi kamrára, azaz defekt esetén nem áll fenn annak kockázata, hogy az egész kerék leenged. Az autógumi így biztonságosabb, mint hagyományos társai. Ezzel együtt jár, hogy nincs szükség azonnali kerékcserére, és így a pótkerék cipelésére. Mindkét hatékonysági előny a 81. cikk (3) bekezdés első feltételében foglalt objektív előnyt jelent. |
| --- | --- |

70.

A műszaki és technológiai haladás a gazdaság alapvető és dinamikus elemeként új vagy jobb termékek és szolgáltatások formájában hoz létre jelentős előnyöket. Az együttműködés révén a vállalkozások olyan hatékonysági előnyök teremtésére lehetnek képesek, amelyek nem valósulhattak volna meg a korlátozó megállapodás nélkül vagy csak lényeges késedelemmel, illetve magasabb költségekkel. Ezek a hatékonysági előnyök a 81. cikk (3) bekezdés első feltételében foglalt gazdasági előnyök fontos forrásai. Az ilyen jellegű hatékonysági előnyök létrehozására képes megállapodások közé főként a kutatási és fejlesztési megállapodások tartoznak. Példaként a légkamrákból álló autógumik fejlesztésére és siker esetén gyártására közös vállalatot létrehozó A és B említhető. Egy kamra kilyukadása nincs hatással a többi kamrára, azaz defekt esetén nem áll fenn annak kockázata, hogy az egész kerék leenged. Az autógumi így biztonságosabb, mint hagyományos társai. Ezzel együtt jár, hogy nincs szükség azonnali kerékcserére, és így a pótkerék cipelésére. Mindkét hatékonysági előny a 81. cikk (3) bekezdés első feltételében foglalt objektív előnyt jelent.

| 71. | Ugyanúgy, ahogy a kiegészítő eszközök együttes alkalmazása költségmegtakarításra ad lehetőséget, az eszközök kombinációjával minőségi jellegű hatékonysági előnyöket létrehozó szinergiákat is el lehet érni. A termelőeszközök kombinációja például jobb minőségű termékek vagy új tulajdonságokkal rendelkező termékek gyártását eredményezheti. Ilyen lehet például egy licenciamegállapodás, illetve egy új vagy jobb termékek vagy szolgáltatások közös termeléséről szóló megállapodás. Különösen, a licenciamegállapodások az új technológiák Közösségen belüli gyorsabb elterjesztését tehetik lehetővé, és általuk a kedvezményezett(ek) olyan új termékeket tudnak gyártani, illetve olyan új termelési módszereket tudnak alkalmazni, amelyek minőségjavulást eredményeznek. A közös gyártási megállapodások különösen az új vagy jobb termékek vagy szolgáltatások gyorsabb vagy alacsonyabb költségek melletti piaci bevezetését tehetik lehetővé (70). A távközlési ágazati együttműködési megállapodásokról például úgy tartották, hogy az új globális szolgáltatások gyorsabb hozzáférhetővé tétele révén teremtenek hatékonysági előnyöket (71). A bankszektornak a határokon átnyúló fizetési módszerek javított rendszereit elérhetővé tevő együttműködési megállapodásairól is megállapították, hogy a 81. cikk (3) bekezdés első feltételének hatálya alá tartozó hatékonysági előnyöket hoznak létre (72). |
| --- | --- |

71.

Ugyanúgy, ahogy a kiegészítő eszközök együttes alkalmazása költségmegtakarításra ad lehetőséget, az eszközök kombinációjával minőségi jellegű hatékonysági előnyöket létrehozó szinergiákat is el lehet érni. A termelőeszközök kombinációja például jobb minőségű termékek vagy új tulajdonságokkal rendelkező termékek gyártását eredményezheti. Ilyen lehet például egy licenciamegállapodás, illetve egy új vagy jobb termékek vagy szolgáltatások közös termeléséről szóló megállapodás. Különösen, a licenciamegállapodások az új technológiák Közösségen belüli gyorsabb elterjesztését tehetik lehetővé, és általuk a kedvezményezett(ek) olyan új termékeket tudnak gyártani, illetve olyan új termelési módszereket tudnak alkalmazni, amelyek minőségjavulást eredményeznek. A közös gyártási megállapodások különösen az új vagy jobb termékek vagy szolgáltatások gyorsabb vagy alacsonyabb költségek melletti piaci bevezetését tehetik lehetővé (70). A távközlési ágazati együttműködési megállapodásokról például úgy tartották, hogy az új globális szolgáltatások gyorsabb hozzáférhetővé tétele révén teremtenek hatékonysági előnyöket (71). A bankszektornak a határokon átnyúló fizetési módszerek javított rendszereit elérhetővé tevő együttműködési megállapodásairól is megállapították, hogy a 81. cikk (3) bekezdés első feltételének hatálya alá tartozó hatékonysági előnyöket hoznak létre (72).

| 72. | A forgalmazási megállapodásokból is származhatnak minőségi hatékonysági előnyök. A szakosodott forgalmazók például esetleg jobban a fogyasztói igényekhez igazított szolgáltatásokat tudnak nyújtani, illetve gyorsabb szállítást vagy jobb minőségbiztosítást nyújthatnak a forgalmazói lánc mindegyik szakaszában (73). |
| --- | --- |

72.

A forgalmazási megállapodásokból is származhatnak minőségi hatékonysági előnyök. A szakosodott forgalmazók például esetleg jobban a fogyasztói igényekhez igazított szolgáltatásokat tudnak nyújtani, illetve gyorsabb szállítást vagy jobb minőségbiztosítást nyújthatnak a forgalmazói lánc mindegyik szakaszában (73).

3.3.   A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt harmadik feltétel: A korlátozások nélkülözhetetlensége

| 73. | A 81. cikk (3) bekezdésének harmadik feltétele alapján a korlátozó megállapodás nem róhat olyan korlátozásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szóban forgó megállapodás által teremtett hatékonysági előnyök eléréséhez. E feltétel kétlépcsős vizsgálatot kíván. Elsőként magának a korlátozó megállapodásnak kell ésszerűen szükségesnek lennie a hatékonysági előnyök eléréséhez. Másodszor, a megállapodásból eredő egyedi versenykorlátozásoknak is ésszerűen szükségesnek kell lenniük a hatékonysági előnyök eléréséhez. |
| --- | --- |

73.

A 81. cikk (3) bekezdésének harmadik feltétele alapján a korlátozó megállapodás nem róhat olyan korlátozásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szóban forgó megállapodás által teremtett hatékonysági előnyök eléréséhez. E feltétel kétlépcsős vizsgálatot kíván. Elsőként magának a korlátozó megállapodásnak kell ésszerűen szükségesnek lennie a hatékonysági előnyök eléréséhez. Másodszor, a megállapodásból eredő egyedi versenykorlátozásoknak is ésszerűen szükségesnek kell lenniük a hatékonysági előnyök eléréséhez.

| 74. | A 81. cikk (3) bekezdés harmadik feltételének összefüggésében a döntő tényező az, hogy a korlátozó megállapodással és az egyedi korlátozásokkal valószínűleg hatékonyabban lehet-e a szóban forgó tevékenységet elvégezni, mint az érintett megállapodás vagy korlátozás nélkül. Nem az a kérdés, hogy a korlátozás nélkül elmaradt volna-e a megállapodás megkötése, hanem hogy több hatékonysági előny keletkezik-e a megállapodás vagy korlátozás révén, mint nélkülük (74). |
| --- | --- |

74.

A 81. cikk (3) bekezdés harmadik feltételének összefüggésében a döntő tényező az, hogy a korlátozó megállapodással és az egyedi korlátozásokkal valószínűleg hatékonyabban lehet-e a szóban forgó tevékenységet elvégezni, mint az érintett megállapodás vagy korlátozás nélkül. Nem az a kérdés, hogy a korlátozás nélkül elmaradt volna-e a megállapodás megkötése, hanem hogy több hatékonysági előny keletkezik-e a megállapodás vagy korlátozás révén, mint nélkülük (74).

| 75. | A 81. cikk (3) bekezdése harmadik feltételének első vizsgálati szakasza azt követeli meg, hogy a hatékonysági előnyök a szóban forgó megállapodáshoz kötődjenek abban az értelemben, hogy nincsen más gazdaságilag megvalósítható és kevésbé korlátozó megoldás a hatékonysági előnyök elérésére. Ez utóbbi értékelésnél figyelembe kell venni a megállapodás feleit érintő piaci körülményeket és üzleti adottságokat. A 81. cikk (3) bekezdésére hivatkozó vállalkozásoknak nem kell hipotetikus vagy elméleti alternatívákat figyelembe venniük. A Bizottság nem fogja utólag felülbírálni a felek üzleti döntéseit. Csak akkor avatkozik közbe, ha ésszerűen látható, hogy létezik más realisztikus és elérhető megoldás. A feleknek csupán azt kell elmagyarázniuk és alátámasztaniuk, hogy a megállapodásnak a látszólag realisztikus és kevésbé korlátozó másik megoldása miért lényegesen kevésbé hatékony. |
| --- | --- |

75.

A 81. cikk (3) bekezdése harmadik feltételének első vizsgálati szakasza azt követeli meg, hogy a hatékonysági előnyök a szóban forgó megállapodáshoz kötődjenek abban az értelemben, hogy nincsen más gazdaságilag megvalósítható és kevésbé korlátozó megoldás a hatékonysági előnyök elérésére. Ez utóbbi értékelésnél figyelembe kell venni a megállapodás feleit érintő piaci körülményeket és üzleti adottságokat. A 81. cikk (3) bekezdésére hivatkozó vállalkozásoknak nem kell hipotetikus vagy elméleti alternatívákat figyelembe venniük. A Bizottság nem fogja utólag felülbírálni a felek üzleti döntéseit. Csak akkor avatkozik közbe, ha ésszerűen látható, hogy létezik más realisztikus és elérhető megoldás. A feleknek csupán azt kell elmagyarázniuk és alátámasztaniuk, hogy a megállapodásnak a látszólag realisztikus és kevésbé korlátozó másik megoldása miért lényegesen kevésbé hatékony.

| 76. | Különösen fontos annak vizsgálata, kellően figyelembe véve az egyedi eset körülményeit, hogy a felek elérhették volna-e a hatékonysági előnyöket egy másik, kevésbé korlátozó típusú megállapodás révén, és ha igen, valószínűleg mikorra lennének képesek a hatékonysági előnyök elérésére. Azt is szükséges lehet megvizsgálni, vajon a felek önmagukban elérhették volna-e a hatékonysági előnyöket. Ha például az állítólagos hatékonysági előnyök méretgazdaságosságból vagy választékgazdaságosságból eredő költségcsökkentésként jelentkeznek, az érintett vállalkozásoknak el kell magyarázniuk és alá kell támasztaniuk, hogy ugyanezek a hatékonysági előnyök miért nem lehetnének elérhetők belső növekedés és árverseny révén. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni többek között, hogy mekkora az érintett piacon a legkisebb hatékony méret. A legkisebb hatékony méret az átlagköltség minimalizálásához és a méretgazdaságosság kimerítéséhez szükséges kibocsátási szint (75). Minél nagyobb a legkisebb hatékony méret a megállapodásban részes bármelyik fél jelenlegi nagyságához képest, annál valószínűbben ítélik úgy meg, hogy a hatékonysági előnyök a megállapodáshoz kötődnek. Azon megállapodások esetében, amelyek az egymást kiegészítő eszközök és képességek kombinálása révén teremtenek lényeges szinergiákat, a hatékonysági előnyök puszta jellege okot ad azon vélelemre, hogy a megállapodás szükséges elérésükhöz. |
| --- | --- |

76.

Különösen fontos annak vizsgálata, kellően figyelembe véve az egyedi eset körülményeit, hogy a felek elérhették volna-e a hatékonysági előnyöket egy másik, kevésbé korlátozó típusú megállapodás révén, és ha igen, valószínűleg mikorra lennének képesek a hatékonysági előnyök elérésére. Azt is szükséges lehet megvizsgálni, vajon a felek önmagukban elérhették volna-e a hatékonysági előnyöket. Ha például az állítólagos hatékonysági előnyök méretgazdaságosságból vagy választékgazdaságosságból eredő költségcsökkentésként jelentkeznek, az érintett vállalkozásoknak el kell magyarázniuk és alá kell támasztaniuk, hogy ugyanezek a hatékonysági előnyök miért nem lehetnének elérhetők belső növekedés és árverseny révén. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni többek között, hogy mekkora az érintett piacon a legkisebb hatékony méret. A legkisebb hatékony méret az átlagköltség minimalizálásához és a méretgazdaságosság kimerítéséhez szükséges kibocsátási szint (75). Minél nagyobb a legkisebb hatékony méret a megállapodásban részes bármelyik fél jelenlegi nagyságához képest, annál valószínűbben ítélik úgy meg, hogy a hatékonysági előnyök a megállapodáshoz kötődnek. Azon megállapodások esetében, amelyek az egymást kiegészítő eszközök és képességek kombinálása révén teremtenek lényeges szinergiákat, a hatékonysági előnyök puszta jellege okot ad azon vélelemre, hogy a megállapodás szükséges elérésükhöz.

| 77. | Ezek az alapelvek az alábbi hipotetikus példával illusztrálhatók:
  A és B egy közös vállalat keretében kombinálja termelési technológiáját, magasabb kibocsátás és alacsonyabb alapanyag-felhasználás érdekében. A közös vállalat kizárólagos engedélyt kap az adott termelési technológiák alkalmazására. A felek átadják meglévő termelési kapacitásukat a közös vállalatnak. Emellett átadják az ehhez szükséges személyzetet is, hogy biztosítsák a meglévő tanulási hatások kihasználását és továbbfejlesztését. A becslések szerint a termelési költségek 5 %-kal csökkennek ezáltal. A közös vállalat kibocsátását A és B egymástól függetlenül értékesíti. Ebben az esetben a nélkülözhetetlenségi feltétel szükségessé teszi annak értékelését, vajon az előnyöket el lehetne-e érni pusztán egy licenciamegállapodással, amely valószínűleg kevésbé lenne versenyt korlátozó, mivel A és B egymástól függetlenül végezhetné a gyártást. A leírt körülmények alapján ez nem valószínű, mivel egy licenciamegállapodás keretében a felek nem tudnák ilyen zavartalan és folyamatos módon kihasználni az adott technológiák működtetésében szerzett, jelentős tanulási hatást eredményező tapasztalataikat. |
| --- | --- |

77.

Ezek az alapelvek az alábbi hipotetikus példával illusztrálhatók:

A és B egy közös vállalat keretében kombinálja termelési technológiáját, magasabb kibocsátás és alacsonyabb alapanyag-felhasználás érdekében. A közös vállalat kizárólagos engedélyt kap az adott termelési technológiák alkalmazására. A felek átadják meglévő termelési kapacitásukat a közös vállalatnak. Emellett átadják az ehhez szükséges személyzetet is, hogy biztosítsák a meglévő tanulási hatások kihasználását és továbbfejlesztését. A becslések szerint a termelési költségek 5 %-kal csökkennek ezáltal. A közös vállalat kibocsátását A és B egymástól függetlenül értékesíti. Ebben az esetben a nélkülözhetetlenségi feltétel szükségessé teszi annak értékelését, vajon az előnyöket el lehetne-e érni pusztán egy licenciamegállapodással, amely valószínűleg kevésbé lenne versenyt korlátozó, mivel A és B egymástól függetlenül végezhetné a gyártást. A leírt körülmények alapján ez nem valószínű, mivel egy licenciamegállapodás keretében a felek nem tudnák ilyen zavartalan és folyamatos módon kihasználni az adott technológiák működtetésében szerzett, jelentős tanulási hatást eredményező tapasztalataikat.

| 78. | Ha a szóban forgó megállapodásról megállapítják, hogy szükséges a hatékonysági előnyök eléréséhez, akkor értékelni kell a megállapodásból eredő egyes versenykorlátozások nélkülözhetetlenségét. Ebben az összefüggésben értékelni kell, hogy az egyes korlátozások ésszerűen szükségesek-e a hatékonysági előnyök létrehozásához. A megállapodás feleinek alá kell támasztaniuk állításukat mind a korlátozás jellege, mind intenzitása tekintetében. |
| --- | --- |

78.

Ha a szóban forgó megállapodásról megállapítják, hogy szükséges a hatékonysági előnyök eléréséhez, akkor értékelni kell a megállapodásból eredő egyes versenykorlátozások nélkülözhetetlenségét. Ebben az összefüggésben értékelni kell, hogy az egyes korlátozások ésszerűen szükségesek-e a hatékonysági előnyök létrehozásához. A megállapodás feleinek alá kell támasztaniuk állításukat mind a korlátozás jellege, mind intenzitása tekintetében.

| 79. | Egy korlátozás nélkülözhetetlen, ha hiányában a megállapodásból eredő hatékonysági előnyök megszűnnének vagy jelentősen csökkennének, vagy jelentősen csökkenne megvalósulásuk valószínűsége. Az alternatív megoldások értékelésénél figyelembe kell venni az adott korlátozás eltörlésének vagy egy kevésbé korlátozó alternatíva alkalmazásának a versenyre gyakorolt tényleges és potenciális javító hatását. Minél akadályozóbb a korlátozás, annál szigorúbb a harmadik feltétel szerinti vizsgálat (76). Valószínűtlen, hogy a csoportmentességi rendeletek feketelistáin szereplő vagy a Bizottság iránymutatásaiban és közleményeiben kőkemény korlátozásként említett korlátozások nélkülözhetetlennek minősülnének. |
| --- | --- |

79.

Egy korlátozás nélkülözhetetlen, ha hiányában a megállapodásból eredő hatékonysági előnyök megszűnnének vagy jelentősen csökkennének, vagy jelentősen csökkenne megvalósulásuk valószínűsége. Az alternatív megoldások értékelésénél figyelembe kell venni az adott korlátozás eltörlésének vagy egy kevésbé korlátozó alternatíva alkalmazásának a versenyre gyakorolt tényleges és potenciális javító hatását. Minél akadályozóbb a korlátozás, annál szigorúbb a harmadik feltétel szerinti vizsgálat (76). Valószínűtlen, hogy a csoportmentességi rendeletek feketelistáin szereplő vagy a Bizottság iránymutatásaiban és közleményeiben kőkemény korlátozásként említett korlátozások nélkülözhetetlennek minősülnének.

| 80. | A nélkülözhetetlenségi értékelést arra a tényleges összefüggésre tekintettel végzik el, amelyben a megállapodást alkalmazzák, különös tekintettel a piac szerkezetére, a megállapodással kapcsolatos gazdasági kockázatokra, és a feleket ösztönző tényezőkre. Minél bizonytalanabb a megállapodásban foglalt termék sikere, annál nagyobb szükség lehet a korlátozásra a hatékonysági előnyök megvalósulásának biztosítása érdekében. A korlátozások annak érdekében is nélkülözhetetlenek lehetnek, hogy a felek összeegyeztessék ösztönzöttségeiket és hogy erőfeszítéseiket a megállapodás végrehajtására összpontosítsák. Egy korlátozás például szükséges lehet a fenntartási problémák elkerülése érdekében, ha a felek egyike már jelentős meg nem térülő beruházást eszközölt. Amennyiben például egy szállító jelentős kapcsolatfüggő beruházást hajtott végre ügyfelének alapanyagokkal való ellátása céljából, úgy függni fog az ügyféltől. Annak érdekében, hogy a vevő utólag ne tudja kedvezőbb feltételek kicsikarására kihasználni ezt a függőséget, szükséges lehet a harmadik féltől való vásárlást tiltó vagy egy minimummennyiségnek a szállítótól való vásárlását előíró kötelezettség bevezetése (77). |
| --- | --- |

80.

A nélkülözhetetlenségi értékelést arra a tényleges összefüggésre tekintettel végzik el, amelyben a megállapodást alkalmazzák, különös tekintettel a piac szerkezetére, a megállapodással kapcsolatos gazdasági kockázatokra, és a feleket ösztönző tényezőkre. Minél bizonytalanabb a megállapodásban foglalt termék sikere, annál nagyobb szükség lehet a korlátozásra a hatékonysági előnyök megvalósulásának biztosítása érdekében. A korlátozások annak érdekében is nélkülözhetetlenek lehetnek, hogy a felek összeegyeztessék ösztönzöttségeiket és hogy erőfeszítéseiket a megállapodás végrehajtására összpontosítsák. Egy korlátozás például szükséges lehet a fenntartási problémák elkerülése érdekében, ha a felek egyike már jelentős meg nem térülő beruházást eszközölt. Amennyiben például egy szállító jelentős kapcsolatfüggő beruházást hajtott végre ügyfelének alapanyagokkal való ellátása céljából, úgy függni fog az ügyféltől. Annak érdekében, hogy a vevő utólag ne tudja kedvezőbb feltételek kicsikarására kihasználni ezt a függőséget, szükséges lehet a harmadik féltől való vásárlást tiltó vagy egy minimummennyiségnek a szállítótól való vásárlását előíró kötelezettség bevezetése (77).

| 81. | Bizonyos esetekben a korlátozás csak egy bizonyos időszakban nélkülözhetetlen, ilyenkor a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály csak ezen időszak alatt alkalmazandó. Ennek értékelésénél kellően figyelembe kell venni a felek számára a kivételszabály alkalmazását indokoló hatékonysági előnyök eléréséhez szükséges időszakot (78). Ha az előnyök nem érhetők el tekintélyes befektetés nélkül, különösen figyelembe kell venni az ennek a befektetésnek a megfelelő megtérüléséhez szükséges időt, lásd a fenti 44. bekezdést. |
| --- | --- |

81.

Bizonyos esetekben a korlátozás csak egy bizonyos időszakban nélkülözhetetlen, ilyenkor a 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivételszabály csak ezen időszak alatt alkalmazandó. Ennek értékelésénél kellően figyelembe kell venni a felek számára a kivételszabály alkalmazását indokoló hatékonysági előnyök eléréséhez szükséges időszakot (78). Ha az előnyök nem érhetők el tekintélyes befektetés nélkül, különösen figyelembe kell venni az ennek a befektetésnek a megfelelő megtérüléséhez szükséges időt, lásd a fenti 44. bekezdést.

| 82. | Ezek az alapelvek az alábbi hipotetikus példákkal illusztrálhatók:
  P fagyasztott pizzák gyártója és forgalmazója és X tagállam piacán 15 %-os részesedéssel bír. Közvetlenül a kiskereskedőknek szállít. Mivel a legtöbb kiskereskedőnek korlátozott a raktározási kapacitása, viszonylag gyakran kell szállítani, ami alacsony kapacitáskihasználtsághoz és viszonylag kis járművek használatához vezet. T fagyasztott pizzák és egyéb fagyasztott termékek nagykereskedője, többnyire ugyanazoknak az ügyfeleknek szállít, mint P. A T által forgalmazott pizzatermékek a piac 30 %-át fedik le. T járműflottája nagy járművekből áll és felesleges kapacitásokkal rendelkezik. P kizárólagos forgalmazási megállapodást köt T-vel X tagállam területére és vállalja annak biztosítását, hogy más tagállami forgalmazók sem aktív, sem passzív módon nem fognak értékesíteni T területén. T vállalja, hogy hirdeti a terméket, felméri a fogyasztók ízlését, megelégedettségi arányát, és minden terméknek a kiskereskedőkhöz való 24 órán belüli kiszállítását. A megállapodás a teljes forgalmazási költségek 30 %-os csökkenéséhez vezet, mivel a kapacitásokat jobban kihasználják és megszűnnek az útvonalátfedések. A megállapodás egyúttal további szolgáltatásokat biztosít a fogyasztóknak. A passzív értékesítés korlátozása kőkemény korlátozásnak számít a vertikális korlátozásokról szóló csoportmentességi rendelet (79) alapján, és csak kivételes körülmények között tekinthető nélkülözhetetlennek. T szilárd piaci helyzete és a rá rótt kötelezettségek jellege alapján ez nem kivételes eset. Az aktív eladás tilalma azonban valószínűleg nélkülözhetetlen. T valószínűleg kevésbé lenne ösztönzött P termékének értékesítésére és hirdetésére, ha más tagállami forgalmazók aktívan értékesíthetnének X tagállamban, ezáltal lefölözve T erőfeszítéseit (potyautas-hatás). Ez különösen igaz, mivel T versengő márkákat is forgalmaz és így lehetősége van arra, hogy a lefölözésnek legkevésbé kitett márkákat előnyben részesítse.
  S a piac 40 %-át uraló, szénsavas üdítőitalokat gyártó cég. A legközelebbi versenytárs 20 %-ot birtokol. S beszállítói megállapodásokat köt a kereslet 25 %-t kitevő ügyfelekkel, amelyek alapján utóbbiak vállalják, hogy 5 éven át kizárólag S-től vásárolnak. S a kereslet 15 %-t kitevő más ügyfelekkel is megállapodást köt, amely szerint negyedévente célzott mennyiségi árengedményt kapnak, ha vásárlásaik meghaladnak egy bizonyos egyedileg rögzített szintet. S állítása szerint a megállapodások révén pontosabban előre jelezhető a kereslet és ezáltal jobban tervezhető a termelés, ezzel csökkentve az alapanyagok készletezési és raktározási költségeit és elkerülhetővé téve az ellátási hiányt. Tekintve S piaci helyzetét és a korlátozások együttes kiterjedését, a korlátozások nagy valószínűséggel nem minősülnek nélkülözhetetlennek. A kizárólagos beszerzési kötelezettség meghaladja a termeléstervezéshez szükséges mértéket, ugyanez igaz a célzott mennyiségi árengedmények rendszerére is. A kereslet előre jelezhetőségét kevésbé korlátozó eszközökkel is el lehet érni. S például mennyiségi árengedmények révén vagy azon ügyfeleknek nyújtott árengedményekkel, akik biztos megrendeléseiket előre meghatározott időpontokban történő szállítással kérik, arra ösztönözhetné vevőit, hogy egyszerre nagyobb mennyiségeket rendeljenek. |
| --- | --- |

82.

Ezek az alapelvek az alábbi hipotetikus példákkal illusztrálhatók:

P fagyasztott pizzák gyártója és forgalmazója és X tagállam piacán 15 %-os részesedéssel bír. Közvetlenül a kiskereskedőknek szállít. Mivel a legtöbb kiskereskedőnek korlátozott a raktározási kapacitása, viszonylag gyakran kell szállítani, ami alacsony kapacitáskihasználtsághoz és viszonylag kis járművek használatához vezet. T fagyasztott pizzák és egyéb fagyasztott termékek nagykereskedője, többnyire ugyanazoknak az ügyfeleknek szállít, mint P. A T által forgalmazott pizzatermékek a piac 30 %-át fedik le. T járműflottája nagy járművekből áll és felesleges kapacitásokkal rendelkezik. P kizárólagos forgalmazási megállapodást köt T-vel X tagállam területére és vállalja annak biztosítását, hogy más tagállami forgalmazók sem aktív, sem passzív módon nem fognak értékesíteni T területén. T vállalja, hogy hirdeti a terméket, felméri a fogyasztók ízlését, megelégedettségi arányát, és minden terméknek a kiskereskedőkhöz való 24 órán belüli kiszállítását. A megállapodás a teljes forgalmazási költségek 30 %-os csökkenéséhez vezet, mivel a kapacitásokat jobban kihasználják és megszűnnek az útvonalátfedések. A megállapodás egyúttal további szolgáltatásokat biztosít a fogyasztóknak. A passzív értékesítés korlátozása kőkemény korlátozásnak számít a vertikális korlátozásokról szóló csoportmentességi rendelet (79) alapján, és csak kivételes körülmények között tekinthető nélkülözhetetlennek. T szilárd piaci helyzete és a rá rótt kötelezettségek jellege alapján ez nem kivételes eset. Az aktív eladás tilalma azonban valószínűleg nélkülözhetetlen. T valószínűleg kevésbé lenne ösztönzött P termékének értékesítésére és hirdetésére, ha más tagállami forgalmazók aktívan értékesíthetnének X tagállamban, ezáltal lefölözve T erőfeszítéseit (potyautas-hatás). Ez különösen igaz, mivel T versengő márkákat is forgalmaz és így lehetősége van arra, hogy a lefölözésnek legkevésbé kitett márkákat előnyben részesítse.

S a piac 40 %-át uraló, szénsavas üdítőitalokat gyártó cég. A legközelebbi versenytárs 20 %-ot birtokol. S beszállítói megállapodásokat köt a kereslet 25 %-t kitevő ügyfelekkel, amelyek alapján utóbbiak vállalják, hogy 5 éven át kizárólag S-től vásárolnak. S a kereslet 15 %-t kitevő más ügyfelekkel is megállapodást köt, amely szerint negyedévente célzott mennyiségi árengedményt kapnak, ha vásárlásaik meghaladnak egy bizonyos egyedileg rögzített szintet. S állítása szerint a megállapodások révén pontosabban előre jelezhető a kereslet és ezáltal jobban tervezhető a termelés, ezzel csökkentve az alapanyagok készletezési és raktározási költségeit és elkerülhetővé téve az ellátási hiányt. Tekintve S piaci helyzetét és a korlátozások együttes kiterjedését, a korlátozások nagy valószínűséggel nem minősülnek nélkülözhetetlennek. A kizárólagos beszerzési kötelezettség meghaladja a termeléstervezéshez szükséges mértéket, ugyanez igaz a célzott mennyiségi árengedmények rendszerére is. A kereslet előre jelezhetőségét kevésbé korlátozó eszközökkel is el lehet érni. S például mennyiségi árengedmények révén vagy azon ügyfeleknek nyújtott árengedményekkel, akik biztos megrendeléseiket előre meghatározott időpontokban történő szállítással kérik, arra ösztönözhetné vevőit, hogy egyszerre nagyobb mennyiségeket rendeljenek.

3.4.   A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt második feltétel: A fogyasztók méltányos részesedése

3.4.1.   Általános megjegyzések

| 83. | A 81. cikk (3) bekezdése szerint a fogyasztóknak méltányosan részesedniük kell a korlátozó megállapodásból eredő hatékonysági előnyökből. |
| --- | --- |

83.

A 81. cikk (3) bekezdése szerint a fogyasztóknak méltányosan részesedniük kell a korlátozó megállapodásból eredő hatékonysági előnyökből.

| 84. | A „fogyasztók” fogalma felöleli a megállapodással lefedett termékek minden közvetlen vagy közvetett használóját, beleértve azokat a gyártókat, akik alapanyagként hasznosítják, a nagykereskedőket, a kiskereskedőket és a végső fogyasztókat, azaz azon természetes személyeket, akik üzleti vagy szakmai tevékenységük keretein kívüli célból cselekszenek. Más szóval a fogyasztók a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében a megállapodás feleinek ügyfelei és a későbbi vásárlók. Ezen ügyfelek lehetnek vállalkozások, mint az ipari gépek vagy továbbfeldolgozást igénylő alapanyagok vásárlói, vagy végső fogyasztók, mint például az azonnali fogyasztásra szánt fagylalt vagy a kerékpárok vásárlói. |
| --- | --- |

84.

A „fogyasztók” fogalma felöleli a megállapodással lefedett termékek minden közvetlen vagy közvetett használóját, beleértve azokat a gyártókat, akik alapanyagként hasznosítják, a nagykereskedőket, a kiskereskedőket és a végső fogyasztókat, azaz azon természetes személyeket, akik üzleti vagy szakmai tevékenységük keretein kívüli célból cselekszenek. Más szóval a fogyasztók a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében a megállapodás feleinek ügyfelei és a későbbi vásárlók. Ezen ügyfelek lehetnek vállalkozások, mint az ipari gépek vagy továbbfeldolgozást igénylő alapanyagok vásárlói, vagy végső fogyasztók, mint például az azonnali fogyasztásra szánt fagylalt vagy a kerékpárok vásárlói.

| 85. | A „méltányos részesedés” fogalma szerint a továbbadott előnyöknek legalább is kárpótolnia kell a fogyasztókat minden általuk elszenvedett, tényleges vagy valószínű negatív hatásért, amelyet a 81. cikk (1) bekezdése alapján megállapított versenykorlátozás okozott. A 81. cikk versenyellenes megállapodások megakadályozására irányuló általános céljával összhangban a megállapodás nettó eredményének legalább semlegesnek kell lennie a megállapodás által közvetlenül vagy valószínűleg érintett fogyasztók szempontjából (80). Ha ezek a fogyasztók a megállapodás után rosszabb helyzetben vannak, nem teljesül 81. cikk (3) bekezdésének második feltétele. Egy megállapodás pozitív hatásainak ki kell egyensúlyozniuk a fogyasztókat ért negatív hatásokat és kárpótlást kell nyújtaniuk miattuk (81). Amennyiben ez a helyzet, a megállapodás nem károsítja a fogyasztókat. Sőt, a társadalom egésze jól jár, ha a hatékonysági előnyök révén vagy kevesebb erőforrásra lesz szükség az elfogyasztott kibocsátás előállításához vagy értékesebb termékek előállításához és így az erőforrások hatékonyabb elosztásához. |
| --- | --- |

85.

A „méltányos részesedés” fogalma szerint a továbbadott előnyöknek legalább is kárpótolnia kell a fogyasztókat minden általuk elszenvedett, tényleges vagy valószínű negatív hatásért, amelyet a 81. cikk (1) bekezdése alapján megállapított versenykorlátozás okozott. A 81. cikk versenyellenes megállapodások megakadályozására irányuló általános céljával összhangban a megállapodás nettó eredményének legalább semlegesnek kell lennie a megállapodás által közvetlenül vagy valószínűleg érintett fogyasztók szempontjából (80). Ha ezek a fogyasztók a megállapodás után rosszabb helyzetben vannak, nem teljesül 81. cikk (3) bekezdésének második feltétele. Egy megállapodás pozitív hatásainak ki kell egyensúlyozniuk a fogyasztókat ért negatív hatásokat és kárpótlást kell nyújtaniuk miattuk (81). Amennyiben ez a helyzet, a megállapodás nem károsítja a fogyasztókat. Sőt, a társadalom egésze jól jár, ha a hatékonysági előnyök révén vagy kevesebb erőforrásra lesz szükség az elfogyasztott kibocsátás előállításához vagy értékesebb termékek előállításához és így az erőforrások hatékonyabb elosztásához.

| 86. | Nem szükséges, hogy a fogyasztók minden egyes, az első feltétel szerint megállapított hatékonysági előnyből részesedjenek. Elég, ha a korlátozó megállapodás negatív hatásainak kompenzálásához elegendő előnyhöz jutnak. Ebben az esetben a fogyasztók méltányosan részesednek az előnyök összességéből (82). Ha egy korlátozó megállapodás valószínűleg magasabb árakhoz vezet, a fogyasztókat teljes mértékben kárpótolni kell, megnövelt minőség vagy egyéb előnyök útján. Ellenkező esetben a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt második feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

86.

Nem szükséges, hogy a fogyasztók minden egyes, az első feltétel szerint megállapított hatékonysági előnyből részesedjenek. Elég, ha a korlátozó megállapodás negatív hatásainak kompenzálásához elegendő előnyhöz jutnak. Ebben az esetben a fogyasztók méltányosan részesednek az előnyök összességéből (82). Ha egy korlátozó megállapodás valószínűleg magasabb árakhoz vezet, a fogyasztókat teljes mértékben kárpótolni kell, megnövelt minőség vagy egyéb előnyök útján. Ellenkező esetben a 81. cikk (3) bekezdésében foglalt második feltétel nem teljesül.

| 87. | A döntő tényező a termék fogyasztóira gyakorolt hatás összessége az érintett piacon, nem pedig a fogyasztók ezen csoportjának egyedi tagjaira gyakorolt hatás (83). Egyes esetekben bizonyos időre van szükség, mielőtt a hatékonysági előnyök megmutatkoznak. Addig lehet, hogy a megállapodás csak negatív hatásokkal jár. Az, hogy a hatékonysági előnyöket bizonyos időbeni eltolódással adják át a fogyasztóknak, önmagában nem zárja ki a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazását. Minél nagyobb azonban a csúszás, annál nagyobbnak kell lenniük a hatékonysági előnyöknek, hogy a fogyasztóknak történő továbbadást megelőző időszak alatt elszenvedett veszteségekért is kárpótlást nyújtsanak. |
| --- | --- |

87.

A döntő tényező a termék fogyasztóira gyakorolt hatás összessége az érintett piacon, nem pedig a fogyasztók ezen csoportjának egyedi tagjaira gyakorolt hatás (83). Egyes esetekben bizonyos időre van szükség, mielőtt a hatékonysági előnyök megmutatkoznak. Addig lehet, hogy a megállapodás csak negatív hatásokkal jár. Az, hogy a hatékonysági előnyöket bizonyos időbeni eltolódással adják át a fogyasztóknak, önmagában nem zárja ki a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazását. Minél nagyobb azonban a csúszás, annál nagyobbnak kell lenniük a hatékonysági előnyöknek, hogy a fogyasztóknak történő továbbadást megelőző időszak alatt elszenvedett veszteségekért is kárpótlást nyújtsanak.

| 88. | Ennek értékelésénél figyelembe kell venni, hogy a fogyasztók jövőbeli nyereségének értéke nem egyezik a jelenbeli hasznuk értékével. Ma nagyobb 100 euro megtakarításának értéke, mint ugyanekkora összeg megtakarításáé egy év múlva. A fogyasztók jövőbeli nyeresége ezért nem kárpótol teljesen a fogyasztók megegyező nominális értékű jelenbeli veszteségéért. A fogyasztók jelenbeli veszteségének és jövőbeli nyereségének megfelelő összehasonlíthatóságához a jövőbeli nyereség értékét diszkontálni kell. A jövőbeli nyereségek alacsonyabb értékének jelzésére az alkalmazott diszkontrátának tükröznie kell az esetleges infláció mértékét és az elvesztett kamatokat. |
| --- | --- |

88.

Ennek értékelésénél figyelembe kell venni, hogy a fogyasztók jövőbeli nyereségének értéke nem egyezik a jelenbeli hasznuk értékével. Ma nagyobb 100 euro megtakarításának értéke, mint ugyanekkora összeg megtakarításáé egy év múlva. A fogyasztók jövőbeli nyeresége ezért nem kárpótol teljesen a fogyasztók megegyező nominális értékű jelenbeli veszteségéért. A fogyasztók jelenbeli veszteségének és jövőbeli nyereségének megfelelő összehasonlíthatóságához a jövőbeli nyereség értékét diszkontálni kell. A jövőbeli nyereségek alacsonyabb értékének jelzésére az alkalmazott diszkontrátának tükröznie kell az esetleges infláció mértékét és az elvesztett kamatokat.

| 89. | Más esetekben a megállapodás lehetővé teheti a felek számára, hogy az egyébként lehetségesnél korábban érjék el a hatékonysági előnyöket. Ilyen körülmények között, amint ez a nyert idő eltelt, figyelembe kell venni az érintett piacon a fogyasztókra gyakorolt valószínű negatív hatásokat. Ha a korlátozó megállapodás révén a felek erős pozíciót alakítanak ki a piacon, esetleg jelentősen magasabb árat tudnak kérni, mint máskülönben tudtak volna. A 81. cikk (3) bekezdése második feltételének teljesülése érdekében a fogyasztóknak a termékhez való korábbi hozzáférésből származó előnyének ugyanilyen jelentősnek kell lennie. Ilyen helyzet például az, amikor egy megállapodás révén két gumiabroncsgyártó három évvel korában piacra tud vinni egy lényegesen biztonságosabb új gumiabroncsot, ugyanakkor piaci erejük növekedése miatt képessé válnak arra, hogy 5 %-kal emeljék az áraikat. Ebben az esetben valószínű, hogy a lényegesen jobb termékhez való korai hozzáférés többet nyom a latban, mint az áremelés. |
| --- | --- |

89.

Más esetekben a megállapodás lehetővé teheti a felek számára, hogy az egyébként lehetségesnél korábban érjék el a hatékonysági előnyöket. Ilyen körülmények között, amint ez a nyert idő eltelt, figyelembe kell venni az érintett piacon a fogyasztókra gyakorolt valószínű negatív hatásokat. Ha a korlátozó megállapodás révén a felek erős pozíciót alakítanak ki a piacon, esetleg jelentősen magasabb árat tudnak kérni, mint máskülönben tudtak volna. A 81. cikk (3) bekezdése második feltételének teljesülése érdekében a fogyasztóknak a termékhez való korábbi hozzáférésből származó előnyének ugyanilyen jelentősnek kell lennie. Ilyen helyzet például az, amikor egy megállapodás révén két gumiabroncsgyártó három évvel korában piacra tud vinni egy lényegesen biztonságosabb új gumiabroncsot, ugyanakkor piaci erejük növekedése miatt képessé válnak arra, hogy 5 %-kal emeljék az áraikat. Ebben az esetben valószínű, hogy a lényegesen jobb termékhez való korai hozzáférés többet nyom a latban, mint az áremelés.

| 90. | A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt második feltétel mozgóskálát tartalmaz. Minél súlyosabb a 81. cikk (1) bekezdése alapján megállapított versenykorlátozás, annál nagyobbaknak kell lenniük a hatékonysági előnyöknek és a fogyasztóknak történő továbbadás mértékének. A mozgóskála-megközelítés azzal jár, hogy ha egy megállapodás korlátozó hatásai viszonylag csekélyek és a hatékonysági előnyök jelentősek, akkor valószínű, hogy a költségmegtakarítások méltányos részét továbbadják a fogyasztóknak. Ilyen esetekben rendszerint nem szükséges a 81. cikk (3) bekezdése második feltételének részletes vizsgálata, feltéve, hogy a rendelkezés alkalmazásához szükséges másik három feltétel teljesül. |
| --- | --- |

90.

A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt második feltétel mozgóskálát tartalmaz. Minél súlyosabb a 81. cikk (1) bekezdése alapján megállapított versenykorlátozás, annál nagyobbaknak kell lenniük a hatékonysági előnyöknek és a fogyasztóknak történő továbbadás mértékének. A mozgóskála-megközelítés azzal jár, hogy ha egy megállapodás korlátozó hatásai viszonylag csekélyek és a hatékonysági előnyök jelentősek, akkor valószínű, hogy a költségmegtakarítások méltányos részét továbbadják a fogyasztóknak. Ilyen esetekben rendszerint nem szükséges a 81. cikk (3) bekezdése második feltételének részletes vizsgálata, feltéve, hogy a rendelkezés alkalmazásához szükséges másik három feltétel teljesül.

| 91. | Ha azonban a megállapodás korlátozó hatásai jelentősek és a költségmegtakarítások viszonylag jelentéktelenek, igen valószínűtlen, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének második feltétele teljesül. A versenykorlátozás hatása a korlátozás intenzitásától és a megállapodás után megmaradt verseny fokától függ. |
| --- | --- |

91.

Ha azonban a megállapodás korlátozó hatásai jelentősek és a költségmegtakarítások viszonylag jelentéktelenek, igen valószínűtlen, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének második feltétele teljesül. A versenykorlátozás hatása a korlátozás intenzitásától és a megállapodás után megmaradt verseny fokától függ.

| 92. | Amennyiben a megállapodás jelentős versenyellenes hatásokkal és jelentős versenyt támogató hatásokkal is jár, alapos vizsgálatra van szükség. Az ilyen esetekben a hatásokat mérlegelő vizsgálat során figyelembe kell venni, hogy a verseny a hatékonyság és az innováció fontos hosszú távú mozgatórugója. A hatékony versenynek nem kitett vállalkozások – például az erőfölényben lévő vállalatok – kevésbé törekednek a hatékonysági előnyök fenntartására vagy elérésére. Minél jelentősebb hatása van a megállapodásnak a versenyre, annál valószínűbb, hogy a fogyasztók hosszú távon rosszul járnak. |
| --- | --- |

92.

Amennyiben a megállapodás jelentős versenyellenes hatásokkal és jelentős versenyt támogató hatásokkal is jár, alapos vizsgálatra van szükség. Az ilyen esetekben a hatásokat mérlegelő vizsgálat során figyelembe kell venni, hogy a verseny a hatékonyság és az innováció fontos hosszú távú mozgatórugója. A hatékony versenynek nem kitett vállalkozások – például az erőfölényben lévő vállalatok – kevésbé törekednek a hatékonysági előnyök fenntartására vagy elérésére. Minél jelentősebb hatása van a megállapodásnak a versenyre, annál valószínűbb, hogy a fogyasztók hosszú távon rosszul járnak.

| 93. | Az alábbi két szakasz részletesebb leírást ad a hatékonysági előnyök elemzési keretéről, a fogyasztók számára történő továbbadásuk értékelését illetően. Az első szakasz a költségeket érintő hatékonysági előnyökkel foglalkozik, míg az azt követő szakasz az egyéb típusú hatékonysági előnyöket tárgyalja, mint például az új vagy jobb termékeket (minőségi hatékonysági előnyök). Az e két szakaszban kidolgozott keret különösen olyan esetekben fontos, amikor nem azonnal nyilvánvaló, hogy a versenysérelmek meghaladják a fogyasztók hasznát, vagy fordítva (84). |
| --- | --- |

93.

Az alábbi két szakasz részletesebb leírást ad a hatékonysági előnyök elemzési keretéről, a fogyasztók számára történő továbbadásuk értékelését illetően. Az első szakasz a költségeket érintő hatékonysági előnyökkel foglalkozik, míg az azt követő szakasz az egyéb típusú hatékonysági előnyöket tárgyalja, mint például az új vagy jobb termékeket (minőségi hatékonysági előnyök). Az e két szakaszban kidolgozott keret különösen olyan esetekben fontos, amikor nem azonnal nyilvánvaló, hogy a versenysérelmek meghaladják a fogyasztók hasznát, vagy fordítva (84).

| 94. | Az alább meghatározott alapelvek alkalmazásában a Bizottság figyelembe veszi, hogy sok esetben nehézségbe ütközik a fogyasztóknak történő továbbadás arányának és a fogyasztóknak történő továbbadás más típusainak pontos kiszámítása. A vállalkozásoknak az egyedi eset körülményeit figyelembe véve csak ésszerű mértékben kell becsléseket és egyéb adatokat szolgáltatniuk az állításaik alátámasztására. |
| --- | --- |

94.

Az alább meghatározott alapelvek alkalmazásában a Bizottság figyelembe veszi, hogy sok esetben nehézségbe ütközik a fogyasztóknak történő továbbadás arányának és a fogyasztóknak történő továbbadás más típusainak pontos kiszámítása. A vállalkozásoknak az egyedi eset körülményeit figyelembe véve csak ésszerű mértékben kell becsléseket és egyéb adatokat szolgáltatniuk az állításaik alátámasztására.

3.4.2.   A költségeket érintő hatékonysági előnyök továbbadása és mérlegelése

| 95. | Ha a piacokon, mint általában, nem tökéletes a verseny, a vállalkozások képesek kibocsátásuk változtatásával kisebb-nagyobb mértékben befolyásolni a piaci árat (85). Árdiszkriminációra is képesek lehetnek a fogyasztókkal szemben. |
| --- | --- |

95.

Ha a piacokon, mint általában, nem tökéletes a verseny, a vállalkozások képesek kibocsátásuk változtatásával kisebb-nagyobb mértékben befolyásolni a piaci árat (85). Árdiszkriminációra is képesek lehetnek a fogyasztókkal szemben.

| 96. | A költségeket érintő hatékonysági előnyök bizonyos körülmények mellett a kibocsátás növeléséhez és az érintett fogyasztók számára árcsökkenéshez vezethetnek. Ha a költségeket érintő hatékonysági előnyöknek köszönhetően a szóban forgó vállalkozások a kibocsátás növelése révén növelni tudják nyereségüket, sor kerülhet a hatékonysági előnyöknek a fogyasztók számára történő továbbadására. A 81. cikk (3) bekezdésének mérlegelési vizsgálata szempontjából és ennek valószínűsíthető mértékének az értékelése során különösen az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:






  a) | a piac jellemzői és szerkezete, |
| --- | --- | --- |

96.

A költségeket érintő hatékonysági előnyök bizonyos körülmények mellett a kibocsátás növeléséhez és az érintett fogyasztók számára árcsökkenéshez vezethetnek. Ha a költségeket érintő hatékonysági előnyöknek köszönhetően a szóban forgó vállalkozások a kibocsátás növelése révén növelni tudják nyereségüket, sor kerülhet a hatékonysági előnyöknek a fogyasztók számára történő továbbadására. A 81. cikk (3) bekezdésének mérlegelési vizsgálata szempontjából és ennek valószínűsíthető mértékének az értékelése során különösen az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:

a)

a piac jellemzői és szerkezete,

| b) | a hatékonysági előnyök jellege és nagyságrendje, |
| --- | --- |

b)

a hatékonysági előnyök jellege és nagyságrendje,

| c) | a kereslet rugalmassága, és |
| --- | --- |

c)

a kereslet rugalmassága, és

| d) | a versenykorlátozás nagyságrendje. |
| --- | --- |

d)

a versenykorlátozás nagyságrendje.

Rendszerint minden tényezőre tekintettel kell lenni. Mivel a 81. cikk (3) bekezdése csak olyan esetekre alkalmazandó, amikor érzékelhető mértékben korlátozzák a versenyt a piacon (lásd a fenti 24. bekezdést), nem lehet azt vélelmezni, hogy a maradék verseny biztosítani fogja a fogyasztóknak az előnyökből való méltányos részesedését. A piacon még megmaradó verseny foka és jellege azonban befolyásolja a továbbadás valószínűségét.

| 97. | Minél erősebb a még megmaradó verseny, annál valószínűbb, hogy az egyedi vállalkozás a költségeket érintő hatékonysági előnyök továbbadása révén próbálja meg növelni értékesítését. Ha a vállalkozások leginkább az árban versenyeznek és nincsenek jelentős kapacitási korlátaik, a hatékonysági előnyök továbbadása viszonylag hamar megtörténhet. Ha a verseny főként a kapacitásokon keresztül zajlik és a kapacitások kiigazítása bizonyos időbeli csúszással történik, a továbbadás lassabb lesz. A hatékonysági előnyök továbbadása akkor is lassabb lesz, ha a piaci szerkezet kedvez a hallgatólagos összejátszásnak (86). Ha a versenytársak valószínűleg megtorolják a megállapodás egy vagy több részvevőjének kibocsátásnövelését, a kibocsátásnövelésre való ösztönzöttség csökkenhet, hacsak a hatékonysági előnyök nem generálnak olyan versenyelőnyöket, hogy az érintett vállalkozások ösztönözve vannak az oligopólium tagjai által elfogadott piaci közös magatartástól való eltérésre. Más szóval, a megállapodás által létrehozott hatékonysági előnyök az érintett vállalkozásokat úgynevezett „saját útját járóvá” tehetik (87). |
| --- | --- |

97.

Minél erősebb a még megmaradó verseny, annál valószínűbb, hogy az egyedi vállalkozás a költségeket érintő hatékonysági előnyök továbbadása révén próbálja meg növelni értékesítését. Ha a vállalkozások leginkább az árban versenyeznek és nincsenek jelentős kapacitási korlátaik, a hatékonysági előnyök továbbadása viszonylag hamar megtörténhet. Ha a verseny főként a kapacitásokon keresztül zajlik és a kapacitások kiigazítása bizonyos időbeli csúszással történik, a továbbadás lassabb lesz. A hatékonysági előnyök továbbadása akkor is lassabb lesz, ha a piaci szerkezet kedvez a hallgatólagos összejátszásnak (86). Ha a versenytársak valószínűleg megtorolják a megállapodás egy vagy több részvevőjének kibocsátásnövelését, a kibocsátásnövelésre való ösztönzöttség csökkenhet, hacsak a hatékonysági előnyök nem generálnak olyan versenyelőnyöket, hogy az érintett vállalkozások ösztönözve vannak az oligopólium tagjai által elfogadott piaci közös magatartástól való eltérésre. Más szóval, a megállapodás által létrehozott hatékonysági előnyök az érintett vállalkozásokat úgynevezett „saját útját járóvá” tehetik (87).

| 98. | A hatékonysági előnyök jellege szintén fontos szerepet tölt be. A közgazdasági elmélet szerint a vállalkozások úgy maximalizálják a nyereségüket, hogy addig értékesítenek további kibocsátási egységeket, ameddig a határbevétel meg nem egyezik a határköltséggel. A határbevétel a teljes bevételnek az a változása, amely egy pótlólagos kibocsátási egység értékesítéséből ered, míg a határköltség megegyezik a teljes költségnek a pótlólagos kibocsátási egység előállításából eredő változásával. Ebből az alapelvből következik, hogy általános szabályként a profitmaximalizáló vállalkozás kibocsátási és árképzési döntéseit nem állandó költségei (azaz a termelési mennyiségtől független költségek), hanem változó költségei (azaz a termelési mennyiségtől függő költségek) határozzák meg. Az állandó költségek felmerülése és a kapacitások rögzítése után az árképzési és a kibocsátási döntéseket a változó költségek és a keresleti feltételek határozzák meg. Vegyük például azt az esetet, amikor két vállalkozás egyenként két terméket gyárt két gyártósoron, kapacitásuk felét kihasználva. Egy szakosodási megállapodás révén a két vállalkozás a két termék egyikének gyártására szakosodhatna, és feladhatná a másik termék gyártására szolgáló gyártósort. Ugyanakkor a szakosodással a vállalkozások csökkenthetnék a termeléssel és raktározással kapcsolatos változó költségeiket. A vállalkozások árképzési és kibocsátási döntéseire csak az utóbbi megtakarítások lesznek közvetlen hatással, mivel ezek befolyásolják a termelés határköltségét. Az, hogy mindkét vállalkozás megszabadul egy-egy gyártósortól, nem csökkenti a változó költségeket, és nem lesz hatással a termelési költségekre. Következésképpen a vállalkozások közvetlenül ösztönözve lehetnek a határköltségeket csökkentő hatékonysági előnyök fogyasztók felé való továbbadására megemelt kibocsátás és alacsonyabb árak formájában, míg az állandó költségeket csökkentő hatékonysági előnyök tekintetében nincs ilyen közvetlen ösztönzöttség. Emiatt annak a valószínűsége, hogy a fogyasztók méltányos részhez jutnak a költségeket érintő hatékonysági előnyökből, a változó költségek csökkenésének esetében nagyobb, mint az állandó költségek csökkenésének esetében. |
| --- | --- |

98.

A hatékonysági előnyök jellege szintén fontos szerepet tölt be. A közgazdasági elmélet szerint a vállalkozások úgy maximalizálják a nyereségüket, hogy addig értékesítenek további kibocsátási egységeket, ameddig a határbevétel meg nem egyezik a határköltséggel. A határbevétel a teljes bevételnek az a változása, amely egy pótlólagos kibocsátási egység értékesítéséből ered, míg a határköltség megegyezik a teljes költségnek a pótlólagos kibocsátási egység előállításából eredő változásával. Ebből az alapelvből következik, hogy általános szabályként a profitmaximalizáló vállalkozás kibocsátási és árképzési döntéseit nem állandó költségei (azaz a termelési mennyiségtől független költségek), hanem változó költségei (azaz a termelési mennyiségtől függő költségek) határozzák meg. Az állandó költségek felmerülése és a kapacitások rögzítése után az árképzési és a kibocsátási döntéseket a változó költségek és a keresleti feltételek határozzák meg. Vegyük például azt az esetet, amikor két vállalkozás egyenként két terméket gyárt két gyártósoron, kapacitásuk felét kihasználva. Egy szakosodási megállapodás révén a két vállalkozás a két termék egyikének gyártására szakosodhatna, és feladhatná a másik termék gyártására szolgáló gyártósort. Ugyanakkor a szakosodással a vállalkozások csökkenthetnék a termeléssel és raktározással kapcsolatos változó költségeiket. A vállalkozások árképzési és kibocsátási döntéseire csak az utóbbi megtakarítások lesznek közvetlen hatással, mivel ezek befolyásolják a termelés határköltségét. Az, hogy mindkét vállalkozás megszabadul egy-egy gyártósortól, nem csökkenti a változó költségeket, és nem lesz hatással a termelési költségekre. Következésképpen a vállalkozások közvetlenül ösztönözve lehetnek a határköltségeket csökkentő hatékonysági előnyök fogyasztók felé való továbbadására megemelt kibocsátás és alacsonyabb árak formájában, míg az állandó költségeket csökkentő hatékonysági előnyök tekintetében nincs ilyen közvetlen ösztönzöttség. Emiatt annak a valószínűsége, hogy a fogyasztók méltányos részhez jutnak a költségeket érintő hatékonysági előnyökből, a változó költségek csökkenésének esetében nagyobb, mint az állandó költségek csökkenésének esetében.

| 99. | Az, hogy a vállalkozások ösztönözve lehetnek bizonyos költségeket érintő hatékonysági előnyök továbbadására, nem jelenti azt, hogy a továbbadás aránya 100 %-os lesz. A tényleges továbbadási arány attól függ, hogy a fogyasztók miként reagálnak az árváltozásokra, azaz a keresleti rugalmasságtól. Minél nagyobb az árcsökkenés által okozott keresletnövekmény, annál nagyobb a továbbadási arány. Ez abból következik, hogy minél nagyobbak a kibocsátás növelésének köszönhető árcsökkenés miatti pótlólagos eladások, annál valószínűbb, hogy ezek az eladások kiegyenlítik a kibocsátás növeléséből eredő árcsökkenés miatti bevételi veszteséget. Árdiszkrimináció nélkül az árcsökkentés a vállalkozás által eladott minden termékegységre érvényes, aminek következtében a határbevétel kisebb, mint a határtermékért kapott ár. Ha az érintett vállalkozások különböző fogyasztóknak különböző árat tudnak felszámolni, azaz ár szerint diszkriminálnak, akkor a továbbadás rendszerint csak az árérzékeny fogyasztókat juttatja előnyhöz (88). |
| --- | --- |

99.

Az, hogy a vállalkozások ösztönözve lehetnek bizonyos költségeket érintő hatékonysági előnyök továbbadására, nem jelenti azt, hogy a továbbadás aránya 100 %-os lesz. A tényleges továbbadási arány attól függ, hogy a fogyasztók miként reagálnak az árváltozásokra, azaz a keresleti rugalmasságtól. Minél nagyobb az árcsökkenés által okozott keresletnövekmény, annál nagyobb a továbbadási arány. Ez abból következik, hogy minél nagyobbak a kibocsátás növelésének köszönhető árcsökkenés miatti pótlólagos eladások, annál valószínűbb, hogy ezek az eladások kiegyenlítik a kibocsátás növeléséből eredő árcsökkenés miatti bevételi veszteséget. Árdiszkrimináció nélkül az árcsökkentés a vállalkozás által eladott minden termékegységre érvényes, aminek következtében a határbevétel kisebb, mint a határtermékért kapott ár. Ha az érintett vállalkozások különböző fogyasztóknak különböző árat tudnak felszámolni, azaz ár szerint diszkriminálnak, akkor a továbbadás rendszerint csak az árérzékeny fogyasztókat juttatja előnyhöz (88).

| 100. | Azt is figyelembe kell venni, hogy a hatékonysági előnyök gyakran nem az érintett vállalkozás teljes költségstruktúráját befolyásolják. Ilyen esetben kisebb a fogyasztói árra gyakorolt hatás. Ha például a megállapodás lehetővé teszi a feleknek, hogy a termelési költségeket 6 %-kal csökkentsék, de a termelési költségek az árképzés alapjául szolgáló költségeknek csupán egy harmadát teszik ki, a termék árára gyakorolt hatás 2 %, feltételezve hogy a teljes összeget továbbadják. |
| --- | --- |

100.

Azt is figyelembe kell venni, hogy a hatékonysági előnyök gyakran nem az érintett vállalkozás teljes költségstruktúráját befolyásolják. Ilyen esetben kisebb a fogyasztói árra gyakorolt hatás. Ha például a megállapodás lehetővé teszi a feleknek, hogy a termelési költségeket 6 %-kal csökkentsék, de a termelési költségek az árképzés alapjául szolgáló költségeknek csupán egy harmadát teszik ki, a termék árára gyakorolt hatás 2 %, feltételezve hogy a teljes összeget továbbadják.

| 101. | Végül igen fontos a verseny korlátozásából és a költségeket érintő hatékonysági előnyökből eredő két ellentétes hatás mérlegelése. Egyrészről a korlátozó megállapodás kiválthatja a piaci erő növekedését, ennek következtében az érintett vállalkozások képességet és ösztönzést kapnak az áremelésre. Másrészről, a figyelembe vett költségeket érintő hatékonysági előnyök arra ösztönözhetik az érintett vállalkozásokat, hogy csökkentsék az áraikat, lásd a fenti 98. bekezdést. A két ellentétes erő hatásait mérlegelni kell egymással szemben. E tekintetben felidézendő, hogy a fogyasztóknak történő továbbadással kapcsolatos feltétel mozgóskálát tartalmaz. Amennyiben a megállapodás a felekre nehezedő versenynyomás jelentős csökkenéséhez vezet, rendszerint rendkívül nagy költségeket érintő hatékonysági előnyökre van szükség az előnyök elégséges mértékű továbbadásához. |
| --- | --- |

101.

Végül igen fontos a verseny korlátozásából és a költségeket érintő hatékonysági előnyökből eredő két ellentétes hatás mérlegelése. Egyrészről a korlátozó megállapodás kiválthatja a piaci erő növekedését, ennek következtében az érintett vállalkozások képességet és ösztönzést kapnak az áremelésre. Másrészről, a figyelembe vett költségeket érintő hatékonysági előnyök arra ösztönözhetik az érintett vállalkozásokat, hogy csökkentsék az áraikat, lásd a fenti 98. bekezdést. A két ellentétes erő hatásait mérlegelni kell egymással szemben. E tekintetben felidézendő, hogy a fogyasztóknak történő továbbadással kapcsolatos feltétel mozgóskálát tartalmaz. Amennyiben a megállapodás a felekre nehezedő versenynyomás jelentős csökkenéséhez vezet, rendszerint rendkívül nagy költségeket érintő hatékonysági előnyökre van szükség az előnyök elégséges mértékű továbbadásához.

3.4.3.   A továbbadás és az egyéb típusú hatékonysági előnyök mérlegelése

| 102. | A fogyasztóknak történő továbbadás például új vagy jobb termékek formájában megjelenő minőségi hatékonysági előnyökben is megtestesülhet, elegendő értéket teremtve a fogyasztóknak a megállapodás áremelést is magában foglaló versenyellenes hatásainak kompenzálására. |
| --- | --- |

102.

A fogyasztóknak történő továbbadás például új vagy jobb termékek formájában megjelenő minőségi hatékonysági előnyökben is megtestesülhet, elegendő értéket teremtve a fogyasztóknak a megállapodás áremelést is magában foglaló versenyellenes hatásainak kompenzálására.

| 103. | Ennek az értékelése szükségszerűen értékítéletet jelent. Az ilyen jellegű dinamikus hatékonysági előnyökhöz nehéz pontos értéket hozzárendelni. Az értékelés alapvető célkitűzése azonban ugyanaz marad, nevezetesen az, hogy ellenőrizze a megállapodásnak fogyasztókra gyakorolt összesített hatását az érintett piacon. A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt előnyre hivatkozó vállalkozásoknak alá kell támasztaniuk, hogy a fogyasztók kompenzáló előnyökben részesülnek (lásd a fenti 57. és 86. bekezdést). |
| --- | --- |

103.

Ennek az értékelése szükségszerűen értékítéletet jelent. Az ilyen jellegű dinamikus hatékonysági előnyökhöz nehéz pontos értéket hozzárendelni. Az értékelés alapvető célkitűzése azonban ugyanaz marad, nevezetesen az, hogy ellenőrizze a megállapodásnak fogyasztókra gyakorolt összesített hatását az érintett piacon. A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt előnyre hivatkozó vállalkozásoknak alá kell támasztaniuk, hogy a fogyasztók kompenzáló előnyökben részesülnek (lásd a fenti 57. és 86. bekezdést).

| 104. | Az új és jobb termékek hozzáférhetősége a fogyasztói jólét fontos forrása. Amíg az ilyen minőségjavításokból eredő értéknövekedés meghaladja a korlátozó megállapodás okozta változatlan vagy megemelt árból származó hátrányokat, a fogyasztók jobban járnak, mint a megállapodás nélkül és rendszerint teljesül a 81. cikk (3) bekezdése szerinti, a fogyasztóknak történő előny-továbbadás követelmény. Azokban az esetekben, amelyekben a megállapodás várhatóan áremeléssel jár a fogyasztók számára az érintett piacon, gondosan értékelni kell, vajon az állítólagos hatékonysági előnyök tényleges értéket teremtenek-e a piacon a fogyasztók számára a versenykorlátozás káros hatásainak kompenzálására. |
| --- | --- |

104.

Az új és jobb termékek hozzáférhetősége a fogyasztói jólét fontos forrása. Amíg az ilyen minőségjavításokból eredő értéknövekedés meghaladja a korlátozó megállapodás okozta változatlan vagy megemelt árból származó hátrányokat, a fogyasztók jobban járnak, mint a megállapodás nélkül és rendszerint teljesül a 81. cikk (3) bekezdése szerinti, a fogyasztóknak történő előny-továbbadás követelmény. Azokban az esetekben, amelyekben a megállapodás várhatóan áremeléssel jár a fogyasztók számára az érintett piacon, gondosan értékelni kell, vajon az állítólagos hatékonysági előnyök tényleges értéket teremtenek-e a piacon a fogyasztók számára a versenykorlátozás káros hatásainak kompenzálására.

3.5.   A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt negyedik feltétel: A verseny megszüntetésének tilalma

| 105. | A 81. cikk (3) bekezdése szerint a megállapodás nem teheti lehetővé az érintett vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntesse a versenyt. Végső soron a versengés védelme és a versenyfolyamat prioritást élvez a korlátozó megállapodásból esetleg eredő potenciálisan versenyt elősegítő hatékonysági előnyökkel szemben. A 81. cikk (3) bekezdésének utolsó feltétele azt ismeri el, hogy a vállalkozások közötti versengés – az innovációban megnyilvánuló dinamikus hatékonysági előnyöket magában foglaló – gazdasági hatékonyság alapvető motorja. Más szóval, a 81. cikk fő célja a versenyfolyamat védelme. Ha a verseny megszűnik, akkor a versenyfolyamat véget ér, és a rövid távú hatékonysági előnyöket hosszú távon meghaladják a többek között a pozíciójuk fenntartására törekvő már piacon lévő vállalkozások kiadásaiból (járadékvadászat), az erőforrások nem hatékony elosztásából, az alacsonyabb mértékű innovációból és a magasabb árakból eredő veszteségek. |
| --- | --- |

105.

A 81. cikk (3) bekezdése szerint a megállapodás nem teheti lehetővé az érintett vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntesse a versenyt. Végső soron a versengés védelme és a versenyfolyamat prioritást élvez a korlátozó megállapodásból esetleg eredő potenciálisan versenyt elősegítő hatékonysági előnyökkel szemben. A 81. cikk (3) bekezdésének utolsó feltétele azt ismeri el, hogy a vállalkozások közötti versengés – az innovációban megnyilvánuló dinamikus hatékonysági előnyöket magában foglaló – gazdasági hatékonyság alapvető motorja. Más szóval, a 81. cikk fő célja a versenyfolyamat védelme. Ha a verseny megszűnik, akkor a versenyfolyamat véget ér, és a rövid távú hatékonysági előnyöket hosszú távon meghaladják a többek között a pozíciójuk fenntartására törekvő már piacon lévő vállalkozások kiadásaiból (járadékvadászat), az erőforrások nem hatékony elosztásából, az alacsonyabb mértékű innovációból és a magasabb árakból eredő veszteségek.

| 106. | A 81. cikk (3) bekezdésében szereplő „a verseny megszüntetése az érintett termékek jelentős része tekintetében” kitétel a közösségi jog önálló, a 81. cikk (3) bekezdéséhez kötődő fogalom (89). E fogalom alkalmazásához azonban figyelembe kell venni a 81. és 82. cikk közötti kapcsolatot. A kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazása nem akadályozhatja a Szerződés 82. cikkének alkalmazását (90). Sőt, mivel mind a 81., mind a 82. cikk célja a hatékony verseny fenntartása a piacon, a következetesség azt diktálja, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének értelmezésekor ki kell zárni a rendelkezésnek az erőfölénnyel való visszaélést megtestesítő korlátozó megállapodásokra való alkalmazását (91)
   (92). Azonban nem minden, erőfölényben lévő vállalkozás által kötött korlátozó megállapodás minősül erőfölénnyel való visszaélésnek. Erre példa, ha az erőfölényben lévő vállalkozás részt vesz egy nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatban (93), amelyről megállapítják, hogy korlátozza a versenyt, de ugyanakkor az eszközök jelentős integrálásával jár. |
| --- | --- |

106.

A 81. cikk (3) bekezdésében szereplő „a verseny megszüntetése az érintett termékek jelentős része tekintetében” kitétel a közösségi jog önálló, a 81. cikk (3) bekezdéséhez kötődő fogalom (89). E fogalom alkalmazásához azonban figyelembe kell venni a 81. és 82. cikk közötti kapcsolatot. A kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazása nem akadályozhatja a Szerződés 82. cikkének alkalmazását (90). Sőt, mivel mind a 81., mind a 82. cikk célja a hatékony verseny fenntartása a piacon, a következetesség azt diktálja, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének értelmezésekor ki kell zárni a rendelkezésnek az erőfölénnyel való visszaélést megtestesítő korlátozó megállapodásokra való alkalmazását (91)
   (92). Azonban nem minden, erőfölényben lévő vállalkozás által kötött korlátozó megállapodás minősül erőfölénnyel való visszaélésnek. Erre példa, ha az erőfölényben lévő vállalkozás részt vesz egy nem teljes feladatkört ellátó közös vállalatban (93), amelyről megállapítják, hogy korlátozza a versenyt, de ugyanakkor az eszközök jelentős integrálásával jár.

| 107. | Annak megítélése, hogy fennáll-e a versenynek a 81. cikk (3) bekezdésének utolsó feltétele szerinti megszüntetése, a verseny megállapodás előtti erősségének és a korlátozó megállapodás versenyre gyakorolt hatásának, azaz a megállapodás által előidézett versenycsökkenésnek a függvénye. Minél meggyengültebb az érintett piacon a verseny, annál kisebb további csökkenésre van szükség, hogy a 81. cikk (3) bekezdése értelmében megszűnjön a verseny. Továbbá, minél nagyobb a megállapodásnak betudható versenycsökkenés, annál nagyobb annak a valószínűsége, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnik a verseny. |
| --- | --- |

107.

Annak megítélése, hogy fennáll-e a versenynek a 81. cikk (3) bekezdésének utolsó feltétele szerinti megszüntetése, a verseny megállapodás előtti erősségének és a korlátozó megállapodás versenyre gyakorolt hatásának, azaz a megállapodás által előidézett versenycsökkenésnek a függvénye. Minél meggyengültebb az érintett piacon a verseny, annál kisebb további csökkenésre van szükség, hogy a 81. cikk (3) bekezdése értelmében megszűnjön a verseny. Továbbá, minél nagyobb a megállapodásnak betudható versenycsökkenés, annál nagyobb annak a valószínűsége, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnik a verseny.

| 108. | A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt utolsó feltétel alkalmazásához a következők körültekintő vizsgálatára van szükség: a piaci verseny különböző forrásai, az általuk a megállapodásban részes felekre rótt versenynyomás szintje és a megállapodás által erre a versenynyomásra gyakorolt hatás. Ehhez mind a tényleges, mind a potenciális versenyt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

108.

A 81. cikk (3) bekezdésében foglalt utolsó feltétel alkalmazásához a következők körültekintő vizsgálatára van szükség: a piaci verseny különböző forrásai, az általuk a megállapodásban részes felekre rótt versenynyomás szintje és a megállapodás által erre a versenynyomásra gyakorolt hatás. Ehhez mind a tényleges, mind a potenciális versenyt figyelembe kell venni.

| 109. | Noha a piaci részesedés fontos tényező, a tényleges verseny megmaradó forrásai jelentőségének értékelésekor nem lehet kizárólagosan rá támaszkodni, hanem sokoldalú minőségi és mennyiségi vizsgálatra van szükség. Meg kell vizsgálni a tényleges versenytársak versenyre való képességét és hajlandóságát. Ha például a versenytársak kapacitási problémákkal küszködnek vagy viszonylag magasak a termelési költségeik, a versenyre adott válaszuk szükségszerűen korlátozott. |
| --- | --- |

109.

Noha a piaci részesedés fontos tényező, a tényleges verseny megmaradó forrásai jelentőségének értékelésekor nem lehet kizárólagosan rá támaszkodni, hanem sokoldalú minőségi és mennyiségi vizsgálatra van szükség. Meg kell vizsgálni a tényleges versenytársak versenyre való képességét és hajlandóságát. Ha például a versenytársak kapacitási problémákkal küszködnek vagy viszonylag magasak a termelési költségeik, a versenyre adott válaszuk szükségszerűen korlátozott.

| 110. | A megállapodás versenyre gyakorolt hatásának értékelésekor a verseny különböző paramétereire gyakorolt hatását is fontos megvizsgálni. A 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivétel utolsó feltétele nem teljesül, ha a megállapodás megszünteti a versenyt annak egyik legfontosabb vetületében. Ez különösen érvényes abban az esetben, ha a megállapodás megszünteti az árversenyt (94) vagy az új termékek innovációjára és fejlesztésére irányuló versenyt. |
| --- | --- |

110.

A megállapodás versenyre gyakorolt hatásának értékelésekor a verseny különböző paramétereire gyakorolt hatását is fontos megvizsgálni. A 81. cikk (3) bekezdése szerinti kivétel utolsó feltétele nem teljesül, ha a megállapodás megszünteti a versenyt annak egyik legfontosabb vetületében. Ez különösen érvényes abban az esetben, ha a megállapodás megszünteti az árversenyt (94) vagy az új termékek innovációjára és fejlesztésére irányuló versenyt.

| 111. | A felek tényleges piaci magatartása betekintést adhat a megállapodás hatásába. Ha a megállapodás megkötését követően a felek lényeges áremelést hajtottak végre és tartottak fenn vagy jelentős piaci erőre utaló egyéb magatartást tanúsítottak, ez annak a jele, hogy a felek nincsenek kitéve igazi versenynyomásnak és a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnt a verseny. |
| --- | --- |

111.

A felek tényleges piaci magatartása betekintést adhat a megállapodás hatásába. Ha a megállapodás megkötését követően a felek lényeges áremelést hajtottak végre és tartottak fenn vagy jelentős piaci erőre utaló egyéb magatartást tanúsítottak, ez annak a jele, hogy a felek nincsenek kitéve igazi versenynyomásnak és a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnt a verseny.

| 112. | A verseny során tanúsított múltbeli viselkedés is jelezheti a megállapodásnak a verseny során tanúsított jövőbeli viselkedésre gyakorolt hatását. Egy vállalkozás a múltban saját útját járó (95) („maverick”) versenytársával kötött megállapodás révén képes lehet megszüntetni a versenyt a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében. Az ilyen megállapodás megváltoztathatja a versenytárs versenyre való ösztönzöttségét és képességét és ezáltal eltávolíthatja a piacon folyó verseny egy fontos forrását. |
| --- | --- |

112.

A verseny során tanúsított múltbeli viselkedés is jelezheti a megállapodásnak a verseny során tanúsított jövőbeli viselkedésre gyakorolt hatását. Egy vállalkozás a múltban saját útját járó (95) („maverick”) versenytársával kötött megállapodás révén képes lehet megszüntetni a versenyt a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében. Az ilyen megállapodás megváltoztathatja a versenytárs versenyre való ösztönzöttségét és képességét és ezáltal eltávolíthatja a piacon folyó verseny egy fontos forrását.

| 113. | Differenciált termékek, azaz a fogyasztók szemében különböző termékek esetében a megállapodás hatása a magállapodásban részes felek által eladott termékek versenybeli viszonyától függhet. Ha a vállalkozások differenciált termékeket kínálnak, az egyes termékek által egymásra gyakorolt versenykényszer a köztük levő helyettesíthetőség mértékétől függ. Ezért figyelembe kell venni a felek által kínált termékek közötti helyettesíthetőség mértékét, azaz az egymásra gyakorolt versenykényszert. A megállapodásban részes felek termékei minél közelibb helyettesítői egymásnak, annál valószínűbb a megállapodás korlátozó hatása. Más szóval, minél helyettesíthetőbbek a termékek, annál nagyobb a megállapodás által a piacon a versenykorlátozás tekintetében előidézett várható változás és annál valószínűbb a kockázat, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnik a verseny. |
| --- | --- |

113.

Differenciált termékek, azaz a fogyasztók szemében különböző termékek esetében a megállapodás hatása a magállapodásban részes felek által eladott termékek versenybeli viszonyától függhet. Ha a vállalkozások differenciált termékeket kínálnak, az egyes termékek által egymásra gyakorolt versenykényszer a köztük levő helyettesíthetőség mértékétől függ. Ezért figyelembe kell venni a felek által kínált termékek közötti helyettesíthetőség mértékét, azaz az egymásra gyakorolt versenykényszert. A megállapodásban részes felek termékei minél közelibb helyettesítői egymásnak, annál valószínűbb a megállapodás korlátozó hatása. Más szóval, minél helyettesíthetőbbek a termékek, annál nagyobb a megállapodás által a piacon a versenykorlátozás tekintetében előidézett várható változás és annál valószínűbb a kockázat, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszűnik a verseny.

| 114. | Noha általában a tényleges verseny forrásai a legfontosabbak – mivel ezeket a legkönnyebb ellenőrizni –, a potenciális verseny forrásait is figyelembe kell venni. A potenciális verseny értékeléséhez meg kell vizsgálni azokat a piacralépési akadályokat, amelyekkel az érintett piacon még nem versenyző vállalkozások szembesülnek. A felek alacsony piacralépési korlátokra vonatkozó kijelentéseit alá kell támasztaniuk a potenciális verseny forrásait megállapító információkkal, valamint a feleknek azt is be kell mutatniuk, hogy ezek a források miként gyakorolnak valós versenynyomást rájuk. |
| --- | --- |

114.

Noha általában a tényleges verseny forrásai a legfontosabbak – mivel ezeket a legkönnyebb ellenőrizni –, a potenciális verseny forrásait is figyelembe kell venni. A potenciális verseny értékeléséhez meg kell vizsgálni azokat a piacralépési akadályokat, amelyekkel az érintett piacon még nem versenyző vállalkozások szembesülnek. A felek alacsony piacralépési korlátokra vonatkozó kijelentéseit alá kell támasztaniuk a potenciális verseny forrásait megállapító információkkal, valamint a feleknek azt is be kell mutatniuk, hogy ezek a források miként gyakorolnak valós versenynyomást rájuk.

| 115. | A piacralépési korlátoknak és egy új versenytárs jelentős mértékű piacra lépésének tényleges lehetőségének értékeléséhez többek között a következőket fontos megvizsgálni:






  i. | A szabályozási keretet az új belépőre gyakorolt hatásának meghatározása céljából. |
| --- | --- | --- |

115.

A piacralépési korlátoknak és egy új versenytárs jelentős mértékű piacra lépésének tényleges lehetőségének értékeléséhez többek között a következőket fontos megvizsgálni:

i.

A szabályozási keretet az új belépőre gyakorolt hatásának meghatározása céljából.

| ii. | A meg nem térülő költségeket magában foglaló piacralépési költséget. A meg nem térülő költségek azok, amelyeket a piacra lépő vállalkozás nem tud visszaszerezni a piacról való kilépés esetén. Minél nagyobbak a meg nem térülő költségek, annál nagyobb a potenciális piacra lépő vállalkozások üzleti kockázata. |
| --- | --- |

ii.

A meg nem térülő költségeket magában foglaló piacralépési költséget. A meg nem térülő költségek azok, amelyeket a piacra lépő vállalkozás nem tud visszaszerezni a piacról való kilépés esetén. Minél nagyobbak a meg nem térülő költségek, annál nagyobb a potenciális piacra lépő vállalkozások üzleti kockázata.

| iii. | A legkisebb hatékony méretet az ágazaton belül, azaz a legkisebb átlagköltségű kibocsátási szintet. Ha a legkisebb hatékony méret a piac méretéhez viszonyítva nagy, a hatékony piacra lépés valószínűleg költségesebb és kockázatosabb. |
| --- | --- |

iii.

A legkisebb hatékony méretet az ágazaton belül, azaz a legkisebb átlagköltségű kibocsátási szintet. Ha a legkisebb hatékony méret a piac méretéhez viszonyítva nagy, a hatékony piacra lépés valószínűleg költségesebb és kockázatosabb.

| iv. | A potenciális piacra lépő vállalkozások erősségeit a versenyben. A hatékony piacra lépés különösen akkor valószínű, ha a potenciális piacra lépő vállalkozások hozzáférnek legalább olyan költséghatékony technológiákhoz, mint a piacon lévők, vagy más, hatékony versenyzést lehetővé tevő versenyelőnnyel bírnak. Ha a potenciális piacra lépő vállalkozások ugyanolyan vagy alacsonyabb szintű technológiával bírnak, mint a piacon lévők, és nincs egyéb jelentős versenyelőnyük, a piacra lépés kockázatosabb és kevésbé hatékony. |
| --- | --- |

iv.

A potenciális piacra lépő vállalkozások erősségeit a versenyben. A hatékony piacra lépés különösen akkor valószínű, ha a potenciális piacra lépő vállalkozások hozzáférnek legalább olyan költséghatékony technológiákhoz, mint a piacon lévők, vagy más, hatékony versenyzést lehetővé tevő versenyelőnnyel bírnak. Ha a potenciális piacra lépő vállalkozások ugyanolyan vagy alacsonyabb szintű technológiával bírnak, mint a piacon lévők, és nincs egyéb jelentős versenyelőnyük, a piacra lépés kockázatosabb és kevésbé hatékony.

| v. | A vevők piaci helyzetét és azon képességüket, hogy a verseny új forrásait vigyék a piacra. Az nem bír jelentőséggel, hogy egyes erős vevők a gyengébb versenytársaknál kedvezőbb feltételeket tudnak kikényszeríteni a megállapodásban részes felektől (96). Az erős vevők jelenléte csak akkor szolgálhat érvként a versenymegszüntetés tényének első pillantás alapján való megállapítása ellen, ha valószínűsíthető, hogy a szóban forgó vevők megkönnyítik az utat egy új vállalkozás hatékony piacra lépéséhez. |
| --- | --- |

v.

A vevők piaci helyzetét és azon képességüket, hogy a verseny új forrásait vigyék a piacra. Az nem bír jelentőséggel, hogy egyes erős vevők a gyengébb versenytársaknál kedvezőbb feltételeket tudnak kikényszeríteni a megállapodásban részes felektől (96). Az erős vevők jelenléte csak akkor szolgálhat érvként a versenymegszüntetés tényének első pillantás alapján való megállapítása ellen, ha valószínűsíthető, hogy a szóban forgó vevők megkönnyítik az utat egy új vállalkozás hatékony piacra lépéséhez.

| vi. | A piacon lévők reakcióját a piacralépési kísérletre. A piacon lévő vállalkozások a múltbeli magatartásuk alapján agresszív hírűek lehetnek, befolyásolva ezzel a jövőbeli piacra lépőket. |
| --- | --- |

vi.

A piacon lévők reakcióját a piacralépési kísérletre. A piacon lévő vállalkozások a múltbeli magatartásuk alapján agresszív hírűek lehetnek, befolyásolva ezzel a jövőbeli piacra lépőket.

| vii. | Az ágazat gazdasági kilátásai utalhatnak hosszú távú vonzerejére. Stagnáló vagy hanyatló iparágak kevésbé vonzóak a piacra lépés szempontjából, mint a növekedéssel jellemzett iparágak. |
| --- | --- |

vii.

Az ágazat gazdasági kilátásai utalhatnak hosszú távú vonzerejére. Stagnáló vagy hanyatló iparágak kevésbé vonzóak a piacra lépés szempontjából, mint a növekedéssel jellemzett iparágak.

| viii. | Jelentős mértékű múltbeli piacra lépést, vagy ennek hiányát. |
| --- | --- |

viii.

Jelentős mértékű múltbeli piacra lépést, vagy ennek hiányát.

| 116. | A fenti alapelvek az alábbi hipotetikus példákkal illusztrálhatók, amelyeknek nem az a célja, hogy küszöbértékeket állapítsanak meg:
  A egy sörfőző vállalkozás, amely a vendéglátóhelyeken történő sörértékesítés mint érintett piac 70 %-át tartja kézben. A a piaci részesedését az elmúlt öt évben növelte meg 60 %ról 70 %-ra. A piacon négy másik versenytárs van jelen, B, C, D és E, 10 %, 10 %, 5 % és 5 % piaci részesedéssel. A közelmúltban nem történt új piacra lépés és az A által végrehajtott árváltoztatásokat a versenytársak rendszerint követték. A megállapodást köt a vendéglátóhelyek 20 %-ával, amelyek az értékesítési mennyiség 40 %-át képviselik, amelyben a szerződő felek azt vállalják, hogy 5 évig csak A-tól vásárolnak sört. A megállapodások növelik a versenytársak költségeit és csökkentik bevételeiket, mivel kizárják ezeket a legvonzóbb értékesítési helyekről. A az utóbbi években meg is erősödött piaci helyzetét, az új piacra lépés hiányát, valamint a versenytársak eleve gyenge helyzetét figyelembe véve a piacon valószínűleg megszűnt a verseny a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében.
  Az érintett piac együttesen több, mint 70 %-át kézben tartó, A, B, C és D hajózási társaságok olyan megállapodást kötnek, amely szerint összehangolják menetrendjüket és díjszabásukat. A megállapodás végrehajtását követően az árak 30–100 %-kal emelkednek. Négy versenytársuk van, a legnagyobb az érintett piac 14 %-át tartja kézben. Az elmúlt években nem volt új belépés a piacra és a megállapodásban részes felek nem vesztettek jelentősen piaci részesedésükből az áremelések után. A létező versenytársak nem bővítették piaci kapacitásaikat és nem jelentkezett új piacra lépő vállalkozás. A felek piaci helyzetére és a közös magatartásukra adott piaci válasz hiányára tekintettel ésszerűen megállapítható, hogy a megállapodásban részes felek nincsenek kitéve valós versenynyomásnak és a megállapodás révén lehetőségük van a verseny megszüntetésére a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében.
  A elektromos berendezéseket gyárt szakmai felhasználók részére, piaci részesedése 65 % az érintett nemzeti piacon. B 5 %-os piaci részesedéssel rendelkező versenytárs gyártó, amely kifejlesztett egy új, nagyobb teljesítményű, kevesebb áramot fogyasztó motort. A és B megállapodást kötnek, amely szerint termelő közös vállalatot hoznak létre az új motor gyártására. B kizárólagos licenciát ad a közös vállalatnak. A közös vállalat B új technológiáját kombinálja A hatékony gyártási és minőségellenőrzési folyamatával. Egy másik fő versenytárs piaci részesedése 15 %. C versengő elektromos termékek egy nemzetközi gyártója, amely szintén hatékony technológiákat birtokol, nemrégiben felvásárolt egy 5 %-os piaci részesedésű másik versenytársat. C eddig főként azért nem volt aktív a piacon, mivel a fogyasztók igénylik a helyi jelenlétet és szolgáltatásnyújtást. A felvásárlás révén C hozzájut a piacra lépéshez szükséges szolgáltatási szervezethez. C piacra lépése valószínűleg biztosítja, hogy a versenyt nem szüntetik meg. |
| --- | --- |

116.

A fenti alapelvek az alábbi hipotetikus példákkal illusztrálhatók, amelyeknek nem az a célja, hogy küszöbértékeket állapítsanak meg:

A egy sörfőző vállalkozás, amely a vendéglátóhelyeken történő sörértékesítés mint érintett piac 70 %-át tartja kézben. A a piaci részesedését az elmúlt öt évben növelte meg 60 %ról 70 %-ra. A piacon négy másik versenytárs van jelen, B, C, D és E, 10 %, 10 %, 5 % és 5 % piaci részesedéssel. A közelmúltban nem történt új piacra lépés és az A által végrehajtott árváltoztatásokat a versenytársak rendszerint követték. A megállapodást köt a vendéglátóhelyek 20 %-ával, amelyek az értékesítési mennyiség 40 %-át képviselik, amelyben a szerződő felek azt vállalják, hogy 5 évig csak A-tól vásárolnak sört. A megállapodások növelik a versenytársak költségeit és csökkentik bevételeiket, mivel kizárják ezeket a legvonzóbb értékesítési helyekről. A az utóbbi években meg is erősödött piaci helyzetét, az új piacra lépés hiányát, valamint a versenytársak eleve gyenge helyzetét figyelembe véve a piacon valószínűleg megszűnt a verseny a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében.

Az érintett piac együttesen több, mint 70 %-át kézben tartó, A, B, C és D hajózási társaságok olyan megállapodást kötnek, amely szerint összehangolják menetrendjüket és díjszabásukat. A megállapodás végrehajtását követően az árak 30–100 %-kal emelkednek. Négy versenytársuk van, a legnagyobb az érintett piac 14 %-át tartja kézben. Az elmúlt években nem volt új belépés a piacra és a megállapodásban részes felek nem vesztettek jelentősen piaci részesedésükből az áremelések után. A létező versenytársak nem bővítették piaci kapacitásaikat és nem jelentkezett új piacra lépő vállalkozás. A felek piaci helyzetére és a közös magatartásukra adott piaci válasz hiányára tekintettel ésszerűen megállapítható, hogy a megállapodásban részes felek nincsenek kitéve valós versenynyomásnak és a megállapodás révén lehetőségük van a verseny megszüntetésére a 81. cikk (3) bekezdésének értelmében.

A elektromos berendezéseket gyárt szakmai felhasználók részére, piaci részesedése 65 % az érintett nemzeti piacon. B 5 %-os piaci részesedéssel rendelkező versenytárs gyártó, amely kifejlesztett egy új, nagyobb teljesítményű, kevesebb áramot fogyasztó motort. A és B megállapodást kötnek, amely szerint termelő közös vállalatot hoznak létre az új motor gyártására. B kizárólagos licenciát ad a közös vállalatnak. A közös vállalat B új technológiáját kombinálja A hatékony gyártási és minőségellenőrzési folyamatával. Egy másik fő versenytárs piaci részesedése 15 %. C versengő elektromos termékek egy nemzetközi gyártója, amely szintén hatékony technológiákat birtokol, nemrégiben felvásárolt egy 5 %-os piaci részesedésű másik versenytársat. C eddig főként azért nem volt aktív a piacon, mivel a fogyasztók igénylik a helyi jelenlétet és szolgáltatásnyújtást. A felvásárlás révén C hozzájut a piacra lépéshez szükséges szolgáltatási szervezethez. C piacra lépése valószínűleg biztosítja, hogy a versenyt nem szüntetik meg.

---

(1)  A továbbiakban a „megállapodás” kifejezés magában foglalja az összehangolt magatartásokat és a vállalkozások társulásai által hozott döntéseket.

1

megállapodás

(2)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

2

(3)  Valamennyi hatályos csoportmentességi rendelet és bizottsági közlemény megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/competition.

3

(4)  Lásd lent a 36. bekezdést.

4

(5)  Lásd a vertikális korlátozásokról szóló iránymutatást tartalmazó bizottsági közleményt (HL C 291., 2000.10.13., 1. o.), az EK-Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatást tartalmazó bizottsági közleményt (HL C 3., 2001.1.6., 2. o.), és az EK-Szerződés 81. cikkének a technológiaátadási megállapodásokra történő alkalmazásáról szóló iránymutatást tartalmazó bizottsági közleményt (még nem tették közzé).

5

(6)  A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmát külön iránymutatás taglalja.

6

(7)  A továbbiakban a „korlátozás” kifejezés magában foglalja a megakadályozást és a torzítást.

7

korlátozás

(8)  A 81. cikk (2) bekezdése értelmében az ilyen megállapodás automatikusan semmis.

8

(9)  A 81. cikk (1) bekezdése tiltja mind a tényleges, mind a lehetséges versenyellenes hatásokat, lásd például a C-7/95. P sz. John Deere-ügyben hozott ítélet (EBHT 1998., I-3111. o.) 77. pontját.

9

John Deere

(10)  Lásd a T-65/98. sz. Van den Bergh Foods ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., II-) 107. pontját és a T-112/99. sz. Métropole télévision (M6) és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-2459. o.) 74. pontját, amelyekben az Elsőfokú Bíróság úgy ítélte meg, hogy egy korlátozás versenyt elősegítő és versenyellenes oldalát csak a 81. cikk (3) bekezdésének keretében lehet mérlegelni.

10

Van den Bergh Foods

Métropole télévision (M6) és mások

(11)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetet.

11

(12)  Lásd például a C-49/92. P sz. Anic Partecipazioni ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-4125. o.) 116. pontját, a 40/73–48/73. sz. Suiker Unie és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1975., 1663. o.) 173. pontját.

12

Anic Partecipazioni

Suiker Unie és társai

(13)  E tekintetben lásd az előző lábjegyzetben említett Anic Partecipazioni ügyben hozott ítélet 108. pontját és a C-277/87. sz. Sandoz Prodotti ügyet (EBHT 1990., I-45. o.).

13

Anic Partecipazioni

Sandoz Prodotti

(14)  E tekintetben lásd a 14/68. sz. Walt Wilhelm-ügyet (EBHT 1969., 1. o.) és a frissebb keletű T-203/01. sz. Michelin (II) ügyet (EBHT 2003., II-) 112. pont.

14

Walt Wilhelm

Michelin (II)

(15)  Lásd a T-25/95. sz. és más Cimenteries CBR egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., II-491. o.) 1849. és 1852. pontját, és a T-202/98. sz. és más British Sugar egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2001., II-2035. o.) 58–60. pontját.

15

Cimenteries CBR

British Sugar

(16)  Lásd ehhez a C-453/99. sz. Courage kontra Crehan ügyet (EBHT 2001., I-6297. o.) és az előző lábjegyzetben említett Cimenteries CBR ügyben hozott ítélet 3444. pontját.

16

Courage kontra Crehan

Cimenteries CBR

(17)  Ehhez lásd a C-2/01. és C-3/01. P sz. Bundesverband der Arzneimittel_importeure egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2004., I-) 102. pontját.

17

Bundesverband der Arzneimittel_importeure

(18)  Lásd például a 25/84. és a 26/84. sz. Ford egyesített ügyeket (EBHT 1985., 2725. o.).

18

Ford

(19)  Ehhez lásd a 17. lábjegyzetben idézett Bundesverband der Arzneimittel-Importeure ügyben hozott ítélet 141. pontját.

19

Bundesverband der Arzneimittel-Importeure

(20)  Lásd az 56/65. sz. Société Technique Minière ügyet (EBHT 1966., 337. o.), és a 9. lábjegyzetben idézett John Deere-ítélet 76. pontját.

20

Société Technique Minière

John Deere

(21)  E tekintetben lásd például az 56/64. és az 58/66. sz. Consten és Grundig egyesített ügyeket (EBHT 1966., 429. o.).

21

Consten és Grundig

(22)  E tekintetben lásd például az Elopak/Metal Box – Odin ügyben HL 1990. L 209., 15. o. és a TPS ügyben, HL 1999. L 90., 6. o., hozott bizottsági határozatot.

22

Elopak/Metal Box – Odin

TPS

(23)  E tekintetben lásd a 20. lábjegyzetben idézett Société Technique Miničre ítéletet és a 258/78. sz. Nungesser ügyet (EBHT 1982., 2015. o.).

23

Société Technique Miničre

Nungesser

(24)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetben említett, vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás 119. pontjának 10. szabályát, amely szerint többek között a passzív értékesítési korlátozások – egy kőkemény korlátozás – 2 évig nem tartoznak 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, ha a korlátozás új termék bevezetéséhez, vagy új földrajzi piachoz kapcsolódik.

24

(25)  Lásd például a 12. lábjegyzetben említett Anic Partecipazioni ítélet 99. pontját.

25

Anic Partecipazioni

(26)  Lásd lent a 46. bekezdést.

26

(27)  Lásd a 29/83. és 30/83. sz. CRAM és Rheinzink egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1984., 1679. o.) 26. pontját és a 96/82. sz. és más ANSEAU-NAVEWA egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1983., 3369. o.) 23–25. pontját.

27

CRAM és Rheinzink

ANSEAU-NAVEWA

(28)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, horizontális megállapodásokról szóló iránymutatás 25. bekezdését, és a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 2658/2000 bizottsági rendelet 5. cikkét (HL 2000. L 304., 3. o.).

28

(29)  Lásd a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 2790/1999 bizottsági rendelet (HL 1999. L 336., 21. o.) 4. cikkét és az 5. lábjegyzetben említett, vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás 46. és azt követő bekezdéseit. Lásd még a 279/87. sz. Tipp-Ex ügyet (EBHT 1990., I-261. o.) és a T-62/98. sz. Volkswagen kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-2707. o.) 178. pontját.

29

Tipp-Ex

Volkswagen kontra Bizottság

(30)  Lásd például a 9. lábjegyzetben említett John Deere-ítélet 77. pontját.

30

John Deere

(31)  Önmagában nem elégséges, hogy a megállapodás korlátozza egy vagy több részvevőjének cselekvési szabadságát, lásd a 10. lábjegyzetben említett Métropole television (M6) és mások ítélet 76. és 77. pontját. Ez összhangban van azzal, hogy a 81. cikk célja a piacon folyó verseny védelme a fogyasztók érdekében.

31

Métropole television (M6) és mások

(32)  Lásd például az 5/69. sz. Völk-ügyben hozott ítélet (EBHT 1969., 295. o.) 7. pontját. Az érzékelhetőség témájában iránymutatás található a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése értelmében a versenyt érzékelhetően nem korlátozó csekély jelentőségű megállapodásokról szóló bizottsági közleményben (HL 2001. C 368., 13. o.). A közlemény az érzékelhetőséget negatív módon határozza meg. A de minimis közlemény hatályán kívül eső megállapodások nem szükségszerűen járnak érzékelhető negatív hatásokkal. Ezért egyedi értékelésre van szükség.

32

Völk

de minimis

(33)  E tekintetben lásd például a T-374/94. sz. és más European Night Services egyesített ügyeket (EBHT 1998., II-3141. o.).

33

European Night Services

(34)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

34

(35)  E tekintetben lásd a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közleményt (HL 1997. C 372., 1. o.).

35

(36)  A HL-beli hivatkozáshoz lásd az 5. lábjegyzetet.

36

(37)  Lásd például a 10. lábjegyzetben említett Métropole télévision (M6) és mások ítélet 104. pontját.

37

Métropole télévision (M6) és mások

(38)  Lásd például a C-399/93. sz. Luttikhuis-ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-4515. o.) 12–14. pontját.

38

Luttikhuis

(39)  E tekintetben lásd a 10. lábjegyzetben említett Métropole télévision (M6) és mások ítélet 118. és következő pontjait.

39

Métropole télévision (M6) és mások

(40)  Lásd a 10. lábjegyzetben említett Métropole télévision (M6) és mások ítélet 107. pontját.

40

Métropole télévision (M6) és mások

(41)  Lásd például a 22. lábjegyzetben említett Elopak/Metal Box – Odin ügyben hozott bizottsági határozatot.

41

Elopak/Metal Box – Odin

(42)  Lásd a 161/84. sz. Pronuptia-ügyet (EBHT 1986., 353. o.).

42

Pronuptia

(43)  Lásd a 22. lábjegyzetet. Az Elsőfokú Bíróság a 10. lábjegyzetben említett Métropole télévision (M6) és mások ítéletében megerősítette e döntést.

43

Métropole télévision (M6) és mások

(44)  A felek pusztán a piaci erő kihasználásából adódó költségtakarékossági és egyéb előnyei nem minősülnek objektív előnyöknek és nem vehetők figyelembe., v.ö. a lenti 49. bekezdéssel.

44

(45)  Lásd a 21. lábjegyzetben említett Consten és Grundig ítéletet.

45

Consten és Grundig

(46)  A megállapodás csoportmentessége önmagában nem jelenti azt, hogy az egyedi megállapodás a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

46

(47)  Lásd például a C-234/89. sz. Delimitis-ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-935. o.) 46. pontját.

47

Delimitis

(48)  Az 1/2003-as rendelet 36. cikkének (4) bekezdése – többek között – hatályon kívül helyezte a vasúti, közúti és belföldi vízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló 1017/68 rendelet 5. cikkét. A Bizottságnak az 1017/68-as rendelet alapján kialakított ítélkezési gyakorlata azonban továbbra is irányadó marad a 81. cikk (3) bekezdésének a belföldi szállítási ágazatra vonatkozó alkalmazásában.

48

(49)  Lásd lent a 42. bekezdést.

49

(50)  Lásd a 20. lábjegyzetben említett Société Technique Minière ítéletet.

50

Société Technique Minière

(51)  E tekintetben lásd a 319/82. sz. Kerpen &Kerpen ügyben hozott ítélet (EBHT 1983., 4173. o.) 11. és 12. pontját.

51

Kerpen &Kerpen

(52)  Lásd például a T-185/00. és más, Métropole télévision SA (M6) ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-3805. o.) 86. pontját, a T-17/93. sz. Matra-ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., II-595. o.) 85. pontját és a 43/82. és 63/82. sz VBVB és VBBB egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1984., 19. o.) 61. pontját.

52

Métropole télévision SA (M6)

Matra

VBVB és VBBB

(53)  Lásd a T-213/00. sz. CMA CGM és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., II-) 226. pontját.

53

CMA CGM és mások

(54)  Lásd ehhez implicit módon az 52. lábjegyzetben említett Matra-ítélet 139. pontját és a 26/76. sz. Metro(I) ügyben hozott ítélet (EBHT 1977., 1875. o.) 43. pontját.

54

Matra

Metro(I)

(55)  A fogyasztók fogalmát illetően lásd a lenti 84. bekezdést, amely szerint a fogyasztók a felek ügyfelei és a későbbi vásárlók. A felek maguk a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában nem „fogyasztók”.

55

(56)  A vizsgálat piacspecifikus, ehhez lásd a T-131/99. sz. Shaw-ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-2003. o.) 163. pontját, ahol az Elsőfokú Bíróság úgy döntött, hogy a 81. cikk (3) bekezdése szerinti értékelést ugyanazon elemzési keretek között kellett elvégezni, mint a korlátozó hatások értékelését, és a C-360/92. sz. P Publishers Association ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-23. o.) 29. pontját, amikor egy olyan esetben, ahol az érintett piac nemzetinél szélesebb volt, a Bíróság úgy döntött, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában nem helyes a hatásokat csupán a nemzeti területen vizsgálni.

56

Shaw

Publishers Association

(57)  A T-86/95 sz. Compagnie Générale Maritime és mások ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1011. o.) 343–345. pontjában az Elsőfokú Bíróság úgy döntött, hogy a 81. cikk (3) bekezdése nem írja elő, hogy az előnyök meghatározott piachoz kötődjenek, és hogy adott esetben az előnyöket „minden más piac esetében [figyelembe kell venni], amelyre a szóban forgó megállapodás előnyös hatással lehet, sőt, általánosabb értelemben, minden szolgáltatás esetében, amelynek minősége vagy hatékonysága javulhat a megállapodás léte miatt”. Fontos azonban, hogy ebben az esetben a fogyasztók érintett csoportja azonos volt. Az ügy kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat érintett, amelyek egy sor, hajózási társaságoknak közösségszerte nyújtott, többek között szárazföldi és tengeri árufuvart foglaltak magukban. A korlátozások a szárazföldi szállítmányozással voltak kapcsolatosak, amelyeket elkülönült piacnak ítéltek meg, míg az állítólagos előnyök a tengeri szállítmányozáshoz kötődtek. Mindkét szolgáltatásra Észak-Európa, valamint Délkelet- és Kelet-Ázsia közötti kombinált árufuvarozási szolgáltatást igénylő szállítóknak volt szükségük. A fenti 53. lábjegyzetben említett CMA CGM ítélet is olyan esettel volt kapcsolatos, ahol a megállapodás, noha több különböző szolgáltatást fedett le, a fogyasztók ugyanazon csoportjára volt hatással, nevezetesen Észak-Európa és a Távol-Kelet közötti konténerizált szállítmányok szállítóira. A megállapodás szerint a felek rögzítették a belföldi áruszállítással, a kikötői szolgáltatásokkal és a tengeri áruszállítással kapcsolatos díjakat és pótdíjakat. Az Elsőfokú Bíróság úgy döntött, hogy (v.ö. a 226–228. ponttal) az ügy körülményeit látva nincs szükség a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában az érintett piacok meghatározására. A megállapodás céljánál fogva versenykorlátozó volt és nem származtak belőle előnyök a fogyasztók számára.

57

Compagnie Générale Maritime és mások

CMA CGM

(58)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, horizontális együttműködési megállapodásokról szóló iránymutatás 126. és 132. bekezdését.

58

(59)  Lásd a 18. lábjegyzetben említett Ford-ítéletet.

59

Ford

(60)  E tekintetben lásd például a TPS-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1999. L 90., 6. o.). Hasonlóképpen, a 81. cikk (1) bekezdése is csak addig alkalmazandó, amíg a megállapodásnak korlátozó célja vagy korlátozó hatásai vannak.

60

TPS

(61)  Lásd például az 52. lábjegyzetben említett Matra-ítélet 85. pontját.

61

Matra

(62)  Ehhez a követelményhez lásd a lenti 49. pontot.

62

(63)  Lásd például a T-29/92. sz. Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO) ügyet (EBHT 1995., II-289. o.).

63

Vereniging van Samenwerkende Prijsregelende Organisaties in de Bouwnijverheid (SPO)

(64)  Lásd például a 258/78. sz. Nungesser-ügyben hozott ítélet (EBHT 1982., 2015. o.) 77. pontját az abszolút területi védelemmel kapcsolatban.

64

Nungesser

(65)  E tekintetben lásd például a 63. lábjegyzetben említett SPO-ítéletet.

65

SPO

(66)  A nemzeti intézkedéseknek többek között meg kell felelniük a Szerződés az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgásáról szóló szabályainak.

66

(67)  Lásd például a 21. lábjegyzetben említett Consten és Grundig ítéletet.

67

Consten és Grundig

(68)  E tekintetben lásd a Van den Bergh Foods ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1998. L 246., 1. o.).

68

Van den Bergh Foods

(69)  E tekintetben lásd a Glaxo Wellcome ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 2001. L 302., 1. o.).

69

Glaxo Wellcome

(70)  E tekintetben lásd például az GEAE/P&W ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 2000. L 58., 16. o.), a British Interactive Broadcasting/Open ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1999. L 312., 1. o.) és az Asahi/Saint Gobain ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1994. L 354., 87. o.).

70

GEAE/P&W

British Interactive Broadcasting/Open

Asahi/Saint Gobain

(71)  Lásd például az Atlas-ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1996. L 239., 23. o.) és a Phoenix/GlobalOne ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1996. L 239 57. o.).

71

Atlas

Phoenix/GlobalOne

(72)  Lásd például az Uniform Eurocheques ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1985. L 35., 43. o.).

72

Uniform Eurocheques

(73)  Lásd például a Cégétel + 4 ügyben hozott bizottsági határozatot (HL 1999. L 88., 26. o.).

73

Cégétel + 4

(74)  Az előző kérdés tekintetében, amely a 81. cikk (1) bekezdésének összefüggésében bírhat jelentőséggel, lásd a fenti 18. bekezdést.

74

(75)  A méretgazdaságosság egy adott ponton rendszerint kimerül. E pont után az átlagköltségek rögzülnek, esetleg nőnek, például kapacitási korlátok és szűk keresztmetszetek miatt.

75

(76)  E tekintetben lásd a 57. lábjegyzetben említett Compagnie Générale Maritime ítélet 392–395. pontját.

76

Compagnie Générale Maritime

(77)  További részletekért lásd az 5. lábjegyzetben említett, vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás 116. bekezdését.

77

(78)  Lásd a T-374/94. sz. és más, European Night Services egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1998., II-3141. o.) 230. pontját.

78

European Night Services

(79)  Lásd a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 2790/1999/EK bizottsági rendeletet (HL 1999. L 336., 21. o.).

79

(80)  E tekintetben lásd a 21. lábjegyzetben említett Consten és Grundig ítéletet, ahol a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 81. cikk (3) bekezdésének első feltétele szerinti javításnak olyan jellegű érzékelhető objektív előnyöket kell felmutatnia, amelyek kárpótolnak a verseny terén okozott hátrányokért.

80

Consten és Grundig

(81)  Fel kell idézni, hogy a fogyasztókat ért pozitív és negatív hatásokat elvben minden egyes érintett piacon mérlegelik (v.ö. a fenti 43. bekezdéssel).

81

(82)  E tekintetben lásd a 54. lábjegyzetben említett Métro (I) ítélet 48. pontját.

82

Métro (I)

(83)  Lásd az 56. lábjegyzetben említett Shaw-ítélet 163. pontját.

83

Shaw

(84)  A következő szakaszokban az egyszerűség kedvéért a versenysérelem kifejezés magasabb árakat jelent; egyébként jelenthetne rosszabb minőséget, szűkebb választékot, vagy alacsonyabb szintű innovációt, mint ami egyébként megtörténhetett volna.

84

(85)  A tökéletes versenypiacokon az egyedi vállalkozások árelfogadók. Terméküket a piaci áron értékesítik, amelyet az összesített kereslet és kínálat viszonya határoz meg. Az egyedi vállalkozás kibocsátása olyan csekély, hogy változtatása nem befolyásolja a piaci árat.

85

(86)  A vállalkozások hallgatólagosan összejátszanak, ha egy oligopolisztikus piacon képesek tevékenységük összehangolására anélkül, hogy kifejezett kartellmegállapodást kötnének.

86

(87)  A kifejezés olyan vállalkozásokat jelöl, amelyek olyan más piaci vállalkozások árképzési magatartását korlátozzák, amelyek lehet, hogy hajlandóak lettek volna a hallgatólagos összejátszásra.

87

(88)  A korlátozó megállapodásban akár még azt is lehetővé teheti a szóban forgó vállalkozások számára, hogy magasabb árat legyenek képesek felszámítani az alacsony keresleti rugalmasságú fogyasztóknak.

88

(89)  Lásd a T-191/98., T-212/98. és T-214/98. sz. Atlantic Container Line (TACA) egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-) 939. pontját és a T-395/94. sz. Atlantic Container Line ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-875. o.) 330. pontját.

89

Atlantic Container Line (TACA)

Atlantic Container Line

(90)  Lásd a C-395/96. P és a C-396/96 sz. Compagnie maritime belge egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2000., I-1365. o.) 130. pontját. Hasonlóképpen, a 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazása nem akadályozza a Szerződésnek az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgásáról szóló szabályainak alkalmazását. Bizonyos körülmények között ezek a rendelkezések alkalmazandók a 81. cikk (1) bekezdése szerinti megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, ehhez lásd a C-309/99 sz. Wouters-ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-1577. o.) 120. pontját.

90

Compagnie maritime belge

Wouters

(91)  E tekintetben lásd a T-51/89 sz Tetra Pak (I), ügyet (EBHT 1990., II-309. o.) és a T-191/98, T-212/98 és T-214/98 sz, Atlantic Container Line (TACA) egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-) 1456. pontját.

91

Tetra Pak (I),

Atlantic Container Line (TACA)

(92)  Így kell értelmezni az 5. lábjegyzetben említett, vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás 135. bekezdését és a horizontális együttműködési megállapodásokról szóló iránymutatás 36., 71., 105., 134., és 155. bekezdését, amikor azok azt mondják ki, hogy az erőfölényben lévő vállalkozások által kötött megállapodások alapvetően nem mentesíthetők.

92

(93)  A teljes feladatkört ellátó közös vállalatokat – egy önálló gazdasági egység összes feladatát tartósan ellátó közös vállalatokat – a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet (HL 1990. L 257., 13. o.) szabályozza.

93

(94)  Lásd az 54. lábjegyzetben említett Metro (I) ítélet 21. pontját.

94

Metro (I)

(95)  Lásd a fenti 97. bekezdést.

95

(96)  E tekintetben lásd a T-228/97. sz. Irish Sugar ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., II-2969. o.) 101. pontját.

96

Irish Sugar

---