# Eiropas Savienības L 103/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 103 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 23. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 103

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 23. aprīlis

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/596 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads) | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/597 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei (
  1
  ) | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/598 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai | 8 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/596 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads)

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/597 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei (
  1
  )

1

4

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/598 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 23.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/596

(2018. gada 18. aprīlis),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (3) izveidoja programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads), lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (3) izveidoja programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads), lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares.

| (2) | Eiropas Savienības Jauniešu orķestris (ESJO) ir īpašs ar to, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš paplašina kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas izraudzīti saskaņā ar prasīgiem kvalitātes kritērijiem, izmantojot stingru ikgadēju noklausīšanās procedūru visās dalībvalstīs. Tas ir vienīgais orķestris Savienībā, kurš piesaista mūziķus no visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības Jauniešu orķestris (ESJO) ir īpašs ar to, ka tas ir Eiropas orķestris, kurš paplašina kultūras robežas un kura sastāvā ir jauni mūziķi, kas izraudzīti saskaņā ar prasīgiem kvalitātes kritērijiem, izmantojot stingru ikgadēju noklausīšanās procedūru visās dalībvalstīs. Tas ir vienīgais orķestris Savienībā, kurš piesaista mūziķus no visām dalībvalstīm.

| (3) | Kopš tā izveides ESJO ir devis pienesumu starpkultūru dialogam, kā arī savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanai. ESJO ir darbojies kā Savienības kultūras vēstnieks, popularizējot Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un jaunradošus talantus. Tas ir arī veicinājis zināšanas par Eiropas mūzikas mantojumu, Eiropas darbu apriti un jauno Eiropas talantu mobilitāti aiz valsts un Eiropas robežām. |
| --- | --- |

(3)

Kopš tā izveides ESJO ir devis pienesumu starpkultūru dialogam, kā arī savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanai. ESJO ir darbojies kā Savienības kultūras vēstnieks, popularizējot Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un jaunradošus talantus. Tas ir arī veicinājis zināšanas par Eiropas mūzikas mantojumu, Eiropas darbu apriti un jauno Eiropas talantu mobilitāti aiz valsts un Eiropas robežām.

| (4) | ESJO regulāri apmāca jaunos mūziķus, īstenojot rezidentūras programmu, un piedāvā iespējas uzstāties, tādējādi stiprinot jauno mūziķu starptautisko karjeru un pilnveidojot viņu prasmes atzītu diriģentu vadībā. |
| --- | --- |

(4)

ESJO regulāri apmāca jaunos mūziķus, īstenojot rezidentūras programmu, un piedāvā iespējas uzstāties, tādējādi stiprinot jauno mūziķu starptautisko karjeru un pilnveidojot viņu prasmes atzītu diriģentu vadībā.

| (5) | ESJO pastāvīgi būtu jādažādo ieņēmumi, aktīvi meklējot finansiālu atbalstu no avotiem, kas nav Savienības finansējums, lai nodrošinātu ilgtspēju un samazinātu atkarību no Savienības finansējuma. Līdz ar to ESJO būtu jānodrošina tās vadības izmaksefektivitāte. |
| --- | --- |

(5)

ESJO pastāvīgi būtu jādažādo ieņēmumi, aktīvi meklējot finansiālu atbalstu no avotiem, kas nav Savienības finansējums, lai nodrošinātu ilgtspēju un samazinātu atkarību no Savienības finansējuma. Līdz ar to ESJO būtu jānodrošina tās vadības izmaksefektivitāte.

| (6) | ESJO būtu jākļūst pamanāmākam, tostarp gan tradicionālajos, gan digitālajos plašsaziņas līdzekļos, un biežāk jāuzstājas Eiropas pasākumos un lielākā skaitā dalībvalstu. |
| --- | --- |

(6)

ESJO būtu jākļūst pamanāmākam, tostarp gan tradicionālajos, gan digitālajos plašsaziņas līdzekļos, un biežāk jāuzstājas Eiropas pasākumos un lielākā skaitā dalībvalstu.

| (7) | ESJO sadarbībā ar tā valstu partnerības organizācijām būtu jāpopularizē ikgadējie noklausīšanās pasākumi, lai mūziķu pārstāvība no visām dalībvalstīm orķestrī būtu līdzsvarotāka. |
| --- | --- |

(7)

ESJO sadarbībā ar tā valstu partnerības organizācijām būtu jāpopularizē ikgadējie noklausīšanās pasākumi, lai mūziķu pārstāvība no visām dalībvalstīm orķestrī būtu līdzsvarotāka.

| (8) | ESJO darbībai būtu jāatbilst programmas “Radošā Eiropa” mērķiem, jo īpaši mērķim veicināt klausītāju izglītošanu, kā arī apakšprogrammas “Kultūra” prioritātēm. Līdz ar to ESJO aktīvi būtu jāiesaistās klausītāju izglītošanā, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem. |
| --- | --- |

(8)

ESJO darbībai būtu jāatbilst programmas “Radošā Eiropa” mērķiem, jo īpaši mērķim veicināt klausītāju izglītošanu, kā arī apakšprogrammas “Kultūra” prioritātēm. Līdz ar to ESJO aktīvi būtu jāiesaistās klausītāju izglītošanā, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem.

| (9) | ESJO tika izveidots, atsaucoties uz aicinājumu, kas tika pausts Eiropas Parlamenta 1976. gada 8. marta rezolūcijā (4), un tādējādi tas ir īpašs salīdzinājumā ar citiem orķestriem Eiropā. |
| --- | --- |

(9)

ESJO tika izveidots, atsaucoties uz aicinājumu, kas tika pausts Eiropas Parlamenta 1976. gada 8. marta rezolūcijā (4), un tādējādi tas ir īpašs salīdzinājumā ar citiem orķestriem Eiropā.

| (10) | ESJO devumu ir atzinušas gan dalībvalstis, gan Savienības iestādes, tostarp Komisijas un Eiropas Parlamenta secīgie priekšsēdētāji. |
| --- | --- |

(10)

ESJO devumu ir atzinušas gan dalībvalstis, gan Savienības iestādes, tostarp Komisijas un Eiropas Parlamenta secīgie priekšsēdētāji.

| (11) | Ņemot vērā tā īpašo statusu, stratēģiskos mērķus un darbības, kas pārsniedz vienas vai vairāku dalībvalstu atsevišķās intereses un ieguvumus un kam uzskatāmi piemīt Eiropas pievienotā vērtība, ESJO ir uzskatāms par pamatdokumentā noteiktu struktūru Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (5) 190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē, kas ļauj tam piešķirt dotācijas, neizsakot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā tā īpašo statusu, stratēģiskos mērķus un darbības, kas pārsniedz vienas vai vairāku dalībvalstu atsevišķās intereses un ieguvumus un kam uzskatāmi piemīt Eiropas pievienotā vērtība, ESJO ir uzskatāms par pamatdokumentā noteiktu struktūru Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 (5) 190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē, kas ļauj tam piešķirt dotācijas, neizsakot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

| (12) | Izņēmuma kārtā finansējums ESJO būtu jāpiešķir laikposmam līdz programmas “Radošā Eiropa” beigām, proti, 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(12)

Izņēmuma kārtā finansējums ESJO būtu jāpiešķir laikposmam līdz programmas “Radošā Eiropa” beigām, proti, 2020. gada 31. decembrim.

| (13) | Tāpēc ESJO izņēmuma kārtā būtu jāiekļauj pasākumos, kuri saņem atbalstu gan no apakšprogrammas “Kultūra”, gan no programmas “Radošā Eiropa” starpnozaru sadaļas. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc ESJO izņēmuma kārtā būtu jāiekļauj pasākumos, kuri saņem atbalstu gan no apakšprogrammas “Kultūra”, gan no programmas “Radošā Eiropa” starpnozaru sadaļas.

| (14) | Lai nodrošinātu vienmērīgu ESJO darbību, tam atbalsts būtu jāsaņem pēc iespējas drīz, jo īpaši to 2018. gada izmaksu segšanai, kas radušās pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu vienmērīgu ESJO darbību, tam atbalsts būtu jāsaņem pēc iespējas drīz, jo īpaši to 2018. gada izmaksu segšanai, kas radušās pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tādēļ šī regula būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2018. gada 1. janvāra.

| (15) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1295/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1295/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr 1295/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 13. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:






  “f) | ar Eiropas Savienības Jauniešu orķestra darbībām saistīto izmaksu segšanai, lai veicinātu mūziķu mobilitāti, Eiropas darbu pārrobežu apriti un jauno mūziķu starptautisko karjeru.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 13. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

“f)

| 2) | regulas 15. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:






  “g) | Eiropas Savienības Jauniešu orķestri, lai segtu izmaksas, kuras nesedz saskaņā ar 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu.” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 15. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

“g)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  2017. gada 18. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta 1976. gada 8. marta Rezolūcija par rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza Kellett-Bowman, par Eiropas Kopienas jauniešu orķestra izveidošanu (OV C 79, 5.4.1976., 8. lpp.).

4

Kellett-Bowman

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

5

---

DIREKTĪVAS

| 23.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/4

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2018/597

(2018. gada 18. aprīlis),

ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 92/66/EEK (3) nosaka Savienības kontroles pasākumus, kas veicami, ja mājputnu, pasta baložu un citu nebrīvē turētu putnu vidū uzliesmo Ņūkāslas slimība. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 92/66/EEK (3) nosaka Savienības kontroles pasākumus, kas veicami, ja mājputnu, pasta baložu un citu nebrīvē turētu putnu vidū uzliesmo Ņūkāslas slimība.

| (2) | Direktīvas 92/66/EEK 15. pantā teikts, ka Eiropas Savienības references laboratorija Ņūkāslas slimībai ir norādīta minētās direktīvas V pielikumā. Minētās direktīvas V pielikumā tā ir attiecīgi norādīta, un ir uzskaitītas tās funkcijas un uzdevumi. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 92/66/EEK 15. pantā teikts, ka Eiropas Savienības references laboratorija Ņūkāslas slimībai ir norādīta minētās direktīvas V pielikumā. Minētās direktīvas V pielikumā tā ir attiecīgi norādīta, un ir uzskaitītas tās funkcijas un uzdevumi.

| (3) | Direktīvas 92/66/EEK 19. pantā ir noteikti kontroles pasākumi, kas dalībvalstīm jāveic, ja ir aizdomas par pasta baložu vai nebrīvē turētu putnu inficēšanos ar Ņūkāslas slimību. Minētais pants nosaka, ka, ciktāl tas vajadzīgs minēto kontroles pasākumu pienācīgai veikšanai, dalībvalstis, izmantojot minētās direktīvas VI pielikumā sniegto veidlapu, sniedz Komisijai informāciju par situāciju attiecībā uz šo slimību un par veiktajiem kontroles pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 92/66/EEK 19. pantā ir noteikti kontroles pasākumi, kas dalībvalstīm jāveic, ja ir aizdomas par pasta baložu vai nebrīvē turētu putnu inficēšanos ar Ņūkāslas slimību. Minētais pants nosaka, ka, ciktāl tas vajadzīgs minēto kontroles pasākumu pienācīgai veikšanai, dalībvalstis, izmantojot minētās direktīvas VI pielikumā sniegto veidlapu, sniedz Komisijai informāciju par situāciju attiecībā uz šo slimību un par veiktajiem kontroles pasākumiem.

| (4) | Direktīvas 92/66/EEK 21. pants paredz, ka katra dalībvalsts izstrādā ārkārtas pasākumu plānu, kurā noteikti valsts līmeņa pasākumi, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā. Tajā teikts, ka kritēriji minētā plāna izstrādei ir noteikti minētās direktīvas VII pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 92/66/EEK 21. pants paredz, ka katra dalībvalsts izstrādā ārkārtas pasākumu plānu, kurā noteikti valsts līmeņa pasākumi, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā. Tajā teikts, ka kritēriji minētā plāna izstrādei ir noteikti minētās direktīvas VII pielikumā.

| (5) | Direktīvas 92/66/EEK 24. pantā ir noteikts, ka, ja un kad tas vajadzīgs, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un pēc Komisijas priekšlikuma groza tās pielikumus, lai jo īpaši ņemtu vērā sasniegumus pētniecības un diagnostikas metožu jomā. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 92/66/EEK 24. pantā ir noteikts, ka, ja un kad tas vajadzīgs, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un pēc Komisijas priekšlikuma groza tās pielikumus, lai jo īpaši ņemtu vērā sasniegumus pētniecības un diagnostikas metožu jomā.

| (6) | Direktīvas 92/66/EEK V, VI un VII pielikumā attiecīgi ir norādīti: i) Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai nosaukums un adrese, kā arī tās funkcijas un uzdevumi; ii) veidlapa, kas dalībvalstīm jāizmanto ziņošanai par situāciju attiecībā uz šo slimību un par piemērotajiem kontroles pasākumiem; un iii) minimālie kritēriji, pēc kuriem dalībvalstīm jāizstrādā ārkārtas pasākumu plāni, kuros nosaka valsts līmeņa pasākumus, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 92/66/EEK V, VI un VII pielikumā attiecīgi ir norādīti: i) Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai nosaukums un adrese, kā arī tās funkcijas un uzdevumi; ii) veidlapa, kas dalībvalstīm jāizmanto ziņošanai par situāciju attiecībā uz šo slimību un par piemērotajiem kontroles pasākumiem; un iii) minimālie kritēriji, pēc kuriem dalībvalstīm jāizstrādā ārkārtas pasākumu plāni, kuros nosaka valsts līmeņa pasākumus, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā.

| (7) | Lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras attiecībā uz Ņūkāslas slimības kontroli, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (4) 93. pantā paredzētos jaunos noteikumus par Eiropas Savienības references laboratorijām, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantā noteikto jauno īstenošanas aktu sistēmu, un lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 92/66/EEK īstenošanai, būtu jāsvītro Direktīvas 92/66/EEK V, VI un VII pielikums un īstenošanas pilnvaras jomās, kuras aptver minētie pielikumi, būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(7)

Lai vienkāršotu un racionalizētu procedūras attiecībā uz Ņūkāslas slimības kontroli, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (4) 93. pantā paredzētos jaunos noteikumus par Eiropas Savienības references laboratorijām, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantā noteikto jauno īstenošanas aktu sistēmu, un lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Direktīvas 92/66/EEK īstenošanai, būtu jāsvītro Direktīvas 92/66/EEK V, VI un VII pielikums un īstenošanas pilnvaras jomās, kuras aptver minētie pielikumi, būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (5).

| (8) | Skaidrības labad Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai funkcijas un uzdevumi būtu jānorāda Direktīvas 92/66/EEK 15. pantā, un ārkārtas pasākumu plānu izstrādes kritēriji būtu jānorāda minētās direktīvas 21. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Skaidrības labad Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai funkcijas un uzdevumi būtu jānorāda Direktīvas 92/66/EEK 15. pantā, un ārkārtas pasākumu plānu izstrādes kritēriji būtu jānorāda minētās direktīvas 21. pantā.

| (9) | Saskaņotības un efektivitātes labad dalībvalstīm būtu jānodrošina šīs direktīvas noteikumu laicīga transponēšana. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņotības un efektivitātes labad dalībvalstīm būtu jānodrošina šīs direktīvas noteikumu laicīga transponēšana.

| (10) | Tāpēc Direktīva 92/66/EEK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Direktīva 92/66/EEK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 92/66/EEK

Direktīvu 92/66/EEK groza šādi:

| 1) | direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu:

  “15. pants

  1.   Komisija ar īstenošanas aktiem nozīmē Eiropas Savienības references laboratoriju Ņūkāslas slimībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.


  2.   Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai funkcijas un uzdevumi ir:






  a) | konsultējoties ar Komisiju, koordinēt dalībvalstīs lietotās Ņūkāslas slimības diagnostikas metodes, proti:






  i) | klasificēt, uzglabāt un piegādāt Ņūkāslas slimības vīrusa celmus seroloģiskajām pārbaudēm un imūnserumu pagatavošanai; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem nozīmē Eiropas Savienības references laboratoriju Ņūkāslas slimībai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.

2.   Eiropas Savienības references laboratorijas Ņūkāslas slimībai funkcijas un uzdevumi ir:

a)

konsultējoties ar Komisiju, koordinēt dalībvalstīs lietotās Ņūkāslas slimības diagnostikas metodes, proti:

i)

klasificēt, uzglabāt un piegādāt Ņūkāslas slimības vīrusa celmus seroloģiskajām pārbaudēm un imūnserumu pagatavošanai;

| ii) | piegādāt standartserumus un citus references reaģentus valstu references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs izmantotos testus un reaģentus; |
| --- | --- |

ii)

piegādāt standartserumus un citus references reaģentus valstu references laboratorijām, lai standartizētu dalībvalstīs izmantotos testus un reaģentus;

| iii) | veidot un glabāt Ņūkāslas slimības vīrusa celmu un izolātu fondu; |
| --- | --- |

iii)

veidot un glabāt Ņūkāslas slimības vīrusa celmu un izolātu fondu;

| iv) | organizēt periodiskas diagnostikas metožu salīdzinošās pārbaudes Savienības līmenī; |
| --- | --- |

iv)

organizēt periodiskas diagnostikas metožu salīdzinošās pārbaudes Savienības līmenī;

| v) | vākt un apkopot datus un informāciju par Savienībā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto testu rezultātiem; |
| --- | --- |

v)

vākt un apkopot datus un informāciju par Savienībā izmantotajām diagnostikas metodēm un veikto testu rezultātiem;

| vi) | klasificēt Ņūkāslas slimības vīrusa izolātus ar vismodernākajām pieejamajām metodēm, lai veicinātu labāku izpratni par Ņūkāslas slimības epidemioloģiju; |
| --- | --- |

vi)

klasificēt Ņūkāslas slimības vīrusa izolātus ar vismodernākajām pieejamajām metodēm, lai veicinātu labāku izpratni par Ņūkāslas slimības epidemioloģiju;

| vii) | sekot līdzi Ņūkāslas slimības uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses sasniegumiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

vii)

sekot līdzi Ņūkāslas slimības uzraudzības, epidemioloģijas un profilakses sasniegumiem visā pasaulē;

| viii) | uzkrāt speciālās zināšanas Ņūkāslas slimības vīrusa un citu radniecīgu vīrusu diagnostikā, lai būtu iespējama ātra diferenciāldiagnoze; |
| --- | --- |

viii)

uzkrāt speciālās zināšanas Ņūkāslas slimības vīrusa un citu radniecīgu vīrusu diagnostikā, lai būtu iespējama ātra diferenciāldiagnoze;

| ix) | gūt pilnīgas zināšanas par Ņūkāslas slimības izskaušanai un kontrolei izmantoto veterinārimunoloģijas produktu ražošanu un pielietojumu; |
| --- | --- |

ix)

gūt pilnīgas zināšanas par Ņūkāslas slimības izskaušanai un kontrolei izmantoto veterinārimunoloģijas produktu ražošanu un pielietojumu;

| b) | aktīvi palīdzēt diagnosticēt Ņūkāslas slimības uzliesmojumus dalībvalstīs, saņemot vīrusa izolātus diagnozes apstiprināšanai, klasifikācijai un epidemioloģiskiem pētījumiem; |
| --- | --- |

b)

aktīvi palīdzēt diagnosticēt Ņūkāslas slimības uzliesmojumus dalībvalstīs, saņemot vīrusa izolātus diagnozes apstiprināšanai, klasifikācijai un epidemioloģiskiem pētījumiem;

| c) | sekmēt laboratoriskās diagnostikas ekspertu apmācību un pārkvalifikāciju, lai šīs metodes saskaņotu visā Savienībā.”; |
| --- | --- |

c)

sekmēt laboratoriskās diagnostikas ekspertu apmācību un pārkvalifikāciju, lai šīs metodes saskaņotu visā Savienībā.”;

| 2) | direktīvas 19. pantu groza šādi:






  a) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ciktāl tas vajadzīgs pienācīgai šājā pantā paredzēto pasākumu izpildei, dalībvalstis Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā iesniedz Komisijai informāciju par situāciju attiecībā uz minēto slimību un par piemērotajiem kontroles pasākumiem.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 19. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ciktāl tas vajadzīgs pienācīgai šājā pantā paredzēto pasākumu izpildei, dalībvalstis Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā iesniedz Komisijai informāciju par situāciju attiecībā uz minēto slimību un par piemērotajiem kontroles pasākumiem.”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “6.   Komisija ar īstenošanas aktiem var izdot noteikumus par šā panta 5. punktā noteikto informāciju, kura dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“6.   Komisija ar īstenošanas aktiem var izdot noteikumus par šā panta 5. punktā noteikto informāciju, kura dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.”;

| 3) | direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu:

  “21. pants

  1.   Katra dalībvalsts izstrādā ārkārtas pasākumu plānu, nosakot valsts līmeņa pasākumus, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā. Ārkārtas pasākumu plānu pēc vajadzības atjaunina, lai ņemtu vērā situācijas attīstību.
  Ar ārkārtas pasākumu plānu nodrošina piekļuvi telpām, iekārtām, personālam un visiem citiem attiecīgajiem materiāliem, kas vajadzīgi Ņūkāslas slimības uzliesmojuma ātrai un efektīvai izskaušanai. Plānā dod precīzas norādes attiecībā uz vakcinācijas prasībām, kuras katra dalībvalsts uzskata par nepieciešamām ārkārtas vakcinācijas īstenošanai.


  2.   Ārkārtas pasākumu plānus un visus to atjauninājumus iesniedz Komisijai.


  3.   Komisija ārkārtas pasākumu plānus izskata, lai noteiktu, vai tie ļauj sasniegt vēlamo rezultātu, un iesaka attiecīgajai dalībvalstij izdarīt vajadzīgos grozījumus, jo īpaši lai nodrošinātu plānu saderību ar pārējo dalībvalstu plāniem.
  Komisija ārkārtas pasākumu plānus un visus to atjauninājumus apstiprina saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.


  4.   Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kritērijus, pēc kuriem dalībvalstīm jāizstrādā ārkārtas pasākumu plāni. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

1.   Katra dalībvalsts izstrādā ārkārtas pasākumu plānu, nosakot valsts līmeņa pasākumus, kas jāīsteno Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā. Ārkārtas pasākumu plānu pēc vajadzības atjaunina, lai ņemtu vērā situācijas attīstību.

Ar ārkārtas pasākumu plānu nodrošina piekļuvi telpām, iekārtām, personālam un visiem citiem attiecīgajiem materiāliem, kas vajadzīgi Ņūkāslas slimības uzliesmojuma ātrai un efektīvai izskaušanai. Plānā dod precīzas norādes attiecībā uz vakcinācijas prasībām, kuras katra dalībvalsts uzskata par nepieciešamām ārkārtas vakcinācijas īstenošanai.

2.   Ārkārtas pasākumu plānus un visus to atjauninājumus iesniedz Komisijai.

3.   Komisija ārkārtas pasākumu plānus izskata, lai noteiktu, vai tie ļauj sasniegt vēlamo rezultātu, un iesaka attiecīgajai dalībvalstij izdarīt vajadzīgos grozījumus, jo īpaši lai nodrošinātu plānu saderību ar pārējo dalībvalstu plāniem.

Komisija ārkārtas pasākumu plānus un visus to atjauninājumus apstiprina saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt kritērijus, pēc kuriem dalībvalstīm jāizstrādā ārkārtas pasākumu plāni. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. pantā.”;

| 4) | direktīvas 25. pantu aizstāj ar šādu:

  “25. pants

  1.   Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (*1) 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*2) nozīmē.


  2.   Ja izdara atsauci uz šo pantu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

4)

direktīvas 25. pantu aizstāj ar šādu:

“25. pants

1.   Komisijai palīdz Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (*1) 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (*2) nozīmē.

2.   Ja izdara atsauci uz šo pantu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

| 5) | direktīvas V, VI un VII pielikumu svītro. |
| --- | --- |

5)

direktīvas V, VI un VII pielikumu svītro.

2. pants

Transponēšana

Dalībvalstis līdz 2018. gada 30. jūnijam pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Tās minētos noteikumus piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Pārejas noteikumi

Direktīvas 92/66/EEK V pielikumā minētā Eiropas Savienības references laboratorija Ņūkāslas slimībai, kas nozīmēta pirms šīs direktīvas izdarītajiem grozījumiem, turpina darboties, līdz ir pienācīgi nozīmēta Eiropas Savienības references laboratorija saskaņā ar Direktīvas 92/66/EEK 15. pantu, kas grozīts ar šo direktīvu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  2018. gada 14. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Direktīva 92/66/EEK (1992. gada 14. jūlijs), ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei (OV L 260, 5.9.1992., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

5

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;

*2

---

LĒMUMI

| 23.4.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/8

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/598

(2018. gada 18. aprīlis),

ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības (“Savienība”) un Gruzijas attiecības turpina attīstīties Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu partnerības ietvaros. Gruzija pievienojās ES Austrumu partnerībai 2009. gadā, un pēc tam sekoja sarunas par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu. Minētais nolīgums (2) (“Asociācijas nolīgums”), kas paredz pakāpeniski izveidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika parakstīts 2014. gada jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības (“Savienība”) un Gruzijas attiecības turpina attīstīties Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu partnerības ietvaros. Gruzija pievienojās ES Austrumu partnerībai 2009. gadā, un pēc tam sekoja sarunas par ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu. Minētais nolīgums (2) (“Asociācijas nolīgums”), kas paredz pakāpeniski izveidot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika parakstīts 2014. gada jūnijā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Gruzijai joprojām ir problēmas vājas ārējās vides dēļ, kura, samazinoties eksporta un naudas pārvedumu apjomam, veicinājusi to, ka IKP pieaugums 2016. gadā ir bijis relatīvi zems. Lai arī 2017. gadā tiek prognozēta reģionālās un globālās izaugsmes palielināšanās, to joprojām ietekmēs lejupvērsti riski. |
| --- | --- |

(2)

Gruzijai joprojām ir problēmas vājas ārējās vides dēļ, kura, samazinoties eksporta un naudas pārvedumu apjomam, veicinājusi to, ka IKP pieaugums 2016. gadā ir bijis relatīvi zems. Lai arī 2017. gadā tiek prognozēta reģionālās un globālās izaugsmes palielināšanās, to joprojām ietekmēs lejupvērsti riski.

| (3) | Gruzijas fiskālais deficīts joprojām ir ievērojams, un valsts parāda attiecība pret IKP pieaug. Ņemot vērā ļoti lielo tekošā konta deficītu un lielo ārējo parādu, arī Gruzijas maksājumu bilances stāvoklis joprojām ir nestabils. Gruzijas ārvalstu valūtas rezerves ir bijušas stabilas absolūtā izteiksmē, tomēr, pieaugot vajadzībai pēc rezervēm, tās ir samazinājušās zem līmeņa, ko Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) uzskata par pietiekamu. Gruzija arī turpina pielāgoties ar Savienību noslēgtā DCFTA nolīguma prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Gruzijas fiskālais deficīts joprojām ir ievērojams, un valsts parāda attiecība pret IKP pieaug. Ņemot vērā ļoti lielo tekošā konta deficītu un lielo ārējo parādu, arī Gruzijas maksājumu bilances stāvoklis joprojām ir nestabils. Gruzijas ārvalstu valūtas rezerves ir bijušas stabilas absolūtā izteiksmē, tomēr, pieaugot vajadzībai pēc rezervēm, tās ir samazinājušās zem līmeņa, ko Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) uzskata par pietiekamu. Gruzija arī turpina pielāgoties ar Savienību noslēgtā DCFTA nolīguma prasībām.

| (4) | Šajā kontekstā Gruzijas iestādes un SVF 2017. gada aprīlī vienojās par trīs gadu ilgu Paplašinātās finansēšanas mehānisma (EFF) režīma piemērošanu USD 285,3 miljonu apmērā laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam. SVF valde šo režīmu apstiprināja 2017. gada 12. aprīlī. EFF režīma mērķis ir atbalstīt ekonomikas reformu programmu, kas palīdzēs Gruzijai mazināt tās ekonomisko nestabilitāti un veicinās lielāku un iekļaujošāku ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

(4)

Šajā kontekstā Gruzijas iestādes un SVF 2017. gada aprīlī vienojās par trīs gadu ilgu Paplašinātās finansēšanas mehānisma (EFF) režīma piemērošanu USD 285,3 miljonu apmērā laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam. SVF valde šo režīmu apstiprināja 2017. gada 12. aprīlī. EFF režīma mērķis ir atbalstīt ekonomikas reformu programmu, kas palīdzēs Gruzijai mazināt tās ekonomisko nestabilitāti un veicinās lielāku un iekļaujošāku ekonomikas izaugsmi.

| (5) | Ņemot vērā Gruzijas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, Gruzijas iestādes 2017. gada jūnijā lūdza Savienību piešķirt papildu makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Gruzijas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, Gruzijas iestādes 2017. gada jūnijā lūdza Savienību piešķirt papildu makrofinansiālo palīdzību.

| (6) | Kopš militārā konflikta ar Krieviju 2008. gada augustā Gruzija ir guvusi labumu no divām makrofinansiālās palīdzības darbībām, kuras Savienība apņēmās realizēt starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē Briselē 2008. gada oktobrī. Pirmo no minētajām darbībām EUR 46 miljonu apmērā pilnībā dotāciju veidā īstenoja laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam. Otro, kas arī bija EUR 46 miljonu apmērā vienai pusei dotāciju un otra pusei aizdevumu veidā, īstenoja laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam. Turklāt Savienība saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu ir darījusi pieejamus Gruzijai EUR 610–746 miljonus laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, ieskaitot budžeta atbalstu un tehnisko palīdzību. Gruzija gūst labumu arī no Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma, saskaņā ar kuru projektiem Gruzijā laikposmā no 2008. līdz 2017. gadam tika piešķirti aptuveni EUR 86 miljoni. |
| --- | --- |

(6)

Kopš militārā konflikta ar Krieviju 2008. gada augustā Gruzija ir guvusi labumu no divām makrofinansiālās palīdzības darbībām, kuras Savienība apņēmās realizēt starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē Briselē 2008. gada oktobrī. Pirmo no minētajām darbībām EUR 46 miljonu apmērā pilnībā dotāciju veidā īstenoja laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam. Otro, kas arī bija EUR 46 miljonu apmērā vienai pusei dotāciju un otra pusei aizdevumu veidā, īstenoja laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam. Turklāt Savienība saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu ir darījusi pieejamus Gruzijai EUR 610–746 miljonus laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, ieskaitot budžeta atbalstu un tehnisko palīdzību. Gruzija gūst labumu arī no Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma, saskaņā ar kuru projektiem Gruzijā laikposmā no 2008. līdz 2017. gadam tika piešķirti aptuveni EUR 86 miljoni.

| (7) | Tā kā Gruzija ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Gruzija ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.

| (8) | Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos nolūkā sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam tūlītēji vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā. |
| --- | --- |

(8)

Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos nolūkā sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam tūlītēji vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.

| (9) | Ņemot vērā to, ka Gruzijas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kuru paredzēts sniegt Gruzijai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Gruzijas lūgumu atbalstīt tās ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Gruzijas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka Gruzijas maksājumu bilancē saglabājas būtisks ārējā finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, pašreizējos ārkārtas apstākļos Savienības makrofinansiālā palīdzība, kuru paredzēts sniegt Gruzijai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Gruzijas lūgumu atbalstīt tās ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Gruzijas ekonomikas stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.

| (10) | Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Gruzijā, tādējādi veicinot tās ekonomisko un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

(10)

Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Gruzijā, tādējādi veicinot tās ekonomisko un sociālo attīstību.

| (11) | Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Gruzijas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina tās programmas un resursi, ko nodrošina SVF un Pasaules Banka. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz divpusējie un daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Gruzijā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(11)

Savienības makrofinansiālās palīdzības apmēra noteikšana balstās uz Gruzijas atlikušo ārējā finansējuma vajadzību pilnīgu kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemta vērā valsts spēja finansēt sevi ar pašas resursiem, jo īpaši izmantojot tās rīcībā esošās starptautiskās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina tās programmas un resursi, ko nodrošina SVF un Pasaules Banka. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz divpusējie un daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Gruzijā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.

| (12) | Ņemot vērā Gruzijas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, tās ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, ko mēra pēc ienākumiem uz vienu iedzīvotāju un pēc nabadzības līmeņa, kā arī valsts parādsaistību līmeni, daļa šīs palīdzības būtu jāsniedz dotāciju veidā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā Gruzijas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, tās ekonomiskās un sociālās attīstības līmeni, ko mēra pēc ienākumiem uz vienu iedzīvotāju un pēc nabadzības līmeņa, kā arī valsts parādsaistību līmeni, daļa šīs palīdzības būtu jāsniedz dotāciju veidā.

| (13) | Komisijai būtu jānodrošina, lai Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilstu Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem ārējās darbības pamatprincipiem, kā arī mērķiem, kas izvirzīti, un pasākumiem, kas veikti dažādajās Savienības ārējās darbības jomās un citos attiecīgos politikas virzienos. |
| --- | --- |

(13)

Komisijai būtu jānodrošina, lai Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilstu Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem ārējās darbības pamatprincipiem, kā arī mērķiem, kas izvirzīti, un pasākumiem, kas veikti dažādajās Savienības ārējās darbības jomās un citos attiecīgos politikas virzienos.

| (14) | Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Gruziju. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. |
| --- | --- |

(14)

Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Gruziju. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.

| (15) | Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Gruzijas apņemšanās rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību un ietver demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī šīs valsts apņemšanās ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus. |
| --- | --- |

(15)

Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta Gruzijas apņemšanās rīkoties atbilstoši vērtībām, kas tai ir kopīgas ar Savienību un ietver demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī šīs valsts apņemšanās ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.

| (16) | Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Gruzijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi – tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma – un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt, sasniedzot Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētos mērķus, būtu jāuzlabojas publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitātei, pārredzamībai un pārskatatbildībai Gruzijā un būtu jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu radīšanu un fiskālo konsolidāciju. Gruzijai paredzētajā Savienības makrofinansiālajā palīdzībā būtu jāiekļauj arī pasākumi, lai atbalstītu Asociācijas nolīguma, tostarp DCFTA, īstenošanu. Lai nodrošinātu to, ka konkrēti mērķi tiek pienācīgi izvērtēti, tie ir jānosaka pārbaudāmā un izmērāmā veidā. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpilde, gan minēto mērķu sasniegšana. Ja priekšnoteikums nav izpildīts un mērķi nav sasniegti vai ja Asociācijas nolīguma mērķi un principi kopumā netiek ievēroti, Komisijai būtu uz laiku jāpārtrauc vai jāatceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksa. |
| --- | --- |

(16)

Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Gruzijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi – tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma – un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt, sasniedzot Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētos mērķus, būtu jāuzlabojas publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitātei, pārredzamībai un pārskatatbildībai Gruzijā un būtu jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darbvietu radīšanu un fiskālo konsolidāciju. Gruzijai paredzētajā Savienības makrofinansiālajā palīdzībā būtu jāiekļauj arī pasākumi, lai atbalstītu Asociācijas nolīguma, tostarp DCFTA, īstenošanu. Lai nodrošinātu to, ka konkrēti mērķi tiek pienācīgi izvērtēti, tie ir jānosaka pārbaudāmā un izmērāmā veidā. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpilde, gan minēto mērķu sasniegšana. Ja priekšnoteikums nav izpildīts un mērķi nav sasniegti vai ja Asociācijas nolīguma mērķi un principi kopumā netiek ievēroti, Komisijai būtu uz laiku jāpārtrauc vai jāatceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksa.

| (17) | Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Gruzijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Gruzijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.

| (18) | Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestādes pilnvaras. |
| --- | --- |

(18)

Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes kā budžeta lēmējiestādes pilnvaras.

| (19) | Dotāciju veidā piešķirtajām makrofinansiālās palīdzības summām un uzkrājumu summām, kas vajadzīgas makrofinansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā, būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

(19)

Dotāciju veidā piešķirtajām makrofinansiālās palīdzības summām un uzkrājumu summām, kas vajadzīgas makrofinansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā, būtu jāatbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.

| (20) | Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai abas iestādes būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tām attiecīgie dokumenti. |
| --- | --- |

(20)

Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai abas iestādes būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tām attiecīgie dokumenti.

| (21) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3).

| (22) | Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Gruzijas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz EUR 90 miljonus, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Gruzijai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, |
| --- | --- |

(22)

Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Gruzijas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz EUR 90 miljonus, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Gruzijai, saprašanās memoranda pieņemšanai, kā arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienība piešķir Gruzijai makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu EUR 45 miljoni (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu Gruzijas ekonomikas stabilizāciju un būtisku reformu programmu. No minētās maksimālās summas līdz EUR 35 miljoniem tiek piešķirti aizdevumu veidā un līdz EUR 10 miljoniem – dotāciju veidā. Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas Savienības attiecīgā gada budžets ir jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei. Palīdzība ir ieguldījums Gruzijas maksājumu bilances vajadzību segšanā, kā konstatēts SVF programmā.

2.   Lai finansētu Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevumu daļu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā vajadzīgos līdzekļus aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm un aizdot tos Gruzijai. Maksimālais vidējais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.

3.   Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panākta starp SVF un Gruziju, un atbilstīgi ekonomikas reformu pamatprincipiem un mērķiem, kas Asociācijas nolīgumā, tostarp DCFTA.

Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tostarp par tās izmaksu, un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus.

4.   Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

5.   Ja Gruzijas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, samazina palīdzības summu vai arī to aptur, vai atceļ.

2. pants

1.   Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikums ir tāds, ka Gruzijā tiek respektēti efektīvi demokrātiskie mehānismi – tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma – un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

2.   Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga 1. punktā noteiktā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (4).

3. pants

1.   Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru vienojas ar Gruzijas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām publiskajām finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”), iekļaujot tajā arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi ir saskanīgi ar 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanos, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Gruzija īsteno ar SVF atbalstu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību Gruzijā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.

3.   Sīki izstrādātus Savienības makrofinansiālās palīdzības finansiālos noteikumus izklāsta aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā, kuri Komisijai jānoslēdz ar Gruzijas iestādēm.

4.   Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Gruzijas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. To darot, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku, un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

4. pants

1.   Ievērojot 3. punktā minētos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu divos maksājumos, no kuriem katru veido gan aizdevums, gan dotāciju daļa. Katra maksājuma apmēru nosaka saprašanās memorandā.

2.   Aizdevuma veidā sniegtās Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (5).

3.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | lēmuma 2. panta 1. punktā izklāstītais priekšnoteikums; |
| --- | --- |

a)

lēmuma 2. panta 1. punktā izklāstītais priekšnoteikums;

| b) | pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta ar SVF noslēgta vienošanās par kredītu, kura nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; kā arī |
| --- | --- |

b)

pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta ar SVF noslēgta vienošanās par kredītu, kura nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; kā arī

| c) | tiek sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā. |
| --- | --- |

c)

tiek sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā.

Otro maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas.

4.   Ja 3. punkta pirmajā daļā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku aptur vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksu. Šādos gadījumos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minētās apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.

5.   Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Gruzijas Valsts bankai. Ievērojot noteikumus, kas jāparedz saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Gruzijas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.

5. pants

1.   Aizņēmuma un aizdevuma darbības saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības aizdevuma daļu veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un šo darbību dēļ Savienība netiek iesaistīta maksājuma termiņu pārcelšanā un netiek pakļauta maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.

2.   Ja apstākļi ļauj un Gruzija to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos un nosacījumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek iekļauta noteikumos un nosacījumos par aizņēmuma darbībām.

3.   Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Gruzija to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas darbības veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt minēto aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

4.   Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Gruzija.

5.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās darbības.

6. pants

1.   Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6) un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 (7).

2.   Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.

3.   Aizdevuma nolīgumā un dotāciju nolīgumā, kas minēti 3. panta 3. punktā, paredz noteikumus, ar kuriem:

| a) | nodrošina, ka Gruzija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka Gruzija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;

| b) | saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (8), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (10) nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību;

| c) | nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas; |
| --- | --- |

c)

nepārprotami pilnvaro Komisiju, tostarp Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai tā pārstāvjus, veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;

| d) | nepārprotami pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīzijas laikposmā, kad ir pieejama Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; un |
| --- | --- |

d)

nepārprotami pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīzijas laikposmā, kad ir pieejama Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, tostarp veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus; un

| e) | nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa un/vai dotācijas pilnīgu atmaksu, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Gruzija ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka Savienība ir tiesīga saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa un/vai dotācijas pilnīgu atmaksu, ja ir konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Gruzija ir iesaistījusies krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai jebkādā citā nelikumīgā darbībā, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm.

4.   Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas Komisija, veicot operatīvu novērtējumu, izvērtē, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Gruzijas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.

7. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

8. pants

1.   Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot minētās īstenošanas novērtējumu. Minētajā ziņojumā:

| a) | izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

a)

izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā gūtos panākumus;

| b) | novērtē Gruzijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

b)

novērtē Gruzijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;

| c) | norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Gruzijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības maksājumus. |
| --- | --- |

c)

norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Gruzijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības maksājumus.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.

9. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

10

OLAF

---