# Euroopa Liidu L 107/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 107 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik26. aprill 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 107

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik26. aprill 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/628, 11. november 2016, Austria rakendatud riigiabi SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN) kohta Klagenfurti lennujaamale, Ryanairile ja teistele lennujaama kasutavatele lennuettevõtetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7131 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/628, 11. november 2016, Austria rakendatud riigiabi SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN) kohta Klagenfurti lennujaamale, Ryanairile ja teistele lennujaama kasutavatele lennuettevõtetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7131 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7131 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 26.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 107/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/628,

11. november 2016,

Austria rakendatud riigiabi SA.24221(2011/C) (ex 2011/NN) kohta Klagenfurti lennujaamale, Ryanairile ja teistele lennujaama kasutavatele lennuettevõtetele

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7131 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 5. oktoobri 2007. aasta kirjaga esitas Iiri lennuettevõte Ryanair plc (edaspidi „Ryanair“) konkurent (kes soovis jääda anonüümseks) reisijate lennutranspordi Euroopa turul komisjonile kaebuse, milles ta väitis, et Ryanair on saanud Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt, Kärnten Werbung Marketing & Innovationsmanagement GmbH-lt (edaspidi „Kärnten Werbung“) ja Klagenfurti lennujaamalt (edaspidi „KLU“) tema operaatori Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft mbH (edaspidi „KFBG“) kaudu ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

5. oktoobri 2007. aasta kirjaga esitas Iiri lennuettevõte Ryanair plc (edaspidi „Ryanair“) konkurent (kes soovis jääda anonüümseks) reisijate lennutranspordi Euroopa turul komisjonile kaebuse, milles ta väitis, et Ryanair on saanud Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt, Kärnten Werbung Marketing & Innovationsmanagement GmbH-lt (edaspidi „Kärnten Werbung“) ja Klagenfurti lennujaamalt (edaspidi „KLU“) tema operaatori Kärntner Flughafen Betriebsgesellschaft mbH (edaspidi „KFBG“) kaudu ebaseaduslikku riigiabi.

| (2) | 11. oktoobri 2007. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse Austriale ning palus lisateavet. Austria ametiasutused saatsid oma vastuse 2. jaanuari 2008. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

11. oktoobri 2007. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse Austriale ning palus lisateavet. Austria ametiasutused saatsid oma vastuse 2. jaanuari 2008. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjon palus 15. novembri 2010. aasta ja 24. märtsi 2011. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2011. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon palus 15. novembri 2010. aasta ja 24. märtsi 2011. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2011. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjades.

| (4) | Komisjon palus 8. aprilli 2011. aasta kirjas Ryanairilt teavet. Ryanair esitas kõnealuse teabe 4. juuli 2011. aasta kirjaga. 15. juulil 2011 edastas komisjon Ryanairilt saadud märkused Austria ametiasutustele, kes esitasid selle kohta oma märkused 20. septembri 2011. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus 8. aprilli 2011. aasta kirjas Ryanairilt teavet. Ryanair esitas kõnealuse teabe 4. juuli 2011. aasta kirjaga. 15. juulil 2011 edastas komisjon Ryanairilt saadud märkused Austria ametiasutustele, kes esitasid selle kohta oma märkused 20. septembri 2011. aasta kirjas.

| (5) | Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 22. veebruaril 2012 algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 108 lõike 2 kohase uurimismenetluse. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused (2). |
| --- | --- |

(5)

Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 22. veebruaril 2012 algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 108 lõike 2 kohase uurimismenetluse. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (6) | Austria palus 13. märtsi 2012. aasta kirjas komisjonilt oma menetluse algatamise otsuse kohaste märkuste esitamise tähtaja pikendamist. Komisjon pikendas tähtaega 19. aprilli 2012. aasta kirjaga. Austria esitas märkused 16. mail 2012, 11. juunil 2012 ja 31. augustil 2012. |
| --- | --- |

(6)

Austria palus 13. märtsi 2012. aasta kirjas komisjonilt oma menetluse algatamise otsuse kohaste märkuste esitamise tähtaja pikendamist. Komisjon pikendas tähtaega 19. aprilli 2012. aasta kirjaga. Austria esitas märkused 16. mail 2012, 11. juunil 2012 ja 31. augustil 2012.

| (7) | 20. juuni 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 3. mai 2013. aasta ja 28. mai 2014. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale. |
| --- | --- |

(7)

20. juuni 2012. aasta, 5. oktoobri 2012. aasta, 3. mai 2013. aasta ja 28. mai 2014. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale.

| (8) | 24. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Austriale ning menetlusest huvitatud pooltele, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“), ning palus neil lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohaste uute ELi-suuniste kohaldamiseks esitada märkused kõnealuse uurimismenetluse kohta. Austria vastas 20. märtsi 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

24. veebruari 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Austriale ning menetlusest huvitatud pooltele, et 20. veebruaril 2014 võeti vastu komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohta (3) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“), ning palus neil lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohaste uute ELi-suuniste kohaldamiseks esitada märkused kõnealuse uurimismenetluse kohta. Austria vastas 20. märtsi 2014. aasta kirjaga.

3

| (9) | 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 2005. aasta ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtete riikliku stardiabi kohta (4) (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“). |
| --- | --- |

(9)

2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 2005. aasta ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtete riikliku stardiabi kohta (4) (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised“).

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (10) | Komisjon palus 28. mai 2014. aasta kirjaga Austrialt 22. jaanuaril 2002. aastal KLU ja Ryanairi vahel sõlmitud turunduslepingut käsitlevat lisateavet. Eelnevalt oli komisjon selle lepingu olemasolust teada saanud ühe huvitatud poole (Ryanair) märkustest. Austria vastas sellele palvele 11. juuni 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus 28. mai 2014. aasta kirjaga Austrialt 22. jaanuaril 2002. aastal KLU ja Ryanairi vahel sõlmitud turunduslepingut käsitlevat lisateavet. Eelnevalt oli komisjon selle lepingu olemasolust teada saanud ühe huvitatud poole (Ryanair) märkustest. Austria vastas sellele palvele 11. juuni 2014. aasta kirjaga.

| (11) | Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 23. juulil 2014 uurimismenetlust laiendada. Ametliku uurimismenetluse laiendamise otsus (5) (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(11)

Pärast Austria ametiasutustelt saadud teabe kontrollimist otsustas komisjon 23. juulil 2014 uurimismenetlust laiendada. Ametliku uurimismenetluse laiendamise otsus (5) (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) saadeti Austriale samal päeval ning avaldati hiljem Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

5

Euroopa Liidu Teatajas

| (12) | Austria esitas menetluse laiendamise otsuse objektiks oleva meetme kohta oma märkused 20. augusti 2014. aasta kirjaga. Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Need edastati Austriale, kes sai võimaluse neile vastata; Austria vastus saadi 17. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(12)

Austria esitas menetluse laiendamise otsuse objektiks oleva meetme kohta oma märkused 20. augusti 2014. aasta kirjaga. Komisjon sai märkusi huvitatud isikutelt. Need edastati Austriale, kes sai võimaluse neile vastata; Austria vastus saadi 17. detsembril 2014.

| (13) | 1. detsembri 2014. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 24. aprilli 2015. aasta ja 11. detsembri 2015. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale. |
| --- | --- |

(13)

1. detsembri 2014. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 24. aprilli 2015. aasta ja 11. detsembri 2015. aasta kirjades edastas komisjon huvitatud isikute märkused Austriale.

| (14) | Komisjon palus 15. detsembri 2014. aasta, 13. jaanuari 2015. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 19. märtsi 2015. aasta ja 25. septembri 2015. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2015. aasta, 12. veebruari 2015. aasta, 31. märtsi 2015. aasta, 14. aprilli 2015. aasta ja 11. novembri 2015. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon palus 15. detsembri 2014. aasta, 13. jaanuari 2015. aasta, 5. veebruari 2015. aasta, 19. märtsi 2015. aasta ja 25. septembri 2015. aasta kirjades Austria ametiasutustelt lisateavet. Austria ametiasutused vastasid 28. jaanuari 2015. aasta, 12. veebruari 2015. aasta, 31. märtsi 2015. aasta, 14. aprilli 2015. aasta ja 11. novembri 2015. aasta kirjades.

2.   MEETMETE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MEETMETE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

2.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (15) | Antud juhtumi puhul käsitletakse mitmeid meetmeid, mis puudutavad KLUd ja erinevaid KLUs tegutsevaid lennuettevõtteid:






  — | KLUd rahastasid vahemikus 2000–2010 selle osanikud. |
| --- | --- | --- |

(15)

Antud juhtumi puhul käsitletakse mitmeid meetmeid, mis puudutavad KLUd ja erinevaid KLUs tegutsevaid lennuettevõtteid:

—

KLUd rahastasid vahemikus 2000–2010 selle osanikud.

| — | 2005. aastal võttis KLU mitme lennuettevõtte kasuks kasutusele stimuleerimiskava. |
| --- | --- |

—

2005. aastal võttis KLU mitme lennuettevõtte kasuks kasutusele stimuleerimiskava.

| — | KLU sõlmis erinevaid lepinguid ettevõttega Ryanair, Leading Verge.com Limited (edaspidi „LV“), Airport Marketing Services (Jersey) Limited (edaspidi „AMS“), Hapag Lloyd Express, TUIfly, Air Berlin ja Austrian Airlines (edaspidi „AUA“). |
| --- | --- |

—

KLU sõlmis erinevaid lepinguid ettevõttega Ryanair, Leading Verge.com Limited (edaspidi „LV“), Airport Marketing Services (Jersey) Limited (edaspidi „AMS“), Hapag Lloyd Express, TUIfly, Air Berlin ja Austrian Airlines (edaspidi „AUA“).

2.2.   Üldised märkused Klagenfurti lennujaama kohta

Üldised märkused Klagenfurti lennujaama kohta

| (16) | KLU paikneb Kärnteni liidumaa (Austria) pealinna Klagenfurti äärelinnas. Kärnten on mägipiirkond Austria lõunaosas. |
| --- | --- |

(16)

KLU paikneb Kärnteni liidumaa (Austria) pealinna Klagenfurti äärelinnas. Kärnten on mägipiirkond Austria lõunaosas.

| (17) | KLU asutati 1915. aastal sõjaväelennuväljana. Juba varsti kasutati seda nii militaarsel kui ka tsiviilotstarbel ning selline topeltkasutus kestab tänaseni. |
| --- | --- |

(17)

KLU asutati 1915. aastal sõjaväelennuväljana. Juba varsti kasutati seda nii militaarsel kui ka tsiviilotstarbel ning selline topeltkasutus kestab tänaseni.

| (18) | Alates 1939. aastast on KLU omanik ja operaator olnud KFBG, millel oli mitu osanikku. Kuni 2003. aastani kuulusid osad Austria Vabariigile (60 %), Kärnteni liidumaale (20 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad, kusjuures liidumaa võttis endale kohustuse hoida lennujaama pidevalt militaarsel otstarbeks kasutatavana. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2008. aasta novembris kanti Kärnteni liidumaa lennujaama 80 % osa üle firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbankholding. |
| --- | --- |

(18)

Alates 1939. aastast on KLU omanik ja operaator olnud KFBG, millel oli mitu osanikku. Kuni 2003. aastani kuulusid osad Austria Vabariigile (60 %), Kärnteni liidumaale (20 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad, kusjuures liidumaa võttis endale kohustuse hoida lennujaama pidevalt militaarsel otstarbeks kasutatavana. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). 2008. aasta novembris kanti Kärnteni liidumaa lennujaama 80 % osa üle firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbankholding.

| (19) | Lennujaama põhilennurada on 2 720 meetri pikkune ning on alates 2000. aastast püsinud muutumatuna. Terminal mahutab maksimaalselt 600 000 reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt:

  Tabel 1


  KLU liikluskoormus









  Aasta | Reisijaid kokku | Lendude arv | Lennulast kg-des |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 235 503 | 8 325 | 78 931 |
| 2001 | 226 701 | 7 133 | 67 159 |
| 2002 | 259 717 | 6 894 | 29 939 |
| 2003 | 313 557 | 6 979 | 47 347 |
| 2004 | 486 274 | 8 810 | 57 881 |
| 2005 | 522 697 | 8 907 | 53 212 |
| 2006 | 409 004 | 7 718 | 41 563 |
| 2007 | 469 033 | 8 103 | 34 894 |
| 2008 | 429 889 | 7 679 | 23 935 |
| 2009 | 410 512 | 7 785 | 30 153 |
| 2010 | 425 933 | 7 482 | 13 443 |
| 2011 | 375 307 | 6 451 | 206 |
| 2012 | 279 045 | 4 576 | 0 |
| 2013 | 258 421 | 4 262 | 0 |
| 2014 | 224 846 | 3 920 | 0 |
| 2015 | 227 625 | 3 922 | 0 |

(19)

Lennujaama põhilennurada on 2 720 meetri pikkune ning on alates 2000. aastast püsinud muutumatuna. Terminal mahutab maksimaalselt 600 000 reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt:

Tabel 1

Tabel 1

KLU liikluskoormus

KLU liikluskoormus

Aasta

Reisijaid kokku

Lendude arv

Lennulast kg-des

2000

235 503

8 325

78 931

2001

226 701

7 133

67 159

2002

259 717

6 894

29 939

2003

313 557

6 979

47 347

2004

486 274

8 810

57 881

2005

522 697

8 907

53 212

2006

409 004

7 718

41 563

2007

469 033

8 103

34 894

2008

429 889

7 679

23 935

2009

410 512

7 785

30 153

2010

425 933

7 482

13 443

2011

375 307

6 451

206

2012

279 045

4 576

0

2013

258 421

4 262

0

2014

224 846

3 920

0

2015

227 625

3 922

0

| (20) | KLU asub Kärntenis, Austria lõunapoolseimal liidumaal. Ida-Alpides asuv Kärnten on tuntud oma mäeahelike poolest (nagu Hohe Tauern, Carnia Alpid ja Karavankide mäestik) ning turism on üks olulisemaid majandusharusid. Alpides paiknemise tõttu valitseb Kärntenis kontinentaalne kliima pikkade karmide talvedega. |
| --- | --- |

(20)

KLU asub Kärntenis, Austria lõunapoolseimal liidumaal. Ida-Alpides asuv Kärnten on tuntud oma mäeahelike poolest (nagu Hohe Tauern, Carnia Alpid ja Karavankide mäestik) ning turism on üks olulisemaid majandusharusid. Alpides paiknemise tõttu valitseb Kärntenis kontinentaalne kliima pikkade karmide talvedega.

| (21) | Järgnevalt on toodud vahemaad ja autosõiduajad KLUst teistesse lennujaamadesse. Siiski tuleb märkida, et nimetatud ajad on saavutatavad üksnes optimaalsetes tingimustes ning sõit kestab sageli kauem, kuna teedel ja tunnelites tekib halbade ilmastikutingimuste tõttu takistusi ja ummikuid.






  — | Ljubljana lennujaam (Sloveenia): 80 km, 1 t 30 min |
| --- | --- | --- |

(21)

Järgnevalt on toodud vahemaad ja autosõiduajad KLUst teistesse lennujaamadesse. Siiski tuleb märkida, et nimetatud ajad on saavutatavad üksnes optimaalsetes tingimustes ning sõit kestab sageli kauem, kuna teedel ja tunnelites tekib halbade ilmastikutingimuste tõttu takistusi ja ummikuid.

—

Ljubljana lennujaam (Sloveenia): 80 km, 1 t 30 min

| — | Grazi lennujaam (Austria): 128 km, 1 t 10 min |
| --- | --- |

—

Grazi lennujaam (Austria): 128 km, 1 t 10 min

| — | Maribori lennujaam (Sloveenia): 137 km, 1 t 47 min |
| --- | --- |

—

Maribori lennujaam (Sloveenia): 137 km, 1 t 47 min

| — | Trieste lennujaam (Itaalia): 203 km, 1 t 51 min |
| --- | --- |

—

Trieste lennujaam (Itaalia): 203 km, 1 t 51 min

| — | Salzburgi lennujaam (Austria): 223 km, 2 t |
| --- | --- |

—

Salzburgi lennujaam (Austria): 223 km, 2 t

| — | Veneetsia lennujaam (Itaalia): 282 km, 2 t 34 min |
| --- | --- |

—

Veneetsia lennujaam (Itaalia): 282 km, 2 t 34 min

| — | Treviso lennujaam (Itaalia): 290 km, 2 t 43 min |
| --- | --- |

—

Treviso lennujaam (Itaalia): 290 km, 2 t 43 min

2.3.   Klagenfurti lennujaamas võetud meetmetes osalenud asutused

Klagenfurti lennujaamas võetud meetmetes osalenud asutused

2.3.1.   Destinations Management GmbH

Destinations Management GmbH

| (22) | Destinations Management GmbH (edaspidi „DMG“) puhul on tegemist KFBG 100-protsendilise tütarettevõttega. DMG osutab KLU-le erinevaid teenuseid lennundussektoris, näiteks reisibüroona, ürituste korraldajana ning nõustajana Klagenfurti lennujaamale lennuettevõtete leidmisel. |
| --- | --- |

(22)

Destinations Management GmbH (edaspidi „DMG“) puhul on tegemist KFBG 100-protsendilise tütarettevõttega. DMG osutab KLU-le erinevaid teenuseid lennundussektoris, näiteks reisibüroona, ürituste korraldajana ning nõustajana Klagenfurti lennujaamale lennuettevõtete leidmisel.

2.3.2.   Kärnten Werbung, Marketing & Innovationsmanagement GmbH

Kärnten Werbung, Marketing & Innovationsmanagement GmbH

| (23) | Kärnten Werbung kuulub firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (kuni 2008. aasta novembrini Kärnteni liidumaale) (60 %), Kärnteni Kaubanduskojale (30 %) ja Kärnteni Töötajate Kojale (10 %). Ettevõtte tegevusalaks on turundustegevus Kärntneri turismi jaoks. Osaühingut Kärnten Werbung rahastavad selle osanikud, st Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding, Kärnteni Kaubanduskoda ja Kärnteni Töötajate Koda. Neid kontrollib osanike poolt ametisse nimetatud nõukogu. |
| --- | --- |

(23)

Kärnten Werbung kuulub firmale Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (kuni 2008. aasta novembrini Kärnteni liidumaale) (60 %), Kärnteni Kaubanduskojale (30 %) ja Kärnteni Töötajate Kojale (10 %). Ettevõtte tegevusalaks on turundustegevus Kärntneri turismi jaoks. Osaühingut Kärnten Werbung rahastavad selle osanikud, st Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding, Kärnteni Kaubanduskoda ja Kärnteni Töötajate Koda. Neid kontrollib osanike poolt ametisse nimetatud nõukogu.

2.3.3.   Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding

Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding

| (24) | Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (edaspidi „KLH“) oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G) (6). KLH puhul oli tegemist sui generis ning eriõigusega juriidilise isikuga. KLH ei olnud kaubandusõiguslik kapitaliühing. Sellegipoolest oli KLH kantud äriregistri koodi all äriregistrisse. Samuti ei avaldanud KLH bilansse ega raamatupidamise aastaaruandeid, vaid esitas need Kärnteni liidumaa valitsusele KLH-G paragrahvi 28 kohaselt. KLH tegutses Kärnteni liidumaa osade omanikettevõttena varasemas firmas Kärntner Landes- und Hypothekenbank ja muudes äriühingutes nagu näiteks Land Kärnten Beteiligungen GmbH ja Kärntner Vermögensverwaltungs GmbH. KLH-l oli 80 % osalus KFBGs. |
| --- | --- |

(24)

Kärntner Landes- und Hypothekenbank-Holding (edaspidi „KLH“) oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G) (6). KLH puhul oli tegemist sui generis ning eriõigusega juriidilise isikuga. KLH ei olnud kaubandusõiguslik kapitaliühing. Sellegipoolest oli KLH kantud äriregistri koodi all äriregistrisse. Samuti ei avaldanud KLH bilansse ega raamatupidamise aastaaruandeid, vaid esitas need Kärnteni liidumaa valitsusele KLH-G paragrahvi 28 kohaselt. KLH tegutses Kärnteni liidumaa osade omanikettevõttena varasemas firmas Kärntner Landes- und Hypothekenbank ja muudes äriühingutes nagu näiteks Land Kärnten Beteiligungen GmbH ja Kärntner Vermögensverwaltungs GmbH. KLH-l oli 80 % osalus KFBGs.

6

sui generis

| (25) | Põhikirja kohaselt võis KLH vara (eriti osalusi ettevõtetes) omandada, hoida, hallata ja võõrandada ning asutada äriühinguid. KLH pidi võtma üle kõigi KLH-gruppi üleviidud äriühingute strateegilise juhtimise. Sellega tuli tagada sünergia ja selge pädevuse jaotuse loomine ning võimaldada tsentraliseeritud kontrollimist. KLH pidi oma äritegevusega järgima Kärnteni liidumaa huvisid. Operatiivne äritegevus jäi gruppi kuuluvatele ettevõtetele. Otseseks ja kaudseks rahastamiseks ning KLH projektide toetamiseks lõi Kärnteni liidumaa sihtotstarbelise erifondi „Kärnteni tulevik“. Põhivara küündib 500 miljoni euro suuruse summani. |
| --- | --- |

(25)

Põhikirja kohaselt võis KLH vara (eriti osalusi ettevõtetes) omandada, hoida, hallata ja võõrandada ning asutada äriühinguid. KLH pidi võtma üle kõigi KLH-gruppi üleviidud äriühingute strateegilise juhtimise. Sellega tuli tagada sünergia ja selge pädevuse jaotuse loomine ning võimaldada tsentraliseeritud kontrollimist. KLH pidi oma äritegevusega järgima Kärnteni liidumaa huvisid. Operatiivne äritegevus jäi gruppi kuuluvatele ettevõtetele. Otseseks ja kaudseks rahastamiseks ning KLH projektide toetamiseks lõi Kärnteni liidumaa sihtotstarbelise erifondi „Kärnteni tulevik“. Põhivara küündib 500 miljoni euro suuruse summani.

| (26) | KLH juhatuse nimetas KLH nõukogu. Nõukogu nimetas omakorda Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt allus KLH Kärnteni liidumaa pidevale järelevalvele. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides. |
| --- | --- |

(26)

KLH juhatuse nimetas KLH nõukogu. Nõukogu nimetas omakorda Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt allus KLH Kärnteni liidumaa pidevale järelevalvele. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides.

2.3.4.   Leading Verge.Com Limited

Leading Verge.Com Limited

| (27) | LV puhul on tegemist Ryanairi 100-protsendilise tütarettevõttega, mis tegutseb Ryanairi heaks turundusettevõttena. |
| --- | --- |

(27)

LV puhul on tegemist Ryanairi 100-protsendilise tütarettevõttega, mis tegutseb Ryanairi heaks turundusettevõttena.

2.3.5.   Airport Marketing Services (Jersey) Limited

Airport Marketing Services (Jersey) Limited

| (28) | AMS on Ryanairi 100-protsendiline tütarettevõte. Tema peamine tegevusala on turustada Ryanairi veebilehel reklaamipindu. AMSil on Ryanairi veebilehe (www.ryanair.com) turundusteenuste ainulitsents. |
| --- | --- |

(28)

AMS on Ryanairi 100-protsendiline tütarettevõte. Tema peamine tegevusala on turustada Ryanairi veebilehel reklaamipindu. AMSil on Ryanairi veebilehe (www.ryanair.com) turundusteenuste ainulitsents.

2.4.   Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja muude asutuste poolt

Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja muude asutuste poolt

| (29) | Aastatel 2000–2010 sai KLU oma osanikelt ning Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. KFBG-le ja DMG-le eraldatud erinevad vahendid on näha järgnevas tabelis.

  Tabel 2


  KFBG-le eraldatud vahendid












  Vahendite eraldamise aasta | Kärnteni liidumaa KFBG-le | Klagenfurti linn KFBG-le | KLH DMG-le | KLH (tulevikufondid) DMG-le | Kärnteni liidumaa DMG-le | Ministeeriumid KFBG-le |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 36 336 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 000 |
| 2001 | 145 349 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 000 |
| 2002 | 90 840 +
  180 000 +
  134 500 | 90 840 | 0 | 0 | 1 000 000 | 27 000 |
| 2003 | 377 964 +
  96 850 +
  88 500 | 181 680 | 0 | 0 | 0 | 553 000 |
| 2004 | 1 424 100 +
  120 000 +
  25 000 +
  5 280 | 181 680 | 0 | 0 | 0 | 878 000 |
| 2005 | 1 193 579 | 151 400 | 0 | 0 | 0 | 642 000 |
| 2006 | 1 149 887 | 0 | 0 | 0 | 0 | 791 000 |
| 2007 | 459 855 | 104 000 | 0 | 0 | 0 | 824 000 |
| 2008 | 800 000 | 247 000 | 570 000 | 0 | 0 | 1 134 000 |
| 2009 | 800 000 | 93 000 | 615 000 | 115 969 | 0 | 682 000 |
| 2010 | 473 600 | 300 000 | 0 | 346 179 | 0 | 896 000 |
| 2011 | 800 000 | 304 000 | 0 | 473 925 | 0 | 0 |

(29)

Aastatel 2000–2010 sai KLU oma osanikelt ning Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. KFBG-le ja DMG-le eraldatud erinevad vahendid on näha järgnevas tabelis.

Tabel 2

Tabel 2

KFBG-le eraldatud vahendid

KFBG-le eraldatud vahendid

Vahendite eraldamise aasta

Kärnteni liidumaa KFBG-le

Klagenfurti linn KFBG-le

KLH DMG-le

KLH (tulevikufondid) DMG-le

Kärnteni liidumaa DMG-le

Ministeeriumid KFBG-le

2000

36 336

0

0

0

0

24 000

2001

145 349

0

0

0

0

24 000

2002

90 840 +

180 000 +

134 500

90 840

0

0

1 000 000

27 000

2003

377 964 +

96 850 +

88 500

181 680

0

0

0

553 000

2004

1 424 100 +

120 000 +

25 000 +

5 280

181 680

0

0

0

878 000

2005

1 193 579

151 400

0

0

0

642 000

2006

1 149 887

0

0

0

0

791 000

2007

459 855

104 000

0

0

0

824 000

2008

800 000

247 000

570 000

0

0

1 134 000

2009

800 000

93 000

615 000

115 969

0

682 000

2010

473 600

300 000

0

346 179

0

896 000

2011

800 000

304 000

0

473 925

0

0

2.5.   Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

| (30) | KLU tasude kataloogi kinnitab igal aastal Austria transpordiministeerium ning see koosneb I osast („Tariifide määrad“) ja II osast („Tasumäärad“). I osa hõlmab järgmisi tariife: Maandumistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta), reisijatariif (iga lahkuva lennureisija kohta), parkimistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta) ning taristutariif (lennualal: iga tagasilennuks valmistumise kohta; avatud alal: iga lennureisija kohta). Taristutariifid on mõeldud lennujaama kesktaristu kasutamise eest; neid rakendatakse, kui pakutakse perroonikäitluse teenust või lennuettevalmistusteenust, ning need koosnevad taristutariifist lennualal, mis sõltub lennuki maksimaalsest stardikaalust (maximum take-off weight, edaspidi „MTOW“) ja istete arvust, ning taristutariifist avatud alal iga lahkuva lennureisija kohta. |
| --- | --- |

(30)

KLU tasude kataloogi kinnitab igal aastal Austria transpordiministeerium ning see koosneb I osast („Tariifide määrad“) ja II osast („Tasumäärad“). I osa hõlmab järgmisi tariife: Maandumistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta), reisijatariif (iga lahkuva lennureisija kohta), parkimistariif (iga tagasilennuks valmistumise kohta) ning taristutariif (lennualal: iga tagasilennuks valmistumise kohta; avatud alal: iga lennureisija kohta). Taristutariifid on mõeldud lennujaama kesktaristu kasutamise eest; neid rakendatakse, kui pakutakse perroonikäitluse teenust või lennuettevalmistusteenust, ning need koosnevad taristutariifist lennualal, mis sõltub lennuki maksimaalsest stardikaalust (maximum take-off weight, edaspidi „MTOW“) ja istete arvust, ning taristutariifist avatud alal iga lahkuva lennureisija kohta.

maximum take-off weight

| (31) | II osas („Tasumäärad“) käsitletakse maapealse teeninduse teenuseid. Maapealse teeninduse teenuste tasud jagunevad kahte kategooriasse: teenused, mille eest tuleb maksta olenemata sellest, millises mahus neid kasutatakse (lennuettevalmistuse tasu („traffic handling charge“, edaspidi „THC“) ja perroonikäitluse tasu („ramp handling charge“, edaspidi „RHC“), ning individuaalsed teenused, mille eest tuleb maksta üksnes nende kasutamise mahus. THC- ja RHC-tasude suurus määratakse lennuki maksimaalse stardikaalu alusel. THC varieerub 337 ja 3 886 euro vahel, RHC 226 ja 2 404 euro vahel. |
| --- | --- |

(31)

II osas („Tasumäärad“) käsitletakse maapealse teeninduse teenuseid. Maapealse teeninduse teenuste tasud jagunevad kahte kategooriasse: teenused, mille eest tuleb maksta olenemata sellest, millises mahus neid kasutatakse (lennuettevalmistuse tasu („traffic handling charge“, edaspidi „THC“) ja perroonikäitluse tasu („ramp handling charge“, edaspidi „RHC“), ning individuaalsed teenused, mille eest tuleb maksta üksnes nende kasutamise mahus. THC- ja RHC-tasude suurus määratakse lennuki maksimaalse stardikaalu alusel. THC varieerub 337 ja 3 886 euro vahel, RHC 226 ja 2 404 euro vahel.

traffic handling charge

ramp handling charge

| (32) | 2005. aastal võttis KFBG kasutusele stimuleerimiskava (edaspidi „2005. aasta stimuleerimiskava“) lennuettevõtetele, kelle algus- ja sihtlennujaam on Klagenfurti lennujaam, et edendada uutesse sihtlennujaamadesse lendamist (edaspidi „sihtkohastiimul“), tihendada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „sagedusstiimul“) ning tugevdada ja kindlustada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „reisijastiimul“). Kava jõustus 1. septembril 2005 ning selle rakendamine lõpetati 31. detsembril 2008. 2008. detsembris pikendati stimuleerimiskava kuni 2013. aastani. |
| --- | --- |

(32)

2005. aastal võttis KFBG kasutusele stimuleerimiskava (edaspidi „2005. aasta stimuleerimiskava“) lennuettevõtetele, kelle algus- ja sihtlennujaam on Klagenfurti lennujaam, et edendada uutesse sihtlennujaamadesse lendamist (edaspidi „sihtkohastiimul“), tihendada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „sagedusstiimul“) ning tugevdada ja kindlustada olemasolevaid lennuühendusi (edaspidi „reisijastiimul“). Kava jõustus 1. septembril 2005 ning selle rakendamine lõpetati 31. detsembril 2008. 2008. detsembris pikendati stimuleerimiskava kuni 2013. aastani.

| (33) | Sihtkoha- ja sagedusstiimuli regulatsioon pakkus soodustusi protsentuaalse allahindluse vormis teatavate lennujaamatasude pealt (maandumistariif, taristutariif lennualal, perroonikäitluse tasu), mis on täpsustatud KLU tasude eeskirjas. |
| --- | --- |

(33)

Sihtkoha- ja sagedusstiimuli regulatsioon pakkus soodustusi protsentuaalse allahindluse vormis teatavate lennujaamatasude pealt (maandumistariif, taristutariif lennualal, perroonikäitluse tasu), mis on täpsustatud KLU tasude eeskirjas.

| (34) | Reisijastiimuli puhul oli tegemist absoluutsummaga (mis oli kindlaks määratud kogu regulatsiooni kehtivusajaks) iga KLUst väljuva lennu reisija kohta. Kõnealune stiimul arvutati maha samadest tasudest nagu sihtkoha- ja sagedusstiimuli puhul. Summa esitati maksimaalse summana. Kui lendude arv kasvas või alanes, järgnes sellele vastavalt summa korrigeerimine, kuid seejuures ei tohtinud ületada maksimaalset summat. |
| --- | --- |

(34)

Reisijastiimuli puhul oli tegemist absoluutsummaga (mis oli kindlaks määratud kogu regulatsiooni kehtivusajaks) iga KLUst väljuva lennu reisija kohta. Kõnealune stiimul arvutati maha samadest tasudest nagu sihtkoha- ja sagedusstiimuli puhul. Summa esitati maksimaalse summana. Kui lendude arv kasvas või alanes, järgnes sellele vastavalt summa korrigeerimine, kuid seejuures ei tohtinud ületada maksimaalset summat.

| (35) | Sihtkoha- ja sagedusstiimuli kombinatsioon reisijastiimuliga oli võimalik vormis, kus kõik stiimulitüübid olid kombineeritavad, kuid reisijate jaoks mittekumulatiivsed. See tähendab, et sihtkoha- ja/või sagedusstiimulite arvutamisel aluseks olevad reisijate arvud lahutati reisijastiimuli kindlaksmääramiseks reisijate koguarvust. |
| --- | --- |

(35)

Sihtkoha- ja sagedusstiimuli kombinatsioon reisijastiimuliga oli võimalik vormis, kus kõik stiimulitüübid olid kombineeritavad, kuid reisijate jaoks mittekumulatiivsed. See tähendab, et sihtkoha- ja/või sagedusstiimulite arvutamisel aluseks olevad reisijate arvud lahutati reisijastiimuli kindlaksmääramiseks reisijate koguarvust.

| (36) | Stimuleerimiskava avaldati KLU veebilehel ning oli avatud kõigile KLUs tegutsevatele lennuettevõttele, kuid kehtis üksnes regulaarlendudele; Tellimuslendudele see ei kehtinud. Rakendamine pidi toimuma KFBG ja lennuettevõtte vahelise eelneva kokkuleppe alusel kavandatud lennusageduste ja -liinide kohta. |
| --- | --- |

(36)

Stimuleerimiskava avaldati KLU veebilehel ning oli avatud kõigile KLUs tegutsevatele lennuettevõttele, kuid kehtis üksnes regulaarlendudele; Tellimuslendudele see ei kehtinud. Rakendamine pidi toimuma KFBG ja lennuettevõtte vahelise eelneva kokkuleppe alusel kavandatud lennusageduste ja -liinide kohta.

| (37) | KFBG hüvitas stiimuli kalendriaasta lõpus. Selleks ajaks pidi lennuettevõte tõendama reisijate arvu ning tegelikult KLUst väljunud ja KLUsse saabunud lendude arvu.

  Tabel 3


  KLU pakutud stiimulid alates 2005. aastast









  Aasta | Sihtkohastiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul | Sagedusstiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul | Reisijastiimul (maksimaalne summa) iga lahkuva lennureisija kohta (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2008 | 1. aasta: 70 % | 1. aasta: 60 % | 7,62 |
| 2009 | 2. aasta: 60 % | 2. aasta: 50 % | 5,06 |
| 2010 | 3. aasta: 50 % | 3. aasta: 40 % | 4,85 |
| 2011 | | | 4,85 |

(37)

KFBG hüvitas stiimuli kalendriaasta lõpus. Selleks ajaks pidi lennuettevõte tõendama reisijate arvu ning tegelikult KLUst väljunud ja KLUsse saabunud lendude arvu.

Tabel 3

Tabel 3

KLU pakutud stiimulid alates 2005. aastast

KLU pakutud stiimulid alates 2005. aastast

Aasta

Sihtkohastiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul

Sagedusstiimul maandumistariifi, taristutariifi (lennualal) ja perroonikäitluse tasu puhul

Reisijastiimul (maksimaalne summa) iga lahkuva lennureisija kohta (eurodes)

2005–2008

1. aasta: 70 %

1. aasta: 60 %

7,62

2009

2. aasta: 60 %

2. aasta: 50 %

5,06

2010

3. aasta: 50 %

3. aasta: 40 %

4,85

2011

4,85

Tabel 4

Tabel 4

Ülevaade KLUs alates 2005. aastast lennuettevõtetele juba makstud stiimulitest

Ülevaade KLUs alates 2005. aastast lennuettevõtetele juba makstud stiimulitest

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2003–2005 |
| Reisijastiimul: |
| Austrian Airlines Group | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] (7) |
| Ryanair | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| TUIfIy (HLX) | | | | | [...] | [...] | | | |
| airberlin | | | [...] | [...] | [...] | | | | |
| Lufthansa | | [...] | [...] | | | | | | |
| Germanwings | [...] | [...] | | | | | | | |
| Sihtkohastiimul |
| Lufthansa | | | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| Robin Hood | | | | | [...] | | | | |
| Ryanair | | | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| TUIfIy (HLX) | | | | | | [...] | [...] | [...] | |
| airberlin | | | [...] | [...] | | | | | |
| Condor | [...] | [...] | [...] | | | | | | |
| Sagedusstiimul |
| Austrian Airlines Group | | | | | | | | | |
| Germanwings | | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | |
| KOKKU | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(tuhandetes eurodes)

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

2006

2003–2005

Reisijastiimul:

Austrian Airlines Group

Austrian Airlines Group

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] (7)

7

Ryanair

Ryanair

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

TUIfIy (HLX)

TUIfIy (HLX)

[...]

[...]

airberlin

airberlin

[...]

[...]

[...]

Lufthansa

Lufthansa

[...]

[...]

Germanwings

Germanwings

[...]

[...]

Sihtkohastiimul

Lufthansa

Lufthansa

[...]

[...]

[...]

[...]

Robin Hood

Robin Hood

[...]

Ryanair

Ryanair

[...]

[...]

[...]

[...]

TUIfIy (HLX)

TUIfIy (HLX)

[...]

[...]

[...]

airberlin

airberlin

[...]

[...]

Condor

Condor

[...]

[...]

[...]

Sagedusstiimul

Austrian Airlines Group

Austrian Airlines Group

Germanwings

Germanwings

[...]

[...]

[...]

[...]

KOKKU

KOKKU

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabel 5

Tabel 5

Stiimulite kohaldamine alates 2005. aastast

Stiimulite kohaldamine alates 2005. aastast

| | Reisijastiimul | Sihtkohastiimul | Sagedusstiimul |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrian Airlines | 1.1.–31.12.2002 (8) | 1.1.2003 (8)–26.10.2013 | | |
| Lufthansa | 1.1.–31.12.2002 | 1.1.2003–31.12.2003 ja 1.1.2004–29.3.2008 ja 30.3.2011–31.1.2012 | 30.3.2008–29.3.2011 | |
| Lufthansa | | | | |
| Air Alps | 1.1.–24.1.2002 | | | |
| Air Direct | 4.3.–10.6.2002 | | | |
| Styrian Spirit | 17.12.2005–15.3.2006 | | | |
| Robin Hood | | | 9.9.2009–1.10.2009 | |
| Ryanair | 27.6.2002–29.10.2005 | 19.12.2006–5.11.2013 | 27.10.2008–31.3.2011 | |
| TUIfly | 30.8.2003–31.3.2008 | 1.4.2008–24.10.2009 | 14.12.2006–30.3.2008 | |
| Air Berlin | | 25.10.2009–31.10.2011 | 4.11.2010–31.10.2011 | |
| Germanwings | | 25.10.2012–26.10.2013 | | 25.10.2009– 24.10.2012 |
| Condor | | | 16.12.2011–31.3.2013 | |

Reisijastiimul

Sihtkohastiimul

Sagedusstiimul

Austrian Airlines

1.1.–31.12.2002 (8)

8

1.1.2003 (8)–26.10.2013

8

Lufthansa

1.1.–31.12.2002

1.1.2003–31.12.2003 ja 1.1.2004–29.3.2008 ja 30.3.2011–31.1.2012

30.3.2008–29.3.2011

Lufthansa

Air Alps

1.1.–24.1.2002

Air Direct

4.3.–10.6.2002

Styrian Spirit

17.12.2005–15.3.2006

Robin Hood

9.9.2009–1.10.2009

Ryanair

27.6.2002–29.10.2005

19.12.2006–5.11.2013

27.10.2008–31.3.2011

TUIfly

30.8.2003–31.3.2008

1.4.2008–24.10.2009

14.12.2006–30.3.2008

Air Berlin

25.10.2009–31.10.2011

4.11.2010–31.10.2011

Germanwings

25.10.2012–26.10.2013

25.10.2009– 24.10.2012

Condor

16.12.2011–31.3.2013

2.6.   Ryanairi, LVga ja AMSiga sõlmitud lepingud

Ryanairi, LVga ja AMSiga sõlmitud lepingud

2.6.1.   2002. aastast pärinevad lepingud

2002. aastast pärinevad lepingud

| (38) | 2001. aasta novembris kuulutas DMG välja hanke Londoni ja Klagenfurti vahelisele regulaarlennuliinile. Hanketeade avaldati 14. novembri 2001. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 219) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti igapäevase regulaarlennu (otselennu) lepingut Londonist Klagenfurti ja tagasi vähemalt 100 000 reisijale aastas keskse asukohaga Londoni lennujaamast kolmeks aastaks ning võimalusega pikendada lepingut veel viie aasta võrra. Vastu pakkus DMG:






  — | lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summana suuruses 2 miljonit Austria šillingit (145 345,67 eurot); turundustoetust tuleb kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kasutamist tuleb tõendada iga poole aasta tagant; |
| --- | --- | --- |

(38)

2001. aasta novembris kuulutas DMG välja hanke Londoni ja Klagenfurti vahelisele regulaarlennuliinile. Hanketeade avaldati 14. novembri 2001. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 219) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti igapäevase regulaarlennu (otselennu) lepingut Londonist Klagenfurti ja tagasi vähemalt 100 000 reisijale aastas keskse asukohaga Londoni lennujaamast kolmeks aastaks ning võimalusega pikendada lepingut veel viie aasta võrra. Vastu pakkus DMG:

Euroopa Liidu Teatajas

—

lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summana suuruses 2 miljonit Austria šillingit (145 345,67 eurot); turundustoetust tuleb kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kasutamist tuleb tõendada iga poole aasta tagant;

| — | KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 97 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel. |
| --- | --- |

—

KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 97 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

| (39) | Hankes nähti samuti ette alternatiivne pakkumine nelja lennuga nädalas ning 60 000 reisijaga Londonist. Sellisel juhul pakuti vastu 1 miljoni Austria šillingi (72 672,82 euro) suurust turundustoetust ning tagasilennuks valmistumise tasude 97 % hüvitamist. |
| --- | --- |

(39)

Hankes nähti samuti ette alternatiivne pakkumine nelja lennuga nädalas ning 60 000 reisijaga Londonist. Sellisel juhul pakuti vastu 1 miljoni Austria šillingi (72 672,82 euro) suurust turundustoetust ning tagasilennuks valmistumise tasude 97 % hüvitamist.

| (40) | Avaliku hanke puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping Ryanairiga. |
| --- | --- |

(40)

Avaliku hanke puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping Ryanairiga.

2.6.1.1.   Lennujaamateenuseid käsitlev 22. jaanuari 2002. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

Lennujaamateenuseid käsitlev 22. jaanuari 2002. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

| (41) | 22. jaanuaril 2002 sõlmisid KFBG ja Ryanair lepingu, mis jõustus 27. juunil 2002 viieks aastaks ning milles nähti ette automaatne pikendamine veel viieks aastaks, kui Ryanair täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused. |
| --- | --- |

(41)

22. jaanuaril 2002 sõlmisid KFBG ja Ryanair lepingu, mis jõustus 27. juunil 2002 viieks aastaks ning milles nähti ette automaatne pikendamine veel viieks aastaks, kui Ryanair täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused.

| (42) | Ryanair oli lepingu kohaselt kohustatud pakkuma alates lepingu jõustumisest vähemalt kord päevas B737-tüüpi lennukit kasutades reisijatele mõeldud madalate hindadega lennuteenuseid KLU ja London-Stanstedi lennujaama (edaspidi „STN“) vahel (348 lendu aastas ehk 87 lendu kvartalis). |
| --- | --- |

(42)

Ryanair oli lepingu kohaselt kohustatud pakkuma alates lepingu jõustumisest vähemalt kord päevas B737-tüüpi lennukit kasutades reisijatele mõeldud madalate hindadega lennuteenuseid KLU ja London-Stanstedi lennujaama (edaspidi „STN“) vahel (348 lendu aastas ehk 87 lendu kvartalis).

| (43) | Selle lepingu kohaselt maksab Ryanair KFBG-le iga lennu kohta kindla tasu summas [...] eurot, mis hõlmab stardi- ja maandumistasusid, valgustus-, müra- ja öömakse, perroonikäitluse ja reisiterminaliteenuste tasusid, infrastruktuurimakse, kohaliku lennujuhtimise tasusid ning KLU teenuste makse. |
| --- | --- |

(43)

Selle lepingu kohaselt maksab Ryanair KFBG-le iga lennu kohta kindla tasu summas [...] eurot, mis hõlmab stardi- ja maandumistasusid, valgustus-, müra- ja öömakse, perroonikäitluse ja reisiterminaliteenuste tasusid, infrastruktuurimakse, kohaliku lennujuhtimise tasusid ning KLU teenuste makse.

| (44) | Ryanair nõuab lennujaamamaksuna iga lennupileti pealt sisse [...] euro suuruse summa iga lahkuva lennureisija kohta. Lisaks nõuab Ryanair lennujaama julgestustasuna iga lennupileti pealt sisse [...] euro suuruse summa (Austria valitsuse kehtestatud) iga lahkuva lennureisija kohta. |
| --- | --- |

(44)

Ryanair nõuab lennujaamamaksuna iga lennupileti pealt sisse [...] euro suuruse summa iga lahkuva lennureisija kohta. Lisaks nõuab Ryanair lennujaama julgestustasuna iga lennupileti pealt sisse [...] euro suuruse summa (Austria valitsuse kehtestatud) iga lahkuva lennureisija kohta.

| (45) | KLU teavitamiseks koostab Ryanair koos DMGga lennuühenduste jaoks regulaarse turunduskava. Ryanairil on talle antud turundustoetuste kasutamisel täielik vabadus; ainsaks tingimuseks on, et ta suunaks lingid vastavatelt turismiveebilehtedelt Ryanairi veebilehele ning et sobivaid logosid tuleb kasutada seal, kus see iganes on teostatav. |
| --- | --- |

(45)

KLU teavitamiseks koostab Ryanair koos DMGga lennuühenduste jaoks regulaarse turunduskava. Ryanairil on talle antud turundustoetuste kasutamisel täielik vabadus; ainsaks tingimuseks on, et ta suunaks lingid vastavatelt turismiveebilehtedelt Ryanairi veebilehele ning et sobivaid logosid tuleb kasutada seal, kus see iganes on teostatav.

| (46) | KFBG on võimaldama osutama Ryanairile terminali- ja käitlusteenuseid (sh tasuta kaubamärgi reklaamipinnad piletimüügi- ja reisijate teenindamise lettides ning väravates), osutama avalike suhete teenuseid (nagu näiteks kohalikud pressikonverentsid uute sihtkohtade teatavaks tegemiseks), 27. juunil 2002 alustavate igapäevaste lendude jaoks lubati maksta LV-le DMG kaudu aastas [...] eurot, mis tuleb kvartalite lõikes maksta ettemaksetena [...] euro suuruses summas. Selle summa ja tegelikult LV-le DMG kaudu makstud summade erinevuse kompenseerib Ryanairile KFBG. |
| --- | --- |

(46)

KFBG on võimaldama osutama Ryanairile terminali- ja käitlusteenuseid (sh tasuta kaubamärgi reklaamipinnad piletimüügi- ja reisijate teenindamise lettides ning väravates), osutama avalike suhete teenuseid (nagu näiteks kohalikud pressikonverentsid uute sihtkohtade teatavaks tegemiseks), 27. juunil 2002 alustavate igapäevaste lendude jaoks lubati maksta LV-le DMG kaudu aastas [...] eurot, mis tuleb kvartalite lõikes maksta ettemaksetena [...] euro suuruses summas. Selle summa ja tegelikult LV-le DMG kaudu makstud summade erinevuse kompenseerib Ryanairile KFBG.

2.6.1.2.   
  22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja LV vahel (esimene turundusleping)

22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja LV vahel (esimene turundusleping)

| (47) | 22. jaanuaril 2002 sõlmisid DMG ja LV lepingu, mis jõustus samal päeval ja kehtis kuni 26. juunini 2007 ja pikenes automaatselt veel viieks aastaks, kui LV täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused. |
| --- | --- |

(47)

22. jaanuaril 2002 sõlmisid DMG ja LV lepingu, mis jõustus samal päeval ja kehtis kuni 26. juunini 2007 ja pikenes automaatselt veel viieks aastaks, kui LV täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused.

| (48) | Lepingu kohaselt annab DMG LV-le ülesande rakendada turundusmeetmeid eesmärgiga tutvustada Kärnteni liidumaad paremini ingliskeelsetes riikides ning tagada, et seadustele vastavalt registreeritud lennuettevõtted võtavad Ryanairilt regulaarlennuliinidel üle reisijate vedamise uutel liinidel Ühendkuningriigis ja/või Mandri-Euroopas paiknevatest kohtadest KLUsse ning kasutab seejuures vähemalt 140-kohalisi lennukeid. |
| --- | --- |

(48)

Lepingu kohaselt annab DMG LV-le ülesande rakendada turundusmeetmeid eesmärgiga tutvustada Kärnteni liidumaad paremini ingliskeelsetes riikides ning tagada, et seadustele vastavalt registreeritud lennuettevõtted võtavad Ryanairilt regulaarlennuliinidel üle reisijate vedamise uutel liinidel Ühendkuningriigis ja/või Mandri-Euroopas paiknevatest kohtadest KLUsse ning kasutab seejuures vähemalt 140-kohalisi lennukeid.

| (49) | Kokkulepitud teenused pidid jätkuvalt ulatuma 348 lennuni aastas (87 lendu kvartalis) – kõnealune turundusleping puudutas KFBG ja Ryanairi vahelise lennujaamateenuseid käsitleva lepingu kohaseid lende. LV kohustub vahendama teenuste kasutuselevõttu ja nende osutamise jätkamist, kehtestama reklaamikava ja suunama linke DMG-veebilehele ning tegema muud reklaamitööd teenuste reklaamimiseks, sh suunama linke turismiveebilehtede ja LV lennutranspordiga tegelevate operaatorite klientide veebilehtede vahel. |
| --- | --- |

(49)

Kokkulepitud teenused pidid jätkuvalt ulatuma 348 lennuni aastas (87 lendu kvartalis) – kõnealune turundusleping puudutas KFBG ja Ryanairi vahelise lennujaamateenuseid käsitleva lepingu kohaseid lende. LV kohustub vahendama teenuste kasutuselevõttu ja nende osutamise jätkamist, kehtestama reklaamikava ja suunama linke DMG-veebilehele ning tegema muud reklaamitööd teenuste reklaamimiseks, sh suunama linke turismiveebilehtede ja LV lennutranspordiga tegelevate operaatorite klientide veebilehtede vahel.

| (50) | DMG maksab igapäevaste lendude eest [...] eurot aastas, mis kuulub maksmisele kvartalite kaupa ettemaksetena [...] euro suuruses summas (seda makset mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises 22. jaanuari 2002. aasta lepingus). Seda summat mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises lepingus, milles sätestatakse, et KFGB peab DMG maksed tegema LV-le. |
| --- | --- |

(50)

DMG maksab igapäevaste lendude eest [...] eurot aastas, mis kuulub maksmisele kvartalite kaupa ettemaksetena [...] euro suuruses summas (seda makset mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises 22. jaanuari 2002. aasta lepingus). Seda summat mainitakse ka KFBG ja Ryanairi vahelises lepingus, milles sätestatakse, et KFGB peab DMG maksed tegema LV-le.

2.6.1.3.   
  22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja AMSi vahel (teine turundusleping)

22. jaanuari 2002. aasta turundusleping DMG ja AMSi vahel (teine turundusleping)

| (51) | 22. jaanuaril 2002 sõlmiti DMG ja AMSi vahel veel üks turundusleping. See jõustus samal päeval viieks aastaks ning ette nähti selle võimalik pikendamine veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(51)

22. jaanuaril 2002 sõlmiti DMG ja AMSi vahel veel üks turundusleping. See jõustus samal päeval viieks aastaks ning ette nähti selle võimalik pikendamine veel viie aasta võrra.

| (52) | Lepingus sätestatakse järgmine: DMG teeb AMSile ülesandeks suunata hiljemalt 1. maiks 2002 www.ryanair.com veebilehel kaks linki DMG poolt valitud veebilehtedele, millel tutvustatakse Kärnteni liidumaa vaatamisväärsusi, ning neid linke käitama. AMS tagab lisateenused, kui pooled peaksid nii otsustama lepingu artiklite 5.1 ja 5.2 kohaselt. |
| --- | --- |

(52)

Lepingus sätestatakse järgmine: DMG teeb AMSile ülesandeks suunata hiljemalt 1. maiks 2002 www.ryanair.com veebilehel kaks linki DMG poolt valitud veebilehtedele, millel tutvustatakse Kärnteni liidumaa vaatamisväärsusi, ning neid linke käitama. AMS tagab lisateenused, kui pooled peaksid nii otsustama lepingu artiklite 5.1 ja 5.2 kohaselt.

| (53) | DMG maksab AMSile kirjeldatud teenuste eest [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

(53)

DMG maksab AMSile kirjeldatud teenuste eest [...] eurot aastas.

2.6.1.4.   
  22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvalleping DMG ja LV vahel (kolmas turundusleping)

22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvalleping DMG ja LV vahel (kolmas turundusleping)

| (54) | 22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvallepingu DMG ja LV vahel (esimene turundusleping) allkirjastasid mõlemad pooled 22. jaanuaril 2002 ning see jõustus samal päeval. |
| --- | --- |

(54)

22. jaanuari 2002. aasta turunduslepingu kõrvallepingu DMG ja LV vahel (esimene turundusleping) allkirjastasid mõlemad pooled 22. jaanuaril 2002 ning see jõustus samal päeval.

| (55) | Poolte vahel lepiti kokku, et „seoses 22. jaanuaril 2002 sõlmitud lepinguga LV ja DMG vahel peab DMG tasuma 1. mail 2002 LV-le veel ühe turundusmakse [...] euro suuruses summas lepingu kehtivuse ajal täiendavate tugevdatud turundusmeetmete eest“. |
| --- | --- |

(55)

Poolte vahel lepiti kokku, et „seoses 22. jaanuaril 2002 sõlmitud lepinguga LV ja DMG vahel peab DMG tasuma 1. mail 2002 LV-le veel ühe turundusmakse [...] euro suuruses summas lepingu kehtivuse ajal täiendavate tugevdatud turundusmeetmete eest“.

2.6.1.5.   Kokkuvõte Ryanairi ja tema tütarettevõtetega erinevate lepingute raames tehtud maksetest

Kokkuvõte Ryanairi ja tema tütarettevõtetega erinevate lepingute raames tehtud maksetest

Tabel 6

Tabel 6

KFBG maksed Ryanairile aastatel 2002–2005 (eurodes) turunduslepingute raames

KFBG maksed Ryanairile aastatel 2002–2005 (eurodes) turunduslepingute raames

| Aasta | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tagasilennuks valmistumise tasude hüvitamine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Esimese turunduslepingu kohased maksed | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Teise turunduslepingu kohased maksed | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kolmanda turunduslepingu kohased maksed (esimese turunduslepingu kõrvalleping) | [...] | | | |

Aasta

2002

2003

2004

2005

Tagasilennuks valmistumise tasude hüvitamine

[...]

[...]

[...]

[...]

Esimese turunduslepingu kohased maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

Teise turunduslepingu kohased maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

Kolmanda turunduslepingu kohased maksed (esimese turunduslepingu kõrvalleping)

[...]

| (56) | Kõik 2002. aastal sõlmitud lepingud KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel lõppesid 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijatele mõeldud lennuteenused KLU ja STNi vahel. |
| --- | --- |

(56)

Kõik 2002. aastal sõlmitud lepingud KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel lõppesid 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijatele mõeldud lennuteenused KLU ja STNi vahel.

2.6.2.   2006. aastast pärinevad lepingud

2006. aastast pärinevad lepingud

2.6.2.1.   Lennujaamateenuseid käsitlev 23. augusti 2006. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

Lennujaamateenuseid käsitlev 23. augusti 2006. aasta leping „Airport Services Agreement“ Klagenfurti lennujaama operaator KFBG ja Ryanairi vahel

| (57) | 23. augustil 2006 sõlmisid KFBG ja Ryanair vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 kolm korda nädalas teenuse osutamist käsitleva lepingu, mis jõustus veel samal päeval. Leping põhineb KLU avaldatud tariifidel ning stimuleerimiskaval, mis võeti kasutusele 2005. aasta septembris. |
| --- | --- |

(57)

23. augustil 2006 sõlmisid KFBG ja Ryanair vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 kolm korda nädalas teenuse osutamist käsitleva lepingu, mis jõustus veel samal päeval. Leping põhineb KLU avaldatud tariifidel ning stimuleerimiskaval, mis võeti kasutusele 2005. aasta septembris.

| (58) | Ryanair oli kohustatud alustama kolm korda nädalas lennuteenuse osutamist liinil STN-KLU-STN, mille lennuliikluse maht pidi ulatuma lepingu kehtivuse ajal vähemalt 8 000 lahkuva reisijani, ning seda käitama. Ryanair oli kohustatud tasuma KLU ametlikke lennujaamatasusid. Stimuleerimiskava kaudu anti Ryanairile iga lahkuva lennureisija kohta uuel pakutaval lennuliinil 7,62 euro suurust stiimulit. |
| --- | --- |

(58)

Ryanair oli kohustatud alustama kolm korda nädalas lennuteenuse osutamist liinil STN-KLU-STN, mille lennuliikluse maht pidi ulatuma lepingu kehtivuse ajal vähemalt 8 000 lahkuva reisijani, ning seda käitama. Ryanair oli kohustatud tasuma KLU ametlikke lennujaamatasusid. Stimuleerimiskava kaudu anti Ryanairile iga lahkuva lennureisija kohta uuel pakutaval lennuliinil 7,62 euro suurust stiimulit.

| (59) | Lepingus nähti ette pikendamise võimalus viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012. |
| --- | --- |

(59)

Lepingus nähti ette pikendamise võimalus viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012.

2.6.2.2.   
  21. detsembri 2006. aasta turundusleping „Marketing Services Agreement“ DMG ja AMSi vahel

21. detsembri 2006. aasta turundusleping „Marketing Services Agreement“ DMG ja AMSi vahel

| (60) | 21. detsembril 2006 sõlmisid DMG ja AMS turunduslepingu, mis jõustus 28. veebruaril 2007. Leping oli seotud Ryanairi kohustusega teenindada vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 lennuliini STN-KLU (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(60)

21. detsembril 2006 sõlmisid DMG ja AMS turunduslepingu, mis jõustus 28. veebruaril 2007. Leping oli seotud Ryanairi kohustusega teenindada vahemikus 19. detsember 2006 kuni 21. aprill 2007 lennuliini STN-KLU (vt põhjendus 61).

| (61) | AMS oli lepingu raames kohustatud pakkuma AMSi kehtiva hinnakirja kohaselt aastast turunduspaketti [...] euro väärtuses. Nende turundusteenuste hulka kuulusid link www.ryanair.com veebilehelt ühele DMG poolt nimetatud veebilehele, DMG poolt määratud sisu Klagenfurti/Kärnteni reisisihtkoha lehel ning Klagenfurti/Kärntenit reklaamivate e-postiga saadetud pakkumised, mis saadeti veebilehe tellijatele. Kõnealuse lepingu artikli 5 kohaselt oli mõlemal poolel võimalik leppida kokku täiendavates turundusteenustes, mis selle summa ületavad. DMG poolt nimetatud veebilehtedel ei tohtinud pakkuda ühtegi lendu, rendiautot, majutust ega muud teenust, mida võis tulevikus pakkuda www.ryanair.com veebilehel; neil võis aga tutvustada turismi seisukohast huvitavaid paiku ning ärivõimalusi Klagenfurtis/Kärntenis. |
| --- | --- |

(61)

AMS oli lepingu raames kohustatud pakkuma AMSi kehtiva hinnakirja kohaselt aastast turunduspaketti [...] euro väärtuses. Nende turundusteenuste hulka kuulusid link www.ryanair.com veebilehelt ühele DMG poolt nimetatud veebilehele, DMG poolt määratud sisu Klagenfurti/Kärnteni reisisihtkoha lehel ning Klagenfurti/Kärntenit reklaamivate e-postiga saadetud pakkumised, mis saadeti veebilehe tellijatele. Kõnealuse lepingu artikli 5 kohaselt oli mõlemal poolel võimalik leppida kokku täiendavates turundusteenustes, mis selle summa ületavad. DMG poolt nimetatud veebilehtedel ei tohtinud pakkuda ühtegi lendu, rendiautot, majutust ega muud teenust, mida võis tulevikus pakkuda www.ryanair.com veebilehel; neil võis aga tutvustada turismi seisukohast huvitavaid paiku ning ärivõimalusi Klagenfurtis/Kärntenis.

| (62) | DMG oli kohustatud turundusteenuste eest maksma arve alusel igakuiste osamaksetena [...] eurot. |
| --- | --- |

(62)

DMG oli kohustatud turundusteenuste eest maksma arve alusel igakuiste osamaksetena [...] eurot.

| (63) | Lepingus nähti ette pikendamise võimalus veel viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012. Lepingu aluseks olid kogu aasta toimuvad regulaarlennud kolm korda nädalas lennuliinil STN-KLU-STN. Iga-aastase turunduspaketi sisu ja tasud tuli kohandada igal aastal vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

(63)

Lepingus nähti ette pikendamise võimalus veel viie aasta võrra – 22. aprillist 2007 kuni 21. aprillini 2012. Lepingu aluseks olid kogu aasta toimuvad regulaarlennud kolm korda nädalas lennuliinil STN-KLU-STN. Iga-aastase turunduspaketi sisu ja tasud tuli kohandada igal aastal vastastikusel kokkuleppel.

2.7.   Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

| (64) | 2002. aasta novembris algatas DMG teise hanke regulaarlennuliiniks Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 11. detsembri 2002. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 240) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 348 lennuga (rotatsioonid) aastas, kehtivusega viis aastat ning mida oli võimalik veel viie aasta võrra pikendada. Vastu pakkus DMG:






  a) | lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 145 000 eurot; turundustoetust tuli kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kusjuures kasutamist tuli tõendada iga poole aasta tagant; |
| --- | --- | --- |

(64)

2002. aasta novembris algatas DMG teise hanke regulaarlennuliiniks Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 11. detsembri 2002. aasta Euroopa Liidu Teatajas (lk 240) ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja ühe Euroopa linnastu vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 348 lennuga (rotatsioonid) aastas, kehtivusega viis aastat ning mida oli võimalik veel viie aasta võrra pikendada. Vastu pakkus DMG:

Euroopa Liidu Teatajas

a)

lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 145 000 eurot; turundustoetust tuli kasutada sihtkoha reklaamimiseks ja turustamiseks, kusjuures kasutamist tuli tõendada iga poole aasta tagant;

| b) | KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 95 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel. |
| --- | --- |

b)

KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 95 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

| (65) | Teise avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga. |
| --- | --- |

(65)

Teise avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga.

| (66) | Austria esitatud teabe kohaselt jõustus koostööleping KFBG ja HLXi vahel 30. augustil 2003 ning see kehtis kuni 31. märtsini 2008. Kirjalikult fikseeriti see alles 24. mai 2004. aasta ja 4. juuni 2004. aasta lepingutega. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt. |
| --- | --- |

(66)

Austria esitatud teabe kohaselt jõustus koostööleping KFBG ja HLXi vahel 30. augustil 2003 ning see kehtis kuni 31. märtsini 2008. Kirjalikult fikseeriti see alles 24. mai 2004. aasta ja 4. juuni 2004. aasta lepingutega. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt.

| (67) | HLX kohustus avama liinid Klagenfurt–Köln/Bonn (kuue regulaarlennuga nädalas) ja Klagenfurt–Hannover (kolme regulaarlennuga nädalas) ning neid käitama. Kõnealuste lennuteenuste eest pidi HLX maksma KLU tasumäärade kohaselt KLU ametlikke tasusid. |
| --- | --- |

(67)

HLX kohustus avama liinid Klagenfurt–Köln/Bonn (kuue regulaarlennuga nädalas) ja Klagenfurt–Hannover (kolme regulaarlennuga nädalas) ning neid käitama. Kõnealuste lennuteenuste eest pidi HLX maksma KLU tasumäärade kohaselt KLU ametlikke tasusid.

| (68) | Peale selle võttis HLX kohustuse pakkuda KLU-le turundusteenuste paketti, näiteks pakutavate lendude reklaamiga kohalikus, piirkondlikus ja üleriigilises meedias, internetis ning reklaamplakatitega avalikus ruumis. Lisaks sellele kohustus HLX kajastama KLUd oma veebilehel positiivselt ning panema lingi KLU veebilehele. |
| --- | --- |

(68)

Peale selle võttis HLX kohustuse pakkuda KLU-le turundusteenuste paketti, näiteks pakutavate lendude reklaamiga kohalikus, piirkondlikus ja üleriigilises meedias, internetis ning reklaamplakatitega avalikus ruumis. Lisaks sellele kohustus HLX kajastama KLUd oma veebilehel positiivselt ning panema lingi KLU veebilehele.

| (69) | KFBG lubas teha [...] euro suuruse ühekordse makse lennupakkumisega alustamisele eelnevalt ja lennupakkumiste algetapis tekkivate turunduskulude (algatuskulud) jaoks. Lisaks pidi KFBG maksma iga uue sihtkoha puhul turundusteenuste eest igakuise summa, mis oli alates 1. oktoobrist 2003 [...] eurot ja alates 1. maist 2004 kuni 31. märtsini 2008 [...] eurot. |
| --- | --- |

(69)

KFBG lubas teha [...] euro suuruse ühekordse makse lennupakkumisega alustamisele eelnevalt ja lennupakkumiste algetapis tekkivate turunduskulude (algatuskulud) jaoks. Lisaks pidi KFBG maksma iga uue sihtkoha puhul turundusteenuste eest igakuise summa, mis oli alates 1. oktoobrist 2003 [...] eurot ja alates 1. maist 2004 kuni 31. märtsini 2008 [...] eurot.

| (70) | 2003. aasta detsembris korraldas DMG kolmanda hanke regulaarlennuliinide loomiseks Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 30. detsembri 2003. aasta Euroopa Liidu Teatajas ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 3–7 lennuga (rotatsioonid) nädalas, mis kehtis viis aastat. Vastu pakkus DMG:






  a) | lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 29,90 eurot iga lahkuva lennureisija kohta; |
| --- | --- | --- |

(70)

2003. aasta detsembris korraldas DMG kolmanda hanke regulaarlennuliinide loomiseks Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahel (välja arvatud London ning sihtkohad, mis asuvad alla 500 km lennu kaugusel). Hanketeade avaldati 30. detsembri 2003. aasta Euroopa Liidu Teatajas ning Austria majandus- ja tööhõiveministeeriumi hankemenetluse teadete ametlikus väljaandes. Pakuti Klagenfurti ja Euroopa linnastute vahelise igapäevase regulaarse otselennu lepingut 3–7 lennuga (rotatsioonid) nädalas, mis kehtis viis aastat. Vastu pakkus DMG:

Euroopa Liidu Teatajas

a)

lennuettevõtte turundusmeetmete toetus kindlaksmääratud summas 29,90 eurot iga lahkuva lennureisija kohta;

| b) | KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 98 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel. |
| --- | --- |

b)

KLU tagasilennuks valmistumise tasude (lennujaamatasud, maapealse ja perroonikäitluse tasud ning lennujuhtimise tasu) 98 % hüvitamine. Kõnealused tasud tekivad KLUs maandumisel.

| (71) | Kolmanda avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga. Alates 1. maist 2004 hõlmas HLXi lennupakkumine veel kahte uut sihtkohta, nimelt Hamburgi ja Berliini. |
| --- | --- |

(71)

Kolmanda avaliku hankemenetluse puhul ei tehtud ühtegi pakkumist, mistõttu see tühistati. Seejärel viidi läbi ilma eelneva avaldamiseta läbirääkimistega menetlus, mille käigus sõlmiti leping HLXiga. Alates 1. maist 2004 hõlmas HLXi lennupakkumine veel kahte uut sihtkohta, nimelt Hamburgi ja Berliini.

| (72) | Austria ametiasutused kinnitasid, et HLXile turundusteenuste eest tehtud maksed on ligikaudu võrdsed DMG 2002. aasta novembri ja 2003. aasta detsembri teise ja kolmanda hanke kohaste tagasilennuks valmistumise tasude hüvitustega (9). HLXiga sõlmitud lepingute tingimused oleksid vastanud KFBG teise ja kolmanda hanke tingimustele. |
| --- | --- |

(72)

Austria ametiasutused kinnitasid, et HLXile turundusteenuste eest tehtud maksed on ligikaudu võrdsed DMG 2002. aasta novembri ja 2003. aasta detsembri teise ja kolmanda hanke kohaste tagasilennuks valmistumise tasude hüvitustega (9). HLXiga sõlmitud lepingute tingimused oleksid vastanud KFBG teise ja kolmanda hanke tingimustele.

9

| (73) | 2007. aasta jaanuaris ühendati HLX ja veel üks ettevõte nimega „Hapag-Lloyd Flug“ uueks lennuettevõtteks TUIfly. TUIfly jätkas HLXi lennuliiklusteenuseid. Pärast kõnealust ühinemist sõlmis KFBG 10. detsembril 2008 TUIflyga järellepingu. Leping jõustus 1. aprillil 2008 ning see aegus automaatselt 31. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(73)

2007. aasta jaanuaris ühendati HLX ja veel üks ettevõte nimega „Hapag-Lloyd Flug“ uueks lennuettevõtteks TUIfly. TUIfly jätkas HLXi lennuliiklusteenuseid. Pärast kõnealust ühinemist sõlmis KFBG 10. detsembril 2008 TUIflyga järellepingu. Leping jõustus 1. aprillil 2008 ning see aegus automaatselt 31. märtsil 2013.

| (74) | Kõnealuse lepingu kohaselt oli TUIfly kohustatud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (International Air Transport Association, edaspidi „IATA“) 2008. aasta suve lennuhooajal teenindama liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ja Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 50 000 lahkuvat reisijat. IATA 2008/2009. aasta talvisel lennuhooajal teenindas TUIfly liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover neli korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg neli korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 40 000 lahkuvat reisijat. |
| --- | --- |

(74)

Kõnealuse lepingu kohaselt oli TUIfly kohustatud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (International Air Transport Association, edaspidi „IATA“) 2008. aasta suve lennuhooajal teenindama liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ja Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 50 000 lahkuvat reisijat. IATA 2008/2009. aasta talvisel lennuhooajal teenindas TUIfly liine Klagenfurt–Köln seitse korda nädalas, Klagenfurt–Hannover neli korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg neli korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 40 000 lahkuvat reisijat.

| (75) | Lisaks oli TUIfly lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste kõikehõlmava paketi. See hõlmas Klagenfurti kujutamist puhkuse sihtkohana kahes igakuises uudiskirjas, ühel sooduslendude lehel, TUIfly avalehel, KLU reisisihtkoha lehel, pardakaartidel ja pardaajakirjades, TUIfly suvisel ja talvisel lennuplaanil, pardatelevisiooni klipis ning samuti lennuki brändimise ja erinevate pressikonverentside kaudu. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks oli TUIfly lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste kõikehõlmava paketi. See hõlmas Klagenfurti kujutamist puhkuse sihtkohana kahes igakuises uudiskirjas, ühel sooduslendude lehel, TUIfly avalehel, KLU reisisihtkoha lehel, pardakaartidel ja pardaajakirjades, TUIfly suvisel ja talvisel lennuplaanil, pardatelevisiooni klipis ning samuti lennuki brändimise ja erinevate pressikonverentside kaudu.

| (76) | KFBG pidi kõnealuste turundusteenuste eest maksma [...] euro suuruse aastase summa ning lennuki brändimise eest [...] euro suuruse ühekordse summa. |
| --- | --- |

(76)

KFBG pidi kõnealuste turundusteenuste eest maksma [...] euro suuruse aastase summa ning lennuki brändimise eest [...] euro suuruse ühekordse summa.

2.8.   Leping Air Berliniga

Leping Air Berliniga

| (77) | Alates IATA 2009/2010. aasta talvisest lennuhooajast võttis Air Berlin üle TUIfly linnadevahelised lennuliinid. Pärast ülevõtmist allkirjastasid KFBG ja TUIfly 28. oktoobril 2009 lepingu, millega nad lõpetasid oma 10. detsembri 2008. aasta lepingu alates 25. oktoobrist 2009. DMG sõlmis Air Berliniga järellepingu perioodiks 25. oktoober 2009 kuni 31. märts 2013, mille allkirjastamine toimus eri kuupäevadel, st 8. juulil 2010, 13. oktoobril 2010 ja 25. oktoobril 2010. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt. |
| --- | --- |

(77)

Alates IATA 2009/2010. aasta talvisest lennuhooajast võttis Air Berlin üle TUIfly linnadevahelised lennuliinid. Pärast ülevõtmist allkirjastasid KFBG ja TUIfly 28. oktoobril 2009 lepingu, millega nad lõpetasid oma 10. detsembri 2008. aasta lepingu alates 25. oktoobrist 2009. DMG sõlmis Air Berliniga järellepingu perioodiks 25. oktoober 2009 kuni 31. märts 2013, mille allkirjastamine toimus eri kuupäevadel, st 8. juulil 2010, 13. oktoobril 2010 ja 25. oktoobril 2010. Leping hõlmas pikendamise võimalust mõlema poole poolt.

| (78) | Selle kohaselt oli Air Berlin kohustatud IATA 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal teenindama liini Klagenfurt–Köln neli kuni seitse korda nädalas (vähemalt neli ja kõige rohkem seitse teenust nädalas sõltuvalt Air Berlini otsusest), Klagenfurt–Berliin viis kuni kuus korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg viis kuni kuus korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel talveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 31 000 lahkuvat reisijat. IATA 2010. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Köln viis-kuus korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli kuni viis korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kolm kuni neli korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel suveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 42 000 lahkuvat reisijat. |
| --- | --- |

(78)

Selle kohaselt oli Air Berlin kohustatud IATA 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal teenindama liini Klagenfurt–Köln neli kuni seitse korda nädalas (vähemalt neli ja kõige rohkem seitse teenust nädalas sõltuvalt Air Berlini otsusest), Klagenfurt–Berliin viis kuni kuus korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg viis kuni kuus korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel talveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 31 000 lahkuvat reisijat. IATA 2010. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Köln viis-kuus korda nädalas, Klagenfurt–Berliin neli kuni viis korda nädalas, Klagenfurt–Hannover kaks korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kolm kuni neli korda nädalas, mille käigus oodati kõnealusel suveperioodil lennuliikluse mahuna vähemalt 42 000 lahkuvat reisijat.

| (79) | IATA 2010/2011. aasta talvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks kuni kolm korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 19 000 lahkuvat reisijat. IATA 2011. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm kuni neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 28 000 lahkuvat reisijat. |
| --- | --- |

(79)

IATA 2010/2011. aasta talvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks kuni kolm korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 19 000 lahkuvat reisijat. IATA 2011. aasta suvisel lennuhooajal pidi Air Berlin teenindama liini Klagenfurt–Düsseldorf kaks kuni kolm korda nädalas, Klagenfurt–Berliin kolm kuni neli korda nädalas ning Klagenfurt–Hamburg kaks korda nädalas, mille käigus oodati lennuliikluse mahuna vähemalt 28 000 lahkuvat reisijat.

| (80) | Lisaks oli Air Berlin lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste ulatusliku paketi, nagu näiteks Klagenfurti kujutamine Air Berlini peamisel veebilehel, saksakeelses uudiskirjas ja hollandikeelses uudiskirjas, internetis lennule registreerimisel, pardakaartide reisijatele jäävatel talongidel, ekraanisäästjana, lennukite pardal eri trüki- ja telemeedias ning piirkondlikel pressikonverentsidel. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks oli Air Berlin lepingu kohaselt kohustatud tegema KLU-le ja Kärnteni piirkonnale kättesaadavaks turundusteenuste ulatusliku paketi, nagu näiteks Klagenfurti kujutamine Air Berlini peamisel veebilehel, saksakeelses uudiskirjas ja hollandikeelses uudiskirjas, internetis lennule registreerimisel, pardakaartide reisijatele jäävatel talongidel, ekraanisäästjana, lennukite pardal eri trüki- ja telemeedias ning piirkondlikel pressikonverentsidel.

| (81) | DMG lubas nende turundusteenuste eest maksta 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal [...] euro suuruse summa ja 2010/2011. aasta lennuhooajal [...] euro suuruse summa. |
| --- | --- |

(81)

DMG lubas nende turundusteenuste eest maksta 2009/2010. aasta talvisel lennuhooajal [...] euro suuruse summa ja 2010/2011. aasta lennuhooajal [...] euro suuruse summa.

2.9.   
  20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

| (82) | Alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt sellel ajal KLU-le tasumisele kuuluvate tagasilennuks valmistumise tasude makseid. 17. novembril 2003 esitas KFBG lennujaamatasude tasumata maksete tõttu Landesgericht'ile (piirkonnakohus) AUA vastu tsiviilhagi. 7. jaanuaril 2004 andis AUA kostja vastuse. Lisaks sellele esitas AUA 17. oktoobril 2004 KFBG poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu riiklikule konkurentsikohtule Austria kartelliseaduse kohase avalduse. |
| --- | --- |

(82)

Alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt sellel ajal KLU-le tasumisele kuuluvate tagasilennuks valmistumise tasude makseid. 17. novembril 2003 esitas KFBG lennujaamatasude tasumata maksete tõttu Landesgericht'ile (piirkonnakohus) AUA vastu tsiviilhagi. 7. jaanuaril 2004 andis AUA kostja vastuse. Lisaks sellele esitas AUA 17. oktoobril 2004 KFBG poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu riiklikule konkurentsikohtule Austria kartelliseaduse kohase avalduse.

| (83) | 20. oktoobril 2005 allkirjastasid KFBG ja AUA kompromisskokkuleppe perioodiks 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005. Selles leppisid pooled kokku Landesgericht'is ja riiklikus konkurentsikohtus mõlema kohtuvaidluse lõpetamises. |
| --- | --- |

(83)

20. oktoobril 2005 allkirjastasid KFBG ja AUA kompromisskokkuleppe perioodiks 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005. Selles leppisid pooled kokku Landesgericht'is ja riiklikus konkurentsikohtus mõlema kohtuvaidluse lõpetamises.

| (84) | AUA kohustus KFBG-le maksma [...] euro suuruse summa. |
| --- | --- |

(84)

AUA kohustus KFBG-le maksma [...] euro suuruse summa.

| (85) | Pooled leppisid kokku, et KFBG stimuleerimiskava moodustab alates 1. septembrist 2005 kompromisskokkuleppe osa ning see kehtib AUA suhtes tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2003. |
| --- | --- |

(85)

Pooled leppisid kokku, et KFBG stimuleerimiskava moodustab alates 1. septembrist 2005 kompromisskokkuleppe osa ning see kehtib AUA suhtes tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2003.

2.10.   Menetluse 2012. aasta veebruaris algatamise ja menetluse 2014. aasta juulis laiendamise põhjused

Menetluse 2012. aasta veebruaris algatamise ja menetluse 2014. aasta juulis laiendamise põhjused

| (86) | Algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses järgmiste meetmetega: |
| --- | --- |

(86)

Algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses järgmiste meetmetega:

2.10.1.   Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja teiste asutuste poolt

Klagenfurti lennujaama rahastamine Klagenfurti linna, Kärnteni liidumaa ja teiste asutuste poolt

| (87) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas riiklikest vahenditest tehtud maksed, mida tegid KFBG osanikud ning Austria siseministeerium ja Austria rahandusministeerium KLU-le aastatel 2000–2010, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas riiklikest vahenditest tehtud maksed, mida tegid KFBG osanikud ning Austria siseministeerium ja Austria rahandusministeerium KLU-le aastatel 2000–2010, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.2.   Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

Kärntner Flughafen Betriebs GmbHi 2005. aasta lennujaama stimuleerimiskava

| (88) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas 2005. aasta stimuleerimiskava raames vähendatud lennujaamatasud kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas 2005. aasta stimuleerimiskava raames vähendatud lennujaamatasud kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.3.   2002. ja 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LVi ja AMSiga

2002. ja 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LVi ja AMSiga

| (89) | Algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas Ryanair ja tema tütarettevõte LV said KFBG ja DMGga 2002. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(89)

Algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas Ryanair ja tema tütarettevõte LV said KFBG ja DMGga 2002. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

| (90) | Menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas kaks 2002. aastast pärinevat täiendavat lepingut DMG ning AMSi ja LV vahel, mida tuleb analüüsida koos kõigi 2002. aastal sõlmitud lepingutega, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(90)

Menetluse laiendamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas kaks 2002. aastast pärinevat täiendavat lepingut DMG ning AMSi ja LV vahel, mida tuleb analüüsida koos kõigi 2002. aastal sõlmitud lepingutega, kujutavad endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

| (91) | Peale selle kahtles komisjon algatamise otsuses, kas Ryanair ja tema tütarettevõte AMS said KFBG ja DMGga 2006. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(91)

Peale selle kahtles komisjon algatamise otsuses, kas Ryanair ja tema tütarettevõte AMS said KFBG ja DMGga 2006. aastal lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.4.   Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

Leping Hapag Lloyd Expressiga (HLX) ja TUIflyga

| (92) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas HLX/TUIfly said KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas HLX/TUIfly said KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.5.   Leping Air Berliniga

Leping Air Berliniga

| (93) | Lisaks kahtles komisjon, kas Air Berlin sai KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks kahtles komisjon, kas Air Berlin sai KFBGga lepingu sõlmimisel riigiabi ning kui see oli nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

2.10.6.   
  20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

20. oktoobri 2005. aasta kokkulepe Austrian Airlinesiga

| (94) | Komisjon väljendas kahtlusi, kas 20. oktoobril 2005 KFBG ja AUA vahel sõlmitud kompromisskokkulepe kujutab endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon väljendas kahtlusi, kas 20. oktoobril 2005 KFBG ja AUA vahel sõlmitud kompromisskokkulepe kujutab endast riigiabi ning kui see on nii, kas kõnealune riigiabi sobib kokku siseturuga.

3.   AUSTRIA AMETIASUTUSTE POOLT TEHTUD KULUDE-TULUDE ANALÜÜSID

AUSTRIA AMETIASUTUSTE POOLT TEHTUD KULUDE-TULUDE ANALÜÜSID

| (95) | Austria ametiasutused märkisid, et KFBG ei olnud teinud ühtegi kulude-tulude eelanalüüsi, st ei enne lennuettevõtetega lepingute sõlmimist ega enne 2005. aastal stimuleerimiskava kasutusele võtmist. |
| --- | --- |

(95)

Austria ametiasutused märkisid, et KFBG ei olnud teinud ühtegi kulude-tulude eelanalüüsi, st ei enne lennuettevõtetega lepingute sõlmimist ega enne 2005. aastal stimuleerimiskava kasutusele võtmist.

| (96) | Selleks et komisjonil oleks võimalik hinnata vaatlusaluseid meetmeid, esitas Austria kõigi KFBG/DMG ja erinevate lennuettevõtete vahel sõlmitud lepingute ning 2005. aasta stimuleerimiskava kohta rekonstrueeritud kulude-tulude eelanalüüsid. |
| --- | --- |

(96)

Selleks et komisjonil oleks võimalik hinnata vaatlusaluseid meetmeid, esitas Austria kõigi KFBG/DMG ja erinevate lennuettevõtete vahel sõlmitud lepingute ning 2005. aasta stimuleerimiskava kohta rekonstrueeritud kulude-tulude eelanalüüsid.

| (97) | Kõnealuste analüüside rekonstrueerimisel kasutasid Austria ametiasutused vaid andmeid ja teavet, mis oli kättesaadav lepingute sõlmimise ja stimuleerimiskava kasutusele võtmise hetkel; lisaks esitasid nad konkreetsete lepingute kehtivusaegade kohta hinnangulised väärtused. |
| --- | --- |

(97)

Kõnealuste analüüside rekonstrueerimisel kasutasid Austria ametiasutused vaid andmeid ja teavet, mis oli kättesaadav lepingute sõlmimise ja stimuleerimiskava kasutusele võtmise hetkel; lisaks esitasid nad konkreetsete lepingute kehtivusaegade kohta hinnangulised väärtused.

4.   AUSTRIA MÄRKUSED

AUSTRIA MÄRKUSED

| (98) | Esiteks viitasid Austria ametiasutused suurele avalikule huvile Kärntenis KLU käitamise vastu. KLU näol on tegemist Kärnteni piirkonna jaoks olulise ühendusega teiste piirkondade ja liikmesriikidega. Peale selle tuleb KLUd käitada kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete tõttu ning militaarsetel põhjustel. Kärnteni liidumaa kohustus hoidma KLUd Austria Vabariigi poolt militaarseks otstarbeks kasutatavana. |
| --- | --- |

(98)

Esiteks viitasid Austria ametiasutused suurele avalikule huvile Kärntenis KLU käitamise vastu. KLU näol on tegemist Kärnteni piirkonna jaoks olulise ühendusega teiste piirkondade ja liikmesriikidega. Peale selle tuleb KLUd käitada kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete tõttu ning militaarsetel põhjustel. Kärnteni liidumaa kohustus hoidma KLUd Austria Vabariigi poolt militaarseks otstarbeks kasutatavana.

| (99) | Teiseks kinnitasid Austria ametiasutused, et KLU ei ole asendatav, kuna vahemaad alternatiivsetesse lennujaamadesse (Ljubljana, Maribor, Trieste või Graz) Alpides paiknevas Kärnteni piirkonnas on ebasoodsates ilmastikutingimustes palju raskemini läbitavad kui tasasel maal. Seetõttu tuleks lennujaama teeninduspiirkonnaga seonduvat prognoosi sellises mäestikupiirkonnas nagu Klagenfurt vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(99)

Teiseks kinnitasid Austria ametiasutused, et KLU ei ole asendatav, kuna vahemaad alternatiivsetesse lennujaamadesse (Ljubljana, Maribor, Trieste või Graz) Alpides paiknevas Kärnteni piirkonnas on ebasoodsates ilmastikutingimustes palju raskemini läbitavad kui tasasel maal. Seetõttu tuleks lennujaama teeninduspiirkonnaga seonduvat prognoosi sellises mäestikupiirkonnas nagu Klagenfurt vastavalt kohandada.

| (100) | Kolmandaks väidab Austria, et KLU rahastamine oli viimasel 20 aastal tulutoov, kui mitte arvestada eri lennuettevõtetega sõlmitud lepingute maksumust. KLU käitamise maksumuse analüüs tuleb teha piirkulude analüüsi alusel. |
| --- | --- |

(100)

Kolmandaks väidab Austria, et KLU rahastamine oli viimasel 20 aastal tulutoov, kui mitte arvestada eri lennuettevõtetega sõlmitud lepingute maksumust. KLU käitamise maksumuse analüüs tuleb teha piirkulude analüüsi alusel.

| (101) | Austria nõustus, et kõik vaatlusalused meetmed tagati riigivahendeid kasutades ning on seostatavad Austriaga. |
| --- | --- |

(101)

Austria nõustus, et kõik vaatlusalused meetmed tagati riigivahendeid kasutades ning on seostatavad Austriaga.

| (102) | Siiski ei näe Austria ühtki tõendit selle kohta, et KFBG sai oma osanike rahaliste vahendite kaudu majandusliku eelise. Osanike maksete puhul oli tegemist nende kulude hüvitamisega, mida KFBG kandis erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutes, mis olid kasulikud nii KLU kui ka Klagenfurti linna ja Kärnteni liidumaa jaoks. Tavaliselt peab Kärnteni liidumaa kandma KLU kaudu kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete täitmise teatavad kulud, mistõttu on õigustatud Kärnteni liidumaa või Austria ministeeriumide poolt selliste kulude katmine. |
| --- | --- |

(102)

Siiski ei näe Austria ühtki tõendit selle kohta, et KFBG sai oma osanike rahaliste vahendite kaudu majandusliku eelise. Osanike maksete puhul oli tegemist nende kulude hüvitamisega, mida KFBG kandis erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutes, mis olid kasulikud nii KLU kui ka Klagenfurti linna ja Kärnteni liidumaa jaoks. Tavaliselt peab Kärnteni liidumaa kandma KLU kaudu kohustuslike avalik-õiguslike ülesannete täitmise teatavad kulud, mistõttu on õigustatud Kärnteni liidumaa või Austria ministeeriumide poolt selliste kulude katmine.

| (103) | Lisaks väitis Austria, et KLU käitamist tuleb pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kuna see on üldsuse huvides ning Kärnteni liidumaal lasub kohustus tegutseda, et tagada juurdepääs Kärnteni piirkonnale. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks väitis Austria, et KLU käitamist tuleb pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kuna see on üldsuse huvides ning Kärnteni liidumaal lasub kohustus tegutseda, et tagada juurdepääs Kärnteni piirkonnale.

| (104) | KLU ja lennuettevõtete vaheliste lepingute ja stimuleerimiskava kohta märkis Austria, et tema arvates ei ole erinevatel KLUs tegutsevatel lennuettevõtetel mingit majanduslikku eelist, kuna mõned lepingud sisaldasid samu tingimusi nagu KLU varasemad avalikud hanked ning vastasid seega ilmselgelt turutingimustele. Ka 2005. aasta stimuleerimiskava oli vastavuses turutingimustega. |
| --- | --- |

(104)

KLU ja lennuettevõtete vaheliste lepingute ja stimuleerimiskava kohta märkis Austria, et tema arvates ei ole erinevatel KLUs tegutsevatel lennuettevõtetel mingit majanduslikku eelist, kuna mõned lepingud sisaldasid samu tingimusi nagu KLU varasemad avalikud hanked ning vastasid seega ilmselgelt turutingimustele. Ka 2005. aasta stimuleerimiskava oli vastavuses turutingimustega.

| (105) | Seoses vaatlusaluste meetmete selektiivsusega väidab Austria, et kõik lennuettevõtted võisid osaleda varasematel avalikel hangetel, nii et neile järgnenud lepingute sõlmimisi konkreetsete lennuettevõtetega ei saa lugeda selektiivseks. Kuna lisaks sellele ei ole KLU asendatav teiste lennujaamadega, ei ole tegemist ei konkurentsi moonutamise ega kaubanduse mõjutamisega. |
| --- | --- |

(105)

Seoses vaatlusaluste meetmete selektiivsusega väidab Austria, et kõik lennuettevõtted võisid osaleda varasematel avalikel hangetel, nii et neile järgnenud lepingute sõlmimisi konkreetsete lennuettevõtetega ei saa lugeda selektiivseks. Kuna lisaks sellele ei ole KLU asendatav teiste lennujaamadega, ei ole tegemist ei konkurentsi moonutamise ega kaubanduse mõjutamisega.

| (106) | Austria ametiasutused ei teinud ühtegi sõltumatut turundustegevuse tulemuste hindamist; kuid nad väidavad, et pideva koostöö ning lennuühenduste edu tulemusel on KLU lennureisijate arv suurenenud. |
| --- | --- |

(106)

Austria ametiasutused ei teinud ühtegi sõltumatut turundustegevuse tulemuste hindamist; kuid nad väidavad, et pideva koostöö ning lennuühenduste edu tulemusel on KLU lennureisijate arv suurenenud.

| (107) | KFBG ja AUA vahelise kompromisskokkuleppe kohta märgib Austria, et kõnealuse kokkuleppe sõlmimine kujutab endast ka puhtalt turumajanduslikult motiveeritud sammu. |
| --- | --- |

(107)

KFBG ja AUA vahelise kompromisskokkuleppe kohta märgib Austria, et kõnealuse kokkuleppe sõlmimine kujutab endast ka puhtalt turumajanduslikult motiveeritud sammu.

| (108) | Seoses stimuleerimiskavaga märkisid Austria ametiasutused, et KLU tegutses nende kasutusele võtmisel erainvestorina. Kõnealuse kavaga antud lennujaamatasude hinnasoodustused vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(108)

Seoses stimuleerimiskavaga märkisid Austria ametiasutused, et KLU tegutses nende kasutusele võtmisel erainvestorina. Kõnealuse kavaga antud lennujaamatasude hinnasoodustused vastasid turutingimustele.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings

Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings

| (109) | AUA, Lufthansa ja Germanwings esitasid kaks ühisavaldust. Ühisavaldustes selgitasid nad, et algatamise otsuses on mitu õiguslikku puudust: riigiga seostatavuse ja riiklike asutuste seotuse ebapiisav põhjendamine, turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte väär tõlgendamine ning 2007. aastal kaebuse esitamise ja 22. veebruaril 2012 menetluse algatamise vaheline ebamõistlikult pikk ajavahemik. |
| --- | --- |

(109)

AUA, Lufthansa ja Germanwings esitasid kaks ühisavaldust. Ühisavaldustes selgitasid nad, et algatamise otsuses on mitu õiguslikku puudust: riigiga seostatavuse ja riiklike asutuste seotuse ebapiisav põhjendamine, turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte väär tõlgendamine ning 2007. aastal kaebuse esitamise ja 22. veebruaril 2012 menetluse algatamise vaheline ebamõistlikult pikk ajavahemik.

| (110) | Lisaks väitsid kõnealused kolm lennuettevõtet, et KLU lennujaamatasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. lennujaama rahastamine ei kuulu riigiabiõiguse kohaldamisalasse, kuna osutatavate lennuteenuste eesmärk oli parandada Kärnteni piirkonna ühendust teiste piirkondade ja liikmesriikidega. KLU kasumlikkuse osas väitsid kolm lennuettevõtet, et KLU oleks olnud kasumlik, kui mõned lennuettevõtted ei oleks lennujaamatasude osas saanud soodustusi, ning esitasid oma hinnangulised arvestused teatavatele muudele lennuettevõtetele tehtud soodustuste kogusumma kohta. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks väitsid kõnealused kolm lennuettevõtet, et KLU lennujaamatasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. lennujaama rahastamine ei kuulu riigiabiõiguse kohaldamisalasse, kuna osutatavate lennuteenuste eesmärk oli parandada Kärnteni piirkonna ühendust teiste piirkondade ja liikmesriikidega. KLU kasumlikkuse osas väitsid kolm lennuettevõtet, et KLU oleks olnud kasumlik, kui mõned lennuettevõtted ei oleks lennujaamatasude osas saanud soodustusi, ning esitasid oma hinnangulised arvestused teatavatele muudele lennuettevõtetele tehtud soodustuste kogusumma kohta.

| (111) | AUA, Lufthansa ja Germanwings märkisid, et KLU stimuleerimiskava ei võimalda mingit võrdlust selliste lennujaamadega nagu Frankfurt/Hahn või Lübeck (mida mainis Austria). Neid lennujaamu iseloomustab asjaolu, et neid kohandati vastavalt Ryanairi vajadustele. Nendes lennujaamades on Ryanair peamine lennuettevõte, KLUs aga mitte. Lisaks sellele esitasid kolm lennuettevõtet oma seisukohad seoses lennujaama kulude arvestusega. |
| --- | --- |

(111)

AUA, Lufthansa ja Germanwings märkisid, et KLU stimuleerimiskava ei võimalda mingit võrdlust selliste lennujaamadega nagu Frankfurt/Hahn või Lübeck (mida mainis Austria). Neid lennujaamu iseloomustab asjaolu, et neid kohandati vastavalt Ryanairi vajadustele. Nendes lennujaamades on Ryanair peamine lennuettevõte, KLUs aga mitte. Lisaks sellele esitasid kolm lennuettevõtet oma seisukohad seoses lennujaama kulude arvestusega.

5.2.   Ryanair

Ryanair

5.2.1.   Ryanairi otsesed märkused

Ryanairi otsesed märkused

| (112) | Ryanair esitab vastuväiteid algatamise otsuse vastu, mis puudutab 2002. ja 2006. aastal KLUga sõlmitud lepinguid. Ryanairi väitel olid need lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ega hõlmanud seega riigiabi. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair esitab vastuväiteid algatamise otsuse vastu, mis puudutab 2002. ja 2006. aastal KLUga sõlmitud lepinguid. Ryanairi väitel olid need lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ega hõlmanud seega riigiabi.

| (113) | Eelkõige kinnitab Ryanair, et talle ei ole antud mingit eelist, sest kõnealused lepingud kajastavad tavapäraseid turutingimusi. |
| --- | --- |

(113)

Eelkõige kinnitab Ryanair, et talle ei ole antud mingit eelist, sest kõnealused lepingud kajastavad tavapäraseid turutingimusi.

| (114) | Turundustoetuse küsimuses väitis Ryanair, et KLU tehtud allahindlused olid kooskõlas lennundussektori tavadega, kuivõrd paljud riigi või eraomandis olevad lennujaamad kohaldasid uute sihtkohtade puhul sama suuri või isegi suuremaid soodustusi (10). |
| --- | --- |

(114)

Turundustoetuse küsimuses väitis Ryanair, et KLU tehtud allahindlused olid kooskõlas lennundussektori tavadega, kuivõrd paljud riigi või eraomandis olevad lennujaamad kohaldasid uute sihtkohtade puhul sama suuri või isegi suuremaid soodustusi (10).

10

| (115) | Lisaks viitab Ryanair sellele, et komisjon kohaldas ilmselgelt valet kulupõhist analüüsi, kuna taristukulusid ja samuti püsivaid tegevuskulusid tuleks käsitada luhtunud kuludena ning oleks loogiline, kui KLU määraks turumajanduse tingimustes tegutseva investorina kindlaks oma hinnad piirkulude tasemel. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks viitab Ryanair sellele, et komisjon kohaldas ilmselgelt valet kulupõhist analüüsi, kuna taristukulusid ja samuti püsivaid tegevuskulusid tuleks käsitada luhtunud kuludena ning oleks loogiline, kui KLU määraks turumajanduse tingimustes tegutseva investorina kindlaks oma hinnad piirkulude tasemel.

| (116) | Ryanair vaidleb vastu sellele, et ta sai KLU vähendatud lennujaamatasude kaudu valikulise eelise. Ryanair sai juurdepääsu KLU taristutele mittediskrimineerivalt, kuna teenuste osutamiseks oli korraldatud riigihange ning ükski teine lennuettevõte ei näidanud üles huvi; pealegi ei lükatud tagasi ühtegi teist lennuettevõtet. Ryanair sai allahindlused vastutasuks olulise äririski eest, mille Ryanair võttis lennuliinide loomisega tollal veel tundmatusse lennujaama. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair vaidleb vastu sellele, et ta sai KLU vähendatud lennujaamatasude kaudu valikulise eelise. Ryanair sai juurdepääsu KLU taristutele mittediskrimineerivalt, kuna teenuste osutamiseks oli korraldatud riigihange ning ükski teine lennuettevõte ei näidanud üles huvi; pealegi ei lükatud tagasi ühtegi teist lennuettevõtet. Ryanair sai allahindlused vastutasuks olulise äririski eest, mille Ryanair võttis lennuliinide loomisega tollal veel tundmatusse lennujaama.

| (117) | Seoses AMSiga sõlmitud lepingutega on Ryanair selgesõnaliselt vastu Ryanairi erinevate KFBGga sõlmitud lepingute ja AMSiga sõlmitud turunduslepingu ühishinnangule. Turunduslepingu sõlmimine AMSiga ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada KLUst väljuvaid ja KLUsse saabuvaid liine. |
| --- | --- |

(117)

Seoses AMSiga sõlmitud lepingutega on Ryanair selgesõnaliselt vastu Ryanairi erinevate KFBGga sõlmitud lepingute ja AMSiga sõlmitud turunduslepingu ühishinnangule. Turunduslepingu sõlmimine AMSiga ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada KLUst väljuvaid ja KLUsse saabuvaid liine.

| (118) | Ryanair märgib, et komisjon ignoreeris turundusteenuste väärtust Ryanairi veebilehel, mis on maailma üks populaarsemaid reisiveebilehti. |
| --- | --- |

(118)

Ryanair märgib, et komisjon ignoreeris turundusteenuste väärtust Ryanairi veebilehel, mis on maailma üks populaarsemaid reisiveebilehti.

| (119) | Ryanairi sõnul ei ole tõendatud, et Austria ametiasutused osalesid Ryanairi või AMSiga seotud vaatlusalustes meetmetes ning et meetmeid saab omistada neile ametiasutustele. |
| --- | --- |

(119)

Ryanairi sõnul ei ole tõendatud, et Austria ametiasutused osalesid Ryanairi või AMSiga seotud vaatlusalustes meetmetes ning et meetmeid saab omistada neile ametiasutustele.

| (120) | Lisaks toob Ryanair välja järgmised kriitilised punktid: Turvalisuse tagamise kulusid ei tohiks seostada lennujaama majandustegevusega. Kuna ükski Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud leping ei olnud seotud riigiabiga, ei oma 2005. aasta lennundussuuniste kohaldamine tähtsust. Äriplaani puudumine ei välista seda, et riigiasutus on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva investorina. Teeninduspiirkonna määratluse osas puudub KLU puhul seos teiste riigiabi juhtumitega. |
| --- | --- |

(120)

Lisaks toob Ryanair välja järgmised kriitilised punktid: Turvalisuse tagamise kulusid ei tohiks seostada lennujaama majandustegevusega. Kuna ükski Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud leping ei olnud seotud riigiabiga, ei oma 2005. aasta lennundussuuniste kohaldamine tähtsust. Äriplaani puudumine ei välista seda, et riigiasutus on käitunud turumajanduse tingimustes tegutseva investorina. Teeninduspiirkonna määratluse osas puudub KLU puhul seos teiste riigiabi juhtumitega.

5.2.2.   Ryanairi poolt esitatud uuringud ja analüüsid

Ryanairi poolt esitatud uuringud ja analüüsid

| (121) | Lisaks esitas Ryanair mitu konsultatsioonifirma Oxera koostatud märkust ja professor Damien P. McLoughlini analüüsi. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks esitas Ryanair mitu konsultatsioonifirma Oxera koostatud märkust ja professor Damien P. McLoughlini analüüsi.

5.2.2.1.   Oxera märkus 1. „Economic MEIP (11)
  Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 4. juuli 2011

Oxera märkus 1. „Economic MEIP

11

Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 4. juuli 2011

| (122) | Ryanair andis Oxerale ülesande kontrollida, kas Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud lepingud ning Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Hindamisel ei võetud arvesse 21. detsembri 2006. aasta turunduslepingut DMG ja AMSi vahel. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair andis Oxerale ülesande kontrollida, kas Ryanairi ja KLU vahel sõlmitud lepingud ning Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Hindamisel ei võetud arvesse 21. detsembri 2006. aasta turunduslepingut DMG ja AMSi vahel.

| (123) | Oxera teostas kaks analüüsi: võrdlev analüüs ja kasumlikkuse analüüs. Oxera leiab, et [...] ja [...] lennujaamad on mitme tunnuse osas KLUga võrreldavad. Oxera võrdles tasusid, mida Ryanair kõnealustele lennujaamadele maksab, arvestades maha Ryanairile 2002. aastal DMGga sõlmitud lepingu raames makstud turundustoetuse, kuid arvestamata maha maksed, mis tehakse Ryanairile 2006. aasta turunduslepingu raames. Pärast tasude võrdlemist, mis maksti iga tagasilennuks valmistumise ning iga reisija kohta, leidis Oxera, et KLU tasud olid alati kõrgemad kui mõlemas teises lennujaamas. |
| --- | --- |

(123)

Oxera teostas kaks analüüsi: võrdlev analüüs ja kasumlikkuse analüüs. Oxera leiab, et [...] ja [...] lennujaamad on mitme tunnuse osas KLUga võrreldavad. Oxera võrdles tasusid, mida Ryanair kõnealustele lennujaamadele maksab, arvestades maha Ryanairile 2002. aastal DMGga sõlmitud lepingu raames makstud turundustoetuse, kuid arvestamata maha maksed, mis tehakse Ryanairile 2006. aasta turunduslepingu raames. Pärast tasude võrdlemist, mis maksti iga tagasilennuks valmistumise ning iga reisija kohta, leidis Oxera, et KLU tasud olid alati kõrgemad kui mõlemas teises lennujaamas.

| (124) | Oxera poolt tehtud kasumlikkuse analüüsi puhul on tegemist täiendavate kulude ja tulude ning kogukulude katmise süsteemi (12) alusel tehtud eelhinnanguga, mis hõlmab üksnes 2002. aasta lepinguid. Jõuti järeldusele, et 2002. aasta lepingud olid lennujaamale kasumlikud ning nüüdispuhasväärtus oli positiivne. |
| --- | --- |

(124)

Oxera poolt tehtud kasumlikkuse analüüsi puhul on tegemist täiendavate kulude ja tulude ning kogukulude katmise süsteemi (12) alusel tehtud eelhinnanguga, mis hõlmab üksnes 2002. aasta lepinguid. Jõuti järeldusele, et 2002. aasta lepingud olid lennujaamale kasumlikud ning nüüdispuhasväärtus oli positiivne.

12

5.2.2.2.   Oxera märkus 2. „Economic MEIP Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 31. august 2012

Oxera märkus 2. „Economic MEIP Assessment for Klagenfurt Airport“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumide täitmise hinnang Klagenfurti lennujaama kohta), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 31. august 2012

| (125) | Analüüs hõlmab KFBG ja Ryanairi vahelist lennujaamateenuseid käsitlevat lepingut ajavahemikul 2002–2006 ning DMG ja LV vahelist turunduslepingut ajavahemikul 27. juuni 2002 – 27. juuni 2007. DMG ja AMSi vahelisi lepinguid ei võeta Oxera analüüsis arvesse. |
| --- | --- |

(125)

Analüüs hõlmab KFBG ja Ryanairi vahelist lennujaamateenuseid käsitlevat lepingut ajavahemikul 2002–2006 ning DMG ja LV vahelist turunduslepingut ajavahemikul 27. juuni 2002 – 27. juuni 2007. DMG ja AMSi vahelisi lepinguid ei võeta Oxera analüüsis arvesse.

| (126) | Oxera võrdles nende tasude kogusummat, mille lennuettevõte maksis KLU-le, vastavate tasudega, mis maksti vahemikus 2002/2003–2010/2011 viiele võrdlusalusele lennujaamale. Tasusid esitati kahel viisil, nimelt tasuna iga reisija kohta ja tasuna iga tagasilennuks valmistumise kohta, ning koondati kõigepealt tasude kogusumma väärtuseks. Seejärel arvutati tasude kogusumma ümber tasudeks iga tagasilennuks valmistumise kohta ning tasudeks iga reisija kohta, et võimaldada võrdlust kuue lennujaama vahel. |
| --- | --- |

(126)

Oxera võrdles nende tasude kogusummat, mille lennuettevõte maksis KLU-le, vastavate tasudega, mis maksti vahemikus 2002/2003–2010/2011 viiele võrdlusalusele lennujaamale. Tasusid esitati kahel viisil, nimelt tasuna iga reisija kohta ja tasuna iga tagasilennuks valmistumise kohta, ning koondati kõigepealt tasude kogusumma väärtuseks. Seejärel arvutati tasude kogusumma ümber tasudeks iga tagasilennuks valmistumise kohta ning tasudeks iga reisija kohta, et võimaldada võrdlust kuue lennujaama vahel.

| (127) | Tulemused näitavad, et tasude summa, mille Ryanair maksis KLU-le, on keskmiselt umbes viis korda suurem kui võrreldav tasude summa, mille lennuettevõte maksis uuritaval ajavahemikul võrdlusalustele lennujaamadele. Võib eeldada, et see on tingitud Austria lennujaamade tavaliselt kõrgematest hindadest. Selle põhjal võib järeldada, et Ryanairi poolt KLU-le makstud tasude suurus vastab nende tasude suurusele, mida oleks Ryanairile sarnastel asjaoludel pakkunud turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama omav investor. Seega on kõnealuses aruandes analüüsitud lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(127)

Tulemused näitavad, et tasude summa, mille Ryanair maksis KLU-le, on keskmiselt umbes viis korda suurem kui võrreldav tasude summa, mille lennuettevõte maksis uuritaval ajavahemikul võrdlusalustele lennujaamadele. Võib eeldada, et see on tingitud Austria lennujaamade tavaliselt kõrgematest hindadest. Selle põhjal võib järeldada, et Ryanairi poolt KLU-le makstud tasude suurus vastab nende tasude suurusele, mida oleks Ryanairile sarnastel asjaoludel pakkunud turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama omav investor. Seega on kõnealuses aruandes analüüsitud lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

5.2.2.3.   Oxera märkus 3. Turupõhiste võrdlusaluste kindlaksmääramine turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdleva analüüsi teel. „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

Oxera märkus 3. Turupõhiste võrdlusaluste kindlaksmääramine turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdleva analüüsi teel. „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

| (128) | Oxera ei pidanud korrektseks komisjoni arusaama, mille järgi tunnistatakse vastuvõetavaks ainult uurimisaluse lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas asuvad võrreldavad lennujaamad. |
| --- | --- |

(128)

Oxera ei pidanud korrektseks komisjoni arusaama, mille järgi tunnistatakse vastuvõetavaks ainult uurimisaluse lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas asuvad võrreldavad lennujaamad.

| (129) | Oxera väidab, et võrreldavatest lennujaamadest saadud turupõhised võrdlushinnad ei ole mõjutatud ümbritsevatele lennujaamadele antud riigiabist. Seetõttu on võimalik laias laastus määrata kindlaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise turupõhine võrdlusalus. |
| --- | --- |

(129)

Oxera väidab, et võrreldavatest lennujaamadest saadud turupõhised võrdlushinnad ei ole mõjutatud ümbritsevatele lennujaamadele antud riigiabist. Seetõttu on võimalik laias laastus määrata kindlaks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise turupõhine võrdlusalus.

| (130) | Selleks on Oxera sõnul järgmised põhjused:






  — | väljaspool riigiabi valdkonda kasutatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdlevaid analüüse laialdaselt. |
| --- | --- | --- |

(130)

Selleks on Oxera sõnul järgmised põhjused:

—

väljaspool riigiabi valdkonda kasutatakse turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise võrdlevaid analüüse laialdaselt.

| — | Ettevõtted mõjutavad levinud majandusteooria kohaselt üksteise hinnakujundusotsuseid üksnes ulatuses, milles nende tooted on vastastikku asendavad või täiendavad. Kui kaks konkureerivat ettevõtet tegutsevad erinevatel majanduslikel turgudel ning seetõttu üksteisega ei konkureeri, on nende tegevuse mõju üksteise hinnakujundusotsustele tühine. Seetõttu eeldatakse komisjon märkustes võrdleva analüüsi kohta, et võrreldavad lennujaamad ja kõik riigiabi saada võivad lennujaamad konkureerivad omavahel. |
| --- | --- |

—

Ettevõtted mõjutavad levinud majandusteooria kohaselt üksteise hinnakujundusotsuseid üksnes ulatuses, milles nende tooted on vastastikku asendavad või täiendavad. Kui kaks konkureerivat ettevõtet tegutsevad erinevatel majanduslikel turgudel ning seetõttu üksteisega ei konkureeri, on nende tegevuse mõju üksteise hinnakujundusotsustele tühine. Seetõttu eeldatakse komisjon märkustes võrdleva analüüsi kohta, et võrreldavad lennujaamad ja kõik riigiabi saada võivad lennujaamad konkureerivad omavahel.

| — | Sama teeninduspiirkonna lennujaamad ei pruugi üksteisega konkureerida ja esitatud aruannetes kasutatud võrdluslennujaamad konkureerisid oma teeninduspiirkonnas riiklike lennujaamadega ainult piiratud ulatuses (alla 1/3 võrdluslennujaamade teeninduspiirkonna kommertslennujaamadest on täielikult riigi omandis ja neist ühegi suhtes ei toimu praegu riigiabiga seotud uurimist (2013. aasta aprilli seisuga)). |
| --- | --- |

—

Sama teeninduspiirkonna lennujaamad ei pruugi üksteisega konkureerida ja esitatud aruannetes kasutatud võrdluslennujaamad konkureerisid oma teeninduspiirkonnas riiklike lennujaamadega ainult piiratud ulatuses (alla 1/3 võrdluslennujaamade teeninduspiirkonna kommertslennujaamadest on täielikult riigi omandis ja neist ühegi suhtes ei toimu praegu riigiabiga seotud uurimist (2013. aasta aprilli seisuga)).

| — | Isegi kui võrdluslennujaamad puutusid kokku samas teeninduspiirkonnas asuvate riigi omanduses olevate lennujaamade pakutava konkurentsiga, võib olla põhjust arvata, et nad käituvad kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (näiteks kui on tegemist suure eraosalusega või kui lennujaama haldab eraettevõtja). |
| --- | --- |

—

Isegi kui võrdluslennujaamad puutusid kokku samas teeninduspiirkonnas asuvate riigi omanduses olevate lennujaamade pakutava konkurentsiga, võib olla põhjust arvata, et nad käituvad kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (näiteks kui on tegemist suure eraosalusega või kui lennujaama haldab eraettevõtja).

| (131) | Turumajanduse tingimustes tegutsevad lennujaamad ei kehtesta lisanduvast kulust madalamaid hindu. |
| --- | --- |

(131)

Turumajanduse tingimustes tegutsevad lennujaamad ei kehtesta lisanduvast kulust madalamaid hindu.

5.2.2.4.   Oxera märkus 4. „Principles underlying profitability analysis for MEO tests“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted). „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

Oxera märkus 4. „Principles underlying profitability analysis for MEO tests“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted). „Ryanair State aid cases“ (Ryanairi riigiabi juhtumid), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

| (132) | Oxera väitis, et kasumlikkuse analüüsis, mille ta tegi komisjonile esitatud aruannetes, järgitakse põhimõtteid, mida rakendaks mõistlik erasektori investor, ja kajastatakse komisjoni pretsedentides ilmnenud arusaama. |
| --- | --- |

(132)

Oxera väitis, et kasumlikkuse analüüsis, mille ta tegi komisjonile esitatud aruannetes, järgitakse põhimõtteid, mida rakendaks mõistlik erasektori investor, ja kajastatakse komisjoni pretsedentides ilmnenud arusaama.

| (133) | Kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted on järgmised:






  — | hindamine tehakse kasvumeetodil; |
| --- | --- | --- |

(133)

Kasumlikkuse analüüsi aluspõhimõtted on järgmised:

—

hindamine tehakse kasvumeetodil;

| — | eelnev äriplaan ei ole tingimata vajalik; |
| --- | --- |

—

eelnev äriplaan ei ole tingimata vajalik;

| — | ülekoormuseta lennujaama puhul on sobiv hinnakujundusmeetod ühe kassa põhimõte; |
| --- | --- |

—

ülekoormuseta lennujaama puhul on sobiv hinnakujundusmeetod ühe kassa põhimõte;

| — | arvesse tuleks võtta ainult neid tulusid, mis on seotud tegutseva lennujaama majandustegevusega; |
| --- | --- |

—

arvesse tuleks võtta ainult neid tulusid, mis on seotud tegutseva lennujaama majandustegevusega;

| — | arvesse tuleks võtta lepingu kogukestust, kaasa arvatud selle pikendamised; |
| --- | --- |

—

arvesse tuleks võtta lepingu kogukestust, kaasa arvatud selle pikendamised;

| — | lepingute kasumlikkuse hindamiseks tuleks tulevased rahavood diskonteerida; |
| --- | --- |

—

lepingute kasumlikkuse hindamiseks tuleks tulevased rahavood diskonteerida;

| — | Ryanairi ja lennujaamade vahel sõlmitud lepingutega lisanduvat kasumlikkust tuleks hinnata sisemise tulumäära või nüüdispuhasväärtuse hinnangulise arvestuse alusel. |
| --- | --- |

—

Ryanairi ja lennujaamade vahel sõlmitud lepingutega lisanduvat kasumlikkust tuleks hinnata sisemise tulumäära või nüüdispuhasväärtuse hinnangulise arvestuse alusel.

5.2.2.5.   Professor Damien P. McLoughlini analüüs „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Kaubamärgi kujundamine: miks ja kuidas peaksid väikesed kaubamärgid investeerima turundusse), koostatud Ryanairi jaoks, 10. aprill 2013.

Professor Damien P. McLoughlini analüüs „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Kaubamärgi kujundamine: miks ja kuidas peaksid väikesed kaubamärgid investeerima turundusse), koostatud Ryanairi jaoks, 10. aprill 2013.

| (134) | Dokumendi eesmärk oli teha kindlaks äriloogika, millel põhinevad piirkondlike lennujaamade otsused osta AMSilt reklaami veebilehel ryanair.com. |
| --- | --- |

(134)

Dokumendi eesmärk oli teha kindlaks äriloogika, millel põhinevad piirkondlike lennujaamade otsused osta AMSilt reklaami veebilehel ryanair.com.

| (135) | Dokumendis väideti, et väga tugevaid, tuntud ja harjumuspäraselt kasutatavaid lennujaamu on palju. Nõrgemad konkurendid peavad oma äri laiendamiseks üle saama tarbijate staatilisest ostukäitumisest. Väiksemad piirkondlikud lennujaamad peavad leidma viisi oma kaubamärgisõnumi pidevaks edastamiseks võimalikult laiale publikule. Traditsioonilised turunduskommunikatsiooni vormid nõuavad nende ressurssidest suuremaid kulutusi. |
| --- | --- |

(135)

Dokumendis väideti, et väga tugevaid, tuntud ja harjumuspäraselt kasutatavaid lennujaamu on palju. Nõrgemad konkurendid peavad oma äri laiendamiseks üle saama tarbijate staatilisest ostukäitumisest. Väiksemad piirkondlikud lennujaamad peavad leidma viisi oma kaubamärgisõnumi pidevaks edastamiseks võimalikult laiale publikule. Traditsioonilised turunduskommunikatsiooni vormid nõuavad nende ressurssidest suuremaid kulutusi.

5.2.2.6.   Oxera märkus 5. „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ (Kas AMSi poolt kehtestatud hinnad on turuhindadega kooskõlas?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 20. detsember 2013

Oxera märkus 5. „Are prices set by AMS in line with the market rate?“ (Kas AMSi poolt kehtestatud hinnad on turuhindadega kooskõlas?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 20. detsember 2013

| (136) | Kõnealune märkus sisaldab AMSi poolt ryanair.com veebilehel reklaami eest küsitud hindade võrdluse tulemusi sarnaste, muude Euroopa reisiveebilehtede poolt pakutud reklaamiteenuste hinnakirjadega (13). Selle analüüsi eesmärk on hinnata sõltumatult seda, kas AMS pakkus oma teenuseid turuhinnaga. |
| --- | --- |

(136)

Kõnealune märkus sisaldab AMSi poolt ryanair.com veebilehel reklaami eest küsitud hindade võrdluse tulemusi sarnaste, muude Euroopa reisiveebilehtede poolt pakutud reklaamiteenuste hinnakirjadega (13). Selle analüüsi eesmärk on hinnata sõltumatult seda, kas AMS pakkus oma teenuseid turuhinnaga.

13

| (137) | Analüüsi aluseks on ajavahemik 2004–2005, st AMSi hinnakirja esmakordne kasutuselevõtt, ning 2013. aasta novembri hinnakiri. Mõlemal juhul võrreldi AMSi tasumäärasid valimisse kaasatud veebireklaamihindadega. Seejuures võeti arvesse üksnes reklaame asjaomase veebilehe kodulehel. |
| --- | --- |

(137)

Analüüsi aluseks on ajavahemik 2004–2005, st AMSi hinnakirja esmakordne kasutuselevõtt, ning 2013. aasta novembri hinnakiri. Mõlemal juhul võrreldi AMSi tasumäärasid valimisse kaasatud veebireklaamihindadega. Seejuures võeti arvesse üksnes reklaame asjaomase veebilehe kodulehel.

| (138) | Analüüsi tulemused näitavad, et AMSi tasumäärad reklaamipindadele ryanair.com veebilehel olid mõlemal juhul madalamad hinnakirja hindadest või vastasid neile hindadele. Seega näitavad tulemused, et AMSi poolt küsitud tasumäärad on vastavuses turutingimustega ning on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(138)

Analüüsi tulemused näitavad, et AMSi tasumäärad reklaamipindadele ryanair.com veebilehel olid mõlemal juhul madalamad hinnakirja hindadest või vastasid neile hindadele. Seega näitavad tulemused, et AMSi poolt küsitud tasumäärad on vastavuses turutingimustega ning on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

| (139) | Oxera juhib tähelepanu asjaolule, et see järeldus vastab Ryanairi turunduse valdkonna erialanõustajate – Mindshare (2004) ja Zenobie Conseil (2011) – varasematele tähelepanekutele. |
| --- | --- |

(139)

Oxera juhib tähelepanu asjaolule, et see järeldus vastab Ryanairi turunduse valdkonna erialanõustajate – Mindshare (2004) ja Zenobie Conseil (2011) – varasematele tähelepanekutele.

5.2.2.7.   Oxera märkused 6 ja 7. „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?“ (Kuidas tuleks kasumlikkuse analüüsis käsitleda AMSi lepinguid osana turuosalise kriteeriumist?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 17. ja 31. jaanuar 2014

Oxera märkused 6 ja 7. „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?“ (Kuidas tuleks kasumlikkuse analüüsis käsitleda AMSi lepinguid osana turuosalise kriteeriumist?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 17. ja 31. jaanuar 2014

| (140) | Ryanair esitas oma konsultandi Oxera lisaaruanded. Nendes arutles Oxera põhimõtete üle, mida tuleks lennuettevõtte väitel osana turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmisest arvesse võtta ühelt poolt Ryanairi ja lennujaamade lennujaamateenuste lepingute ning teiselt poolt AMSi ja samade lennujaamade turundusteenuste lepingute kasumlikkuse analüüsis. Ryanair rõhutas, et need aruanded ei muuda kuidagi tema varem esitatud seisukohta, et lennujaamateenuste lepinguid ja turundusteenuste lepinguid tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsida eraldi. |
| --- | --- |

(140)

Ryanair esitas oma konsultandi Oxera lisaaruanded. Nendes arutles Oxera põhimõtete üle, mida tuleks lennuettevõtte väitel osana turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmisest arvesse võtta ühelt poolt Ryanairi ja lennujaamade lennujaamateenuste lepingute ning teiselt poolt AMSi ja samade lennujaamade turundusteenuste lepingute kasumlikkuse analüüsis. Ryanair rõhutas, et need aruanded ei muuda kuidagi tema varem esitatud seisukohta, et lennujaamateenuste lepinguid ja turundusteenuste lepinguid tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel analüüsida eraldi.

| (141) | Aruannete kohaselt tuleks AMSi lepingutest tulenev kasum lisada tuluna kasumlikkuse ühisanalüüsi, samal ajal kui AMSi kulutused tuleks arvata kulude hulka. Selleks soovitatakse aruannetes kohaldada kasumlikkuse ühisanalüüsides rahavoopõhist metoodikat, mis tähendab, et lennujaamade kulutusi AMSile võiks käsitleda lisanduvate tegevuskuludena. |
| --- | --- |

(141)

Aruannete kohaselt tuleks AMSi lepingutest tulenev kasum lisada tuluna kasumlikkuse ühisanalüüsi, samal ajal kui AMSi kulutused tuleks arvata kulude hulka. Selleks soovitatakse aruannetes kohaldada kasumlikkuse ühisanalüüsides rahavoopõhist metoodikat, mis tähendab, et lennujaamade kulutusi AMSile võiks käsitleda lisanduvate tegevuskuludena.

| (142) | Aruannetes rõhutatakse, et turundustegevus aitab luua ja toetada kaubamärgi väärtust, mis ei tekita mõju ja kasu mitte ainult lepingu ajaks, vaid ka pärast selle lõppemist. See oleks nii eriti juhul, kui seetõttu, et Ryanair on sõlminud lepingu lennujaamaga, seavad teised lennuettevõtted end lennujaamas sisse, mis omakorda meelitab sinna asuma rohkem kauplusi ja toob seega lennujaamale rohkem lennundusega mitteseotud tulu. Ryanair leiab, et kui komisjon hakkab tegema kasumlikkuse ühisanalüüsi, tuleb seda kasu arvesse võtta, käsitades AMSi kulutusi lisanduvate tegevuskuludena, ilma AMSi makseteta. |
| --- | --- |

(142)

Aruannetes rõhutatakse, et turundustegevus aitab luua ja toetada kaubamärgi väärtust, mis ei tekita mõju ja kasu mitte ainult lepingu ajaks, vaid ka pärast selle lõppemist. See oleks nii eriti juhul, kui seetõttu, et Ryanair on sõlminud lepingu lennujaamaga, seavad teised lennuettevõtted end lennujaamas sisse, mis omakorda meelitab sinna asuma rohkem kauplusi ja toob seega lennujaamale rohkem lennundusega mitteseotud tulu. Ryanair leiab, et kui komisjon hakkab tegema kasumlikkuse ühisanalüüsi, tuleb seda kasu arvesse võtta, käsitades AMSi kulutusi lisanduvate tegevuskuludena, ilma AMSi makseteta.

| (143) | Veel väljendab Ryanair arvamust, et lennujaamateenuste lõppedes eeldatud suurenevale kasumile peaks lisama jääkväärtuse, et võtta arvesse pärast lepingu lõppemist loodud väärtust. Jääkväärtust võib kohandada vastavalt uuenemise tõenäosusele, mõõtes eeldust, et kasum püsib pärast Ryanairiga sõlmitud lepingu lõppemist, või kui teiste lennuettevõtetega lepitakse kokku sarnased tingimused. Ryanair leidis, et siis oleks võimalik arvutada välja nii AMSiga sõlmitud lepingu kui ka lennujaamateenuste lepinguga ühiselt loodud tulude alumine piir, kajastades kasumi suurenemise ebakindlust pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist. |
| --- | --- |

(143)

Veel väljendab Ryanair arvamust, et lennujaamateenuste lõppedes eeldatud suurenevale kasumile peaks lisama jääkväärtuse, et võtta arvesse pärast lepingu lõppemist loodud väärtust. Jääkväärtust võib kohandada vastavalt uuenemise tõenäosusele, mõõtes eeldust, et kasum püsib pärast Ryanairiga sõlmitud lepingu lõppemist, või kui teiste lennuettevõtetega lepitakse kokku sarnased tingimused. Ryanair leidis, et siis oleks võimalik arvutada välja nii AMSiga sõlmitud lepingu kui ka lennujaamateenuste lepinguga ühiselt loodud tulude alumine piir, kajastades kasumi suurenemise ebakindlust pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist.

| (144) | Selle arusaama täiendamiseks esitati aruannetes tulemuste kokkuvõte uuringutest, mis käsitlevad turunduse mõju kaubamärgi väärtusele. Uuringutes tõdetakse, et turundus võib toetada kaubamärgi väärtust ja aidata luua kliendibaasi. Aruannete kohaselt suurendab lennujaama puhul turundustegevus veebilehel ryanair.com eeskätt kaubamärgi nähtavust. Veel leiti aruannetes, et väiksemad piirkondlikud lennujaamad, kes soovivad suurendada oma õhuliiklust, võivad seetõttu AMSiga turundusteenuste lepingu sõlmimise kaudu oma kaubamärgi väärtust iseäranis palju suurendada. |
| --- | --- |

(144)

Selle arusaama täiendamiseks esitati aruannetes tulemuste kokkuvõte uuringutest, mis käsitlevad turunduse mõju kaubamärgi väärtusele. Uuringutes tõdetakse, et turundus võib toetada kaubamärgi väärtust ja aidata luua kliendibaasi. Aruannete kohaselt suurendab lennujaama puhul turundustegevus veebilehel ryanair.com eeskätt kaubamärgi nähtavust. Veel leiti aruannetes, et väiksemad piirkondlikud lennujaamad, kes soovivad suurendada oma õhuliiklust, võivad seetõttu AMSiga turundusteenuste lepingu sõlmimise kaudu oma kaubamärgi väärtust iseäranis palju suurendada.

| (145) | Lõpuks osutatakse aruannetes, et kapitalisatsioonimeetodile tuleb eelistada rahavoopõhist meetodit, mille puhul AMSi pakutud turundusteenuste kulutusi käsitleti immateriaalse vara (see tähendab kaubamärgi väärtuse) kapitalikuludena. Kapitalisatsioonimeetodi puhul võetakse arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Turunduskulusid käsitletakse immateriaalse vara kapitalikuludena ja need arvatakse seejärel lepingu kestuse ajaks maha, võttes arvesse jääkväärtust lennujaamateenuste lepingu ettenähtud lõppemise ajal. Sellise meetodi puhul ei võetaks arvesse Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu toel lisanduvat kasumit, samuti on raske välja arvutada immateriaalse vara väärtust seoses kaubamärgi kulude ja vara kasutamise ajaga. Rahavoogude meetod on sobivam kui kapitalisatsioonimeetod, sest viimane ei hõlma lennujaamale avalduvat positiivset mõju, mis eeldatavasti tekib Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu allkirjastamise tulemusena. |
| --- | --- |

(145)

Lõpuks osutatakse aruannetes, et kapitalisatsioonimeetodile tuleb eelistada rahavoopõhist meetodit, mille puhul AMSi pakutud turundusteenuste kulutusi käsitleti immateriaalse vara (see tähendab kaubamärgi väärtuse) kapitalikuludena. Kapitalisatsioonimeetodi puhul võetakse arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Turunduskulusid käsitletakse immateriaalse vara kapitalikuludena ja need arvatakse seejärel lepingu kestuse ajaks maha, võttes arvesse jääkväärtust lennujaamateenuste lepingu ettenähtud lõppemise ajal. Sellise meetodi puhul ei võetaks arvesse Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu toel lisanduvat kasumit, samuti on raske välja arvutada immateriaalse vara väärtust seoses kaubamärgi kulude ja vara kasutamise ajaga. Rahavoogude meetod on sobivam kui kapitalisatsioonimeetod, sest viimane ei hõlma lennujaamale avalduvat positiivset mõju, mis eeldatavasti tekib Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu allkirjastamise tulemusena.

5.2.2.8.   Oxera märkus 8. „Allocation of investment costs“ (Investeerimiskulude jaotamine), koostatud Ryanairi jaoks, 12. september 2014

Oxera märkus 8. „Allocation of investment costs“ (Investeerimiskulude jaotamine), koostatud Ryanairi jaoks, 12. september 2014

| (146) | Märkuses käsitletakse seda, kuidas peaks lennuettevõtetega sõlmitud lepingutega seoses toimuma lennujaama investeerimiskulude jaotamine, juhul kui neid kulusid peetakse asjaomaseks, kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel hinnatakse lennunduslepingu kasumlikkuse suurenemist. |
| --- | --- |

(146)

Märkuses käsitletakse seda, kuidas peaks lennuettevõtetega sõlmitud lepingutega seoses toimuma lennujaama investeerimiskulude jaotamine, juhul kui neid kulusid peetakse asjaomaseks, kui turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel hinnatakse lennunduslepingu kasumlikkuse suurenemist.

| (147) | Oxera väidab, et asjakohane on jaotada investeerimiskulud eeldatava läbilaskevõime järgi, mida lennuettevõttega sõlmitud konkreetne leping hõlmab. Konsultatsioonifirma rõhutab, et otsustav erinevus seisneb selles, et kasutusviisi kindlaksmääramisel tuleb lähtuda läbilaskevõimest, ning viitab seejuures Alghero, Västeråsi, Reusi ja Girona lennujaamade riigiabi juhtumitele. |
| --- | --- |

(147)

Oxera väidab, et asjakohane on jaotada investeerimiskulud eeldatava läbilaskevõime järgi, mida lennuettevõttega sõlmitud konkreetne leping hõlmab. Konsultatsioonifirma rõhutab, et otsustav erinevus seisneb selles, et kasutusviisi kindlaksmääramisel tuleb lähtuda läbilaskevõimest, ning viitab seejuures Alghero, Västeråsi, Reusi ja Girona lennujaamade riigiabi juhtumitele.

5.2.2.9.   Oxera märkus 9. „Evaluating the wider impact of AMS Agreements on airport traffic“ (AMSiga sõlmitud lepingute lennuliiklusele avalduva üldisema mõju hindamine), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. september 2014

Oxera märkus 9. „Evaluating the wider impact of AMS Agreements on airport traffic“ (AMSiga sõlmitud lepingute lennuliiklusele avalduva üldisema mõju hindamine), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. september 2014

| (148) | Kõnealuses aruandes kirjeldatakse, kuidas on võimalik empiiriliselt kontrollida, kas AMSiga sõlmitud lepingutel on lennujaama kaubamärgi väärtuse suurendamise ja võrgu välismõju loomise näol ulatuslikumad eelised. |
| --- | --- |

(148)

Kõnealuses aruandes kirjeldatakse, kuidas on võimalik empiiriliselt kontrollida, kas AMSiga sõlmitud lepingutel on lennujaama kaubamärgi väärtuse suurendamise ja võrgu välismõju loomise näol ulatuslikumad eelised.

| (149) | Oxera rõhutab, et seni ei ole veel komisjonil empiirilist analüüsi, mille tulemus oleks, et ryanair.com veebilehel paikneva reklaami ainukeks eeliseks on Ryanairi lennuliikluse mahu suurenemine. |
| --- | --- |

(149)

Oxera rõhutab, et seni ei ole veel komisjonil empiirilist analüüsi, mille tulemus oleks, et ryanair.com veebilehel paikneva reklaami ainukeks eeliseks on Ryanairi lennuliikluse mahu suurenemine.

| (150) | Oxera analüüsib AMSiga sõlmitud lepingute võimalikke ulatuslikumaid eeliseid Alghero lennujaama esitatud kvalitatiivsete tõendite valguses. Märkuste põhjal võib järeldada, et Ryanairile mitte kuuluva liikluse mahu kasv Alghero lennujaamas on vähemalt osaliselt tingitud reklaamist ryanair.com veebilehel. Oxera peab seega tõenäoliseks, et ryanair.com veebilehel oleval reklaamil võib olla pikaajaline mõju lennujaama liikluse mahule, mis hõlmab rohkemat kui üksnes Ryanairi mahu tõusu. |
| --- | --- |

(150)

Oxera analüüsib AMSiga sõlmitud lepingute võimalikke ulatuslikumaid eeliseid Alghero lennujaama esitatud kvalitatiivsete tõendite valguses. Märkuste põhjal võib järeldada, et Ryanairile mitte kuuluva liikluse mahu kasv Alghero lennujaamas on vähemalt osaliselt tingitud reklaamist ryanair.com veebilehel. Oxera peab seega tõenäoliseks, et ryanair.com veebilehel oleval reklaamil võib olla pikaajaline mõju lennujaama liikluse mahule, mis hõlmab rohkemat kui üksnes Ryanairi mahu tõusu.

| (151) | Kuid konsultatsioonifirma tunnistab, et asümmeetrilise teabe tõttu ei ole samaaegselt võimalik piisavalt jälgida kõiki turgudel toimuvaid muutusi. Seepärast rõhutab Oxera vajadust usaldusväärse analüüsi järele ryanair.com veebilehel oleva reklaami pikaajalise mõju kohta lennujaamade liikluse mahule. |
| --- | --- |

(151)

Kuid konsultatsioonifirma tunnistab, et asümmeetrilise teabe tõttu ei ole samaaegselt võimalik piisavalt jälgida kõiki turgudel toimuvaid muutusi. Seepärast rõhutab Oxera vajadust usaldusväärse analüüsi järele ryanair.com veebilehel oleva reklaami pikaajalise mõju kohta lennujaamade liikluse mahule.

| (152) | Oxera soovitab erinevaid statistilisi lähenemisviise, mida komisjon võib lennujaama (nii Ryanairi kui ka muude lennuettevõtete) liikluse mahule avalduva ryanair.com veebilehel oleva reklaami mõju analüüsimisel. |
| --- | --- |

(152)

Oxera soovitab erinevaid statistilisi lähenemisviise, mida komisjon võib lennujaama (nii Ryanairi kui ka muude lennuettevõtete) liikluse mahule avalduva ryanair.com veebilehel oleva reklaami mõju analüüsimisel.

| (153) | Kui empiirilise analüüsi käigus selgub, et ryanair.com veebilehel oleva reklaamiga kaasnevad ulatuslikud eelised, on oluline, et komisjon võtab lennujaamateenuste lepingu ja AMSiga sõlmitud lepingute kasumlikkuse eelanalüüsi lähenemisviisi raames neid eeliseid arvesse. Nii saaks näiteks kasumlikkuse analüüsis arvestada jääkväärtust, et kajastada turundustegevusega saavutatud väärtust. |
| --- | --- |

(153)

Kui empiirilise analüüsi käigus selgub, et ryanair.com veebilehel oleva reklaamiga kaasnevad ulatuslikud eelised, on oluline, et komisjon võtab lennujaamateenuste lepingu ja AMSiga sõlmitud lepingute kasumlikkuse eelanalüüsi lähenemisviisi raames neid eeliseid arvesse. Nii saaks näiteks kasumlikkuse analüüsis arvestada jääkväärtust, et kajastada turundustegevusega saavutatud väärtust.

5.2.2.10.   Oxera märkus 10. „Economic MEOP assessment: Klagenfurt Airport – profitability analysis“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: Klagenfurti lennujaam – kasumlikkuse analüüs), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 3. november 2014

Oxera märkus 10. „Economic MEOP assessment: Klagenfurt Airport – profitability analysis“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: Klagenfurti lennujaam – kasumlikkuse analüüs), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 3. november 2014

| (154) | Kõnealuses aruandes eelanalüüsitakse 2006. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatavat kulutasuvust. Lisaks teostatakse 2011. aastal koostatud, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohase aruande tulemuste tundlikkusanalüüsid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu („Airport Services Agreement“) eeldatava kulutasuvuse osas. |
| --- | --- |

(154)

Kõnealuses aruandes eelanalüüsitakse 2006. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatavat kulutasuvust. Lisaks teostatakse 2011. aastal koostatud, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohase aruande tulemuste tundlikkusanalüüsid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu („Airport Services Agreement“) eeldatava kulutasuvuse osas.

| (155) | Oxera uuris lähtestsenaariumi taustal erinevate stsenaariumide kohaselt üksikute lepingute eeldatavat kulutasuvust. Oxera kohaselt peaks lähtestsenaarium kajastama Klagenfurti prognoosi, kui seda kinnitab teave, mis oli lennujaamale lennujaamateenuste lepingute allkirjastamise hetkel kättesaadav. |
| --- | --- |

(155)

Oxera uuris lähtestsenaariumi taustal erinevate stsenaariumide kohaselt üksikute lepingute eeldatavat kulutasuvust. Oxera kohaselt peaks lähtestsenaarium kajastama Klagenfurti prognoosi, kui seda kinnitab teave, mis oli lennujaamale lennujaamateenuste lepingute allkirjastamise hetkel kättesaadav.

| (156) | Oxera määras nüüdispuhasväärtuse alusel kindlaks üksikute lepingute eeldatava kulutasuvuse. Eeldati konkreetsete lepingute positiivseid nüüdispuhasväärtuseid ning nagu on näha kasumlikkuse analüüsist, olid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste leping ja 2006. aastast pärinev leping nii kasumlikud, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks tõenäoliselt pakkunud sarnaseid tingimusi. |
| --- | --- |

(156)

Oxera määras nüüdispuhasväärtuse alusel kindlaks üksikute lepingute eeldatava kulutasuvuse. Eeldati konkreetsete lepingute positiivseid nüüdispuhasväärtuseid ning nagu on näha kasumlikkuse analüüsist, olid 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste leping ja 2006. aastast pärinev leping nii kasumlikud, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks tõenäoliselt pakkunud sarnaseid tingimusi.

| (157) | Aruandes esitatud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatava kulutasuvuse analüüsist nähtub, et 2011. aasta Oxera aruande üldised järeldused on mitme tundlikkusanalüüsi osas usaldusväärsed, mis hõlmavad muu hulgas diskontomäärade muutumist, lisakulusid, lennundusega mitteseotud tulu ning investeerimiskulusid. |
| --- | --- |

(157)

Aruandes esitatud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu eeldatava kulutasuvuse analüüsist nähtub, et 2011. aasta Oxera aruande üldised järeldused on mitme tundlikkusanalüüsi osas usaldusväärsed, mis hõlmavad muu hulgas diskontomäärade muutumist, lisakulusid, lennundusega mitteseotud tulu ning investeerimiskulusid.

| (158) | Koos võrdleva analüüsi tulemustega näitasid olemasolevad tõendid, et lepingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Peale selle on Klagenfurtiga sõlmitud lepingud ilmselgelt ka siis veel turutingimustega vastavuses, kui analüüsi aluseelduste osas kasutatakse mitut tundlikkust. Olemasolevate andmete kohaselt oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor pidanud tulusaks pakkuda sarnaseid tingimusi, mis sisaldusid Ryanairi ja KLU vahelises lepingus. |
| --- | --- |

(158)

Koos võrdleva analüüsi tulemustega näitasid olemasolevad tõendid, et lepingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Peale selle on Klagenfurtiga sõlmitud lepingud ilmselgelt ka siis veel turutingimustega vastavuses, kui analüüsi aluseelduste osas kasutatakse mitut tundlikkust. Olemasolevate andmete kohaselt oleks turumajanduse tingimustes tegutsev investor pidanud tulusaks pakkuda sarnaseid tingimusi, mis sisaldusid Ryanairi ja KLU vahelises lepingus.

| (159) | Oxera märgib lõpetuseks, et Austria ametiasutuste poolt ajavahemiku 27. juuni 2002 – 29. oktoober 2005 kohta tehtud kulude-tulude analüüsi ei tohiks kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamiseks, kuna i) analüüs sõnastab ilmselgelt DNG 2011. novembrist pärineva avaliku hanke tingimused Klagenfurti ja Londoni vahelise otseühenduse käitamiseks ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu tingimused, ii) ilmselgelt ei tehtud analüüsi täielikult eelanalüüsina, kuna see hõlmab üksnes ajavahemikku, kui Ryanair tegelikult lennujaamas tegutses, ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus nimetatud ajavahemikku, ja iii) Austria ametiasutuste poolt tehtud kulude-tulude analüüsis aluseks võetud lennujaamatasud on märkimisväärselt madalamad kui vastavad tasud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus. |
| --- | --- |

(159)

Oxera märgib lõpetuseks, et Austria ametiasutuste poolt ajavahemiku 27. juuni 2002 – 29. oktoober 2005 kohta tehtud kulude-tulude analüüsi ei tohiks kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamiseks, kuna i) analüüs sõnastab ilmselgelt DNG 2011. novembrist pärineva avaliku hanke tingimused Klagenfurti ja Londoni vahelise otseühenduse käitamiseks ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingu tingimused, ii) ilmselgelt ei tehtud analüüsi täielikult eelanalüüsina, kuna see hõlmab üksnes ajavahemikku, kui Ryanair tegelikult lennujaamas tegutses, ning mitte 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus nimetatud ajavahemikku, ja iii) Austria ametiasutuste poolt tehtud kulude-tulude analüüsis aluseks võetud lennujaamatasud on märkimisväärselt madalamad kui vastavad tasud 2002. aastal sõlmitud lennujaamateenuste lepingus.

5.2.2.11.   Oxera märkus 11. „Why is comparator analysis an important supplement to profitability analysis in MEOP assessments?“ (Miks on võrdlev analüüs oluline täiendus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsile?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. jaanuar 2015

Oxera märkus 11. „Why is comparator analysis an important supplement to profitability analysis in MEOP assessments?“ (Miks on võrdlev analüüs oluline täiendus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise kasumlikkuse analüüsile?), Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 26. jaanuar 2015

| (160) | Märkuses käsitletakse seda, miks tuleks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas kasutada võrdlevat analüüsi, st vähemalt kasumlikkuse analüüsi tulemuste ristkontrolli kujul. Nii juhib Oxera tähelepanu sellele, et võrdlevatel analüüsidel on lähenemisviisi kohaselt, mida komisjon järgis oma teatises riigiabi mõiste kohta (14) ning teiste majandussektorite (nt meresadamad) suhtes, oluline roll lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas. |
| --- | --- |

(160)

Märkuses käsitletakse seda, miks tuleks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas kasutada võrdlevat analüüsi, st vähemalt kasumlikkuse analüüsi tulemuste ristkontrolli kujul. Nii juhib Oxera tähelepanu sellele, et võrdlevatel analüüsidel on lähenemisviisi kohaselt, mida komisjon järgis oma teatises riigiabi mõiste kohta (14) ning teiste majandussektorite (nt meresadamad) suhtes, oluline roll lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas.

14

| (161) | See on nii eriti juhul, kui kasumlikkuse analüüsi raames ei hinnata lennujaama kulutõhusust. Kuna turumajanduse tingimustes tegutsevalt ettevõtjalt eeldatakse tõhusat kulude haldamist, sõltub lennujaama kulutõhususe analüüsist see, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega seotud hindamine võimaldaks teha usaldusväärseid järeldusi. |
| --- | --- |

(161)

See on nii eriti juhul, kui kasumlikkuse analüüsi raames ei hinnata lennujaama kulutõhusust. Kuna turumajanduse tingimustes tegutsevalt ettevõtjalt eeldatakse tõhusat kulude haldamist, sõltub lennujaama kulutõhususe analüüsist see, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega seotud hindamine võimaldaks teha usaldusväärseid järeldusi.

| (162) | On täiesti võimalik, et üks lennuettevõte maksab kahes sarnaste omadustega lennujaamas sama suuri tasusid. Kui aga üks neist lennujaamadest ei toimi tõhusalt, siis võib sellest järeldada, et lennujaama ja lennuettevõtete vaheline leping ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. |
| --- | --- |

(162)

On täiesti võimalik, et üks lennuettevõte maksab kahes sarnaste omadustega lennujaamas sama suuri tasusid. Kui aga üks neist lennujaamadest ei toimi tõhusalt, siis võib sellest järeldada, et lennujaama ja lennuettevõtete vaheline leping ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele.

| (163) | Lennujaamaga lepingute sõlmimisel puudub Ryanairil aga ülevaade selle kulutõhususest, samas kui lennujaam saab hinnata lepingu tõenäolist kasumlikkust. |
| --- | --- |

(163)

Lennujaamaga lepingute sõlmimisel puudub Ryanairil aga ülevaade selle kulutõhususest, samas kui lennujaam saab hinnata lepingu tõenäolist kasumlikkust.

| (164) | Lõpetuseks kaasneb praeguse komisjoni lähenemisviisiga Ryanairi jaoks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas ebapiisav õiguskindlus lennujaamadega lepingute allkirjastamisel. |
| --- | --- |

(164)

Lõpetuseks kaasneb praeguse komisjoni lähenemisviisiga Ryanairi jaoks lennujaamade ja lennuettevõtete vaheliste lepingute hindamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmise osas ebapiisav õiguskindlus lennujaamadega lepingute allkirjastamisel.

5.2.2.12.   Oxera märkus 12. „Economic MEOP assessments: comparator analysis, including AMS“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: AMSi hõlmav võrdlev analüüs), lisa Oxera aruandele aastast 2010, 10. aprill 2015

Oxera märkus 12. „Economic MEOP assessments: comparator analysis, including AMS“ (Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majandushinnang: AMSi hõlmav võrdlev analüüs), lisa Oxera aruandele aastast 2010, 10. aprill 2015

| (165) | Kõnealuse märkuse objektiks on võrdleva analüüsi mõju, milles käsitleti ühiselt KLU lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid vastavalt komisjoni lähenemisviisile. Oxera rõhutab, et see analüüs ei mõjuta Ryanairi seisukohta, mille kohaselt tuleks lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleda eraldi. |
| --- | --- |

(165)

Kõnealuse märkuse objektiks on võrdleva analüüsi mõju, milles käsitleti ühiselt KLU lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid vastavalt komisjoni lähenemisviisile. Oxera rõhutab, et see analüüs ei mõjuta Ryanairi seisukohta, mille kohaselt tuleks lennujaamateenuste lepinguid ning AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleda eraldi.

| (166) | Analüüs põhineb samadel võrdluslennujaamadel, mida Oxera kasutas oma 2012. aasta KLU aruandes. Kontrolliti nende lennujaamade omandistruktuuri ja rahastamisstruktuuri stabiilsust, et tagada võrdluse täpsus. |
| --- | --- |

(166)

Analüüs põhineb samadel võrdluslennujaamadel, mida Oxera kasutas oma 2012. aasta KLU aruandes. Kontrolliti nende lennujaamade omandistruktuuri ja rahastamisstruktuuri stabiilsust, et tagada võrdluse täpsus.

| (167) | Kogu vaatlusalusel perioodil olid Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud – millest lahutati Ryanairile ja AMSile tehtud maksed turundusteenuste eest – kõrgemad kui keskmised netotasud võrdluslennujaamadele (nii iga lahkuva reisija kui ka iga tagasilennuks valmistumise kohta). See osutab tõenäosusele, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks pakkunud Ryanairile sarnaseid lepinguid. |
| --- | --- |

(167)

Kogu vaatlusalusel perioodil olid Ryanairi poolt KLU-le makstud tasud – millest lahutati Ryanairile ja AMSile tehtud maksed turundusteenuste eest – kõrgemad kui keskmised netotasud võrdluslennujaamadele (nii iga lahkuva reisija kui ka iga tagasilennuks valmistumise kohta). See osutab tõenäosusele, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks pakkunud Ryanairile sarnaseid lepinguid.

| (168) | Seega kinnitavad lennujaamateenuste lepinguid ja AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleva võrdleva ühisanalüüsi tulemused tõlgendust, et Ryanairi, AMSi ja KLU vahel sõlmitud lepingud vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele ning 2012. aasta Oxera aruandes tehtud järeldustele. |
| --- | --- |

(168)

Seega kinnitavad lennujaamateenuste lepinguid ja AMSiga sõlmitud lepinguid käsitleva võrdleva ühisanalüüsi tulemused tõlgendust, et Ryanairi, AMSi ja KLU vahel sõlmitud lepingud vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele ning 2012. aasta Oxera aruandes tehtud järeldustele.

5.2.2.13.   Oxera märkus 13. Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, 4. detsember 2015

Oxera märkus 13. Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, 4. detsember 2015

| (169) | Selles aruandes uuris Oxera Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, milles võeti aluseks tulu iga reisija kohta. Oxera sõnul oli Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisel oluline positiivne mõju lennundusega mitteseotud tulude (iga reisija kohta) tasemele. Sellest lähtuvalt nimetas Oxera oma senise lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuval kasumlikkuse analüüsil ja komisjoni lähenemisviisi komisjoni analüüsil (15) konservatiivseks, kuna lennujaamatulude kasvu ei olnud arvesse võetud. |
| --- | --- |

(169)

Selles aruandes uuris Oxera Ryanairi tegevuse mõju lennujaamade lennundusega mitteseotud tuludele, milles võeti aluseks tulu iga reisija kohta. Oxera sõnul oli Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisel oluline positiivne mõju lennundusega mitteseotud tulude (iga reisija kohta) tasemele. Sellest lähtuvalt nimetas Oxera oma senise lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuval kasumlikkuse analüüsil ja komisjoni lähenemisviisi komisjoni analüüsil (15) konservatiivseks, kuna lennujaamatulude kasvu ei olnud arvesse võetud.

15

| (170) | Oxera tegi 57st Euroopa lennujaamast koosnevat valimit kasutades empiirilise analüüsi, milles peeti silmas riigiabi osas kontrollitavate lennujaamade võimalikult suurt sarnasust. Oxera tuvastas, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisega (16) kaasnes 29 kõnealuses lennujaamas lennundusega mitteseotud tulude kasv iga lahkuva reisija kohta umbes 12,0–13,7 % võrra reaalsete hindade suhtes (inflatsiooni suhtes korrigeeritud) ning et tegemist oli statistiliselt olulise mõjuga. See on tõenäoliselt tingitud sellest, et Ryanairi reisijad kulutavad rohkem kui teiste lennuettevõtete reisijad, mis on osaliselt seotud odavlennuliinide piiratud gastronoomilise pardapakkumisega ja/või sellega, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamine tingis terminali laiendamise, kuna sinna asusid näiteks teised jaemüüjad. |
| --- | --- |

(170)

Oxera tegi 57st Euroopa lennujaamast koosnevat valimit kasutades empiirilise analüüsi, milles peeti silmas riigiabi osas kontrollitavate lennujaamade võimalikult suurt sarnasust. Oxera tuvastas, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamisega (16) kaasnes 29 kõnealuses lennujaamas lennundusega mitteseotud tulude kasv iga lahkuva reisija kohta umbes 12,0–13,7 % võrra reaalsete hindade suhtes (inflatsiooni suhtes korrigeeritud) ning et tegemist oli statistiliselt olulise mõjuga. See on tõenäoliselt tingitud sellest, et Ryanairi reisijad kulutavad rohkem kui teiste lennuettevõtete reisijad, mis on osaliselt seotud odavlennuliinide piiratud gastronoomilise pardapakkumisega ja/või sellega, et Ryanairi poolse lennutegevuse alustamine tingis terminali laiendamise, kuna sinna asusid näiteks teised jaemüüjad.

16

| (171) | Lisaks sellele leidis Oxera, et seda mõju täheldatakse üldiselt odavlennuliinide puhul. Kasvu tõttu odavlennusektoris, milles on esindatud suurte reisijate arvuga tugevad kaubamärgid, võib odavlennuliini lennutegevuse alustamisega kaasneda vastava lennujaama oluline laienemine ning seega suurem lennundusega mitteseotud tulu iga lahkuva reisija kohta. Võttes aluseks lennujaamade valimi, järeldab Oxera, et tavaliste lennuettevõtete poolse lennutegevuse alustamisega ei kaasne vastupidiselt olulist mõju lennundusega mitteseotud tuludele iga reisija kohta. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks sellele leidis Oxera, et seda mõju täheldatakse üldiselt odavlennuliinide puhul. Kasvu tõttu odavlennusektoris, milles on esindatud suurte reisijate arvuga tugevad kaubamärgid, võib odavlennuliini lennutegevuse alustamisega kaasneda vastava lennujaama oluline laienemine ning seega suurem lennundusega mitteseotud tulu iga lahkuva reisija kohta. Võttes aluseks lennujaamade valimi, järeldab Oxera, et tavaliste lennuettevõtete poolse lennutegevuse alustamisega ei kaasne vastupidiselt olulist mõju lennundusega mitteseotud tuludele iga reisija kohta.

| (172) | Oxera kohaselt näitavad need tulemused, et konsultatsioonifirma turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas kasumlikkuse analüüsis ja komisjoni analüüsis seni järgitud lähenemisviis on olnud konservatiivne. Kõnealustes analüüsides ei eeldatud lennundusega mitteseotud tulude kiirenenud kasvu iga reisija kohta ning ei hõlmatud seetõttu lennujaamades Ryanairi poolse lennutegevuse ulatuslikumaid eeliseid, vaid korrigeeriti lennundusega mitteseotud tulude hinnangulist kasvu iga lahkuva reisija kohta üksnes palju madalama inflatsioonimääraga. Seetõttu eeldab Oxera, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas analüüsis ja komisjoni analüüsis alahinnati lennujaamaga sõlmitud Ryanairi lepingute eeldatavat kulutasuvust. |
| --- | --- |

(172)

Oxera kohaselt näitavad need tulemused, et konsultatsioonifirma turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas kasumlikkuse analüüsis ja komisjoni analüüsis seni järgitud lähenemisviis on olnud konservatiivne. Kõnealustes analüüsides ei eeldatud lennundusega mitteseotud tulude kiirenenud kasvu iga reisija kohta ning ei hõlmatud seetõttu lennujaamades Ryanairi poolse lennutegevuse ulatuslikumaid eeliseid, vaid korrigeeriti lennundusega mitteseotud tulude hinnangulist kasvu iga lahkuva reisija kohta üksnes palju madalama inflatsioonimääraga. Seetõttu eeldab Oxera, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttest lähtuvas analüüsis ja komisjoni analüüsis alahinnati lennujaamaga sõlmitud Ryanairi lepingute eeldatavat kulutasuvust.

5.3.   AMS

AMS

| (173) | AMS esitas alljärgnevad märkused. |
| --- | --- |

(173)

AMS esitas alljärgnevad märkused.

5.3.1.   AMS ja Ryanairi veebileht

AMS ja Ryanairi veebileht

| (174) | AMS väidab, et komisjon ei tohiks Ryanairi ja AMSi käsitada ühe juriidilise isikuna ning ei tohiks AMSi ja DMG vahel sõlmitud turundusteenuste lepinguid pidada lennujaama ja Ryanairi vahelise lepingu täienduseks. AMS pakub turundusteenuseid, mis on põhjendatud nende sõltumatu eesmärgiga, millel on turuväärtuse kohased hinnad ning mille läbirääkimised ja milles kokkuleppimine toimus Ryanairi ja vastavate lennujaamade vahel sõlmitavatest lepingutest eraldi. |
| --- | --- |

(174)

AMS väidab, et komisjon ei tohiks Ryanairi ja AMSi käsitada ühe juriidilise isikuna ning ei tohiks AMSi ja DMG vahel sõlmitud turundusteenuste lepinguid pidada lennujaama ja Ryanairi vahelise lepingu täienduseks. AMS pakub turundusteenuseid, mis on põhjendatud nende sõltumatu eesmärgiga, millel on turuväärtuse kohased hinnad ning mille läbirääkimised ja milles kokkuleppimine toimus Ryanairi ja vastavate lennujaamade vahel sõlmitavatest lepingutest eraldi.

| (175) | Lisaks ei olevat ebatavaline Ryanairi otsus kaasata vahendaja müüma reklaamipinda oma veebilehel. AMS on olnud edukas reklaamipinna arendamisel ja müümisel mitmetele, nii era- kui ka avaliku sektori ettevõtetele üle Euroopa. |
| --- | --- |

(175)

Lisaks ei olevat ebatavaline Ryanairi otsus kaasata vahendaja müüma reklaamipinda oma veebilehel. AMS on olnud edukas reklaamipinna arendamisel ja müümisel mitmetele, nii era- kui ka avaliku sektori ettevõtetele üle Euroopa.

| (176) | Ryanairi veebilehel on turundamise seisukohast eriti soovitavad omadused: see on üks maailma populaarsematest reisiportaalidest; Ryanairi veebilehe külastuste keskmine kestus on ebatavaliselt pikk; lennujaama reklaamimine Ryanairi veebilehel kõnetab üheselt selle lennujaama potentsiaalseid reisijaid, nii ajakaod välistatud või minimaalsed (vastupidiselt reklaamile ajalehtedes, raadios, televisioonis ja teistes üldsusele suunatud vähem spetsialiseerunud massiteabevahendites). |
| --- | --- |

(176)

Ryanairi veebilehel on turundamise seisukohast eriti soovitavad omadused: see on üks maailma populaarsematest reisiportaalidest; Ryanairi veebilehe külastuste keskmine kestus on ebatavaliselt pikk; lennujaama reklaamimine Ryanairi veebilehel kõnetab üheselt selle lennujaama potentsiaalseid reisijaid, nii ajakaod välistatud või minimaalsed (vastupidiselt reklaamile ajalehtedes, raadios, televisioonis ja teistes üldsusele suunatud vähem spetsialiseerunud massiteabevahendites).

5.3.2.   Eeliste puudumine AMSi ja Ryanairi jaoks

Eeliste puudumine AMSi ja Ryanairi jaoks

| (177) | AMS sõlmib turunduskokkuleppeid nii riiklike kui ka eralennujaamadega, turismiasutuste, autorendi ettevõtete, hotellireserveerimise veebilehtede, kindlustusandjate, telekommunikatsiooniteenuste pakkujatega. |
| --- | --- |

(177)

AMS sõlmib turunduskokkuleppeid nii riiklike kui ka eralennujaamadega, turismiasutuste, autorendi ettevõtete, hotellireserveerimise veebilehtede, kindlustusandjate, telekommunikatsiooniteenuste pakkujatega.

| (178) | Hinnad, millega AMS reklaamipinda pakub, ja mahud, milles reklaamipinda ostetakse, ei tekita avaliku ja erasektori reklaamiostjate vahel diskrimineerimist. Seetõttu ei saa AMSi riiklike lennujaamade või nende tütarettevõttega sõlmitud lepingutega olla seotud riigiabi. AMS on sõlminud mitme eraomandis oleva või eraõigusliku isiku poolt kontrollitud lennujaamaga (sh [...] ja [...]) ning teiste eraettevõtetega lepinguid võrreldavatel, mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

(178)

Hinnad, millega AMS reklaamipinda pakub, ja mahud, milles reklaamipinda ostetakse, ei tekita avaliku ja erasektori reklaamiostjate vahel diskrimineerimist. Seetõttu ei saa AMSi riiklike lennujaamade või nende tütarettevõttega sõlmitud lepingutega olla seotud riigiabi. AMS on sõlminud mitme eraomandis oleva või eraõigusliku isiku poolt kontrollitud lennujaamaga (sh [...] ja [...]) ning teiste eraettevõtetega lepinguid võrreldavatel, mittediskrimineerivatel tingimustel.

| (179) | Seoses ärihuviga, mis on ühel lennujaamal reklaamiks ryanair.com veebilehel, kritiseerib AMS algatamise otsuses sisalduvat komisjoni järeldust, sest kuna AMS pakub oma teenuseid turuhinnaga, puudub õiguslik alus seadmaks kahtluse alla DMG ja lennujaama majanduslikke põhjuseid reklaamile Ryanairi veebilehel. |
| --- | --- |

(179)

Seoses ärihuviga, mis on ühel lennujaamal reklaamiks ryanair.com veebilehel, kritiseerib AMS algatamise otsuses sisalduvat komisjoni järeldust, sest kuna AMS pakub oma teenuseid turuhinnaga, puudub õiguslik alus seadmaks kahtluse alla DMG ja lennujaama majanduslikke põhjuseid reklaamile Ryanairi veebilehel.

| (180) | AMS esitas mitmeid põhjendusi, miks DMG ostis turundusteenuseid ettevõttelt AMS, et teha reklaami veebilehel ryanair.com. Need põhjendused saab kokku võtta järgmiselt: |
| --- | --- |

(180)

AMS esitas mitmeid põhjendusi, miks DMG ostis turundusteenuseid ettevõttelt AMS, et teha reklaami veebilehel ryanair.com. Need põhjendused saab kokku võtta järgmiselt:

| (181) | Esiteks on reklaam Ryanairi veebilehel investeering kaubamärgi tuntusesse. Äärealade lennujaamade operaatoritel on suuri raskusi, et tutvustada oma kaubamärki reisijatele, lennuettevõtetele ja lennundusega mitteseotud ettevõtete juhtidele, kes kõik moodustavad lennujaamade sissetuleku võimaliku allika. Kaubamärgi suurem tuntus võib olla lennujaamadele kasulik mitmel vastastikku kaasaval ja täiendaval viisil, eelkõige võib i) suurendada see nende reisijate arvu, kes lendavad lennuettevõttega, kelle veebilehel on lennujaama reklaam; ii) suurendada potentsiaalsete klientide arvu, kes külastavad lennuettevõte veebilehte, kus on lennujaama reklaam sihtkohana, või mõne teise lennuettevõtte veebilehte, kes pakub lende sellesse lennujaama; iii) viia selleni, et ka teised lennuettevõtted otsustavad lennata sellesse lennujaama ja iv) tekitada (näiteks lennujaamades esindatud jaemüügikettide) tegevjuhtides huvi lennujaama vastu. |
| --- | --- |

(181)

Esiteks on reklaam Ryanairi veebilehel investeering kaubamärgi tuntusesse. Äärealade lennujaamade operaatoritel on suuri raskusi, et tutvustada oma kaubamärki reisijatele, lennuettevõtetele ja lennundusega mitteseotud ettevõtete juhtidele, kes kõik moodustavad lennujaamade sissetuleku võimaliku allika. Kaubamärgi suurem tuntus võib olla lennujaamadele kasulik mitmel vastastikku kaasaval ja täiendaval viisil, eelkõige võib i) suurendada see nende reisijate arvu, kes lendavad lennuettevõttega, kelle veebilehel on lennujaama reklaam; ii) suurendada potentsiaalsete klientide arvu, kes külastavad lennuettevõte veebilehte, kus on lennujaama reklaam sihtkohana, või mõne teise lennuettevõtte veebilehte, kes pakub lende sellesse lennujaama; iii) viia selleni, et ka teised lennuettevõtted otsustavad lennata sellesse lennujaama ja iv) tekitada (näiteks lennujaamades esindatud jaemüügikettide) tegevjuhtides huvi lennujaama vastu.

| (182) | Teiseks suurendab reklaamimine Ryanairi veebilehel sissetulevate reisijate osakaalu. Valitseb tendents, et lennujaamad teenivad peaaegu poole oma tuludest lennundusega mitteseotud tegevusest. Regionaalse lennujaama seisukohast teenib lennujaam läbisõitvatelt – saabuvatelt ja seejärel lahkuvatelt – reisijatelt palju suurema tõenäosusega lennundusega mitteseotud tulu kui kohalikelt reisijatelt, kes kasutavad lennujaama välissihtkohtadesse lendamiseks. |
| --- | --- |

(182)

Teiseks suurendab reklaamimine Ryanairi veebilehel sissetulevate reisijate osakaalu. Valitseb tendents, et lennujaamad teenivad peaaegu poole oma tuludest lennundusega mitteseotud tegevusest. Regionaalse lennujaama seisukohast teenib lennujaam läbisõitvatelt – saabuvatelt ja seejärel lahkuvatelt – reisijatelt palju suurema tõenäosusega lennundusega mitteseotud tulu kui kohalikelt reisijatelt, kes kasutavad lennujaama välissihtkohtadesse lendamiseks.

| (183) | Kolmandaks on turundus ja reklaamimine kõigi lennuettevõtete veebilehtedel muutunud üldiseks tavaks. Ryanair.com veebilehel on turunduspinnana suure hulga reisimisega seotud toodete ja teenuste jaoks erakordne väärtus. Isegi kui Ryanair oleks selles valdkonnas teerajaja, oleks ekslik oletada, et lennujaamad ei kasuta enese reklaamimiseks ka teiste lennuettevõtete veebilehti. |
| --- | --- |

(183)

Kolmandaks on turundus ja reklaamimine kõigi lennuettevõtete veebilehtedel muutunud üldiseks tavaks. Ryanair.com veebilehel on turunduspinnana suure hulga reisimisega seotud toodete ja teenuste jaoks erakordne väärtus. Isegi kui Ryanair oleks selles valdkonnas teerajaja, oleks ekslik oletada, et lennujaamad ei kasuta enese reklaamimiseks ka teiste lennuettevõtete veebilehti.

5.3.3.   AMSi teenuste hinnad

AMSi teenuste hinnad

| (184) | AMS väidab, et tema teenuste hinnad vastavad nende turuväärtusele. Seda põhjendas AMS väitega, et i) lennujaamasektori väliselt ostab mitu erinevatest tegevusvaldkondadest pärinevat eraklienti nagu nt [...] AMSilt turundusteenuseid, mis on iseenesest juba piisav tõend selle kohta, et AMSi hindade näol on tegemist tegelike turuhindadega, ii) Marseilles' esimese astme halduskohtu otsuses (17) ning Bratislava juhtumis (18) tõendati AMSi turundustoodete väärtust ja eeliseid, mida teine pool selliste lepingute sõlmimisel saada võib, ning iii) AMSi poolt kehtestatud hinnad põhinesid objektiivsetel kriteeriumidel (19) ja avaldatakse läbipaistvalt firma veebilehel (20). |
| --- | --- |

(184)

AMS väidab, et tema teenuste hinnad vastavad nende turuväärtusele. Seda põhjendas AMS väitega, et i) lennujaamasektori väliselt ostab mitu erinevatest tegevusvaldkondadest pärinevat eraklienti nagu nt [...] AMSilt turundusteenuseid, mis on iseenesest juba piisav tõend selle kohta, et AMSi hindade näol on tegemist tegelike turuhindadega, ii) Marseilles' esimese astme halduskohtu otsuses (17) ning Bratislava juhtumis (18) tõendati AMSi turundustoodete väärtust ja eeliseid, mida teine pool selliste lepingute sõlmimisel saada võib, ning iii) AMSi poolt kehtestatud hinnad põhinesid objektiivsetel kriteeriumidel (19) ja avaldatakse läbipaistvalt firma veebilehel (20).

17

18

19

20

| (185) | Lisaks toob AMS Zenobie Conseil'i aruande ja komisjonile esitatud sõltumatu konsultatsioonifirma uuringu, et näitlikustada, et AMSi teenused ei ole ei väärtusetud ega ülemäära kallid, nagu viitab komisjon. |
| --- | --- |

(185)

Lisaks toob AMS Zenobie Conseil'i aruande ja komisjonile esitatud sõltumatu konsultatsioonifirma uuringu, et näitlikustada, et AMSi teenused ei ole ei väärtusetud ega ülemäära kallid, nagu viitab komisjon.

| (186) | Algatamise otsuses ei tõendata, et DMG otsused on seostatavad riigiga, kuna komisjon tugineb üksnes korralduslikule kriteeriumile, et lõppkokkuvõttes kuulub ettevõte riigile – asjaolu, mille komisjon võttis oma LVga sõlmitud lepingu kohasest analüüsist (mis tugineb omakorda KFBG otsustele). Seepärast kutsub AMS komisjoni üles esitama põhjendatud analüüsi. |
| --- | --- |

(186)

Algatamise otsuses ei tõendata, et DMG otsused on seostatavad riigiga, kuna komisjon tugineb üksnes korralduslikule kriteeriumile, et lõppkokkuvõttes kuulub ettevõte riigile – asjaolu, mille komisjon võttis oma LVga sõlmitud lepingu kohasest analüüsist (mis tugineb omakorda KFBG otsustele). Seepärast kutsub AMS komisjoni üles esitama põhjendatud analüüsi.

6.   AUSTRIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

AUSTRIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

6.1.   Austria märkused huvitatud isikute – Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings – märkuste kohta

Austria märkused huvitatud isikute – Austrian Airlines, Lufthansa, Germanwings – märkuste kohta

| (187) | Kolme lennuettevõtte esimese (23. juuli 2012) ja teise (18. september 2012) märkuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et nad olid KFBG ja Lufthansaga ühenduses üksnes seoses uurimisalustes dokumentides sisalduvate teatavate tabelite loetavusega. |
| --- | --- |

(187)

Kolme lennuettevõtte esimese (23. juuli 2012) ja teise (18. september 2012) märkuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et nad olid KFBG ja Lufthansaga ühenduses üksnes seoses uurimisalustes dokumentides sisalduvate teatavate tabelite loetavusega.

| (188) | Seoses argumendiga, et tegemist ei ole riigiabiga, viitab Austria oma 15. mai 2012. aasta märkustele. Eelkõige toetab Austria Lufthansa märkuseid allahindluste õigusliku hinnangu kohta. |
| --- | --- |

(188)

Seoses argumendiga, et tegemist ei ole riigiabiga, viitab Austria oma 15. mai 2012. aasta märkustele. Eelkõige toetab Austria Lufthansa märkuseid allahindluste õigusliku hinnangu kohta.

| (189) | Viide hinnaeeskirjadele esimeses Austria märkuses (2008) oli mõeldud üksnes üldise viitena hinnaeeskirjade olemasolule teistes lennujaamades. Frankfurt/Hahni ja Lübecki lennujaamad ei ole nende teistsuguse majandusliku struktuuri tõttu KLUga võrreldavad. |
| --- | --- |

(189)

Viide hinnaeeskirjadele esimeses Austria märkuses (2008) oli mõeldud üksnes üldise viitena hinnaeeskirjade olemasolule teistes lennujaamades. Frankfurt/Hahni ja Lübecki lennujaamad ei ole nende teistsuguse majandusliku struktuuri tõttu KLUga võrreldavad.

| (190) | Nn näilise hanke süüdistuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et Kärntneri ametiasutuste seisukohast oli hanketehing – st Londoni ja Klagenfurti vahelise regulaarlennuliini alustamine – kindlasti kavas. Hange puudutas üldiselt lendu Londonisse. Puuduvad tõendid selle kohta, et nõutava liini ühenduslennujaam piirnes Stanstedi või mõne muu konkreetse Londoni lennujaamaga. |
| --- | --- |

(190)

Nn näilise hanke süüdistuse kohta väidavad Austria ametiasutused, et Kärntneri ametiasutuste seisukohast oli hanketehing – st Londoni ja Klagenfurti vahelise regulaarlennuliini alustamine – kindlasti kavas. Hange puudutas üldiselt lendu Londonisse. Puuduvad tõendid selle kohta, et nõutava liini ühenduslennujaam piirnes Stanstedi või mõne muu konkreetse Londoni lennujaamaga.

| (191) | Lisaks tuletab Austria meelde, et hankeid tohib läbi viia ka siis, kui see ei ole kohustuslik. Argumentidel, et hange ei olnud vajalik, ei ole seega alust. Austria viitab jätkuvalt hangete majanduslikule funktsioonile. Hange annab läbipaistvuse nõudluse olemasolu ja nõudluse tingimuste osas. See annab turul vastaspoolele võimaluse teha pakkumine, mis näitab siis turuhinda. Asjaolu, et ükski pakkuja ei teinud pakkumist, näitab, et hanke korraldaja poolt koostatud hinnaootused olid turuhinnast madalamad. Nõuetekohaselt läbiviidud hankemenetlus eeldab, et hanketeade avaldati nõuetekohaselt ning võimalikel pakkujatel oli pakkumise koostamiseks piisavalt aega. KLU hanked vastasid neile nõuetele. |
| --- | --- |

(191)

Lisaks tuletab Austria meelde, et hankeid tohib läbi viia ka siis, kui see ei ole kohustuslik. Argumentidel, et hange ei olnud vajalik, ei ole seega alust. Austria viitab jätkuvalt hangete majanduslikule funktsioonile. Hange annab läbipaistvuse nõudluse olemasolu ja nõudluse tingimuste osas. See annab turul vastaspoolele võimaluse teha pakkumine, mis näitab siis turuhinda. Asjaolu, et ükski pakkuja ei teinud pakkumist, näitab, et hanke korraldaja poolt koostatud hinnaootused olid turuhinnast madalamad. Nõuetekohaselt läbiviidud hankemenetlus eeldab, et hanketeade avaldati nõuetekohaselt ning võimalikel pakkujatel oli pakkumise koostamiseks piisavalt aega. KLU hanked vastasid neile nõuetele.

6.2.   Austria märkused huvitatud isikute – Ryanair ja AMS – märkuste kohta

Austria märkused huvitatud isikute – Ryanair ja AMS – märkuste kohta

| (192) | Austria märgib, et reklaamil ryanair.com veebilehel oli Kärnteni ja KLU jaoks mõtet üksnes siis, kui Ryanair KLUsse lendas, kuna vaid siis oli reklaami sihtrühmaks olevatel klientidel võimalik oma huvi tegeliku ostu sooritamisega realiseerida. Sama kehtib Londonisse suunduva liikluse kohta, kuna sellega parandatakse kohalike elanike liikuvust. |
| --- | --- |

(192)

Austria märgib, et reklaamil ryanair.com veebilehel oli Kärnteni ja KLU jaoks mõtet üksnes siis, kui Ryanair KLUsse lendas, kuna vaid siis oli reklaami sihtrühmaks olevatel klientidel võimalik oma huvi tegeliku ostu sooritamisega realiseerida. Sama kehtib Londonisse suunduva liikluse kohta, kuna sellega parandatakse kohalike elanike liikuvust.

| (193) | Lisaks sellele toetab Austria mitmeid Ryanairi väiteid:






  — | ei tehtud ühtegi investeeringut, mida võiks seostada Ryanairi kohalolekuga lennujaamas; |
| --- | --- | --- |

(193)

Lisaks sellele toetab Austria mitmeid Ryanairi väiteid:

—

ei tehtud ühtegi investeeringut, mida võiks seostada Ryanairi kohalolekuga lennujaamas;

| — | nagu käesoleva juhtumi puhul on eespool juba selgitatud, on allahindlused ja stiimulid vastavuses turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega; |
| --- | --- |

—

nagu käesoleva juhtumi puhul on eespool juba selgitatud, on allahindlused ja stiimulid vastavuses turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega;

| — | äriplaani puudumine ei ole iseenesest vastuolus turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

—

äriplaani puudumine ei ole iseenesest vastuolus turumajanduse tingimuses tegutseva investori põhimõttega.

| (194) | Seoses AMSi märkustega viitavad Austria ametiasutused veebireklaami ning konkreetselt ryanair.com veebilehel oleva reklaami strateegilisele eesmärgile. Ryanairi veebileht pöördub ka Kärnteni ja KLU kliendirühma poole. Seega on tõenäoline, et ka erainvestor sõlmib AMSiga taolisi reklaamilepinguid. |
| --- | --- |

(194)

Seoses AMSi märkustega viitavad Austria ametiasutused veebireklaami ning konkreetselt ryanair.com veebilehel oleva reklaami strateegilisele eesmärgile. Ryanairi veebileht pöördub ka Kärnteni ja KLU kliendirühma poole. Seega on tõenäoline, et ka erainvestor sõlmib AMSiga taolisi reklaamilepinguid.

7.   HINNANG ABI OLEMASOLU KOHTA

HINNANG ABI OLEMASOLU KOHTA

| (195) | Komisjon uuris, kas järgmised meetmed võivad endast kujutada riigiabi:






  — | KFBG rahastamine; |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisjon uuris, kas järgmised meetmed võivad endast kujutada riigiabi:

—

KFBG rahastamine;

| — | 2005. aasta stimuleerimiskava; |
| --- | --- |

—

2005. aasta stimuleerimiskava;

| — | KFBG ja AUA vahel kompromisskokkuleppe sõlmimine, milles kehtestati 2005. aasta stimuleerimiskava tagasiulatuvalt kohaldamine AUA suhtes; |
| --- | --- |

—

KFBG ja AUA vahel kompromisskokkuleppe sõlmimine, milles kehtestati 2005. aasta stimuleerimiskava tagasiulatuvalt kohaldamine AUA suhtes;

| — | 2002. aasta lennujaamateenuste lepingud Ryanairiga ja 2002. aasta turunduslepingud AMSi ja LVga; |
| --- | --- |

—

2002. aasta lennujaamateenuste lepingud Ryanairiga ja 2002. aasta turunduslepingud AMSi ja LVga;

| — | 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga; |
| --- | --- |

—

2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga;

| — | 2003. aasta leping HLXiga; |
| --- | --- |

—

2003. aasta leping HLXiga;

| — | 2008. aasta leping TUIflyga; |
| --- | --- |

—

2008. aasta leping TUIflyga;

| — | 2009. aasta lepingud Air Berliniga. |
| --- | --- |

—

2009. aasta lepingud Air Berliniga.

| (196) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(196)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (197) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 nimetatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et teha kindlaks, kas kõnealune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused.






  — | Abi saaja on ettevõte ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses, see tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega; |
| --- | --- | --- |

(197)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 nimetatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et teha kindlaks, kas kõnealune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused.

—

Abi saaja on ettevõte ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 toodud tähenduses, see tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega;

| — | kõnealune meede on antud riigi ressurssidest ja on omistatav riigile; |
| --- | --- |

—

kõnealune meede on antud riigi ressurssidest ja on omistatav riigile;

| — | abisaajale antakse majanduslik eelis; |
| --- | --- |

—

abisaajale antakse majanduslik eelis;

| — | kõnealune eelis on valikuline; |
| --- | --- |

—

kõnealune eelis on valikuline;

| — | kõnealune meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

kõnealune meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.1.   KFBG ja DMG rahastamine

KFBG ja DMG rahastamine

| (198) | Nagu on põhjenduses 30 jj juba selgitatud, sai KFBG oma osanikelt, Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. Neid rahalisi toetusi kasutati selleks, et katta KFBG poolt erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega seotud kuludest tingitud iga-aastast tegevuskahjumit. |
| --- | --- |

(198)

Nagu on põhjenduses 30 jj juba selgitatud, sai KFBG oma osanikelt, Austria siseministeeriumilt ja Austria rahandusministeeriumilt rahalist toetust. Neid rahalisi toetusi kasutati selleks, et katta KFBG poolt erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega seotud kuludest tingitud iga-aastast tegevuskahjumit.

7.1.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (199) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas KFBG ja DMG on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtted. Ettevõtte mõiste tähistab igasugust majandustegevusega seotud üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (21). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises asjaomasel turul (22). |
| --- | --- |

(199)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab komisjon kõigepealt kindlaks tegema, kas KFBG ja DMG on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ettevõtted. Ettevõtte mõiste tähistab igasugust majandustegevusega seotud üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust vormist ja rahastamisviisist (21). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises asjaomasel turul (22).

21

22

| (200) | Leipzigi/Halle kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et lennujaama käitamine äritegevuse eesmärgil ja lennujaama taristu ehitus äritegevuse eesmärgil kujutavad endast majandustegevust (23). Kui lennujaama operaator on seotud majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, olenemata oma õiguslikust vormist või rahastamisviisist, on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju kohaldada riigilt või riigi ressurssidest lennujaama operaatorile antud eeliste suhtes (24). |
| --- | --- |

(200)

Leipzigi/Halle kohtuasjas kinnitas Euroopa Kohus, et lennujaama käitamine äritegevuse eesmärgil ja lennujaama taristu ehitus äritegevuse eesmärgil kujutavad endast majandustegevust (23). Kui lennujaama operaator on seotud majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, olenemata oma õiguslikust vormist või rahastamisviisist, on tegemist majandustegevusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju kohaldada riigilt või riigi ressurssidest lennujaama operaatorile antud eeliste suhtes (24).

23

24

| (201) | Kui võtta vaatluse alla hetk, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis tuletab komisjon meelde, et lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei lase kindlaks määrata täpset kuupäeva. Euroopa Kohus on aga tunnistanud lennujaamategevuse olemuse arenemist ning Leipzigi/Halle kohtuasjas otsustas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei saa enam välistada riigiabi eeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (25). Seega tuleb vähemalt alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (26) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena. |
| --- | --- |

(201)

Kui võtta vaatluse alla hetk, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis tuletab komisjon meelde, et lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei lase kindlaks määrata täpset kuupäeva. Euroopa Kohus on aga tunnistanud lennujaamategevuse olemuse arenemist ning Leipzigi/Halle kohtuasjas otsustas Üldkohus, et alates 2000. aastast ei saa enam välistada riigiabi eeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (25). Seega tuleb vähemalt alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (26) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena.

25

26

7.1.1.1.   Sama majandusüksus

Sama majandusüksus

| (202) | Enne KFBG ja DMG tegevuse laadi analüüsimist tuletab komisjon aga meelde, et kahte eraldi juriidilist isikut võidakse käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ühe majandusüksusena. Sel juhul peetakse seda majandusüksust asjaomaseks ettevõtteks. |
| --- | --- |

(202)

Enne KFBG ja DMG tegevuse laadi analüüsimist tuletab komisjon aga meelde, et kahte eraldi juriidilist isikut võidakse käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ühe majandusüksusena. Sel juhul peetakse seda majandusüksust asjaomaseks ettevõtteks.

| (203) | Euroopa Kohus on sedastanud: „Mõistet ettevõte tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (27). Selle kohta on kohus otsustanud, et majandustegevusega saab tegeleda mitu üksust koos, mis teatavatel tingimustel moodustavad majandusüksuse. |
| --- | --- |

(203)

Euroopa Kohus on sedastanud: „Mõistet ettevõte tuleb mõista konkurentsiõiguses majandusüksusena isegi siis, kui see koosneb õiguslikult mitmest füüsilisest või juriidilisest isikust“ (27). Selle kohta on kohus otsustanud, et majandustegevusega saab tegeleda mitu üksust koos, mis teatavatel tingimustel moodustavad majandusüksuse.

27

| (204) | Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, uurib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (28). |
| --- | --- |

(204)

Et määrata kindlaks, kas mitu üksust moodustavad majandusüksuse, uurib Euroopa Kohus kontrollosaluse või funktsionaalsete, majanduslike või orgaaniliste sidemete olemasolu (28).

28

| (205) | Antud juhtumi puhul on komisjon arvamusel, et KFBG ja DMG on nii tihedalt seotud, et neid tuleb riigiabi eeskirjade seisukohast käsitada ühe majandusüksusena. Esiteks tuleb meelde tuletada, et DMG on 100-protsendiline KFBG tütarettevõte, mis annab KFBG-le aktsionäride koosoleku kaudu kontrolli DMG üle. |
| --- | --- |

(205)

Antud juhtumi puhul on komisjon arvamusel, et KFBG ja DMG on nii tihedalt seotud, et neid tuleb riigiabi eeskirjade seisukohast käsitada ühe majandusüksusena. Esiteks tuleb meelde tuletada, et DMG on 100-protsendiline KFBG tütarettevõte, mis annab KFBG-le aktsionäride koosoleku kaudu kontrolli DMG üle.

| (206) | Tegelikult on kättesaadava teabe põhjal näha, et KLUd käsitlevaid olulisi otsuseid tehakse pidevalt KFBG tasandil, misjärel antakse juhiseid DMG-le. |
| --- | --- |

(206)

Tegelikult on kättesaadava teabe põhjal näha, et KLUd käsitlevaid olulisi otsuseid tehakse pidevalt KFBG tasandil, misjärel antakse juhiseid DMG-le.

| (207) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et KFBG ja DMG sidemed on piisavalt tihedad, et kohelda neid kaht üksust sama majandusüksusena. Eelkõige on DMG majanduslikult ja juriidiliselt KFBGst täielikult sõltuv ning tal puudub oma äritahe. Liidu riigiabi käsitlevate õigusaktide kohaldamise eesmärgil on KFBG/DMG seetõttu üks ettevõte. |
| --- | --- |

(207)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et KFBG ja DMG sidemed on piisavalt tihedad, et kohelda neid kaht üksust sama majandusüksusena. Eelkõige on DMG majanduslikult ja juriidiliselt KFBGst täielikult sõltuv ning tal puudub oma äritahe. Liidu riigiabi käsitlevate õigusaktide kohaldamise eesmärgil on KFBG/DMG seetõttu üks ettevõte.

7.1.1.2.   Majandustegevus

Majandustegevus

| (208) | KFBG/DMG ehitab, haldab ja käitab KLUd. KFBG/DMG pakub lennujaamateenuseid ja võtab kasutajatelt – kommerts- ning üldlennundusettevõtetelt – lennujaamataristu kasutamise eest tasu, rakendades seeläbi taristut ärilistel eesmärkidel. Põhjendustes 200 ja 201 viidatud pretsedendiõiguse kohaselt tuleb järeldada, et KFBG/DMG on alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (see tähendab 12. detsembrist 2000) seotud majandustegevusega. |
| --- | --- |

(208)

KFBG/DMG ehitab, haldab ja käitab KLUd. KFBG/DMG pakub lennujaamateenuseid ja võtab kasutajatelt – kommerts- ning üldlennundusettevõtetelt – lennujaamataristu kasutamise eest tasu, rakendades seeläbi taristut ärilistel eesmärkidel. Põhjendustes 200 ja 201 viidatud pretsedendiõiguse kohaselt tuleb järeldada, et KFBG/DMG on alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (see tähendab 12. detsembrist 2000) seotud majandustegevusega.

| (209) | Austria ametiasutuste märkustest on selge, et KLU leidis juba enne 2000. aastat (edukalt) lennujaama kommerts- ja üldlennundusettevõttest kliente. |
| --- | --- |

(209)

Austria ametiasutuste märkustest on selge, et KLU leidis juba enne 2000. aastat (edukalt) lennujaama kommerts- ja üldlennundusettevõttest kliente.

| (210) | Seetõttu järeldatakse, et alates 12. detsembrist 2000 oli KFBG/DMG seotud majandustegevusega ning ta kujutas endast ühe majandusüksusena ettevõtet ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(210)

Seetõttu järeldatakse, et alates 12. detsembrist 2000 oli KFBG/DMG seotud majandustegevusega ning ta kujutas endast ühe majandusüksusena ettevõtet ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.1.3.   Avaliku sektori ülesanded

Avaliku sektori ülesanded

| (211) | Kuna KFBG/DMG tuleb seega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses lugeda ettevõtteks, siis peab meenutama, et mitte kogu lennujaama omaniku ja operaator tegevus ei pruugi olla majanduslikku laadi (29). |
| --- | --- |

(211)

Kuna KFBG/DMG tuleb seega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses lugeda ettevõtteks, siis peab meenutama, et mitte kogu lennujaama omaniku ja operaator tegevus ei pruugi olla majanduslikku laadi (29).

29

| (212) | Euroopa Kohus (30) on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju. Sellisteks tegevusvaldkondadeks on riskide juhtimine, lennujuhtimine, politsei, toll. Rahastamine on piiratud rangelt vaid asjaomaste valdkondlike kulude hüvitamiseks ja neid vahendeid ei tohi mitte mingil juhul kasutada teiste majandustegevuste jaoks (31). |
| --- | --- |

(212)

Euroopa Kohus (30) on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata riigiabi eeskirju. Sellisteks tegevusvaldkondadeks on riskide juhtimine, lennujuhtimine, politsei, toll. Rahastamine on piiratud rangelt vaid asjaomaste valdkondlike kulude hüvitamiseks ja neid vahendeid ei tohi mitte mingil juhul kasutada teiste majandustegevuste jaoks (31).

30

31

| (213) | Seetõttu ei kujuta avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või taristuga vahetult seotud tegevuse rahastamine endast üldiselt riigiabi (32). Lennujaama puhul loetakse tegevust nagu lennujuhtimine, politsei, toll, tuletõrje, tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest vajalikku tegevust ning selle jaoks vajaliku taristu ja vahenditega seotud investeeringuid üldiselt mittemajanduslikeks (33). |
| --- | --- |

(213)

Seetõttu ei kujuta avaliku sektori ülesannete hulka kuuluva tegevuse või taristuga vahetult seotud tegevuse rahastamine endast üldiselt riigiabi (32). Lennujaama puhul loetakse tegevust nagu lennujuhtimine, politsei, toll, tuletõrje, tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest vajalikku tegevust ning selle jaoks vajaliku taristu ja vahenditega seotud investeeringuid üldiselt mittemajanduslikeks (33).

32

33

| (214) | Kuid majandustegevusega tihedalt seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennundusettevõtete ja lennujaamade operaatorite vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Kohtupraktika kohaselt on tegemist eelisega kui riigiasutused võtavad ettevõtetelt üle nende majandustegevusega tekkivad kulud (34). Seega kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtted või lennujaamade operaatorid tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui muu samu teenuseid osutav lennuettevõte või lennujaamade operaator ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikeks. Seepärast on vaja lennujaama operaatori suhtes kohaldatavat õigusraamistikku analüüsida, et hinnata, kas selle õigusraamistiku kohaselt peavad lennujaamade operaatorid või lennuettevõtted kandma kulusid, mis on seotud mõne olemuselt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega. |
| --- | --- |

(214)

Kuid majandustegevusega tihedalt seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi kaasa tuua lennundusettevõtete ja lennujaamade operaatorite vahelist põhjendamatut diskrimineerimist. Kohtupraktika kohaselt on tegemist eelisega kui riigiasutused võtavad ettevõtetelt üle nende majandustegevusega tekkivad kulud (34). Seega kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtted või lennujaamade operaatorid tasuvad teatavate teenuste kulud, samal ajal kui muu samu teenuseid osutav lennuettevõte või lennujaamade operaator ei pea neid kulusid tasuma, võivad viimased olla saanud eelise, isegi kui kõnealuseid teenuseid peetakse mittemajanduslikeks. Seepärast on vaja lennujaama operaatori suhtes kohaldatavat õigusraamistikku analüüsida, et hinnata, kas selle õigusraamistiku kohaselt peavad lennujaamade operaatorid või lennuettevõtted kandma kulusid, mis on seotud mõne olemuselt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega.

34

| (215) | Austria kinnitas, et Austria 1992. aasta lennundusohutuse seaduse (edaspidi „LSG“) paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaste lennujaama ohutusmeetmetega tekkivaid kulusid tuleb käsitada avaliku sektori ülesannete täitmise kuludena. KFBG-le hüvitati ajavahemikul 2000–2010 järgmised summad:

  Tabel 7


  Kulude hüvitamine Austria siseministeeriumi ja Austria rahandusministeeriumi kaudu aastatel 2000–2010







  (eurodes) |
| --- | --- |
| 2000 | 24 000 |
| 2001 | 24 000 |
| 2002 | 27 000 |
| 2003 | 553 000 |
| 2004 | 878 000 |
| 2005 | 642 000 |
| 2006 | 791 000 t |
| 2007 | 824 000 |
| 2008 | 1 134 000 |
| 2009 | 682 000 |
| 2010 | 896 000 |

(215)

Austria kinnitas, et Austria 1992. aasta lennundusohutuse seaduse (edaspidi „LSG“) paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaste lennujaama ohutusmeetmetega tekkivaid kulusid tuleb käsitada avaliku sektori ülesannete täitmise kuludena. KFBG-le hüvitati ajavahemikul 2000–2010 järgmised summad:

Tabel 7

Tabel 7

Kulude hüvitamine Austria siseministeeriumi ja Austria rahandusministeeriumi kaudu aastatel 2000–2010

Kulude hüvitamine Austria siseministeeriumi ja Austria rahandusministeeriumi kaudu aastatel 2000–2010

(eurodes)

2000

24 000

2001

24 000

2002

27 000

2003

553 000

2004

878 000

2005

642 000

2006

791 000 t

2007

824 000

2008

1 134 000

2009

682 000

2010

896 000

| (216) | Komisjon märgib, et LSG paragrahvide 8 ja 9 ning paragrahvi 13 lõike 2 kohaselt võib hüvitada vaid LSG paragrahvides 1 ja 2 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste soetamise ja hooldamise kulusid. LSG paragrahvide 1 ja 2 kohaselt on lennujaama operaatori ülesanne tsiviilõhusõidukite ja pardal olevate või pardale minevate isikute ennetav kaitse ohtlike rünnete eest, mida võidakse toime panna relvade, sõjavarustuse, laskemoona ja teiste ohtlike esemetega. Selleks peab lennujaama operaator teostama tõhusaid julgeolekukontrolle. Kõik muud kulud, millel pole selle tegevusega mingisugust seost, peab katma lennujaama operaator. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon märgib, et LSG paragrahvide 8 ja 9 ning paragrahvi 13 lõike 2 kohaselt võib hüvitada vaid LSG paragrahvides 1 ja 2 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste soetamise ja hooldamise kulusid. LSG paragrahvide 1 ja 2 kohaselt on lennujaama operaatori ülesanne tsiviilõhusõidukite ja pardal olevate või pardale minevate isikute ennetav kaitse ohtlike rünnete eest, mida võidakse toime panna relvade, sõjavarustuse, laskemoona ja teiste ohtlike esemetega. Selleks peab lennujaama operaator teostama tõhusaid julgeolekukontrolle. Kõik muud kulud, millel pole selle tegevusega mingisugust seost, peab katma lennujaama operaator.

| (217) | Komisjoni arvates tuleb tsiviilõhusõidukite ennetavaks kaitseks tõhusate julgeolekukontrollide tegemine liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks, nagu sätestatakse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 35. Seoses ajavahemikul 2000–2010 neist tegevustest tingitud tegevuskuludega, on komisjon seisukohal, et avaliku sektori ülesannete täitmise kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama operaatori õigus LSG paragrahvide 8, 9 ja 13 alusel. |
| --- | --- |

(217)

Komisjoni arvates tuleb tsiviilõhusõidukite ennetavaks kaitseks tõhusate julgeolekukontrollide tegemine liigitada mittemajanduslikuks tegevuseks, nagu sätestatakse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 35. Seoses ajavahemikul 2000–2010 neist tegevustest tingitud tegevuskuludega, on komisjon seisukohal, et avaliku sektori ülesannete täitmise kuludeks liigituvad ainult need kulud, mille hüvitamiseks on lennujaama operaatori õigus LSG paragrahvide 8, 9 ja 13 alusel.

| (218) | Austria esitatud teabe kohaselt hõlmas lennujaamale hüvitamise menetluse (mida tuli üksikasjalikult dokumenteerida) praktiline läbiviimine maksuameti ja Austria siseministeeriumi poolset kahekordset kontrolli. Seega oli välistatud ülemääraste hüvitiste maksmine. KFBG-l oli võimalik avaliku sektori ülesannete täitmise kulusid eraldi kajastada põhjaliku registreerimise süsteemi abil, millega rühmitatakse KLU lendude arvu kulud. |
| --- | --- |

(218)

Austria esitatud teabe kohaselt hõlmas lennujaamale hüvitamise menetluse (mida tuli üksikasjalikult dokumenteerida) praktiline läbiviimine maksuameti ja Austria siseministeeriumi poolset kahekordset kontrolli. Seega oli välistatud ülemääraste hüvitiste maksmine. KFBG-l oli võimalik avaliku sektori ülesannete täitmise kulusid eraldi kajastada põhjaliku registreerimise süsteemi abil, millega rühmitatakse KLU lendude arvu kulud.

| (219) | Lisaks leiab komisjon, et LSGd kohaldati föderaalseadusena ühtselt kõigi Austria lennujaamade suhtes ning ei esinenud mingisugust konkreetsete lennujaamade operaatorite diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(219)

Lisaks leiab komisjon, et LSGd kohaldati föderaalseadusena ühtselt kõigi Austria lennujaamade suhtes ning ei esinenud mingisugust konkreetsete lennujaamade operaatorite diskrimineerimist.

| (220) | Seetõttu järeldab komisjon, et nende tegevuskulude hüvitamist, mis tekkisid seoses LSG paragrahvidega 1, 2, 8, 9 ja 13 ajavahemikul 2000–2010, seostatakse avaliku sektori ülesannete valdkonnaga ning see vabastatakse seega riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollist. |
| --- | --- |

(220)

Seetõttu järeldab komisjon, et nende tegevuskulude hüvitamist, mis tekkisid seoses LSG paragrahvidega 1, 2, 8, 9 ja 13 ajavahemikul 2000–2010, seostatakse avaliku sektori ülesannete valdkonnaga ning see vabastatakse seega riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollist.

| (221) | Lisaks kinnitas Austria, et KLUd kasutavad regulaarselt Austria relvajõud politseioperatsioonide jaoks ja Austria õhupääste teenistus (Christophorus-Flugrettung). Komisjon nõustub, et kõnealuseid tegevusi võib pidada kohustuslikeks avaliku halduse ülesanneteks. Kuna Austria ametiasutused ei ole aga tõendanud, et KFBG sai kulude hüvitised nende tegevuste eest, ei ole täidetud avaliku sektori ülesannete täitmise kulude hüvitamise tingimused. |
| --- | --- |

(221)

Lisaks kinnitas Austria, et KLUd kasutavad regulaarselt Austria relvajõud politseioperatsioonide jaoks ja Austria õhupääste teenistus (Christophorus-Flugrettung). Komisjon nõustub, et kõnealuseid tegevusi võib pidada kohustuslikeks avaliku halduse ülesanneteks. Kuna Austria ametiasutused ei ole aga tõendanud, et KFBG sai kulude hüvitised nende tegevuste eest, ei ole täidetud avaliku sektori ülesannete täitmise kulude hüvitamise tingimused.

| (222) | Lõpetuseks leiab komisjon, et kõik kulud, mida ei ole LSG paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaselt võimalik seostada avaliku sektori ülesannete valdkonnaga, tuleb liigitada majandustegevuse kuludeks. |
| --- | --- |

(222)

Lõpetuseks leiab komisjon, et kõik kulud, mida ei ole LSG paragrahvide 1, 2, 8, 9 ja 13 kohaselt võimalik seostada avaliku sektori ülesannete valdkonnaga, tuleb liigitada majandustegevuse kuludeks.

7.1.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (223) | Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(223)

Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga.

| (224) | Riigiabi mõiste laieneb igale antud eelisele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas vahetult riik ise või mis tahes riigi antud volitustega vahendav asutus (35). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (36). |
| --- | --- |

(224)

Riigiabi mõiste laieneb igale antud eelisele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas vahetult riik ise või mis tahes riigi antud volitustega vahendav asutus (35). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on kohalike omavalitsuste vahendid riigi vahendid (36).

35

36

| (225) | Selle juhtumi puhul tulid asjaomased meetmed – täpsemalt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – kohalike omavalitsuste eelarvest. Vahendid tulid vahetult Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna poolt eraldatud vahendeid tuleb vaadelda riigi vahenditena. Sama kehtib KLH kohta: KLH oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G), mis hõlmab ka KLH põhikirja. KLH tegutses omanikettevõttena, st Kärnteni liidumaa osaluste puhul riigivara haldjana. Lisaks haldas ta Kärnteni liidumaa sihtotstarbelist erifondi nimega „Kärnteni tulevik“, mis oli loodud tegevuste otseseks ja kaudseks rahastamiseks. Kõnealune vara moodustas 500 miljonit eurot, mis eraldati Kärnteni liidumaa eelarvest. Seega tuleb kõiki KLH poolt KFBG-le eraldatud vahendeid pidada riigi vahenditeks. |
| --- | --- |

(225)

Selle juhtumi puhul tulid asjaomased meetmed – täpsemalt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – kohalike omavalitsuste eelarvest. Vahendid tulid vahetult Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna poolt eraldatud vahendeid tuleb vaadelda riigi vahenditena. Sama kehtib KLH kohta: KLH oli avalik-õiguslik juriidiline isik, mis asutati 1990. aastal Kärntneri valdusühingu seadusega (KLH-G), mis hõlmab ka KLH põhikirja. KLH tegutses omanikettevõttena, st Kärnteni liidumaa osaluste puhul riigivara haldjana. Lisaks haldas ta Kärnteni liidumaa sihtotstarbelist erifondi nimega „Kärnteni tulevik“, mis oli loodud tegevuste otseseks ja kaudseks rahastamiseks. Kõnealune vara moodustas 500 miljonit eurot, mis eraldati Kärnteni liidumaa eelarvest. Seega tuleb kõiki KLH poolt KFBG-le eraldatud vahendeid pidada riigi vahenditeks.

| (226) | Mis puudutab riigiga seostatavust, siis leiab Euroopa Kohus Stardust Marine'i kohtuotsuses veel, et asjaolust, et riik või riiklik üksus on ettevõtte ainu- või enamusomanik, ei piisa järeldamaks, et kõnealuse ettevõtte poolne ressursside ülekandmine on seostatav ettevõtte avalik-õiguslike osaluse omanikega (37). Euroopa Kohus on seda meelt, et isegi kui riik oli suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal oli valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostati, sest see äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. |
| --- | --- |

(226)

Mis puudutab riigiga seostatavust, siis leiab Euroopa Kohus Stardust Marine'i kohtuotsuses veel, et asjaolust, et riik või riiklik üksus on ettevõtte ainu- või enamusomanik, ei piisa järeldamaks, et kõnealuse ettevõtte poolne ressursside ülekandmine on seostatav ettevõtte avalik-õiguslike osaluse omanikega (37). Euroopa Kohus on seda meelt, et isegi kui riik oli suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal oli valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostati, sest see äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud.

37

| (227) | Euroopa Kohtu sõnul võib seostatavust riigiga järeldada järgmiste näitajate põhjal (38):






  — | asjaolu, et kõnealune äriühing ei saanud vaidlustatud otsust vastu võtta, ilma et ta oleks arvestanud riigi ametiasutuste nõudmistega; |
| --- | --- | --- |

(227)

Euroopa Kohtu sõnul võib seostatavust riigiga järeldada järgmiste näitajate põhjal (38):

38

—

asjaolu, et kõnealune äriühing ei saanud vaidlustatud otsust vastu võtta, ilma et ta oleks arvestanud riigi ametiasutuste nõudmistega;

| — | asjaolu, et äriühing pidi võtma arvesse avaliku sektori asutuste antud juhiseid; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et äriühing pidi võtma arvesse avaliku sektori asutuste antud juhiseid;

| — | riigi osalusega äriühingu seotus riigiasutuste süsteemiga; |
| --- | --- |

—

riigi osalusega äriühingu seotus riigiasutuste süsteemiga;

| — | riigi osalusega äriühingu tegevuse laad ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike ettevõtjatega; |
| --- | --- |

—

riigi osalusega äriühingu tegevuse laad ja asjaolu, kas äriühing tegutseb turul tavapärastes konkurentsitingimustes kõrvuti eraõiguslike ettevõtjatega;

| — | ettevõtte õiguslik seisund; |
| --- | --- |

—

ettevõtte õiguslik seisund;

| — | avaliku sektori asutuste poolt ettevõtte juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutuste poolt ettevõtte juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus;

| — | kõik muud näitajad, mis osutavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste osalusele meetme vastuvõtmisel või sellele, et nende osalus ei ole ebatõenäoline, arvestades ka meetme rakendusala, sisu ja selles toodud tingimusi. |
| --- | --- |

—

kõik muud näitajad, mis osutavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste osalusele meetme vastuvõtmisel või sellele, et nende osalus ei ole ebatõenäoline, arvestades ka meetme rakendusala, sisu ja selles toodud tingimusi.

| (228) | Komisjon leiab, et rahalised eraldised KFBG-le ja DMG-le on seostatavad riigiga. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna asjaomased meetmed – st KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – tulid otse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvest. Seetõttu on need komisjoni arvates riigiga seostatavad. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon leiab, et rahalised eraldised KFBG-le ja DMG-le on seostatavad riigiga. Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna asjaomased meetmed – st KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendid – tulid otse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvest. Seetõttu on need komisjoni arvates riigiga seostatavad.

| (229) | Sama kehtib KLH poolt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendite puhul. Kärnteni liidumaal ei olnud mitte üksnes võimalus KLHd kontrollida ja omada tema üle valitsevat mõju, vaid tal oli ka tegelik kontroll KLH poolt KFBG-le tehtud rahaliste eraldiste üle. Mis puudutab õiguslikku seisundit, oli KLH puhul tegemist sui generis juriidilise isikuga, kelle ainus ülesanne oli Kärnteni liidumaa huvides riigivarade haldamine. Samuti viitab KLH tegevuse iseloom sellele, et see teenis eranditult Kärnteni liidumaa huve: KLH-l oli 80 % osalus KFBGs, millega ta esindas aktiivselt Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks. KLH poolt Kärnteni liidumaa jaoks rakendatud meetmete sisust nähtub samuti, et KLH tegutses Kärnteni liidumaa huvides: Vahendite eraldamise otsus oli KLU säilimiseks oluline ning oli seega suuresti Kärnteni liidumaa huvides. |
| --- | --- |

(229)

Sama kehtib KLH poolt KFBG-le ja DMG-le eraldatud vahendite puhul. Kärnteni liidumaal ei olnud mitte üksnes võimalus KLHd kontrollida ja omada tema üle valitsevat mõju, vaid tal oli ka tegelik kontroll KLH poolt KFBG-le tehtud rahaliste eraldiste üle. Mis puudutab õiguslikku seisundit, oli KLH puhul tegemist sui generis juriidilise isikuga, kelle ainus ülesanne oli Kärnteni liidumaa huvides riigivarade haldamine. Samuti viitab KLH tegevuse iseloom sellele, et see teenis eranditult Kärnteni liidumaa huve: KLH-l oli 80 % osalus KFBGs, millega ta esindas aktiivselt Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks. KLH poolt Kärnteni liidumaa jaoks rakendatud meetmete sisust nähtub samuti, et KLH tegutses Kärnteni liidumaa huvides: Vahendite eraldamise otsus oli KLU säilimiseks oluline ning oli seega suuresti Kärnteni liidumaa huvides.

sui generis

| (230) | KLH põhikirja kohaselt nimetas KLH nõukogu otse KLH juhatuse. Nõukogu nimetas omakorda otse Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt teostas KLH üle pidevat järelevalvet Kärnteni liidumaa. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides. |
| --- | --- |

(230)

KLH põhikirja kohaselt nimetas KLH nõukogu otse KLH juhatuse. Nõukogu nimetas omakorda otse Kärnteni liidumaa valitsus. Põhikirja kohaselt nimetatakse nõukogu liikmed ametisse vastavalt Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vahelisele jõudude vahekorrale. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt teostas KLH üle pidevat järelevalvet Kärnteni liidumaa. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides.

| (231) | Eeltoodust nähtub, et KLH nõukogu pidi andma nõusoleku kõigi KFBG rahastamist käsitlevate KLH juhatuse otsustele, mis puudutasid üle 50 000 euro suuruseid summasid. Nõukogu liikmed esindavad Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondi. Peale selle kontrollis kõnealuseid otsuseid Kärnteni liidumaa valitsus ning ta pidi tagama, et otsused on Kärnteni liidumaa huvides. Seda kinnitasid Austria ametiasutused, kes märkisid, et Kärnteni liidumaa valitsus oli kaasatud kõigisse KLH kaudu KFBG rahastamist puudutavatesse otsustesse. |
| --- | --- |

(231)

Eeltoodust nähtub, et KLH nõukogu pidi andma nõusoleku kõigi KFBG rahastamist käsitlevate KLH juhatuse otsustele, mis puudutasid üle 50 000 euro suuruseid summasid. Nõukogu liikmed esindavad Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondi. Peale selle kontrollis kõnealuseid otsuseid Kärnteni liidumaa valitsus ning ta pidi tagama, et otsused on Kärnteni liidumaa huvides. Seda kinnitasid Austria ametiasutused, kes märkisid, et Kärnteni liidumaa valitsus oli kaasatud kõigisse KLH kaudu KFBG rahastamist puudutavatesse otsustesse.

| (232) | Seega on komisjoni arvates piisavalt tõendeid tõestamaks, et KLH eraldised on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(232)

Seega on komisjoni arvates piisavalt tõendeid tõestamaks, et KLH eraldised on seostatavad riigiga.

7.1.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.1.3.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (233) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõte ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (39). Oluline on vaid meetme mõju ettevõttele, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (40). Eelisega on tegemist, kui ettevõte finantsseisund paraneb riigi sekkumise tagajärjel (võrreldes tavapäraste turutingimustega). |
| --- | --- |

(233)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on eelis iga majanduslik kasu, mida ettevõte ei oleks saanud tavalistes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (39). Oluline on vaid meetme mõju ettevõttele, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (40). Eelisega on tegemist, kui ettevõte finantsseisund paraneb riigi sekkumise tagajärjel (võrreldes tavapäraste turutingimustega).

39

40

| (234) | Komisjon meenutab seejärel, et kapitali, mille riik on andnud kas otse või kaudselt ettevõtte käsutusse tavapärastele turutingimustele vastavatel tingimustel, ei saa pidada riigiabiks (41). Et teha kindlaks, kas KLU riiklik rahastamine andis KFBG-le/DMG-le eelise, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon sel juhul võrdlema otseinvesteeringute toetusi ja rahalist toetust pakkuvate riigiasutuste käitumist pikaajalistest kasumiväljavaadetest lähtuva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja omaga (42). |
| --- | --- |

(234)

Komisjon meenutab seejärel, et kapitali, mille riik on andnud kas otse või kaudselt ettevõtte käsutusse tavapärastele turutingimustele vastavatel tingimustel, ei saa pidada riigiabiks (41). Et teha kindlaks, kas KLU riiklik rahastamine andis KFBG-le/DMG-le eelise, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon sel juhul võrdlema otseinvesteeringute toetusi ja rahalist toetust pakkuvate riigiasutuste käitumist pikaajalistest kasumiväljavaadetest lähtuva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja omaga (42).

41

42

| (235) | Hindamisel tuleks kõrvale jätta kogu positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sest Euroopa Kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel „on oluline küsimus, kas eraosanik, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud“ (43). |
| --- | --- |

(235)

Hindamisel tuleks kõrvale jätta kogu positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sest Euroopa Kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel „on oluline küsimus, kas eraosanik, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud“ (43).

43

| (236) | Et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet saaks kohaldada, tuleb komisjonil arvesse võtta aega, mil tehti iga otsus anda KFBG-le/DMG-le riiklikke vahendeid. Samuti peab komisjon tuginema oma hindamise käigus teabele ja eeldustele, mis olid asjaomaste kohalike ametiasutuste käsutuses ajal, mil tehti otsus vaatlusaluste taristumeetmetega seotud rahaliste korralduste kohta. |
| --- | --- |

(236)

Et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet saaks kohaldada, tuleb komisjonil arvesse võtta aega, mil tehti iga otsus anda KFBG-le/DMG-le riiklikke vahendeid. Samuti peab komisjon tuginema oma hindamise käigus teabele ja eeldustele, mis olid asjaomaste kohalike ametiasutuste käsutuses ajal, mil tehti otsus vaatlusaluste taristumeetmetega seotud rahaliste korralduste kohta.

| (237) | Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt saadud rahaliste toetuste eesmärk oli peamiselt korvata KFBG/DMG kahjumit. Austria esitatud dokumentide kohaselt anti rahalised toetused osaliselt selleks, et katta kahjumit, mis oli tingitud KFBG-le/DMG-le erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega tekkinud kuludest. Komisjoni arvates tuleb selliseid lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutest tingitud kulusid vaadelda tavaliste lennujaama operaatori tegevuskuludena. Põhimõtteliselt tekkisid need kulud lepingulistest kohustustest, mille lennujaama operaator oli lennuettevõtete ees võtnud. Kõnealuse korra kohaselt ostab lennujaama operaator lennuettevõttelt vastastikuseks kasuks turundusteenuseid asjaomase lennuettevõte pakutud lennutransporditeenuste edendamiseks. Lõpuks katsid iga-aastased rahalised toetused osa KFBG/DMG tavalistest tegevuskuludest, leevendades sel viisil majanduslikku koormust, mida mõlemad ettevõtted oleksid tavaliselt pidanud kandma. |
| --- | --- |

(237)

Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt saadud rahaliste toetuste eesmärk oli peamiselt korvata KFBG/DMG kahjumit. Austria esitatud dokumentide kohaselt anti rahalised toetused osaliselt selleks, et katta kahjumit, mis oli tingitud KFBG-le/DMG-le erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega tekkinud kuludest. Komisjoni arvates tuleb selliseid lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutest tingitud kulusid vaadelda tavaliste lennujaama operaatori tegevuskuludena. Põhimõtteliselt tekkisid need kulud lepingulistest kohustustest, mille lennujaama operaator oli lennuettevõtete ees võtnud. Kõnealuse korra kohaselt ostab lennujaama operaator lennuettevõttelt vastastikuseks kasuks turundusteenuseid asjaomase lennuettevõte pakutud lennutransporditeenuste edendamiseks. Lõpuks katsid iga-aastased rahalised toetused osa KFBG/DMG tavalistest tegevuskuludest, leevendades sel viisil majanduslikku koormust, mida mõlemad ettevõtted oleksid tavaliselt pidanud kandma.

| (238) | Austria ametiasutused ei väitnud selgesõnaliselt, et rahalised toetused vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Pigem märkisid nad, et lennujaama sulgemine ei olnud kohaliku ametkondade jaoks kunagi reaalne võimalus ja et lennujaama käitamise vajadust ja kohustust arvestades oli majanduslikult mõistlik leida rohkem kommertslendude pakkujaid. Teistes punktides väitsid Austria ametiasutused, et lennujaamale antud rahalised toetused olid ajendatud soovist piirkonda majanduslikult elavdada, ja tõstsid esile lennujaama tähtsuse piirkonna majandusele. |
| --- | --- |

(238)

Austria ametiasutused ei väitnud selgesõnaliselt, et rahalised toetused vastasid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Pigem märkisid nad, et lennujaama sulgemine ei olnud kohaliku ametkondade jaoks kunagi reaalne võimalus ja et lennujaama käitamise vajadust ja kohustust arvestades oli majanduslikult mõistlik leida rohkem kommertslendude pakkujaid. Teistes punktides väitsid Austria ametiasutused, et lennujaamale antud rahalised toetused olid ajendatud soovist piirkonda majanduslikult elavdada, ja tõstsid esile lennujaama tähtsuse piirkonna majandusele.

| (239) | Kuid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist hinnates ei saa sotsiaalseid ega piirkondlikke kaalutlusi arvesse võtta. Ehkki põhimõtteliselt võib nõustuda, et isegi tagastamatuid toetusi täielikult riigi omandisse kuuluvale ettevõttele on võimalik lugeda turutingimustega kooskõlas olevateks investeeringuteks, ei ole Austria ametiasutused esitanud äriplaani ega rahaliste toetuste eeldatava kasumlikkusega seotud eelkalkulatsioone (nagu nt tundlikkusanalüüs või aluseks olev kasumlikkuse prognoos). Austria ei ole selgitanud, miks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja jätkaks kapitalisüstide tegemist pidevalt kahjumit teenivasse ettevõttesse. Seega ei ole Austria väitnud, et rahalised toetused kujutasid endast tavalisi turuinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(239)

Kuid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist hinnates ei saa sotsiaalseid ega piirkondlikke kaalutlusi arvesse võtta. Ehkki põhimõtteliselt võib nõustuda, et isegi tagastamatuid toetusi täielikult riigi omandisse kuuluvale ettevõttele on võimalik lugeda turutingimustega kooskõlas olevateks investeeringuteks, ei ole Austria ametiasutused esitanud äriplaani ega rahaliste toetuste eeldatava kasumlikkusega seotud eelkalkulatsioone (nagu nt tundlikkusanalüüs või aluseks olev kasumlikkuse prognoos). Austria ei ole selgitanud, miks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja jätkaks kapitalisüstide tegemist pidevalt kahjumit teenivasse ettevõttesse. Seega ei ole Austria väitnud, et rahalised toetused kujutasid endast tavalisi turuinvesteeringuid.

| (240) | Lõpetuseks leiab komisjon, et Austria ametiasutuste märkuste kohaselt on KFBG/DMG alates 2002. aastast teeninud enamikel määravatel aastatel kahjumit, kui vastavate aastate puhastulu hindamisel ei võeta arvesse ametiasutuste rahalisi toetuseid lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutest tingitud kulude katteks. |
| --- | --- |

(240)

Lõpetuseks leiab komisjon, et Austria ametiasutuste märkuste kohaselt on KFBG/DMG alates 2002. aastast teeninud enamikel määravatel aastatel kahjumit, kui vastavate aastate puhastulu hindamisel ei võeta arvesse ametiasutuste rahalisi toetuseid lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutest tingitud kulude katteks.

| (241) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et ei saanud eeldada, et rahalised toetused KFBG-le/DMG-le tagaksid asjaomase investeeringutasuvuse neid pakkuvatele institutsioonidele ning et neid toetuseid ei tehtud kättesaadavaks tavapärastel turutingimustel. Seda silmas pidades tuleb rahalisi toetusi lugeda majandusliku eelise andmiseks KFBG-le/DMG-le. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et ei saanud eeldada, et rahalised toetused KFBG-le/DMG-le tagaksid asjaomase investeeringutasuvuse neid pakkuvatele institutsioonidele ning et neid toetuseid ei tehtud kättesaadavaks tavapärastel turutingimustel. Seda silmas pidades tuleb rahalisi toetusi lugeda majandusliku eelise andmiseks KFBG-le/DMG-le.

7.1.3.2.   Üldist majandushuvi pakkuv teenus

Üldist majandushuvi pakkuv teenus

| (242) | Austria märkis, et Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt saadud maksetega KFBG/DMG rahastamine vastab Altmarki kohtuotsuse (44) kriteeriumidele ning ei kujuta seega endast eelist. Lennujaama käitamist tuleks üldiselt pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kuna tagada tuleb juurdepääs Kärnteni piirkonnale; seega kujutas uurimisalune rahastamine endast lennujaama poolt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kulude hüvitamist. |
| --- | --- |

(242)

Austria märkis, et Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja KLH-lt saadud maksetega KFBG/DMG rahastamine vastab Altmarki kohtuotsuse (44) kriteeriumidele ning ei kujuta seega endast eelist. Lennujaama käitamist tuleks üldiselt pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kuna tagada tuleb juurdepääs Kärnteni piirkonnale; seega kujutas uurimisalune rahastamine endast lennujaama poolt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kulude hüvitamist.

44

| (243) | Ettevõtete puhul, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, peab komisjon selleks, et otsustada, kas hindamisalune meede kujutab endast eelist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollima Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimuste täitmist. Need tingimused võib kokku võtta järgmiselt:






  — | abi saav ettevõte peab olema tegelikult vastutav avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud (Altmarki 1. kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(243)

Ettevõtete puhul, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, peab komisjon selleks, et otsustada, kas hindamisalune meede kujutab endast eelist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollima Euroopa Kohtu Altmarki kohtuotsuses sätestatud tingimuste täitmist. Need tingimused võib kokku võtta järgmiselt:

—

abi saav ettevõte peab olema tegelikult vastutav avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest ja need kohustused peavad olema selgelt määratletud (Altmarki 1. kriteerium);

| — | näitajad, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, tuleb eelnevalt kindlaks määrata objektiivsel ja läbipaistval viisil (Altmarki 2. kriteerium); |
| --- | --- |

—

näitajad, mille alusel hüvitis välja arvutatakse, tuleb eelnevalt kindlaks määrata objektiivsel ja läbipaistval viisil (Altmarki 2. kriteerium);

| — | hüvitis ei tohi ületada avaliku teenindamise kohustuste täitmisega seotud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse ka seotud tulu ning mõistlikku kasumit kõnealuste kohustuste täitmise eest (Altmarki 3. kriteerium); |
| --- | --- |

—

hüvitis ei tohi ületada avaliku teenindamise kohustuste täitmisega seotud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse ka seotud tulu ning mõistlikku kasumit kõnealuste kohustuste täitmise eest (Altmarki 3. kriteerium);

| — | kui ettevõttele ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne antud avaliku hankemenetluse käigus, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi juhitud ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate vahenditega varustatud ettevõte oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmarki 4. kriteerium). |
| --- | --- |

—

kui ettevõttele ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne antud avaliku hankemenetluse käigus, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi juhitud ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate vahenditega varustatud ettevõte oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (Altmarki 4. kriteerium).

| (244) | Kõigepealt hindab komisjon vastavust Altmarki 4. kriteeriumile. Arvestades, et Altmarki kriteeriumid peavad olema täidetud kumulatiivselt, järeldub juba ühe tingimuse täitmata jätmisest, et eelise olemasolu ei saa välistada, isegi kui KFBG/DMG osutatud teenused tuleks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. |
| --- | --- |

(244)

Kõigepealt hindab komisjon vastavust Altmarki 4. kriteeriumile. Arvestades, et Altmarki kriteeriumid peavad olema täidetud kumulatiivselt, järeldub juba ühe tingimuse täitmata jätmisest, et eelise olemasolu ei saa välistada, isegi kui KFBG/DMG osutatud teenused tuleks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks.

| (245) | Altmarki 4. kriteeriumi kohaselt tohib hüvitis vastata üksnes vajalikule miinimumsummale, et tõhusalt juhitud ettevõtet ei käsitataks riigiabi saajana. See kriteerium loetakse täidetuks, kui hüvitise saajad määrati hankemenetluse teel, millega tagatakse üldsusele teenuste osutamine kõige madalamate hindadega, või kui hüvitis määrati hästi juhitud ettevõtte kulude alusel. |
| --- | --- |

(245)

Altmarki 4. kriteeriumi kohaselt tohib hüvitis vastata üksnes vajalikule miinimumsummale, et tõhusalt juhitud ettevõtet ei käsitataks riigiabi saajana. See kriteerium loetakse täidetuks, kui hüvitise saajad määrati hankemenetluse teel, millega tagatakse üldsusele teenuste osutamine kõige madalamate hindadega, või kui hüvitis määrati hästi juhitud ettevõtte kulude alusel.

| (246) | Austria esitatud teabe kohaselt ei valitud abisaajat avatud hankemenetluse teel. Kärnteni liidumaa ei korraldanud KLU käitamiseks hankemenetlust, vaid asutas lennujaama käitamiseks ettevõtte KFBG. |
| --- | --- |

(246)

Austria esitatud teabe kohaselt ei valitud abisaajat avatud hankemenetluse teel. Kärnteni liidumaa ei korraldanud KLU käitamiseks hankemenetlust, vaid asutas lennujaama käitamiseks ettevõtte KFBG.

| (247) | Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et hüvitise suurus määrati nende kulude analüüsi alusel, mis esineks ühel keskmisel hästi juhitud ja nõutavate avaliku teenindamise nõuete täitmiseks adekvaatselt vahenditega varustatud ettevõttel nende kohustuste täitmiseks, arvestades sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasu nende kohustuste täitmise eest. Toimikus puuduvad viited selle kohta, et KFBG-le antud rahaliste toetuste suuruse kindlaksmääramiseks oleks tehtud nende kulude analüüs, mis tekivad keskmisele lennujaama operaatorile KLUga võrreldava lennujaama käitamisel. Austria ametiasutused ei ole sellist analüüsi esitanud. Rahalised toetused KFBG-le katavad ilmselgelt vaid ettevõtte rahastamisvajaduse, ilma et oleks tehtud eelnev kulude analüüs. |
| --- | --- |

(247)

Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et hüvitise suurus määrati nende kulude analüüsi alusel, mis esineks ühel keskmisel hästi juhitud ja nõutavate avaliku teenindamise nõuete täitmiseks adekvaatselt vahenditega varustatud ettevõttel nende kohustuste täitmiseks, arvestades sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasu nende kohustuste täitmise eest. Toimikus puuduvad viited selle kohta, et KFBG-le antud rahaliste toetuste suuruse kindlaksmääramiseks oleks tehtud nende kulude analüüs, mis tekivad keskmisele lennujaama operaatorile KLUga võrreldava lennujaama käitamisel. Austria ametiasutused ei ole sellist analüüsi esitanud. Rahalised toetused KFBG-le katavad ilmselgelt vaid ettevõtte rahastamisvajaduse, ilma et oleks tehtud eelnev kulude analüüs.

| (248) | Seetõttu puuduvad tõendid selle kohta, et KFBG osutab üldsusele lennujaamateenuseid tõepoolest kõige madalamate võimalike kuludega. |
| --- | --- |

(248)

Seetõttu puuduvad tõendid selle kohta, et KFBG osutab üldsusele lennujaamateenuseid tõepoolest kõige madalamate võimalike kuludega.

| (249) | Lisaks kulmineerusid kõik hüvitismaksete arvutused ühekordsetes maksetes, mis ei põhinenud eelnevalt kindlaks määratud hüvitamismehhanismil. Käesoleval juhul oleks pidanud eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrama näitajad, mille alusel tuli arvutada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise hüvitis. Järelikult ei ole ka Altmarki 2. kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(249)

Lisaks kulmineerusid kõik hüvitismaksete arvutused ühekordsetes maksetes, mis ei põhinenud eelnevalt kindlaks määratud hüvitamismehhanismil. Käesoleval juhul oleks pidanud eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrama näitajad, mille alusel tuli arvutada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise hüvitis. Järelikult ei ole ka Altmarki 2. kriteerium täidetud.

| (250) | Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed (st kõik kriteeriumid on peavad olema üheaegselt täidetud), piisab praegu sellest, kui komisjon teeb kindlaks, et käesoleval juhul ei ole täidetud ei teine ega neljas kriteerium, et järeldada, et kõnealuseid meetmeid ei saa Altmarki kohtuotsuse alusel pidada abi mitte sisaldavaks. Küsimuse, kas KLU käitamine on üldist majandushuvi pakkuv teenus või kas Austria on arvatavasti eksinud üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemisel, võib jätta lahtiseks. Seega leiab komisjon, et meede andis KFBG-le/DMG-le majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(250)

Kuna Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed (st kõik kriteeriumid on peavad olema üheaegselt täidetud), piisab praegu sellest, kui komisjon teeb kindlaks, et käesoleval juhul ei ole täidetud ei teine ega neljas kriteerium, et järeldada, et kõnealuseid meetmeid ei saa Altmarki kohtuotsuse alusel pidada abi mitte sisaldavaks. Küsimuse, kas KLU käitamine on üldist majandushuvi pakkuv teenus või kas Austria on arvatavasti eksinud üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemisel, võib jätta lahtiseks. Seega leiab komisjon, et meede andis KFBG-le/DMG-le majandusliku eelise.

7.1.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (251) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses peab riigi meede soodustama teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist. Seega on riigiabi mõistega hõlmatud vaid need meetmed, millega soodustatakse ettevõtteid, kes said majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(251)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses peab riigi meede soodustama teatud ettevõtteid või teatud kaupade tootmist. Seega on riigiabi mõistega hõlmatud vaid need meetmed, millega soodustatakse ettevõtteid, kes said majandusliku eelise.

| (252) | Käesoleval juhul annavad iga-aastased rahalised toetused kasu ainult KFBG-le/DMG-le. Seega on meetmed valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(252)

Käesoleval juhul annavad iga-aastased rahalised toetused kasu ainult KFBG-le/DMG-le. Seega on meetmed valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.5.   Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

| (253) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab äriühingu positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate äriühingute ees, siis tuleb viimaseid käsitada nimetatud abi poolt mõjutatutena (45). Otseinvesteeringute toetuse ja iga-aastaste rahaliste toetustega antav majanduslik eelis tugevdab lennujaama operaatori majanduslikku seisundit, sest lennujaama operaator sai alustada äritegevust ilma kõiki investeerimis- ja tegevuskulusid kandmata. |
| --- | --- |

(253)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab äriühingu positsiooni teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate äriühingute ees, siis tuleb viimaseid käsitada nimetatud abi poolt mõjutatutena (45). Otseinvesteeringute toetuse ja iga-aastaste rahaliste toetustega antav majanduslik eelis tugevdab lennujaama operaatori majanduslikku seisundit, sest lennujaama operaator sai alustada äritegevust ilma kõiki investeerimis- ja tegevuskulusid kandmata.

45

| (254) | Nagu on hinnatud põhjenduses 208 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Ühest küljest konkureerivad omavahel lennujaamad, et meelitada ligi lennuettevõtteid ja asjaomast lennuliiklust (nii reisija- kui ka kaubavedu), teisest küljest lennujaama operaatorid, et saada kõnealuse lennujaama operaatoriks. Lisaks võivad eeskätt odavlennuettevõtete ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamise nimel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(254)

Nagu on hinnatud põhjenduses 208 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Ühest küljest konkureerivad omavahel lennujaamad, et meelitada ligi lennuettevõtteid ja asjaomast lennuliiklust (nii reisija- kui ka kaubavedu), teisest küljest lennujaama operaatorid, et saada kõnealuse lennujaama operaatoriks. Lisaks võivad eeskätt odavlennuettevõtete ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamise nimel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis.

| (255) | Nagu on osutatud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 40 ja kinnitatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45, ei ole isegi väikeseid lennujaamu võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalast välja jätta. Peale selle on 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45 selgelt öeldud, et „riiklikke vahendeid saava ettevõte suhteline väiksus [ei välista] a priori seda, et seejuures ei võiks tegemist olla liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega“. |
| --- | --- |

(255)

Nagu on osutatud 2005. aasta lennundussuuniste punktis 40 ja kinnitatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45, ei ole isegi väikeseid lennujaamu võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalast välja jätta. Peale selle on 2014. aasta lennundussuuniste punktis 45 selgelt öeldud, et „riiklikke vahendeid saava ettevõte suhteline väiksus [ei välista] a priori seda, et seejuures ei võiks tegemist olla liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamisega“.

a priori

| (256) | KLU teenindab alates 2012. aastast umbes 230 000 reisijat aastas; varem (ajavahemikul 2004–2007) on ta teenindanud ligikaudu 520 000 reisijat aastas. Nagu on märgitud põhjenduses 21, asub KLU Ljubljana lennujaama läheduses (80 kilomeetrit) ja kahe tunni sisse jääva autosõidu kaugusel kuuest teisest lennujaamast. KLUst väljub rahvusvahelisi lende sellistesse sihtkohtadesse nagu London, Frankfurt, München, Hamburg ja Viin. Klagenfurti lennurada on piisavalt pikk (2 720 m) ja võimaldab lennuettevõtetel pakkuda lende keskmise pikkusega vahemaade taga asuvatesse rahvusvahelistesse sihtkohtadesse. Nende asjaolude valguses tuleb tõdeda, et KFBG/DMG rahastamine riiklikest vahenditest kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning selles peitub vähemalt võimalik mõju liikmesriikide kaubandusele. |
| --- | --- |

(256)

KLU teenindab alates 2012. aastast umbes 230 000 reisijat aastas; varem (ajavahemikul 2004–2007) on ta teenindanud ligikaudu 520 000 reisijat aastas. Nagu on märgitud põhjenduses 21, asub KLU Ljubljana lennujaama läheduses (80 kilomeetrit) ja kahe tunni sisse jääva autosõidu kaugusel kuuest teisest lennujaamast. KLUst väljub rahvusvahelisi lende sellistesse sihtkohtadesse nagu London, Frankfurt, München, Hamburg ja Viin. Klagenfurti lennurada on piisavalt pikk (2 720 m) ja võimaldab lennuettevõtetel pakkuda lende keskmise pikkusega vahemaade taga asuvatesse rahvusvahelistesse sihtkohtadesse. Nende asjaolude valguses tuleb tõdeda, et KFBG/DMG rahastamine riiklikest vahenditest kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning selles peitub vähemalt võimalik mõju liikmesriikide kaubandusele.

| (257) | Selle taustal tuleb KFBG/DMG riiklikku rahastamist käsitada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kahjustavana. |
| --- | --- |

(257)

Selle taustal tuleb KFBG/DMG riiklikku rahastamist käsitada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust kahjustavana.

7.1.6.   Järeldus

Järeldus

| (258) | Eespool esitatud kaalutluste valguses leiab komisjon, et riiklik rahastamine, mis anti KFBG-le/DMG-le rahaliste toetuste näol ajavahemikul 2000–2010, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(258)

Eespool esitatud kaalutluste valguses leiab komisjon, et riiklik rahastamine, mis anti KFBG-le/DMG-le rahaliste toetuste näol ajavahemikul 2000–2010, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.   2005. aasta stimuleerimiskava

2005. aasta stimuleerimiskava

7.2.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (259) | 2005. aasta stimuleerimiskavaga pakutakse neile lennuettevõtetele allahindlusi, kes pakuvad teatavaid lennutransporditeenuseid. Eelkõige pakub kava allahindlusi uutesse sihtlennujaamadesse lendamise eest, olemasolevate lennuühenduste tihendamise eest ning olemasolevate lennuühendustega sagedasema ja usaldusväärsema pakkumuse eest, nagu märgiti juba põhjendustes 33–38. |
| --- | --- |

(259)

2005. aasta stimuleerimiskavaga pakutakse neile lennuettevõtetele allahindlusi, kes pakuvad teatavaid lennutransporditeenuseid. Eelkõige pakub kava allahindlusi uutesse sihtlennujaamadesse lendamise eest, olemasolevate lennuühenduste tihendamise eest ning olemasolevate lennuühendustega sagedasema ja usaldusväärsema pakkumuse eest, nagu märgiti juba põhjendustes 33–38.

| (260) | Selliseid lennutransporditeenuseid pakkudes teostavad lennuettevõtted majandustegevust ja on seetõttu ettevõtted ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tuleb analüüsida, kas 2005. aasta stimuleerimiskava andis KLUd kasutavatele lennuettevõtetele majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(260)

Selliseid lennutransporditeenuseid pakkudes teostavad lennuettevõtted majandustegevust ja on seetõttu ettevõtted ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tuleb analüüsida, kas 2005. aasta stimuleerimiskava andis KLUd kasutavatele lennuettevõtetele majandusliku eelise.

7.2.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (261) | Kui lennujaama käsutuses on riiklikud vahendid, võib lennujaama kasutavale lennuettevõttele antava abi põhimõtteliselt välistada, kui lennujaama ja kõnealuse lennuettevõte suhe on kooskõlas turumajandustingimustes tegutseva ettevõte põhimõttega. |
| --- | --- |

(261)

Kui lennujaama käsutuses on riiklikud vahendid, võib lennujaama kasutavale lennuettevõttele antava abi põhimõtteliselt välistada, kui lennujaama ja kõnealuse lennuettevõte suhe on kooskõlas turumajandustingimustes tegutseva ettevõte põhimõttega.

| (262) | 2014. aasta lennundussuuniste (46) kohaselt võib konkreetset lennujaama kasutavale lennuettevõttele antud abi olemasolu põhimõtteliselt välistada, kui lennujaamateenuste eest küsitav hind vastab turuhinnale või kui eelanalüüsi tulemusel (st sellise analüüsi tulemusel, mis põhineb teabel, mis oli kättesaadav, ja arengul, mida oli võimalik prognoosida abi andmise ajal) saab näidata, et lennujaama ja lennuettevõtte suhte kaudu suureneb pidevalt lennujaama kasum ning see on osa pikaajalisest üldisest strateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus. Teise tingimuse puhul tuleb hinnata, kas turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks lepingu sõlmimise ajal eeldanud, et kõnealune leping toob suuremat kasumit, kui oleks saavutatud ilma lepinguta. Seda suuremat kasumit mõõdetakse kui erinevust lepinguga kaasneva eeldatava lisanduva tulu (st lepingu sõlmimise korral teenitava tulu ja lepingu sõlmimata jätmise korral teenitava tulu vahe) ning lepinguga seoses tekkivate eeldatavate lisanduvate kulude (st lepingu sõlmimise korral tekkivate kulude ja lepingu sõlmimata jätmise korral tekkivate kulude vahe) vahel, kohaldades tekkivate rahavoogude suhtes asjakohast diskontomäära. |
| --- | --- |

(262)

2014. aasta lennundussuuniste (46) kohaselt võib konkreetset lennujaama kasutavale lennuettevõttele antud abi olemasolu põhimõtteliselt välistada, kui lennujaamateenuste eest küsitav hind vastab turuhinnale või kui eelanalüüsi tulemusel (st sellise analüüsi tulemusel, mis põhineb teabel, mis oli kättesaadav, ja arengul, mida oli võimalik prognoosida abi andmise ajal) saab näidata, et lennujaama ja lennuettevõtte suhte kaudu suureneb pidevalt lennujaama kasum ning see on osa pikaajalisest üldisest strateegiast, mille eesmärk on tagada lennujaama kasumlikkus. Teise tingimuse puhul tuleb hinnata, kas turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks lepingu sõlmimise ajal eeldanud, et kõnealune leping toob suuremat kasumit, kui oleks saavutatud ilma lepinguta. Seda suuremat kasumit mõõdetakse kui erinevust lepinguga kaasneva eeldatava lisanduva tulu (st lepingu sõlmimise korral teenitava tulu ja lepingu sõlmimata jätmise korral teenitava tulu vahe) ning lepinguga seoses tekkivate eeldatavate lisanduvate kulude (st lepingu sõlmimise korral tekkivate kulude ja lepingu sõlmimata jätmise korral tekkivate kulude vahe) vahel, kohaldades tekkivate rahavoogude suhtes asjakohast diskontomäära.

46

| (263) | Mis puudutab esimest tingimust (võrdlus turuhinnaga), leiab komisjon, et praegu ei ole võimalik kindlaks teha sobivaid võrreldavaid väärtusi lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks (47). Seepärast peab komisjon praegu lennujaamade ja konkreetsete lennuettevõtete vahel sõlmitud lepingute hindamisel kõige sobivamaks kriteeriumiks kasumlikkuse suurenemise eelanalüüse. |
| --- | --- |

(263)

Mis puudutab esimest tingimust (võrdlus turuhinnaga), leiab komisjon, et praegu ei ole võimalik kindlaks teha sobivaid võrreldavaid väärtusi lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks (47). Seepärast peab komisjon praegu lennujaamade ja konkreetsete lennuettevõtete vahel sõlmitud lepingute hindamisel kõige sobivamaks kriteeriumiks kasumlikkuse suurenemise eelanalüüse.

47

| (264) | Tasub märkida, et tavaliselt võib olla abi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisest, mille puhul lähtutakse teistel sarnastel turgudel kehtivast keskmisest hinnast, kui see hind on võimalik mõistlikult kindlaks teha või tuletada teistest turunäitajatest. Lennujaamateenuste puhul sobib see meetod siiski vähem, sest kulude ja tulude struktuur kipub olema lennujaamati väga erinev. Põhjuseks on see, et kulud ja tulud sõltuvad lennujaama arengutasemest; lennujaama kasutavate lennuettevõtete arvust; lennujaama läbilaskevõimest, mis väljendub reisijate arvus, taristu seisukorrast ja sellega seotud investeeringutest; õigusraamidest, mis võivad liikmesriigiti erineda, ning mis tahes võlgadest või kohustustest, mis lennujaamal on tekkinud (48). |
| --- | --- |

(264)

Tasub märkida, et tavaliselt võib olla abi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisest, mille puhul lähtutakse teistel sarnastel turgudel kehtivast keskmisest hinnast, kui see hind on võimalik mõistlikult kindlaks teha või tuletada teistest turunäitajatest. Lennujaamateenuste puhul sobib see meetod siiski vähem, sest kulude ja tulude struktuur kipub olema lennujaamati väga erinev. Põhjuseks on see, et kulud ja tulud sõltuvad lennujaama arengutasemest; lennujaama kasutavate lennuettevõtete arvust; lennujaama läbilaskevõimest, mis väljendub reisijate arvus, taristu seisukorrast ja sellega seotud investeeringutest; õigusraamidest, mis võivad liikmesriigiti erineda, ning mis tahes võlgadest või kohustustest, mis lennujaamal on tekkinud (48).

48

| (265) | Veelgi enam, lennutranspordituru liberaliseerimine muudab iga puhtalt võrdleva analüüsi keeruliseks. Nagu käesoleva juhtumi puhul on näha, ei põhine lennujaamade ja lennuettevõtete vahelised kaubandustavad alati eranditult avaldatud tasumääradel. Pigem on need ärisuhted väga mitmekesised. Need hõlmavad riskide jagamist reisijateliikluse ning mis tahes seonduvate äri- ja rahaliste kohustuste puhul, standardseid soodustuskavu ning riskide jaotumise muudatusi lepingute kehtivuse ajal. Seetõttu ei saa tehinguid omavahel tegelikult võrrelda ei edasi-tagasi lennu hinna alusel ega hinna alusel reisija kohta. |
| --- | --- |

(265)

Veelgi enam, lennutranspordituru liberaliseerimine muudab iga puhtalt võrdleva analüüsi keeruliseks. Nagu käesoleva juhtumi puhul on näha, ei põhine lennujaamade ja lennuettevõtete vahelised kaubandustavad alati eranditult avaldatud tasumääradel. Pigem on need ärisuhted väga mitmekesised. Need hõlmavad riskide jagamist reisijateliikluse ning mis tahes seonduvate äri- ja rahaliste kohustuste puhul, standardseid soodustuskavu ning riskide jaotumise muudatusi lepingute kehtivuse ajal. Seetõttu ei saa tehinguid omavahel tegelikult võrrelda ei edasi-tagasi lennu hinna alusel ega hinna alusel reisija kohta.

| (266) | Lisaks ei ole võrdlus võrdlusalusega (nn võrdlusanalüüs) turuhindade kindlaksmääramiseks sobiv meetod, kui kättesaadavaid võrdlusaluseid ei määratud kindlaks turukaalutluste alusel või kui kehtivaid hindu on riiklike meetmetega oluliselt moonutatud. Ilmselgelt esinevad taolised konkurentsi moonutused lennutranspordisektoris, nagu esitatakse 2014. aasta lennundussektori suuniste punktides 57–59:

  „Riigiasutused on riigi omandis olevaid lennujaamu tavapäraselt pidanud kohalikku arengut toetavaks taristuks, mitte vastavalt turureeglitele tegutsevateks ettevõtjateks. Kõnealuste lennujaamade hindu ei ole seega tavaliselt kujundatud mitte turukaalutluste ega eelnevate pädevate kasumlikkusväljavaadete alusel, vaid võttes peamiselt arvesse sotsiaalseid või piirkondlikke kaalutlusi.
  Isegi kui mõned lennujaamad on eraomandis või kui neid hallatakse sotsiaalsete või piirkondlike kaalutlusteta, võivad selliste lennujaamade hindu tugevalt mõjutada enamjaolt riigi vahenditest rahastatavate lennujaamade kehtestatavad hinnad, kuna neid hindu võtavad lennuettevõtted arvesse läbirääkimistel eraomandis olevate või erasektori käitatavate lennujaamadega.
  Sellistel tingimustel on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas praegu on võimalik välja selgitada asjakohaseid kriteeriume lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks. See olukord võib tulevikus muutuda [...]“. |
| --- | --- |

(266)

Lisaks ei ole võrdlus võrdlusalusega (nn võrdlusanalüüs) turuhindade kindlaksmääramiseks sobiv meetod, kui kättesaadavaid võrdlusaluseid ei määratud kindlaks turukaalutluste alusel või kui kehtivaid hindu on riiklike meetmetega oluliselt moonutatud. Ilmselgelt esinevad taolised konkurentsi moonutused lennutranspordisektoris, nagu esitatakse 2014. aasta lennundussektori suuniste punktides 57–59:

„Riigiasutused on riigi omandis olevaid lennujaamu tavapäraselt pidanud kohalikku arengut toetavaks taristuks, mitte vastavalt turureeglitele tegutsevateks ettevõtjateks. Kõnealuste lennujaamade hindu ei ole seega tavaliselt kujundatud mitte turukaalutluste ega eelnevate pädevate kasumlikkusväljavaadete alusel, vaid võttes peamiselt arvesse sotsiaalseid või piirkondlikke kaalutlusi.

Isegi kui mõned lennujaamad on eraomandis või kui neid hallatakse sotsiaalsete või piirkondlike kaalutlusteta, võivad selliste lennujaamade hindu tugevalt mõjutada enamjaolt riigi vahenditest rahastatavate lennujaamade kehtestatavad hinnad, kuna neid hindu võtavad lennuettevõtted arvesse läbirääkimistel eraomandis olevate või erasektori käitatavate lennujaamadega.

Sellistel tingimustel on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas praegu on võimalik välja selgitada asjakohaseid kriteeriume lennujaamade osutatud teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks. See olukord võib tulevikus muutuda [...]“.

| (267) | Peale selle on liidu kohtud taas korranud, et asjaomase majandustegevuse võrdlusanalüüs on vaid üks analüütilistest vahenditest kontrollimisel, kas abisaaja on saanud majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel saanud ei oleks (49). Seega tohib komisjon kõnealust lähenemisviisi kasutada, kuid ei ole selleks siiski kohustatud, kui see ei ole mõistlik, nagu käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(267)

Peale selle on liidu kohtud taas korranud, et asjaomase majandustegevuse võrdlusanalüüs on vaid üks analüütilistest vahenditest kontrollimisel, kas abisaaja on saanud majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel saanud ei oleks (49). Seega tohib komisjon kõnealust lähenemisviisi kasutada, kuid ei ole selleks siiski kohustatud, kui see ei ole mõistlik, nagu käesoleval juhul.

49

| (268) | 9. aprilli 2013. aasta uuringus (Oxera märkus 3) esitab Ryanair eelkõige arvamuse, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine on lähtuvalt võrdlusest teiste Euroopa lennujaamade äritavadega võimalik. |
| --- | --- |

(268)

9. aprilli 2013. aasta uuringus (Oxera märkus 3) esitab Ryanair eelkõige arvamuse, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine on lähtuvalt võrdlusest teiste Euroopa lennujaamade äritavadega võimalik.

| (269) | Esmalt tuleb märkida, et kogu menetluse käigus ei ole Austria ega ükski huvitatud isik esitanud komisjonile võimalike võrdlusaluseks võetavate lennujaamade valimit, mida võiks kasutada käesoleva juhtumi puhul ja mis oleks piisavalt võrreldavad KLUga järgmiste parameetrite osas: lennuliikluse maht, liikluse iseloom, osutatavate lennujaamateenuste liik ja tase; lennujaama lähedus suurlinnale, lennujaama teeninduspiirkonna elanike arv, ümbritseva piirkonna jõukus ja muud geograafilised piirkonnad, kust saaks reisijaid ligi meelitada. |
| --- | --- |

(269)

Esmalt tuleb märkida, et kogu menetluse käigus ei ole Austria ega ükski huvitatud isik esitanud komisjonile võimalike võrdlusaluseks võetavate lennujaamade valimit, mida võiks kasutada käesoleva juhtumi puhul ja mis oleks piisavalt võrreldavad KLUga järgmiste parameetrite osas: lennuliikluse maht, liikluse iseloom, osutatavate lennujaamateenuste liik ja tase; lennujaama lähedus suurlinnale, lennujaama teeninduspiirkonna elanike arv, ümbritseva piirkonna jõukus ja muud geograafilised piirkonnad, kust saaks reisijaid ligi meelitada.

| (270) | Kõnealune 4. juuli 2011. aasta Oxera uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLUle. Uuringus ei kontrollitud, kas valimina kasutatud võrdluslennujaamad täidavad kõiki 2014. aasta lennundussuunistes nimetatud kriteeriume, sest uuringus võeti arvesse üksnes liikluse mahtu, liikluse iseloomu ja ümbritseva piirkonna jõukust (50). |
| --- | --- |

(270)

Kõnealune 4. juuli 2011. aasta Oxera uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLUle. Uuringus ei kontrollitud, kas valimina kasutatud võrdluslennujaamad täidavad kõiki 2014. aasta lennundussuunistes nimetatud kriteeriume, sest uuringus võeti arvesse üksnes liikluse mahtu, liikluse iseloomu ja ümbritseva piirkonna jõukust (50).

50

| (271) | Isegi kui lennujaamade valim oleks olnud kättesaadav, ei oleks see võrdlusmeetod käesoleva juhtumi puhul olnud arvestatav. Nagu eespool selgitatud, nähakse kõnealuse stimuleerimiskavaga ette erinevaid allahindlusi lennuettevõtetele, kes pakuvad teatavaid lennutransporditeenuseid (uutesse sihtlennujaamadesse lendamine, olemasolevate lennuühenduste tihendamine ning olemasolevate lennuühendustega sagedasem ja usaldusväärsem pakkumine). KFBG ja lennuettevõtete vaheliste turunduslepingute puhul tuleb lisaks analüüsida igat kompleksset lepingupaketti. Paketid koosnevad lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingust (kohati ühe ja sama õigusakti raames). Need tehingud hõlmavad mitmeid hindu, seejuures mitmesuguseid lennujaamatasusid, lennukite maapealse teenindamise tasusid ning turundusteenuste tasusid, millest mõned sõltuvad reisijate arvust, teised lendude arvust ning kolmandad on kindlasummalised tasud. Kõik need tehingud tekitavad seega lennujaama operaatori ning lennuettevõte ja tema tütarettevõtete vahel keerulise rahavoogude süsteemi, mis koosneb lennujaamatasudest, maapealse teenindamise tasudest ja turundusteenuste osutamisest saadavatest tuludest. |
| --- | --- |

(271)

Isegi kui lennujaamade valim oleks olnud kättesaadav, ei oleks see võrdlusmeetod käesoleva juhtumi puhul olnud arvestatav. Nagu eespool selgitatud, nähakse kõnealuse stimuleerimiskavaga ette erinevaid allahindlusi lennuettevõtetele, kes pakuvad teatavaid lennutransporditeenuseid (uutesse sihtlennujaamadesse lendamine, olemasolevate lennuühenduste tihendamine ning olemasolevate lennuühendustega sagedasem ja usaldusväärsem pakkumine). KFBG ja lennuettevõtete vaheliste turunduslepingute puhul tuleb lisaks analüüsida igat kompleksset lepingupaketti. Paketid koosnevad lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingust (kohati ühe ja sama õigusakti raames). Need tehingud hõlmavad mitmeid hindu, seejuures mitmesuguseid lennujaamatasusid, lennukite maapealse teenindamise tasusid ning turundusteenuste tasusid, millest mõned sõltuvad reisijate arvust, teised lendude arvust ning kolmandad on kindlasummalised tasud. Kõik need tehingud tekitavad seega lennujaama operaatori ning lennuettevõte ja tema tütarettevõtete vahel keerulise rahavoogude süsteemi, mis koosneb lennujaamatasudest, maapealse teenindamise tasudest ja turundusteenuste osutamisest saadavatest tuludest.

| (272) | Isegi ainult KFBG poolt lennuettevõtetele makstud lennujaamatasude võrdlemine võrdlusalustes lennujaamades makstavate lennujaamatasudega ei võimaldaks saada kasulikku infot selle kohta, kas on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte. Et saaks mõistlikult võrrelda siin kontrollitavaid tehinguid, tuleks vähemalt leida võrdlusaluseks olevates lennujaamades mõned võrreldavad tehingud, mis hõlmaks eeskätt samaväärseid turundusteenuseid ja maapealset teenindamist. Sellise võrreldavate tehingute valimi leidmine ei osutu aga võimalikuks, sest käesoleva hinnanguga hõlmatavad tehingud on sedavõrd keerulised ja spetsiifilised, seda enam, et maapealse teenindamise ja turundusteenuste hinnad ei ole üldjuhul avalikult kättesaadavad ja oleksid võrdlusalusena raskesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

(272)

Isegi ainult KFBG poolt lennuettevõtetele makstud lennujaamatasude võrdlemine võrdlusalustes lennujaamades makstavate lennujaamatasudega ei võimaldaks saada kasulikku infot selle kohta, kas on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte. Et saaks mõistlikult võrrelda siin kontrollitavaid tehinguid, tuleks vähemalt leida võrdlusaluseks olevates lennujaamades mõned võrreldavad tehingud, mis hõlmaks eeskätt samaväärseid turundusteenuseid ja maapealset teenindamist. Sellise võrreldavate tehingute valimi leidmine ei osutu aga võimalikuks, sest käesoleva hinnanguga hõlmatavad tehingud on sedavõrd keerulised ja spetsiifilised, seda enam, et maapealse teenindamise ja turundusteenuste hinnad ei ole üldjuhul avalikult kättesaadavad ja oleksid võrdlusalusena raskesti ligipääsetavad.

| (273) | Isegi kui vastuvõetava võrdlusanalüüsi alusel eeldada, et kõnealused erinevate tehingute „hinnad“ on võrdlustehingute valimi abil kindlaksmääratud „turuhindadega“ võrdsed või neist kõrgemad, ei saaks komisjon selle põhjal järeldada, et kõnealused tehingud vastavad turuhindadele, kui selgub, et nende hindade kindlaksmääramisel võis lennujaama operaator eeldada, et kõnealuste tehingute tulemusena tekkivad lisakulud on suuremad kui vastavad lisatulud. Turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole mingit huvi pakkuda kaupu või teenuseid turuhindadega, kui see toob kaasa tema kahjumi suurenemise. |
| --- | --- |

(273)

Isegi kui vastuvõetava võrdlusanalüüsi alusel eeldada, et kõnealused erinevate tehingute „hinnad“ on võrdlustehingute valimi abil kindlaksmääratud „turuhindadega“ võrdsed või neist kõrgemad, ei saaks komisjon selle põhjal järeldada, et kõnealused tehingud vastavad turuhindadele, kui selgub, et nende hindade kindlaksmääramisel võis lennujaama operaator eeldada, et kõnealuste tehingute tulemusena tekkivad lisakulud on suuremad kui vastavad lisatulud. Turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole mingit huvi pakkuda kaupu või teenuseid turuhindadega, kui see toob kaasa tema kahjumi suurenemise.

| (274) | Komisjon peab seoses selle analüüsiga asjakohaseks märkida, et pärast 2014. aasta suuniste vastuvõtmist paluti nii Austrial kui ka huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste suuniste kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes (vt põhjendus 8). Ei Austria ega huvitatud isikud ei esitanud sisulisi vastuväiteid komisjoni lähenemisviisi suhtes, mille kohaselt ei ole võimalik määratleda asjakohaseid võrdlusaluseid, et välja selgitada lennujaamade poolt lennuettevõtetele osutatud teenuste usaldusväärsed turuhinnad, kuivõrd kõige asjakohasem kriteerium lepinguosaliste vaheliste kokkulepete hindamiseks on nende täiendava kasumlikkuse eelanalüüs. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon peab seoses selle analüüsiga asjakohaseks märkida, et pärast 2014. aasta suuniste vastuvõtmist paluti nii Austrial kui ka huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuste suuniste kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes (vt põhjendus 8). Ei Austria ega huvitatud isikud ei esitanud sisulisi vastuväiteid komisjoni lähenemisviisi suhtes, mille kohaselt ei ole võimalik määratleda asjakohaseid võrdlusaluseid, et välja selgitada lennujaamade poolt lennuettevõtetele osutatud teenuste usaldusväärsed turuhinnad, kuivõrd kõige asjakohasem kriteerium lepinguosaliste vaheliste kokkulepete hindamiseks on nende täiendava kasumlikkuse eelanalüüs.

| (275) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et antud juhtumi suhtes tuleb kohaldada 2014. aasta lennundussuunistes üldiselt soovitatud lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte rakendamiseks lennujaamade ja lennuettevõtete suhete suhtes, mis seisneb täiendava (või lisanduva) kasumlikkuse eelanalüüsi teostamises (51). |
| --- | --- |

(275)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et antud juhtumi suhtes tuleb kohaldada 2014. aasta lennundussuunistes üldiselt soovitatud lähenemisviisi turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte rakendamiseks lennujaamade ja lennuettevõtete suhete suhtes, mis seisneb täiendava (või lisanduva) kasumlikkuse eelanalüüsi teostamises (51).

51

| (276) | Sellist lähenemisviisi põhjendab asjaolu, et lennujaama operaatoril võib olla objektiivne huvi teha lennuettevõttega teatud tehing, kui ta võib mõistuspäraselt eeldada, et see tehing suurendab tema kasumit (või vähendab tema kahjumit) võrreldes kujuteldava olukorraga, kus sellist tehingut ei oleks tehtud, ja seda sõltumatult võrdlusest lennuettevõtetele teiste lennujaama operaatorite pakutavate tingimustega või tingimustega, mida sama lennujaama operaator pakub teistele lennuettevõtetele. |
| --- | --- |

(276)

Sellist lähenemisviisi põhjendab asjaolu, et lennujaama operaatoril võib olla objektiivne huvi teha lennuettevõttega teatud tehing, kui ta võib mõistuspäraselt eeldada, et see tehing suurendab tema kasumit (või vähendab tema kahjumit) võrreldes kujuteldava olukorraga, kus sellist tehingut ei oleks tehtud, ja seda sõltumatult võrdlusest lennuettevõtetele teiste lennujaama operaatorite pakutavate tingimustega või tingimustega, mida sama lennujaama operaator pakub teistele lennuettevõtetele.

| (277) | Lisaks tuleb märkida, et selleks et välistada lennujaama operaatorile antud ja siseturuga kokkusobivast abist tuleneva eelise üleandmine konkreetsele lennuettevõttele, peab lennujaama taristu olema avatud kõikidele lennuettevõtetele, mitte olema mõeldud kasutamiseks ühele konkreetsele lennuettevõttele. |
| --- | --- |

(277)

Lisaks tuleb märkida, et selleks et välistada lennujaama operaatorile antud ja siseturuga kokkusobivast abist tuleneva eelise üleandmine konkreetsele lennuettevõttele, peab lennujaama taristu olema avatud kõikidele lennuettevõtetele, mitte olema mõeldud kasutamiseks ühele konkreetsele lennuettevõttele.

| (278) | Komisjon märgib sellega seoses samuti, et hindade diferentseerimine on levinud äritava. Sedalaadi hindade diferentseerimise poliitika peaks aga olema äriliselt õigustatud. |
| --- | --- |

(278)

Komisjon märgib sellega seoses samuti, et hindade diferentseerimine on levinud äritava. Sedalaadi hindade diferentseerimise poliitika peaks aga olema äriliselt õigustatud.

| (279) | 2005. aasta stimuleerimiskava pidi parandama KLU konkurentsivõimet. 2005. aasta stimuleerimiskava väljatöötamisel analüüsis KLU operaator reisijate arvu, lennujaamaga seotud liikumisi ning eelmiste aastate finantstulemusi. Austria sõnul näitas tollal tehtud turuvõrdlus, et KLU kuulub oma kõrgete keskmiste püsikulude tõttu Austria eriti kallite lennujaamade hulka. |
| --- | --- |

(279)

2005. aasta stimuleerimiskava pidi parandama KLU konkurentsivõimet. 2005. aasta stimuleerimiskava väljatöötamisel analüüsis KLU operaator reisijate arvu, lennujaamaga seotud liikumisi ning eelmiste aastate finantstulemusi. Austria sõnul näitas tollal tehtud turuvõrdlus, et KLU kuulub oma kõrgete keskmiste püsikulude tõttu Austria eriti kallite lennujaamade hulka.

| (280) | Komisjon märgib, et alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt KLUle tasumisele kuuluvate lennujaamatasude makseid. Kuigi KFBG ja AUA sõlmisid 20. oktoobril 2005 kompromisskokkuleppe seoses ajavahemikul 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005 tagasilennuks valmistumise tasude maksmisega, esines siiski 2003. aasta oktoobrist 2005. aasta oktoobrini olulisi KFBG-le lennujaamatasude tasumata jätmise juhtumeid. Lisaks sellele lõpetati 2005. aasta oktoobris ootamatult kõik 2002. aastal KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel sõlmitud lepingud, kuna Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijate veo KLU ja STNi vahel. Kõik need tegurid kokku ajendasid KLUd vaatama läbi oma hinnakujundust ning võtma kasutusele 2005. aasta stimuleerimiskava. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon märgib, et alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt KLUle tasumisele kuuluvate lennujaamatasude makseid. Kuigi KFBG ja AUA sõlmisid 20. oktoobril 2005 kompromisskokkuleppe seoses ajavahemikul 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005 tagasilennuks valmistumise tasude maksmisega, esines siiski 2003. aasta oktoobrist 2005. aasta oktoobrini olulisi KFBG-le lennujaamatasude tasumata jätmise juhtumeid. Lisaks sellele lõpetati 2005. aasta oktoobris ootamatult kõik 2002. aastal KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel sõlmitud lepingud, kuna Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijate veo KLU ja STNi vahel. Kõik need tegurid kokku ajendasid KLUd vaatama läbi oma hinnakujundust ning võtma kasutusele 2005. aasta stimuleerimiskava.

| (281) | Austria esitatud teabe kohaselt koostas KFBG juhatus üksikasjaliku kasumlikkuse eeluuringu, mille kiitis heaks KFBG nõukogu. |
| --- | --- |

(281)

Austria esitatud teabe kohaselt koostas KFBG juhatus üksikasjaliku kasumlikkuse eeluuringu, mille kiitis heaks KFBG nõukogu.

| (282) | Kasumlikkuse eeluuringu hindamisel märgib komisjon, et tegemist on KFBG üksikasjaliku uuringuga, mis on koostatud tema kogukuludel põhineva arveldussüsteemi alusel. Kõnealune kulude-tulude eelanalüüs sisaldab KFBG kogukulude arvutamiseks üksikasjalikku valemit. Kulud paigutatakse raamatupidamises erinevatele kuluridadele, mis katavad kõiki lennujaama käitamisel tekkivad kulud (maandumistasu, taristutasu avatud alal, taristutasu lennualal, reisijatasu, lennuettevalmistuse ja perroonikäitluse tasud). Kasumlikkuse uuringus selgitatakse ka üksikasjalikult, kuidas arvutati [...] euro suurune kulukäitur lendude arvust (st stardikaalust) sõltuvate kulude puhul ning [...] euro suurune reisijate arvust sõltuv kulukäitur, võttes aluseks tollal kehtinud KFBG kuluarvestussüsteemi. Lennuettevalmistuskuludest moodustasid 51 % alltöövõtjalt Tyrolean Airways tellitud teenused ning neid kajastati seega tellitud teenuste kuluna. KFBG märgitud 8 % kapitali intressimäär arvutati kapitali kaalutud keskmise hinna meetodi kohaselt ning vastas Viini lennujaama poolt 2002. aastal avaldatud määrale. Lennundusega mitteseotud tuluna tõi KFBG sellised sissetulekuallikad nagu lennujaama kauplused, lennujaama parklad, kaubaveo keskus ning üüri- ja renditulu. Neist allikatest pärinev keskmine tulu miinus eelmiste aastate andmete põhjal vastavad kulud moodustas [...] euro suuruse keskmise, lennundusest sõltumatu tulu iga reisija kohta. Ümardatud väärtusena märkis KFBG [...] euro suuruse lennundusest sõltumatu tulu iga reisija kohta. Kõik kõnealused aluseks olevad prognoosid tunduvad mõistlikud. Eelkõige põhinevad need kindlaksmääratud kuludel ja tuludel ning – kuluandmete puhul – läbimõeldud kulude mõõtesüsteemil. |
| --- | --- |

(282)

Kasumlikkuse eeluuringu hindamisel märgib komisjon, et tegemist on KFBG üksikasjaliku uuringuga, mis on koostatud tema kogukuludel põhineva arveldussüsteemi alusel. Kõnealune kulude-tulude eelanalüüs sisaldab KFBG kogukulude arvutamiseks üksikasjalikku valemit. Kulud paigutatakse raamatupidamises erinevatele kuluridadele, mis katavad kõiki lennujaama käitamisel tekkivad kulud (maandumistasu, taristutasu avatud alal, taristutasu lennualal, reisijatasu, lennuettevalmistuse ja perroonikäitluse tasud). Kasumlikkuse uuringus selgitatakse ka üksikasjalikult, kuidas arvutati [...] euro suurune kulukäitur lendude arvust (st stardikaalust) sõltuvate kulude puhul ning [...] euro suurune reisijate arvust sõltuv kulukäitur, võttes aluseks tollal kehtinud KFBG kuluarvestussüsteemi. Lennuettevalmistuskuludest moodustasid 51 % alltöövõtjalt Tyrolean Airways tellitud teenused ning neid kajastati seega tellitud teenuste kuluna. KFBG märgitud 8 % kapitali intressimäär arvutati kapitali kaalutud keskmise hinna meetodi kohaselt ning vastas Viini lennujaama poolt 2002. aastal avaldatud määrale. Lennundusega mitteseotud tuluna tõi KFBG sellised sissetulekuallikad nagu lennujaama kauplused, lennujaama parklad, kaubaveo keskus ning üüri- ja renditulu. Neist allikatest pärinev keskmine tulu miinus eelmiste aastate andmete põhjal vastavad kulud moodustas [...] euro suuruse keskmise, lennundusest sõltumatu tulu iga reisija kohta. Ümardatud väärtusena märkis KFBG [...] euro suuruse lennundusest sõltumatu tulu iga reisija kohta. Kõik kõnealused aluseks olevad prognoosid tunduvad mõistlikud. Eelkõige põhinevad need kindlaksmääratud kuludel ja tuludel ning – kuluandmete puhul – läbimõeldud kulude mõõtesüsteemil.

| (283) | Nii saadud KFBG kulude ja tulude väärtuseid kasutati seejärel kulude-tulude analüüsis erinevates arvutusmudelites. Need mudelid põhinesid erinevatel KLUst (eri lennukitega) väljuvatel ja KLUsse saabuvatel lennuliinidel ja erineval eeldataval täituvusvõimel. Valitud liinid olid tüüpilised, Klagenfurti sugusele väikesele piirkondlikule lennujaamale huvi pakkuvad lennuühendused. Kõnealused analüüsid on tehtud vastavalt lennundussuuniste kohasele täiendavaid kulusid käsitlevale meetodile, kuna see mõõdab, kas vastavaid täiendavaid kulusid on iga mudeli puhul võimalik katta lisaliiklusest tingitud oodatava tuluga ning kas saadakse mõistlik kasum. Komisjoni taotlusel esitas Austria täiendavad mudelid, et hõlmata kõiki tüüpilisi stsenaariumeid ja liine, mis võisid KFBG-le 2005. aastal huvi pakkuda. |
| --- | --- |

(283)

Nii saadud KFBG kulude ja tulude väärtuseid kasutati seejärel kulude-tulude analüüsis erinevates arvutusmudelites. Need mudelid põhinesid erinevatel KLUst (eri lennukitega) väljuvatel ja KLUsse saabuvatel lennuliinidel ja erineval eeldataval täituvusvõimel. Valitud liinid olid tüüpilised, Klagenfurti sugusele väikesele piirkondlikule lennujaamale huvi pakkuvad lennuühendused. Kõnealused analüüsid on tehtud vastavalt lennundussuuniste kohasele täiendavaid kulusid käsitlevale meetodile, kuna see mõõdab, kas vastavaid täiendavaid kulusid on iga mudeli puhul võimalik katta lisaliiklusest tingitud oodatava tuluga ning kas saadakse mõistlik kasum. Komisjoni taotlusel esitas Austria täiendavad mudelid, et hõlmata kõiki tüüpilisi stsenaariumeid ja liine, mis võisid KFBG-le 2005. aastal huvi pakkuda.

| (284) | Austria ametiasutuste märkuste kohaselt eeldas KLU, et 2005. aasta stimuleerimiskava kasutajatele täiendavate lennujaamateenuste osutamiseks puudub vajadust edasisteks investeeringuteks. Seoses sellega täheldab komisjon, et 2005. aasta stimuleerimiskavas pakuti tõesti soodustusi ainult uutele lennuettevõtetele, uutele sihtkohtadele või reisijate arvu suurenemise korral, mistõttu ei olnud neil lennujaama hetkeseisule negatiivset mõju. Komisjon märgib, et eelkõige pärast Ryanairi lahkumist 2005. aasta oktoobris oli KLU-l kasutamata võimsust, mis tähendab, et seal sai täiendavat liiklust teenindada ilma vajaduseta uuendada taristut või osta täiendavaid seadmeid või värvata uut personali. Austria kinnitas, et puudus vajadus värvata uut personali või laiendada olemasolevat taristut või muid seadmeid, et teenindada uusi lennuettevõtteid või sihtkohti (näiteks piisas olemasolevatest pagasilintidest ja personalist). Seega leiab komisjon, et täiendavad kulud piirdusid 2005. aasta stimuleerimiskava raames pakutud stiimulitega. |
| --- | --- |

(284)

Austria ametiasutuste märkuste kohaselt eeldas KLU, et 2005. aasta stimuleerimiskava kasutajatele täiendavate lennujaamateenuste osutamiseks puudub vajadust edasisteks investeeringuteks. Seoses sellega täheldab komisjon, et 2005. aasta stimuleerimiskavas pakuti tõesti soodustusi ainult uutele lennuettevõtetele, uutele sihtkohtadele või reisijate arvu suurenemise korral, mistõttu ei olnud neil lennujaama hetkeseisule negatiivset mõju. Komisjon märgib, et eelkõige pärast Ryanairi lahkumist 2005. aasta oktoobris oli KLU-l kasutamata võimsust, mis tähendab, et seal sai täiendavat liiklust teenindada ilma vajaduseta uuendada taristut või osta täiendavaid seadmeid või värvata uut personali. Austria kinnitas, et puudus vajadus värvata uut personali või laiendada olemasolevat taristut või muid seadmeid, et teenindada uusi lennuettevõtteid või sihtkohti (näiteks piisas olemasolevatest pagasilintidest ja personalist). Seega leiab komisjon, et täiendavad kulud piirdusid 2005. aasta stimuleerimiskava raames pakutud stiimulitega.

| (285) | Peale selle eeldas KLU, et iga uue lennuettevõtte või lennuühendusega teenitakse nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tulu. Arvestades, et kulude tase on jäänud stabiilseks, siis annaks iga uus lennuettevõte või lennuühendus Austria kinnitusel positiivse panuse lennujaama kasumlikkusesse. KLU võis seega eelnevast vaatepunktist eeldada, et iga uue lennuettevõtte või lennuühendusega kaasneb suurem tulu, kuna puudub vajadus samaaegseteks investeeringuteks. Komisjoni arvates kaasnes eelnevast vaatepunktist 2005. aasta stimuleerimiskavaga tõepoolest täiendav kasumlikkuse suurenemine. |
| --- | --- |

(285)

Peale selle eeldas KLU, et iga uue lennuettevõtte või lennuühendusega teenitakse nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tulu. Arvestades, et kulude tase on jäänud stabiilseks, siis annaks iga uus lennuettevõte või lennuühendus Austria kinnitusel positiivse panuse lennujaama kasumlikkusesse. KLU võis seega eelnevast vaatepunktist eeldada, et iga uue lennuettevõtte või lennuühendusega kaasneb suurem tulu, kuna puudub vajadus samaaegseteks investeeringuteks. Komisjoni arvates kaasnes eelnevast vaatepunktist 2005. aasta stimuleerimiskavaga tõepoolest täiendav kasumlikkuse suurenemine.

| (286) | Seda kinnitab ka asjaolu, et KFBG-l õnnestus pärast 2005. aasta stimuleerimiskava kasutusele võtmist tõepoolest leida uut lennuettevõtet (nagu Air Berlin, Robin Hood, Condor, Lufthansa, Germanwings), tihendada lennuühendusi olemasolevate sihtlennujaamadega (AUA) ning avada uusi lennuühendusi. KLU soodustustepõhine strateegia äritegevuse laiendamiseks oli edukas. Lõpetuseks viitavad olemasolevad andmed sellele, et 2005. aasta stimuleerimiskava tulemusel kerkisid lennujaama tulud järk-järgult (lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulude kasv [...] eurolt aastas (2006. aastal) [...] euroni aastas (2010. aastal)). |
| --- | --- |

(286)

Seda kinnitab ka asjaolu, et KFBG-l õnnestus pärast 2005. aasta stimuleerimiskava kasutusele võtmist tõepoolest leida uut lennuettevõtet (nagu Air Berlin, Robin Hood, Condor, Lufthansa, Germanwings), tihendada lennuühendusi olemasolevate sihtlennujaamadega (AUA) ning avada uusi lennuühendusi. KLU soodustustepõhine strateegia äritegevuse laiendamiseks oli edukas. Lõpetuseks viitavad olemasolevad andmed sellele, et 2005. aasta stimuleerimiskava tulemusel kerkisid lennujaama tulud järk-järgult (lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulude kasv [...] eurolt aastas (2006. aastal) [...] euroni aastas (2010. aastal)).

| (287) | Komisjon märgib veel, et 2005. aasta stimuleerimiskava hindamisel tuleb ka arvesse võtta, mil määral võib kava pidada osaks lennujaama üldstrateegiast, mis peaks viima vähemalt pikaajalises perspektiivis kasumlikkuseni. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse kättesaadavaid faktilisi tõendeid ja arengut, mida oli mõistlik eeldada ajal, mil 2005. aasta stimuleerimiskava välja töötati. Iseäranis peaks komisjon võtma arvesse lennutranspordituru liberaliseerimisest tingitud muutusi turul, odavlennuettevõtete ja teiste otselende sooritavate lennuettevõtete turule sisenemist ja arengut, muutusi lennujaamasektori organisatsioonilises ja majanduslikus ülesehituses ning lennujaamade funktsioonide mitmekesisuse ja keerukuse astet, lennuettevõtete ja lennujaamade vahelise konkurentsi tihenemist ning ebakindlat majanduskeskkonda, mis on tingitud turul valitsevate tingimuste muutumisest, või mis tahes muud ebakindlust majanduskeskkonnas. Komisjon märgib, et nagu on kirjeldatud põhjendustes 279–280, oli KLU-l mitu põhjust (nagu puudujäägid AUA lennujaamatasude makstavates summades 2003. aasta oktoobrist 2005. aasta oktoobrini ja Ryanairi lahkumine 2005. aasta oktoobris) pidada 2005. aasta stimuleerimiskava vajalikuks sammuks, et tagada lennujaama säilimine ja kasumlikkus. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon märgib veel, et 2005. aasta stimuleerimiskava hindamisel tuleb ka arvesse võtta, mil määral võib kava pidada osaks lennujaama üldstrateegiast, mis peaks viima vähemalt pikaajalises perspektiivis kasumlikkuseni. Sellega seoses peab komisjon võtma arvesse kättesaadavaid faktilisi tõendeid ja arengut, mida oli mõistlik eeldada ajal, mil 2005. aasta stimuleerimiskava välja töötati. Iseäranis peaks komisjon võtma arvesse lennutranspordituru liberaliseerimisest tingitud muutusi turul, odavlennuettevõtete ja teiste otselende sooritavate lennuettevõtete turule sisenemist ja arengut, muutusi lennujaamasektori organisatsioonilises ja majanduslikus ülesehituses ning lennujaamade funktsioonide mitmekesisuse ja keerukuse astet, lennuettevõtete ja lennujaamade vahelise konkurentsi tihenemist ning ebakindlat majanduskeskkonda, mis on tingitud turul valitsevate tingimuste muutumisest, või mis tahes muud ebakindlust majanduskeskkonnas. Komisjon märgib, et nagu on kirjeldatud põhjendustes 279–280, oli KLU-l mitu põhjust (nagu puudujäägid AUA lennujaamatasude makstavates summades 2003. aasta oktoobrist 2005. aasta oktoobrini ja Ryanairi lahkumine 2005. aasta oktoobris) pidada 2005. aasta stimuleerimiskava vajalikuks sammuks, et tagada lennujaama säilimine ja kasumlikkus.

| (288) | Lõpetuseks leiab komisjon, et KLU taristu on avatud kõikidele lennuettevõtetele, mitte ei ole mõeldud kasutamiseks mingile kindlale lennuettevõttele. Peale selle avaldati 2005. aasta stimuleerimiskava KLU veebilehel ning oli avatud kõigile huvitatud lennuettevõtetele. |
| --- | --- |

(288)

Lõpetuseks leiab komisjon, et KLU taristu on avatud kõikidele lennuettevõtetele, mitte ei ole mõeldud kasutamiseks mingile kindlale lennuettevõttele. Peale selle avaldati 2005. aasta stimuleerimiskava KLU veebilehel ning oli avatud kõigile huvitatud lennuettevõtetele.

7.2.3.   Järeldus

Järeldus

| (289) | Neid kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et KLU käitus nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, kui ta 2005. aasta stimuleerimiskava vastu võttis. Seega ei andnud kõnealune meede asjaomastele lennuettevõtetele majanduslikku eelist ning see ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See järeldus kehtib aga üksnes lennuettevõtete puhul, mille suhtes kohaldati 2005. aasta stimuleerimiskava. See järeldus ei kehti aga automaatselt, kui kava kohaldamist kombineeriti konkreetse lennuettevõtte suhtes, kellega oli sõlmitud kahepoolne leping (nt turundusleping). Sellisel juhul tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel võtta pigem arvesse stimuleerimiskava ja kahepoolse lepingu koosmõju. |
| --- | --- |

(289)

Neid kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et KLU käitus nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, kui ta 2005. aasta stimuleerimiskava vastu võttis. Seega ei andnud kõnealune meede asjaomastele lennuettevõtetele majanduslikku eelist ning see ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See järeldus kehtib aga üksnes lennuettevõtete puhul, mille suhtes kohaldati 2005. aasta stimuleerimiskava. See järeldus ei kehti aga automaatselt, kui kava kohaldamist kombineeriti konkreetse lennuettevõtte suhtes, kellega oli sõlmitud kahepoolne leping (nt turundusleping). Sellisel juhul tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel võtta pigem arvesse stimuleerimiskava ja kahepoolse lepingu koosmõju.

7.3.   Kompromisskokkuleppe sõlmimine AUAga ja 2005. aasta stimuleerimiskava kohaldamine AUA suhtes

Kompromisskokkuleppe sõlmimine AUAga ja 2005. aasta stimuleerimiskava kohaldamine AUA suhtes

7.3.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (290) | Lennutransporditeenuseid pakkudes on AUA seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõte ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(290)

Lennutransporditeenuseid pakkudes on AUA seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõte ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.3.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (291) | Et hinnata, kas riigile kuuluva lennujaama (mille käsutuses on riiklikud vahendid) ja lennuettevõtte vahel sõlmitud lepinguga antakse viimasele majanduslik eelis, tuleb analüüsida, kas see leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, nagu on märgitud põhjendustes 261–278. |
| --- | --- |

(291)

Et hinnata, kas riigile kuuluva lennujaama (mille käsutuses on riiklikud vahendid) ja lennuettevõtte vahel sõlmitud lepinguga antakse viimasele majanduslik eelis, tuleb analüüsida, kas see leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, nagu on märgitud põhjendustes 261–278.

7.3.2.1.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (292) | Kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuse lepingu tähtaeg. Teisisõnu hindab turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja lisanduvaid kulusid ja tulusid lepingute kohaldamise kestel. |
| --- | --- |

(292)

Kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuse lepingu tähtaeg. Teisisõnu hindab turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja lisanduvaid kulusid ja tulusid lepingute kohaldamise kestel.

| (293) | Käesoleval juhul tuleb meelde tuletada KFBG olukorra erisust AUAga sõlmitud lepingu allkirjastamise hetkel. 20. oktoobril 2005 pidi KFBG tegelema mitte üksnes AUAga seotud lepinguliste suhete tulevase arenguga, vaid ka minevikuga (kuni 2003. aasta oktoobrini). Alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt KLU-le tasumisele kuuluvate tagasilennuks valmistumise tasude makseid. 17. novembril 2003 esitas KFBG seega lennujaamatasude tasumata maksete tõttu Landesgerichtile (piirkonnakohus) AUA vastu tsiviilhagi. Kui KFBG kirjutas pärast kõnealust kohtuvaidlust 20. oktoobril 2005 alla kompromisskokkuleppele, pidi ta võtma arvesse mitte üksnes tulevikus AUA poolt makstavaid lennujaamatasusid, vaid ka varasemaid tegemata jäänud makseid, mida ta lootis tagasi saada. |
| --- | --- |

(293)

Käesoleval juhul tuleb meelde tuletada KFBG olukorra erisust AUAga sõlmitud lepingu allkirjastamise hetkel. 20. oktoobril 2005 pidi KFBG tegelema mitte üksnes AUAga seotud lepinguliste suhete tulevase arenguga, vaid ka minevikuga (kuni 2003. aasta oktoobrini). Alates 1. oktoobrist 2003 vähendas AUA ühepoolselt KLU-le tasumisele kuuluvate tagasilennuks valmistumise tasude makseid. 17. novembril 2003 esitas KFBG seega lennujaamatasude tasumata maksete tõttu Landesgerichtile (piirkonnakohus) AUA vastu tsiviilhagi. Kui KFBG kirjutas pärast kõnealust kohtuvaidlust 20. oktoobril 2005 alla kompromisskokkuleppele, pidi ta võtma arvesse mitte üksnes tulevikus AUA poolt makstavaid lennujaamatasusid, vaid ka varasemaid tegemata jäänud makseid, mida ta lootis tagasi saada.

7.3.2.2.   Hinnang

Hinnang

| (294) | 20. oktoobril 2005 allkirjastasid KFBG ja AUA kompromisskokkuleppe perioodiks 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005. Selles leppisid osapooled kokku kahe menetluses oleva kohtuvaidluse lõpetamises. Esimene neist menetlustest käis Landesgerichtis ning puudutas KFBG tsiviilhagi AUA vastu tasumata lennujaamatasude tõttu. Teise menetluse puhul oli tegemist kartelliseaduse kohase taotlusega, mille AUA oli esitanud riiklikule konkurentsikohtule KFBG vastu. |
| --- | --- |

(294)

20. oktoobril 2005 allkirjastasid KFBG ja AUA kompromisskokkuleppe perioodiks 1. oktoober 2003 kuni 20. oktoober 2005. Selles leppisid osapooled kokku kahe menetluses oleva kohtuvaidluse lõpetamises. Esimene neist menetlustest käis Landesgerichtis ning puudutas KFBG tsiviilhagi AUA vastu tasumata lennujaamatasude tõttu. Teise menetluse puhul oli tegemist kartelliseaduse kohase taotlusega, mille AUA oli esitanud riiklikule konkurentsikohtule KFBG vastu.

| (295) | Kompromisskokkuleppes lepiti kokku järgmises:






  — | AUA kohustus KFBG-le maksma [...] euro suuruse summa. |
| --- | --- | --- |

(295)

Kompromisskokkuleppes lepiti kokku järgmises:

—

AUA kohustus KFBG-le maksma [...] euro suuruse summa.

| — | Pooled leppisid kokku, et KFBG stimuleerimiskava moodustab alates 1. septembrist 2005 kompromisskokkuleppe osa ning see kehtib AUA suhtes tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2003. |
| --- | --- |

—

Pooled leppisid kokku, et KFBG stimuleerimiskava moodustab alates 1. septembrist 2005 kompromisskokkuleppe osa ning see kehtib AUA suhtes tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2003.

| (296) | Austria ametiasutused kinnitavad, et KFBG/DMG ei töötanud enne AUAga kompromisskokkuleppe sõlmimist välja eelnevat äriplaani. |
| --- | --- |

(296)

Austria ametiasutused kinnitavad, et KFBG/DMG ei töötanud enne AUAga kompromisskokkuleppe sõlmimist välja eelnevat äriplaani.

| (297) | Lisaks selgitasid Austria ametiasutused, et KFBG, KLH ja advokaadibüroo, mis KFBGd mõlema kohtumenetluse puhul esindas, olid kokkuleppe allkirjastamise õiguslikke ja majanduslikke eeliseid ja ebasoodsaid tagajärgi põhjalikult hinnanud. Nende hinnangute ja kaalutluste tõendamiseks esitas Austria mitu aruannet ja protokolli, mille juhatus oli esitanud KFBG nõukogule, (52) ning kättesaadavad kohtumenetluse dokumendid. |
| --- | --- |

(297)

Lisaks selgitasid Austria ametiasutused, et KFBG, KLH ja advokaadibüroo, mis KFBGd mõlema kohtumenetluse puhul esindas, olid kokkuleppe allkirjastamise õiguslikke ja majanduslikke eeliseid ja ebasoodsaid tagajärgi põhjalikult hinnanud. Nende hinnangute ja kaalutluste tõendamiseks esitas Austria mitu aruannet ja protokolli, mille juhatus oli esitanud KFBG nõukogule, (52) ning kättesaadavad kohtumenetluse dokumendid.

52

| (298) | Nende dokumentide põhjal on võimalik teha järgnevad järeldused. |
| --- | --- |

(298)

Nende dokumentide põhjal on võimalik teha järgnevad järeldused.

| (299) | Ühelt poolt võlgnes AUA 2005. aasta oktoobris KLU-le maksmata jäetud tagasilennuks valmistumise tasudena kokku [...] euro suuruse summa. Seetõttu esitas KFBG Landesgerichtile AUA vastu tsiviilhagi, kuna ta oli arvamusel, et AUA-l ei olnud mingit õigust vähendada 2003. aasta oktoobris ühepoolselt makseid. Kuna KFBG oli AUAga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu raames oma kohustused täitnud, tundus KFBG poolt õiguslike meetmete võtmine vaid loogiline. |
| --- | --- |

(299)

Ühelt poolt võlgnes AUA 2005. aasta oktoobris KLU-le maksmata jäetud tagasilennuks valmistumise tasudena kokku [...] euro suuruse summa. Seetõttu esitas KFBG Landesgerichtile AUA vastu tsiviilhagi, kuna ta oli arvamusel, et AUA-l ei olnud mingit õigust vähendada 2003. aasta oktoobris ühepoolselt makseid. Kuna KFBG oli AUAga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu raames oma kohustused täitnud, tundus KFBG poolt õiguslike meetmete võtmine vaid loogiline.

| (300) | Teiselt poolt peab meenutama, et AUA andis selle menetluse käigus 7. jaanuaril 2004 mahuka kostja vastuse. Lisaks sellele esitas AUA 17. oktoobril 2004 KFBG poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu riiklikule konkurentsikohtule Austria kartelliseaduse kohase avalduse. Seega seisis KFBG oma püüdluses nõuda AUA-lt välja täismahus lennujaamatasude maksed silmitsi tugeva juriidilise vastuseisuga lennuettevõtte poolt. |
| --- | --- |

(300)

Teiselt poolt peab meenutama, et AUA andis selle menetluse käigus 7. jaanuaril 2004 mahuka kostja vastuse. Lisaks sellele esitas AUA 17. oktoobril 2004 KFBG poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamise tõttu riiklikule konkurentsikohtule Austria kartelliseaduse kohase avalduse. Seega seisis KFBG oma püüdluses nõuda AUA-lt välja täismahus lennujaamatasude maksed silmitsi tugeva juriidilise vastuseisuga lennuettevõtte poolt.

| (301) | Samal ajal olid tasumata lennujaamatasudel ning venival kohtuvaidlusel tõsised tagajärjed KFBG majanduslikule olukorrale. KFBG nõukogu aruannetest (53) selgub, et KFBG likviidsusolukord oli selle võlgnevuse tõttu väga raske ning KFBG osanikud pidid maksma [...] euro suuruse toetuse. See vajadus rahaliste vahendite järele nähtub ka 2003.–2005. aasta KFBG rahavoogude aruannetest. |
| --- | --- |

(301)

Samal ajal olid tasumata lennujaamatasudel ning venival kohtuvaidlusel tõsised tagajärjed KFBG majanduslikule olukorrale. KFBG nõukogu aruannetest (53) selgub, et KFBG likviidsusolukord oli selle võlgnevuse tõttu väga raske ning KFBG osanikud pidid maksma [...] euro suuruse toetuse. See vajadus rahaliste vahendite järele nähtub ka 2003.–2005. aasta KFBG rahavoogude aruannetest.

53

| (302) | Nagu nähtub kohtumenetluse dokumentidest, ei olnud KFBG-l võimalik saada ajutist ettekirjutust AUA-lt maksete saamiseks, kuna õiguskaitsevahendi kasutamise tingimus ei olnud KFBG puhul täidetud. Samal ajal keeldus AUA maksmast tagasilennuks valmistumise tasude kogusummat, kuna need olevat märkimisväärselt suuremad kui vastavad Ryanairi poolt KLU-le makstavad tasud. AUA nõudis Ryanairiga võrdset kohtlemist ning tõi sellega seoses näiteks järgmised argumendid: lepingute sõlmimise kohustus ja võrdse kohtlemise kohustus KLU poolt; KLU poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ning kaitse ebaausa konkurentsi eest. Peale selle väitis AUA, et KLU rikkus Austria lennundusseaduse (Luftfahrtgesetz, edaspidi „LFG“) paragrahvi 63 ja tsiviillennuvälja kodukorra (Zivilflugplatz-Betriebsordnung, edaspidi „ZFBO“) paragrahvi 20. LFG paragrahvi 63 kohaselt tuleb kõigile lennuliikluses osalejatele tagada võrdsetel tingimustel tsiviillennuväljadele juurdepääs. ZFBO paragrahvi 20 kohaselt tuleb lennujaamatasud arvutada objektiivsete tunnuste alusel. Kuna juriidilised argumendid ei olnud esmapilgul täielikult põhjendamatud, ei saanud KFBG olla kindel, et AUA tsiviilkohtumenetluse Landesgerichtis kaotab. |
| --- | --- |

(302)

Nagu nähtub kohtumenetluse dokumentidest, ei olnud KFBG-l võimalik saada ajutist ettekirjutust AUA-lt maksete saamiseks, kuna õiguskaitsevahendi kasutamise tingimus ei olnud KFBG puhul täidetud. Samal ajal keeldus AUA maksmast tagasilennuks valmistumise tasude kogusummat, kuna need olevat märkimisväärselt suuremad kui vastavad Ryanairi poolt KLU-le makstavad tasud. AUA nõudis Ryanairiga võrdset kohtlemist ning tõi sellega seoses näiteks järgmised argumendid: lepingute sõlmimise kohustus ja võrdse kohtlemise kohustus KLU poolt; KLU poolt turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ning kaitse ebaausa konkurentsi eest. Peale selle väitis AUA, et KLU rikkus Austria lennundusseaduse (Luftfahrtgesetz, edaspidi „LFG“) paragrahvi 63 ja tsiviillennuvälja kodukorra (Zivilflugplatz-Betriebsordnung, edaspidi „ZFBO“) paragrahvi 20. LFG paragrahvi 63 kohaselt tuleb kõigile lennuliikluses osalejatele tagada võrdsetel tingimustel tsiviillennuväljadele juurdepääs. ZFBO paragrahvi 20 kohaselt tuleb lennujaamatasud arvutada objektiivsete tunnuste alusel. Kuna juriidilised argumendid ei olnud esmapilgul täielikult põhjendamatud, ei saanud KFBG olla kindel, et AUA tsiviilkohtumenetluse Landesgerichtis kaotab.

Luftfahrtgesetz

Zivilflugplatz-Betriebsordnung

| (303) | Lisaks kinnitab mõlema protsessi ajal toimunud KFBG ja AUA vaheline kirjavahetus, et menetluse ajal ähvardas AUA KFBGd, et lõpetab tulevikus AUA sihtlennujaamade teenindamise KLUst. KLU jaoks oli – ning on – AUA lennutransporditeenus Klagenfurti ja Austria pealinna Viini vahel siiski kõige olulisem lennuühendus. Seega oli regulaarlennuliini säilitamine AUA sõlmlennujaama Viinis KFBG jaoks ülioluline. AUA ähvardustest tingituna otsis KFBG 2004. ja 2005. aastal alternatiivseid pakkujaid, et lennuühendus Viini oleks võimalik tagada ka siis, kui AUA kaotab täielikult KLUs osutatavad teenused. |
| --- | --- |

(303)

Lisaks kinnitab mõlema protsessi ajal toimunud KFBG ja AUA vaheline kirjavahetus, et menetluse ajal ähvardas AUA KFBGd, et lõpetab tulevikus AUA sihtlennujaamade teenindamise KLUst. KLU jaoks oli – ning on – AUA lennutransporditeenus Klagenfurti ja Austria pealinna Viini vahel siiski kõige olulisem lennuühendus. Seega oli regulaarlennuliini säilitamine AUA sõlmlennujaama Viinis KFBG jaoks ülioluline. AUA ähvardustest tingituna otsis KFBG 2004. ja 2005. aastal alternatiivseid pakkujaid, et lennuühendus Viini oleks võimalik tagada ka siis, kui AUA kaotab täielikult KLUs osutatavad teenused.

| (304) | Nagu Austria märkis, ei suutnud KFBG siiski leida ühtegi teist lennuettevõtet, kes oleks KLU ja Viini lennujaama vahel pakkunud AUA-le sarnaseid teenuseid. KLU jaoks oleks lennuliikluse lõpetamine AUA poolt tähendanud kõige olulisema lennuettevõtte kaotamist ning viinud ülisuurte võlgade tekkimiseni. |
| --- | --- |

(304)

Nagu Austria märkis, ei suutnud KFBG siiski leida ühtegi teist lennuettevõtet, kes oleks KLU ja Viini lennujaama vahel pakkunud AUA-le sarnaseid teenuseid. KLU jaoks oleks lennuliikluse lõpetamine AUA poolt tähendanud kõige olulisema lennuettevõtte kaotamist ning viinud ülisuurte võlgade tekkimiseni.

| (305) | Komisjoni taotlusel esitas Austria 20. oktoobril 2005 KFBG finantsolukorra üksikasjalikult rekonstrueeritud eelanalüüsi.

  Tabel 8


  KFBG ja AUA vaheliste suhete nelja erineva stsenaariumi rekonstrueeritud eelanalüüs










  Stsenaariumite arvutamine 2005. aasta ekstrapoleerimise alusel | Stsenaarium 1
  koos täismäära maksva AUAga | Stsenaarium 2
  täielikult kaotatud AUA teenused | Stsenaarium 3
  koos stiimuleid saava AUAga | Stsenaarium 4
  AUA protsessiaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasum/kahjum | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aastakasum/-kahjum | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rahavoog | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rahavoog pärast investeeringuid | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005. aasta alus (tuhandetes eurodes)
  Lahkuvad reisijad | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stiimul | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulu väärtuse korrigeerimine (AAG) | | | | [...] |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muu tulu | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasum/kahjum | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ostud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalikulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Mahakandmised | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tegevuskulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turunduskoostöö hüvitis | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasum/kahjum | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finantstulem | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aasta kasum või (–) kahjum | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rahavoog (aasta kasum/kahjum + Afa) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vajalikud asendusinvesteeringud 1,5–2 miljonit eurot aastas. | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rahavoog pärast investeeringuid | [...] | [...] | [...] | [...] |

(305)

Komisjoni taotlusel esitas Austria 20. oktoobril 2005 KFBG finantsolukorra üksikasjalikult rekonstrueeritud eelanalüüsi.

Tabel 8

Tabel 8

KFBG ja AUA vaheliste suhete nelja erineva stsenaariumi rekonstrueeritud eelanalüüs

KFBG ja AUA vaheliste suhete nelja erineva stsenaariumi rekonstrueeritud eelanalüüs

Stsenaariumite arvutamine 2005. aasta ekstrapoleerimise alusel

Stsenaarium 1

koos täismäära maksva AUAga

Stsenaarium 2

täielikult kaotatud AUA teenused

Stsenaarium 3

koos stiimuleid saava AUAga

Stsenaarium 4

AUA protsessiaasta

Kasum/kahjum

[...]

[...]

[...]

[...]

Aastakasum/-kahjum

[...]

[...]

[...]

[...]

Rahavoog

[...]

[...]

[...]

[...]

Rahavoog pärast investeeringuid

[...]

[...]

[...]

[...]

2005. aasta alus (tuhandetes eurodes)

Lahkuvad reisijad

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu väärtuse korrigeerimine (AAG)

[...]

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

Muu tulu

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasum/kahjum

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostud

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

Mahakandmised

[...]

[...]

[...]

[...]

Tegevuskulud

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud

[...]

[...]

[...]

[...]

Turunduskoostöö hüvitis

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasum/kahjum

[...]

[...]

[...]

[...]

Finantstulem

[...]

[...]

[...]

[...]

Aasta kasum või (–) kahjum

[...]

[...]

[...]

[...]

Rahavoog (aasta kasum/kahjum + Afa)

[...]

[...]

[...]

[...]

Vajalikud asendusinvesteeringud 1,5–2 miljonit eurot aastas.

[...]

[...]

[...]

[...]

Rahavoog pärast investeeringuid

[...]

[...]

[...]

[...]

| Projekti AAG sihtlennujaamad Viin ja Frankfurt (2005) | |
| --- | --- |
| MTOW (Viin ja Frankfurt) | [...] |
| Lahkuvad reisijad (Viin ja Frankfurt) | [...] |
| Rotatsioonid | [...] |
| Projekti tulud | [...] |
| Projektikulud/piirkulud | |
| Lennuettevalmistus (*2) | [...] |
| Lennust sõltuv | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] |
| Projektikulude summa (ümardatud) | [...] |
| Projekti tulemus (ümardatud) | [...] |
| Stiimul (ümardatud) | [...] |

Projekti AAG sihtlennujaamad Viin ja Frankfurt (2005)

MTOW (Viin ja Frankfurt)

[...]

Lahkuvad reisijad (Viin ja Frankfurt)

[...]

Rotatsioonid

[...]

Projekti tulud

[...]

Projektikulud/piirkulud

Lennuettevalmistus (*2)

*2

[...]

Lennust sõltuv

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

Projektikulude summa (ümardatud)

[...]

Projekti tulemus (ümardatud)

[...]

Stiimul (ümardatud)

[...]

| (306) | Tabelis 8 toodud analüüsi koostades lähtus Austria järgmistest kaalutlustest. Analüüs hõlmab järgmist nelja erinevat stsenaariumi ning nende vastavat finantsmõju KFBG-le:






  a) | lepingu jätkumise stsenaarium, kus AUA maksab lennujaamatasud täismahus nagu ta tegi kuni 2003. aasta oktoobrini (olukord, kui AUA oleks jätkanud tasude maksmist); |
| --- | --- | --- |

(306)

Tabelis 8 toodud analüüsi koostades lähtus Austria järgmistest kaalutlustest. Analüüs hõlmab järgmist nelja erinevat stsenaariumi ning nende vastavat finantsmõju KFBG-le:

a)

lepingu jätkumise stsenaarium, kus AUA maksab lennujaamatasud täismahus nagu ta tegi kuni 2003. aasta oktoobrini (olukord, kui AUA oleks jätkanud tasude maksmist);

| b) | stsenaarium, mille korral AUA lõpetab KLUs täielikult kõik teenused; |
| --- | --- |

b)

stsenaarium, mille korral AUA lõpetab KLUs täielikult kõik teenused;

| c) | AUAga lepingu jätkumise stsenaarium, kus kohaldatakse 2005. aasta stimuleerimiskava (kompromisskokkuleppe allkirjastamine), ning |
| --- | --- |

c)

AUAga lepingu jätkumise stsenaarium, kus kohaldatakse 2005. aasta stimuleerimiskava (kompromisskokkuleppe allkirjastamine), ning

| d) | lepingu jätkumise stsenaarium, kus AUA jätkab tasumisele kuuluvate lennujaamatasude maksmist vaid osaliselt (kompromisskokkulepet ei allkirjastata). |
| --- | --- |

d)

lepingu jätkumise stsenaarium, kus AUA jätkab tasumisele kuuluvate lennujaamatasude maksmist vaid osaliselt (kompromisskokkulepet ei allkirjastata).

| (307) | Komisjon märgib, et AUAga toimuvate kohtuvaidluste valguses olid KFBG jaoks alternatiivina võimalikud vaid viimased kolm stsenaariumit, sest esimene stsenaarium oli vaid teoreetiline. Neist kolmest alternatiivsest stsenaariumist oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ilmselgelt vaid kolmas variant KFBG olukorras mõistlik. Neljanda stsenaariumi puhul, mil KFBG ei oleks kompromisskokkulepet allkirjastanud ning AUA oleks jätkanud lennujaamatasude maksmist vaid osaliselt, oleks KFBG finantsseisund ja likviidsusolukord veelgi süvenenud. Võrreldes teiste stsenaariumidega oleks neljanda stsenaariumi kohaselt KFBG-l olnud tulevikus selgelt negatiivne rahavoog. Veelgi halvem oleks tulemus olnud teise stsenaariumi puhul, kui AUA oleks lõpetanud KLUs kõik teenused, samas kui kompromisskokkulepet ei allkirjastatud ning kohtuvaidlus jätkus. Selle stsenaariumi puhul oleks KFBG rahavoog tulevikus veelgi halvenenud. |
| --- | --- |

(307)

Komisjon märgib, et AUAga toimuvate kohtuvaidluste valguses olid KFBG jaoks alternatiivina võimalikud vaid viimased kolm stsenaariumit, sest esimene stsenaarium oli vaid teoreetiline. Neist kolmest alternatiivsest stsenaariumist oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ilmselgelt vaid kolmas variant KFBG olukorras mõistlik. Neljanda stsenaariumi puhul, mil KFBG ei oleks kompromisskokkulepet allkirjastanud ning AUA oleks jätkanud lennujaamatasude maksmist vaid osaliselt, oleks KFBG finantsseisund ja likviidsusolukord veelgi süvenenud. Võrreldes teiste stsenaariumidega oleks neljanda stsenaariumi kohaselt KFBG-l olnud tulevikus selgelt negatiivne rahavoog. Veelgi halvem oleks tulemus olnud teise stsenaariumi puhul, kui AUA oleks lõpetanud KLUs kõik teenused, samas kui kompromisskokkulepet ei allkirjastatud ning kohtuvaidlus jätkus. Selle stsenaariumi puhul oleks KFBG rahavoog tulevikus veelgi halvenenud.

| (308) | Neid kaalutlusi arvestades leiab komisjon, et kolmas stsenaarium oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ainuke mõistlik valik olukorras, milles KFBG oli 2005. aasta oktoobris. Kolmanda stsenaariumi puhul AUA küll maksaks tasumisele kuuluvad lennujaamatasud, aga mitte täismahus, nimelt vaid [...] eurot [...] euro suuruse koguvõla asemel. Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks lennujaamatasude osalist kadu kompromisskokkuleppe soodsa mõju hindamisel arvestanud. Kompromisskokkuleppe tulemusena maksaks AUA peaaegu kaks kolmandikku koguvõlast, mis tähendaks tulevikus positiivset rahavoogu, KLU likviidsusprobleemide kõrvaldamist ja samal ajal AUA korrapäraste lennutransporditeenuste jätkamise tagamist KLUs. Kolmanda stsenaariumi eeldatav diskonteeritud tulemus oli positiivne. |
| --- | --- |

(308)

Neid kaalutlusi arvestades leiab komisjon, et kolmas stsenaarium oli turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks ainuke mõistlik valik olukorras, milles KFBG oli 2005. aasta oktoobris. Kolmanda stsenaariumi puhul AUA küll maksaks tasumisele kuuluvad lennujaamatasud, aga mitte täismahus, nimelt vaid [...] eurot [...] euro suuruse koguvõla asemel. Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks lennujaamatasude osalist kadu kompromisskokkuleppe soodsa mõju hindamisel arvestanud. Kompromisskokkuleppe tulemusena maksaks AUA peaaegu kaks kolmandikku koguvõlast, mis tähendaks tulevikus positiivset rahavoogu, KLU likviidsusprobleemide kõrvaldamist ja samal ajal AUA korrapäraste lennutransporditeenuste jätkamise tagamist KLUs. Kolmanda stsenaariumi eeldatav diskonteeritud tulemus oli positiivne.

| (309) | Seepärast leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks eelnevast vaatepunktist lähtudes mõne teise alternatiivi valimise asemel kompromisskokkuleppe allkirjastanud. |
| --- | --- |

(309)

Seepärast leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks eelnevast vaatepunktist lähtudes mõne teise alternatiivi valimise asemel kompromisskokkuleppe allkirjastanud.

7.3.3.   Järeldus

Järeldus

| (310) | Komisjon leiab, et KFBG/DMG käitus AUAga kompromisskokkuleppe sõlmimisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Seega ei antud AUA-le kompromisskokkuleppe allkirjastamist käsitleva otsusega mingisugust majanduslikku eelist ning kokkulepe ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon leiab, et KFBG/DMG käitus AUAga kompromisskokkuleppe sõlmimisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Seega ei antud AUA-le kompromisskokkuleppe allkirjastamist käsitleva otsusega mingisugust majanduslikku eelist ning kokkulepe ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.4.   2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LV ja AMSiga

2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LV ja AMSiga

7.4.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (311) | Ryanair osutab lennutransporditeenuseid, LV ja AMS osutavad turundusteenuseid. Kõnealuste teenuste osutamine kujutab endast majandustegevust. Seega on Ryanair, LV ja AMS ettevõtted ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(311)

Ryanair osutab lennutransporditeenuseid, LV ja AMS osutavad turundusteenuseid. Kõnealuste teenuste osutamine kujutab endast majandustegevust. Seega on Ryanair, LV ja AMS ettevõtted ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.4.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (312) | Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232. |
| --- | --- |

(312)

Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232.

| (313) | Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (54) artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (54) artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid.

54

| (314) | Peale selle on 2002. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingud seostatavad riigiga. Esiteks esitas Austria sellekohase teabe koos selgitusega, et Kärnteni liidumaa oli kaasatud kõigi KFBG/DMG ja lennuettevõtete vaheliste turunduslepingute sõlmimisse. Üldisemalt öeldes hoidsid KFBG ja DMG juhatus ja nõukogud Kärnteni liidumaad kõigi lepinguliste arengutega kursis. Kärnteni liidumaa seisukohast oli erinevate lepingute sõlmimine liidumaa huvides. Teiseks rahastas Kärnteni liidumaa turunduskulusid, mis tekkisid KFBG/DMG kaudu sõlmitud turunduslepingutega. |
| --- | --- |

(314)

Peale selle on 2002. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingud seostatavad riigiga. Esiteks esitas Austria sellekohase teabe koos selgitusega, et Kärnteni liidumaa oli kaasatud kõigi KFBG/DMG ja lennuettevõtete vaheliste turunduslepingute sõlmimisse. Üldisemalt öeldes hoidsid KFBG ja DMG juhatus ja nõukogud Kärnteni liidumaad kõigi lepinguliste arengutega kursis. Kärnteni liidumaa seisukohast oli erinevate lepingute sõlmimine liidumaa huvides. Teiseks rahastas Kärnteni liidumaa turunduskulusid, mis tekkisid KFBG/DMG kaudu sõlmitud turunduslepingutega.

| (315) | Lisaks kinnitas Austria selgelt kõnealust kaasamist ka viitega 2002. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi ja AMSiga. Ametiasutuste osalust 2002. aasta lepingutes ja neisse kaasamist kinnitavad lisaks Kärnteni liidumaa valitsuse koosolekute protokollid, milles arutati lennujaamateenuste lepingute ja turunduslepingute sõlmimist (55). |
| --- | --- |

(315)

Lisaks kinnitas Austria selgelt kõnealust kaasamist ka viitega 2002. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi ja AMSiga. Ametiasutuste osalust 2002. aasta lepingutes ja neisse kaasamist kinnitavad lisaks Kärnteni liidumaa valitsuse koosolekute protokollid, milles arutati lennujaamateenuste lepingute ja turunduslepingute sõlmimist (55).

55

| (316) | Lisaks katsid kõnealuste 2002. aasta lepingute kulud Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linn (vt jagu 7.1); riigipoolne rahastamine, milles lepiti kokku enne lennuettevõttega lepingu sõlmimist ning mis nõudis, et Kärnteni liidumaa nõustuks lepingutega vähemalt kaudselt. |
| --- | --- |

(316)

Lisaks katsid kõnealuste 2002. aasta lepingute kulud Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linn (vt jagu 7.1); riigipoolne rahastamine, milles lepiti kokku enne lennuettevõttega lepingu sõlmimist ning mis nõudis, et Kärnteni liidumaa nõustuks lepingutega vähemalt kaudselt.

| (317) | Institutsiooniline struktuur ja mõjuahel on veel üks lepingute paketi sõlmimise riigiga seostatavuse näitaja. Nagu märgitakse põhjendustes 228–232, olid KLH ja Klagenfurti linna otsused seostatavad riigiga. KFBG mõlemad osanikud nimetasid KFBG/DMG nõukogu (mis omakorda nimetab ametisse juhatuse), mille tulemusel peegeldas KFBG nõukogu (ja juhatus) ka Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vaheliste jõudude vahekorda. Kuna KLH ja Klagenfurti linn on ainsad KFBG/DMG osanikud ning nimetavad KFBG/DMG nõukogud (mis omakorda nimetavad ametisse juhatuse), võib eeldada, et neil on KFBG/DMG üle valitsev mõju ja nad saavad kontrollida tema varasid. |
| --- | --- |

(317)

Institutsiooniline struktuur ja mõjuahel on veel üks lepingute paketi sõlmimise riigiga seostatavuse näitaja. Nagu märgitakse põhjendustes 228–232, olid KLH ja Klagenfurti linna otsused seostatavad riigiga. KFBG mõlemad osanikud nimetasid KFBG/DMG nõukogu (mis omakorda nimetab ametisse juhatuse), mille tulemusel peegeldas KFBG nõukogu (ja juhatus) ka Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vaheliste jõudude vahekorda. Kuna KLH ja Klagenfurti linn on ainsad KFBG/DMG osanikud ning nimetavad KFBG/DMG nõukogud (mis omakorda nimetavad ametisse juhatuse), võib eeldada, et neil on KFBG/DMG üle valitsev mõju ja nad saavad kontrollida tema varasid.

| (318) | Ryanairiga lepingute sõlmimisel esindas KFBG aktiivselt Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks. |
| --- | --- |

(318)

Ryanairiga lepingute sõlmimisel esindas KFBG aktiivselt Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks.

| (319) | Austria kinnitas, et KFBG/DMG ja Ryanairi ning tema tütarettevõtete vahel sõlmitud lepingud on Stardust Marine'i (56) kohtuotsuse tähenduses seostatavad Kärnteni liidumaaga. |
| --- | --- |

(319)

Austria kinnitas, et KFBG/DMG ja Ryanairi ning tema tütarettevõtete vahel sõlmitud lepingud on Stardust Marine'i (56) kohtuotsuse tähenduses seostatavad Kärnteni liidumaaga.

56

| (320) | Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2002. aastal KFBG/DMG ja Ryanairi/LV/AMSi vahel sõlmitud lepingud on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(320)

Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2002. aastal KFBG/DMG ja Ryanairi/LV/AMSi vahel sõlmitud lepingud on seostatavad riigiga.

7.4.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.4.3.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine 2002. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi, LV ja AMSiga

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine 2002. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi, LV ja AMSiga

| (321) | Seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisega viidatakse põhjendustele 261–278. |
| --- | --- |

(321)

Seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisega viidatakse põhjendustele 261–278.

| (322) | Selle põhimõtte kohaldamisel leiab komisjon, võttes arvesse käesoleva juhtumi faktilisi asjaolusid, et esimese sammuna tuleks vastata järgmistele küsimustele.






  — | Kas turundusteenuste ja lennujaamateenuste lepinguid tuleks analüüsida eraldi või koos? |
| --- | --- | --- |

(322)

Selle põhimõtte kohaldamisel leiab komisjon, võttes arvesse käesoleva juhtumi faktilisi asjaolusid, et esimese sammuna tuleks vastata järgmistele küsimustele.

—

Kas turundusteenuste ja lennujaamateenuste lepinguid tuleks analüüsida eraldi või koos?

| — | Milliseid eeliseid võinuks KFBG/DMG asemel tegutsev oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja turundusteenuste lepingust oodata? |
| --- | --- |

—

Milliseid eeliseid võinuks KFBG/DMG asemel tegutsev oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja turundusteenuste lepingust oodata?

| — | Kui asjakohaseks võib turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel pidada ametlikus uurimismenetluses vaadeldud lennujaamateenuste lepingute tingimuste võrdlust teistes lennujaamades makstud lennujaamatasudega? |
| --- | --- |

—

Kui asjakohaseks võib turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel pidada ametlikus uurimismenetluses vaadeldud lennujaamateenuste lepingute tingimuste võrdlust teistes lennujaamades makstud lennujaamatasudega?

| (323) | Pärast nendele küsimustele vastamist on komisjoni jaoks järgmine samm kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet 2002. aastast pärinevate Ryanairi, LV ja AMSiga sõlmitud lepingute suhtes. |
| --- | --- |

(323)

Pärast nendele küsimustele vastamist on komisjoni jaoks järgmine samm kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet 2002. aastast pärinevate Ryanairi, LV ja AMSiga sõlmitud lepingute suhtes.

a)   Turundusteenuste lepingu ja lennujaamateenuste lepingu koos hindamine

Turundusteenuste lepingu ja lennujaamateenuste lepingu koos hindamine

| (324) | Komisjon leiab, et hindamisel seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega tuleb neid kahte käesoleva juhtumi puhul ametliku uurimisega hõlmatud meedet, nimelt lennujaamateenuste lepingut ja kolme turundusteenuste lepingut, hinnata ühe meetmena. See puudutab ühelt poolt Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingut ning teiselt poolt DMG ja LV ning AMSi vahel sõlmitud turundusteenuste lepingut. |
| --- | --- |

(324)

Komisjon leiab, et hindamisel seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega tuleb neid kahte käesoleva juhtumi puhul ametliku uurimisega hõlmatud meedet, nimelt lennujaamateenuste lepingut ja kolme turundusteenuste lepingut, hinnata ühe meetmena. See puudutab ühelt poolt Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingut ning teiselt poolt DMG ja LV ning AMSi vahel sõlmitud turundusteenuste lepingut.

| (325) | Mitu asjaolu viitab sellele, et neid lepinguid tuleks hinnata ühe meetmena, sest need sõlmiti ühe ja sama tehingu raames. |
| --- | --- |

(325)

Mitu asjaolu viitab sellele, et neid lepinguid tuleks hinnata ühe meetmena, sest need sõlmiti ühe ja sama tehingu raames.

| (326) | Esiteks oli sisuliselt tegemist samade lepinguosalistega:






  1) | LV on 100 % osalusega Ryanairi tütarettevõte. Mõlemad turundusteenuste lepingud allkirjastati LV direktori Sean Coyle'i nimel, kes tegutses lisaks veel Ryanairis mitmel juhtival ametikohal (sh müügitulu prognooside direktor, lennuliinivaliku, kasumlikkuse, võrgustrateegia, veomahtude jagamise ja investorisuhete juht ning kaubandusdirektor). Riigiabi eeskirjade kohaldamisel käsitatakse LVd ja Ryanairi ühe ettevõttena – LV tegutseb vahendajana Ryanairi huvides ja kontrolli all. Seda võib järeldada ka mõlema turundusteenuste lepingu preambulist, mille kohaselt annab DMG LV-le ülesande tagada see, et regulaarlennuliinidel veetakse reisijaid uutel liinidel Ühendkuningriigis ja/või Mandri-Euroopas paiknevatest kohtadest KLUsse ning et selleks kasutatakse vähemalt 140-kohalisi keskkonnasäästlikke lennukeid. 22. jaanuari 2002. aasta esimeses turundusteenuste lepingus sätestatakse lisaks, et lennuveoteenuste osutamine peaks
  „jätkuvalt hõlmama 348 rotatsiooni aastas (87 rotatsiooni kvartalis) alates [...]“
  . Need avaldused tõendavad tihedat seost kõnealuste turundusteenuste lepingute ning Ryanairi ja KFBG vahelise lennujaamateenuste lepingu vahel. |
| --- | --- | --- |

(326)

Esiteks oli sisuliselt tegemist samade lepinguosalistega:

1)

LV on 100 % osalusega Ryanairi tütarettevõte. Mõlemad turundusteenuste lepingud allkirjastati LV direktori Sean Coyle'i nimel, kes tegutses lisaks veel Ryanairis mitmel juhtival ametikohal (sh müügitulu prognooside direktor, lennuliinivaliku, kasumlikkuse, võrgustrateegia, veomahtude jagamise ja investorisuhete juht ning kaubandusdirektor). Riigiabi eeskirjade kohaldamisel käsitatakse LVd ja Ryanairi ühe ettevõttena – LV tegutseb vahendajana Ryanairi huvides ja kontrolli all. Seda võib järeldada ka mõlema turundusteenuste lepingu preambulist, mille kohaselt annab DMG LV-le ülesande tagada see, et regulaarlennuliinidel veetakse reisijaid uutel liinidel Ühendkuningriigis ja/või Mandri-Euroopas paiknevatest kohtadest KLUsse ning et selleks kasutatakse vähemalt 140-kohalisi keskkonnasäästlikke lennukeid. 22. jaanuari 2002. aasta esimeses turundusteenuste lepingus sätestatakse lisaks, et lennuveoteenuste osutamine peaks
  „jätkuvalt hõlmama 348 rotatsiooni aastas (87 rotatsiooni kvartalis) alates [...]“
  . Need avaldused tõendavad tihedat seost kõnealuste turundusteenuste lepingute ning Ryanairi ja KFBG vahelise lennujaamateenuste lepingu vahel.

„jätkuvalt hõlmama 348 rotatsiooni aastas (87 rotatsiooni kvartalis) alates [...]“

| 2) | AMS on samuti Ryanairi 100-protsendiline tütarettevõte. Turundusteenuste lepingule kirjutas alla AMSi direktor Edward Wilson, kes tegutses lisaks veel Ryanairis erinevatel juhtivatel ametikohtadel, nagu nt personaliosakonna ja lennutegevuse direktor. Riigiabi eeskirjade kohaldamisel käsitatakse AMSi ja Ryanairi ühe ettevõttena – AMS tegutseb vahendajana Ryanairi huvides ja kontrolli all. Seoses AMSiga sõlmitud kõnealuse lepinguga saab selle tuletada ka asjaolust, et turundusteenuste lepingu preambulis viidatakse mitu korda Ryanairi veebilehele. Selle kohaselt teeb DMG AMSile ülesandeks väga edukale reisteemalisele veebilehele www.ryanair.com suunavate veebilinkide paigutamise, on AMS reisteemalise veebilehe www.ryanair.com edukas arendaja ja operaator ning otsustasid nemad kasutada veebilehte www.ryanair.com turustamisvahendina. Need väited tõendavad, et AMSi ja Ryanairi huvid seoses selle lepinguga kattusid. |
| --- | --- |

2)

AMS on samuti Ryanairi 100-protsendiline tütarettevõte. Turundusteenuste lepingule kirjutas alla AMSi direktor Edward Wilson, kes tegutses lisaks veel Ryanairis erinevatel juhtivatel ametikohtadel, nagu nt personaliosakonna ja lennutegevuse direktor. Riigiabi eeskirjade kohaldamisel käsitatakse AMSi ja Ryanairi ühe ettevõttena – AMS tegutseb vahendajana Ryanairi huvides ja kontrolli all. Seoses AMSiga sõlmitud kõnealuse lepinguga saab selle tuletada ka asjaolust, et turundusteenuste lepingu preambulis viidatakse mitu korda Ryanairi veebilehele. Selle kohaselt teeb DMG AMSile ülesandeks väga edukale reisteemalisele veebilehele www.ryanair.com suunavate veebilinkide paigutamise, on AMS reisteemalise veebilehe www.ryanair.com edukas arendaja ja operaator ning otsustasid nemad kasutada veebilehte www.ryanair.com turustamisvahendina. Need väited tõendavad, et AMSi ja Ryanairi huvid seoses selle lepinguga kattusid.

| 3) | DMG on KFBG 100-protsendiline tütarettevõte. Nagu märgiti põhjenduses 313 jj, oli KFBG otsus sõlmida lennujaamateenuste leping sellise lennuettevõttega nagu Ryanair seostatav riigiga. Sellega seoses oli Kärnteni liidumaal KFBG/DMG üle otsustav mõju. Võttes arvesse, et KFBG ja DMG nõukogud nimetas alati ametisse Kärnteni liidumaa ja et Kärnteni liidumaa rahastas tõhusalt osa KFBG/DMG kahjumist (mille kaudu tal oli oluline mõju mõlemale ja suurem finantshuvi nende ettevõtete vastu), võib julgelt järeldada, et liidumaal oli KFBG/DMG üle tegelik mõju. Mis puudutab ühelt poolt Ryanairi ja KFBG ning teiselt poolt LV ja DMG ärisuhet, siis leiab komisjon, et KFBG ja DMG huvi asjaomaseid lepinguid sõlmida kattus suurel määral: mõlemad olid huvitatud liiklusmahu suurendamisest lennujaamas ning ei olnud oluline, kas mõlemad lepingud sõlmib KFBG või selle asemel allkirjastab turunduslepingu DMG. Sellega seoses ei saa asjaolu, et KFBGga sõlmitud lennujaamateenuste leping ning turundusteenuste leping sõlmiti neist sõltuva tütarettevõttega, mõjutada negatiivselt lepingute hindamist ühe tehinguna; |
| --- | --- |

3)

DMG on KFBG 100-protsendiline tütarettevõte. Nagu märgiti põhjenduses 313 jj, oli KFBG otsus sõlmida lennujaamateenuste leping sellise lennuettevõttega nagu Ryanair seostatav riigiga. Sellega seoses oli Kärnteni liidumaal KFBG/DMG üle otsustav mõju. Võttes arvesse, et KFBG ja DMG nõukogud nimetas alati ametisse Kärnteni liidumaa ja et Kärnteni liidumaa rahastas tõhusalt osa KFBG/DMG kahjumist (mille kaudu tal oli oluline mõju mõlemale ja suurem finantshuvi nende ettevõtete vastu), võib julgelt järeldada, et liidumaal oli KFBG/DMG üle tegelik mõju. Mis puudutab ühelt poolt Ryanairi ja KFBG ning teiselt poolt LV ja DMG ärisuhet, siis leiab komisjon, et KFBG ja DMG huvi asjaomaseid lepinguid sõlmida kattus suurel määral: mõlemad olid huvitatud liiklusmahu suurendamisest lennujaamas ning ei olnud oluline, kas mõlemad lepingud sõlmib KFBG või selle asemel allkirjastab turunduslepingu DMG. Sellega seoses ei saa asjaolu, et KFBGga sõlmitud lennujaamateenuste leping ning turundusteenuste leping sõlmiti neist sõltuva tütarettevõttega, mõjutada negatiivselt lepingute hindamist ühe tehinguna;

| (327) | Teiseks sõlmiti kõik neli lepingut samal ajal, kuna lepingutele kirjutati kõigil neljal juhul alla 22. jaanuaril 2002. |
| --- | --- |

(327)

Teiseks sõlmiti kõik neli lepingut samal ajal, kuna lepingutele kirjutati kõigil neljal juhul alla 22. jaanuaril 2002.

| (328) | Kolmandaks viidatakse Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingus otseselt [...] euro suurustele turundusmaksetele aastas, mida DMG peab maksma Ryanairi volitatud kutselisele meedianõunikule (st LV-le). Lepingu kohaselt tagab KLU selle, et DMG maksab Ryanairi volitatud kutselistele meedianõunikele aastas [...] euro suuruse summa 27. juunil 2002 alustatud igapäevaste lennurotatsioonide eest. Kõnealuse väitega luuakse selge seos turundusmaksete ja Ryanairi igapäevaste lendude vahel. |
| --- | --- |

(328)

Kolmandaks viidatakse Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingus otseselt [...] euro suurustele turundusmaksetele aastas, mida DMG peab maksma Ryanairi volitatud kutselisele meedianõunikule (st LV-le). Lepingu kohaselt tagab KLU selle, et DMG maksab Ryanairi volitatud kutselistele meedianõunikele aastas [...] euro suuruse summa 27. juunil 2002 alustatud igapäevaste lennurotatsioonide eest. Kõnealuse väitega luuakse selge seos turundusmaksete ja Ryanairi igapäevaste lendude vahel.

| (329) | Neljandaks on esimeses turunduslepingus sätestatud, et kui lennujaamateenuste mahud peaksid mis tahes kvartalis olema allpool kindlaks määratud miinimumi, on DMG-l õigus teavitada LVd kirjalikult oma kavatsusest maksed peatada; kui vastavas kvartalis enam kõnealust miinimummahtu ei saavutata, lõpetatakse leping viivitamatult. See tõendab veel kord, et turundusteenuste leping ja lennujaamateenuste leping on lahutamatult seotud. |
| --- | --- |

(329)

Neljandaks on esimeses turunduslepingus sätestatud, et kui lennujaamateenuste mahud peaksid mis tahes kvartalis olema allpool kindlaks määratud miinimumi, on DMG-l õigus teavitada LVd kirjalikult oma kavatsusest maksed peatada; kui vastavas kvartalis enam kõnealust miinimummahtu ei saavutata, lõpetatakse leping viivitamatult. See tõendab veel kord, et turundusteenuste leping ja lennujaamateenuste leping on lahutamatult seotud.

| (330) | Viiendaks järeldub Kärnteni liidumaa valitsuse koosolekute protokollidest, et Kärnteni liidumaa valitsus arutas erinevate lepingute allkirjastamist ühise punktina. Otsus, kas LVga/AMSiga tuleks sõlmida turundusleping, oli otseselt seotud Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu sõlmimise kohase otsusega (57). |
| --- | --- |

(330)

Viiendaks järeldub Kärnteni liidumaa valitsuse koosolekute protokollidest, et Kärnteni liidumaa valitsus arutas erinevate lepingute allkirjastamist ühise punktina. Otsus, kas LVga/AMSiga tuleks sõlmida turundusleping, oli otseselt seotud Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu sõlmimise kohase otsusega (57).

57

| (331) | Kokkuvõttes on DMG ja LV ning AMSi vahel sõlmitud turundusteenuse lepingud seega Ryanairi ja KFBG allkirjastatud lennujaamateenuste lepinguga lahutamatult seotud. Ülaltoodud kaalutlused näitavad, et ilma lennujaamateenuste lepinguta ei oleks turundusteenuste lepinguid sõlmitud. Nimelt sätestatakse turundusteenuste lepingutes, et need põhinevad uuel, Ühendkuningriigist Klagenfurti suunduva lennuliini käitamisel ning näevad sisuliselt ette seda lennuliini reklaamivad turundusteenused, mida osutatakse reisteemalist veebilehte www.ryanair.com kasutades. Samal ajal selgub, et lennujaamateenuste lepingu sõlmimine oli turundusteenuse lepinguga samuti tihedalt seotud: Lennujaamateenuste lepingus on Ryanairi kohustuste kohta sätestatud, et Ryanair koostab koostöös DMGga aruteludeks ja KLU-le teabeks perioodiliselt ajakohastatava teenuste turunduskava, milles nähakse ette, et vastavad turismiveebilehed on lingi kaudu Ryanairi veebilehega ühendatud ning võimaluse korral kasutatakse vastavaid logosid. Kõnealuse väitega luuakse selge seos lennujaamateenuste lepingu ja samal päeval DMG ning AMSi ja LV vahel sõlmitud turunduslepingute vahel. |
| --- | --- |

(331)

Kokkuvõttes on DMG ja LV ning AMSi vahel sõlmitud turundusteenuse lepingud seega Ryanairi ja KFBG allkirjastatud lennujaamateenuste lepinguga lahutamatult seotud. Ülaltoodud kaalutlused näitavad, et ilma lennujaamateenuste lepinguta ei oleks turundusteenuste lepinguid sõlmitud. Nimelt sätestatakse turundusteenuste lepingutes, et need põhinevad uuel, Ühendkuningriigist Klagenfurti suunduva lennuliini käitamisel ning näevad sisuliselt ette seda lennuliini reklaamivad turundusteenused, mida osutatakse reisteemalist veebilehte www.ryanair.com kasutades. Samal ajal selgub, et lennujaamateenuste lepingu sõlmimine oli turundusteenuse lepinguga samuti tihedalt seotud: Lennujaamateenuste lepingus on Ryanairi kohustuste kohta sätestatud, et Ryanair koostab koostöös DMGga aruteludeks ja KLU-le teabeks perioodiliselt ajakohastatava teenuste turunduskava, milles nähakse ette, et vastavad turismiveebilehed on lingi kaudu Ryanairi veebilehega ühendatud ning võimaluse korral kasutatakse vastavaid logosid. Kõnealuse väitega luuakse selge seos lennujaamateenuste lepingu ja samal päeval DMG ning AMSi ja LV vahel sõlmitud turunduslepingute vahel.

| (332) | Need eri turundusteenuste lepingutega seotud asjaolud näitavad, et kõnealustes lepingutes sätestatud turundusteenused on nii nende kestust kui ka laadi arvestades tihedalt seotud turundusteenuste lepingutes nimetatud Ryanairi osutatavate lennuveoteenustega, mis on sätestatud vastavates lennujaamateenuste lepingutes. Turundusteenuste lepingud näitavad samuti, et nende aluseks on Ryanairi kohustused kõnealuseid lennuveoteenuseid osutada. Turundusteenuste lepingud on seega lahutamatult seotud lennujaamateenuste lepinguga, mida neis kajastatakse ja mille pärast need sõlmiti. |
| --- | --- |

(332)

Need eri turundusteenuste lepingutega seotud asjaolud näitavad, et kõnealustes lepingutes sätestatud turundusteenused on nii nende kestust kui ka laadi arvestades tihedalt seotud turundusteenuste lepingutes nimetatud Ryanairi osutatavate lennuveoteenustega, mis on sätestatud vastavates lennujaamateenuste lepingutes. Turundusteenuste lepingud näitavad samuti, et nende aluseks on Ryanairi kohustused kõnealuseid lennuveoteenuseid osutada. Turundusteenuste lepingud on seega lahutamatult seotud lennujaamateenuste lepinguga, mida neis kajastatakse ja mille pärast need sõlmiti.

| (333) | Sel põhjusel peab komisjon asjakohaseks analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja 22. jaanuari 2002. aasta turundusteenuste lepinguid koos, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga. |
| --- | --- |

(333)

Sel põhjusel peab komisjon asjakohaseks analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja 22. jaanuari 2002. aasta turundusteenuste lepinguid koos, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga.

| (334) | Austria nõustus oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta selles valitud lähenemisega analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja samal ajal sõlmitud turundusteenuste lepinguid koos. |
| --- | --- |

(334)

Austria nõustus oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta selles valitud lähenemisega analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja samal ajal sõlmitud turundusteenuste lepinguid koos.

| (335) | Seevastu ei nõustunud sellise lähenemisega mõned puudutatud isikud, eeskätt Ryanair ja AMS, leides, et turundusteenuste lepinguid tuleb analüüsida eraldi. Oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta vaidlustas Ryanair lennujaamateenuste lepingu ja turunduslepingute ühishinnangu (viidates varasematele selleteemalistele seisukohtadele) (58), kuna need on allkirjastanud erinevad ettevõtted ning need ei ole üksteisega seotud. Turunduslepingu sõlmimine ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada lennujaamast väljuvaid ja lennujaama saabuvaid liine. Kõnealune seisukoht ei ühildu aga avaldusega, mille Ryanairi nõukogu liige Sean Coyle tegi ühes 4. augusti 2005. aasta e-kirjas tollasele KFBG tegevjuhile Johannes Gattererile: „[...] the operation is currently loss making and these losses are not sustainable into the future. I appreciate you have five year agreement in relation to the marketing amount of EUR [...] and naturally on cessation of the services no further quarterly payment falls due and this agreement ceases in line with main contract[...]“ ([...] tegevus on praegu kahjumlik ja selline kahju ei tulevikus jätkusuutlik. Ma tean loomulikult, et Teil on viieaastane turundusleping [...] euro suuruses summas ja loomulikult ei laeku teenuste lõpetamisega enam ühtegi kord kvartalis toimuvat makset ning see leping lõpeb põhilepingu kohaselt) (59). Kõnealuse avaldusega luuakse ühemõtteline seos turundusteenuste lepingu ja selle juurde kuuluva põhilepingu (lennujaamateenuste leping) vahel. |
| --- | --- |

(335)

Seevastu ei nõustunud sellise lähenemisega mõned puudutatud isikud, eeskätt Ryanair ja AMS, leides, et turundusteenuste lepinguid tuleb analüüsida eraldi. Oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta vaidlustas Ryanair lennujaamateenuste lepingu ja turunduslepingute ühishinnangu (viidates varasematele selleteemalistele seisukohtadele) (58), kuna need on allkirjastanud erinevad ettevõtted ning need ei ole üksteisega seotud. Turunduslepingu sõlmimine ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada lennujaamast väljuvaid ja lennujaama saabuvaid liine. Kõnealune seisukoht ei ühildu aga avaldusega, mille Ryanairi nõukogu liige Sean Coyle tegi ühes 4. augusti 2005. aasta e-kirjas tollasele KFBG tegevjuhile Johannes Gattererile: „[...] the operation is currently loss making and these losses are not sustainable into the future. I appreciate you have five year agreement in relation to the marketing amount of EUR [...] and naturally on cessation of the services no further quarterly payment falls due and this agreement ceases in line with main contract[...]“ ([...] tegevus on praegu kahjumlik ja selline kahju ei tulevikus jätkusuutlik. Ma tean loomulikult, et Teil on viieaastane turundusleping [...] euro suuruses summas ja loomulikult ei laeku teenuste lõpetamisega enam ühtegi kord kvartalis toimuvat makset ning see leping lõpeb põhilepingu kohaselt) (59). Kõnealuse avaldusega luuakse ühemõtteline seos turundusteenuste lepingu ja selle juurde kuuluva põhilepingu (lennujaamateenuste leping) vahel.

58

59

| (336) | Lisaks sellele kinnitavad kajastatud faktid, et menetluse laiendamise otsuses valitud ja Austria poolt heakskiidetud lähenemine on põhjendatud, nagu tõendati põhjendustes 324–333, ning et seega tuleks lennujaamateenuste ja turundusteenuste lepinguid analüüsida koos. |
| --- | --- |

(336)

Lisaks sellele kinnitavad kajastatud faktid, et menetluse laiendamise otsuses valitud ja Austria poolt heakskiidetud lähenemine on põhjendatud, nagu tõendati põhjendustes 324–333, ning et seega tuleks lennujaamateenuste ja turundusteenuste lepinguid analüüsida koos.

| (337) | Lisaks kinnitas Austria oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta, et 22. jaanuaril 2002 DMG ja AMSi vahel sõlmitud teist turunduslepingut ei viinud lepinguosalised kunagi täide, st et AMS ei osutanud lepingus sätestatud turundusteenuseid ning et DMG ei teinud kõnealuste teenuste eest kunagi lepingus sätestatud aastaseid makseid [...] euro suuruses summas. Selle tõendamiseks esitas Austria DMG maksunõustaja kirja, milles kirjutati, et 2002.–2005. aasta raamatupidamisarvestuse põhjalikul uurimisel ei leitud ühtegi jälge teise turunduslepingu alusel tehtud iga-aastastest maksetest [...] euro suuruses summas. Kuid Austria ei suutnud vastata küsimusele, miks pidi kolmas turundusleping väidetavalt asendama teist turunduslepingut, kuna KFBG arhiivis puuduvad kõik sellest ajast pärinevad dokumendid ning ei ole ühtegi tollast ettevõtte töötajat, kes suudaks rekonstrueerida sündmused, mis viisid kolmanda turunduslepingu allkirjastamiseni. Ka Ryanairi märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta ei kinnitata sellega seoses midagi, kuna märkustes ei räägita lõppude lõpuks teise turunduslepingu asendamisest. |
| --- | --- |

(337)

Lisaks kinnitas Austria oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta, et 22. jaanuaril 2002 DMG ja AMSi vahel sõlmitud teist turunduslepingut ei viinud lepinguosalised kunagi täide, st et AMS ei osutanud lepingus sätestatud turundusteenuseid ning et DMG ei teinud kõnealuste teenuste eest kunagi lepingus sätestatud aastaseid makseid [...] euro suuruses summas. Selle tõendamiseks esitas Austria DMG maksunõustaja kirja, milles kirjutati, et 2002.–2005. aasta raamatupidamisarvestuse põhjalikul uurimisel ei leitud ühtegi jälge teise turunduslepingu alusel tehtud iga-aastastest maksetest [...] euro suuruses summas. Kuid Austria ei suutnud vastata küsimusele, miks pidi kolmas turundusleping väidetavalt asendama teist turunduslepingut, kuna KFBG arhiivis puuduvad kõik sellest ajast pärinevad dokumendid ning ei ole ühtegi tollast ettevõtte töötajat, kes suudaks rekonstrueerida sündmused, mis viisid kolmanda turunduslepingu allkirjastamiseni. Ka Ryanairi märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta ei kinnitata sellega seoses midagi, kuna märkustes ei räägita lõppude lõpuks teise turunduslepingu asendamisest.

| (338) | Komisjon märgib, et kolmandas turunduslepingus puuduvad igasugused viited selle kohta, et leping asendaks teist turunduslepingut või asuks selle asemele. |
| --- | --- |

(338)

Komisjon märgib, et kolmandas turunduslepingus puuduvad igasugused viited selle kohta, et leping asendaks teist turunduslepingut või asuks selle asemele.

| (339) | Kuna väidetava asendamise kohta puuduvad igasugused dokumendid – välja arvatud selle kinnitus, et teise turunduslepingu raames ei tehtud ühtegi makset –, järeldab komisjon, et tõendid ei kinnita Austria seisukohta. Isegi kui teist turunduslepingut ei viidud kunagi ellu, tuleb siiski tõdeda, et sellel oleks ühe turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks puudunud igasugune mõju oodatavate kulude hinnangule: Turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei oleks olnud kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel mingit alust kahtlustada, et ühte neist lepingutest hiljem ei rakendata. Seega, isegi juhul, kui teist turunduslepingut tegelikult ei täidetud, ei oleks sellel olnud mingit mõju lisanduvate kulude hinnangule. |
| --- | --- |

(339)

Kuna väidetava asendamise kohta puuduvad igasugused dokumendid – välja arvatud selle kinnitus, et teise turunduslepingu raames ei tehtud ühtegi makset –, järeldab komisjon, et tõendid ei kinnita Austria seisukohta. Isegi kui teist turunduslepingut ei viidud kunagi ellu, tuleb siiski tõdeda, et sellel oleks ühe turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks puudunud igasugune mõju oodatavate kulude hinnangule: Turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei oleks olnud kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel mingit alust kahtlustada, et ühte neist lepingutest hiljem ei rakendata. Seega, isegi juhul, kui teist turunduslepingut tegelikult ei täidetud, ei oleks sellel olnud mingit mõju lisanduvate kulude hinnangule.

b)   Tulu, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks võinud eeldada turundusteenuste lepingutest, ja hind, mida ta oleks olnud valmis nende teenuste eest maksma

Tulu, mida turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks võinud eeldada turundusteenuste lepingutest, ja hind, mida ta oleks olnud valmis nende teenuste eest maksma

| (340) | Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamiseks käesolevas juhtumis tuleb KFBG/DMG kui Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu ja AMSi ning LVga sõlmitud turundusteenuste lepingute allkirjastajate käitumist võrrelda oletusliku, KLU käitamise eest vastutava, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega. |
| --- | --- |

(340)

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamiseks käesolevas juhtumis tuleb KFBG/DMG kui Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu ja AMSi ning LVga sõlmitud turundusteenuste lepingute allkirjastajate käitumist võrrelda oletusliku, KLU käitamise eest vastutava, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega.

| (341) | Kõnealuse tehingu analüüsimisel tuleb hinnata tulu, mida see oletuslik, kasumiväljavaadetest motiveeritud, turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja võiks turundusteenuste ostmisel saada. Selles analüüsis ei tuleks võtta arvesse nende teenuste üldist mõju turismile ja piirkonna majandustulemustele. Vaadelda tuleks üksnes nende teenuste mõju lennujaama kasumlikkusele, sest see oleks oletusliku turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja ainus mure. |
| --- | --- |

(341)

Kõnealuse tehingu analüüsimisel tuleb hinnata tulu, mida see oletuslik, kasumiväljavaadetest motiveeritud, turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja võiks turundusteenuste ostmisel saada. Selles analüüsis ei tuleks võtta arvesse nende teenuste üldist mõju turismile ja piirkonna majandustulemustele. Vaadelda tuleks üksnes nende teenuste mõju lennujaama kasumlikkusele, sest see oleks oletusliku turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja ainus mure.

| (342) | Seejuures peaksid turundusteenused elavdama reisijate hulka nendel lennuliinidel, mis on kaetud turundusteenuste lepingute ja nendekohaste lennujaamateenuste lepingutega, kuna turundusteenuste eesmärk on neid lennuliine reklaamida. Reisijate suurem arv võib lennujaama operaatori jaoks tähendada kasvavat tulu teatud lennujaamatasudest ja lennundusega mitteseotud tegevusest, eeskätt parklatest, toitlustusasutustest ja muudest müügiettevõtetest. |
| --- | --- |

(342)

Seejuures peaksid turundusteenused elavdama reisijate hulka nendel lennuliinidel, mis on kaetud turundusteenuste lepingute ja nendekohaste lennujaamateenuste lepingutega, kuna turundusteenuste eesmärk on neid lennuliine reklaamida. Reisijate suurem arv võib lennujaama operaatori jaoks tähendada kasvavat tulu teatud lennujaamatasudest ja lennundusega mitteseotud tegevusest, eeskätt parklatest, toitlustusasutustest ja muudest müügiettevõtetest.

| (343) | Seega ei ole kahtlust, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, kes oleks KFBG/DMG asemel KLUd käitanud, oleks võtnud turundusteenuste lepingute ja sellekohase lennujaamateenuste lepingu sõlmimise kaalumisel seda soodsat mõju arvesse. Käesoleva juhtumi puhul oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja vaadelnud kõnealuse lennuliini mõju oma tulevastele tuludele ja kuludele, hinnates neid lennuliine kasutavate reisijate arvu, mis oleks kajastanud turundusteenuste positiivset mõju. Lisaks oleks ta arvestanud seda mõju kogu kõnealuste lennuliinide käitamise tähtajal, nagu see oli ette nähtud lennujaamateenuste lepingus ja turundusteenuste lepingutes. |
| --- | --- |

(343)

Seega ei ole kahtlust, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, kes oleks KFBG/DMG asemel KLUd käitanud, oleks võtnud turundusteenuste lepingute ja sellekohase lennujaamateenuste lepingu sõlmimise kaalumisel seda soodsat mõju arvesse. Käesoleva juhtumi puhul oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja vaadelnud kõnealuse lennuliini mõju oma tulevastele tuludele ja kuludele, hinnates neid lennuliine kasutavate reisijate arvu, mis oleks kajastanud turundusteenuste positiivset mõju. Lisaks oleks ta arvestanud seda mõju kogu kõnealuste lennuliinide käitamise tähtajal, nagu see oli ette nähtud lennujaamateenuste lepingus ja turundusteenuste lepingutes.

| (344) | Kui lennujaama operaator sõlmib lepingu, milles nähakse ette teatud lennuliinide reklaamimine, on tavapärane hinnata asjaomaste lennuliinide täituvust (ehk koormustegurit) (60) ning võtta seda tulevaste tulude hindamisel arvesse. Selles küsimuses, et turundusteenuste lepingud ei tekita lennujaama operaatorile üksnes kulusid, vaid toovad lennujaama operaatorile ka tulu, on komisjon Ryanairiga ühel meelel. |
| --- | --- |

(344)

Kui lennujaama operaator sõlmib lepingu, milles nähakse ette teatud lennuliinide reklaamimine, on tavapärane hinnata asjaomaste lennuliinide täituvust (ehk koormustegurit) (60) ning võtta seda tulevaste tulude hindamisel arvesse. Selles küsimuses, et turundusteenuste lepingud ei tekita lennujaama operaatorile üksnes kulusid, vaid toovad lennujaama operaatorile ka tulu, on komisjon Ryanairiga ühel meelel.

60

| (345) | Lisaks tuleb määrata, kas KFBG/DMG asemel KLUd käitanud oletuslik ettevõtja oleks võinud mõistuspäraselt eeldada ja arvuliselt mõõta muid tulusid kui need, mis tulenevad turundusteenuste lepingust lennuliinide käitamise ajal, mis on sätestatud lennujaamateenuste lepingus ja turundusteenuste lepingutes. |
| --- | --- |

(345)

Lisaks tuleb määrata, kas KFBG/DMG asemel KLUd käitanud oletuslik ettevõtja oleks võinud mõistuspäraselt eeldada ja arvuliselt mõõta muid tulusid kui need, mis tulenevad turundusteenuste lepingust lennuliinide käitamise ajal, mis on sätestatud lennujaamateenuste lepingus ja turundusteenuste lepingutes.

| (346) | Teatud kolmandad huvitatud isikud, (61) eeskätt Ryanair oma 17. jaanuari 2014. aasta uuringus, toetavad seda seisukohta. Nimetatud uuring põhineb teoorial, et turundusteenused, mida ostab lennujaama operaator, näiteks KFBG/DMG, aitavad tugevdada lennujaama kaubamärgi kuvandit ja suurendavad selle tulemusena jätkusuutlikult kõnealust lennujaama kasutavate reisijate arvu ning mitte üksnes turundusteenuste lepingutega ja lennujaamateenuste lepinguga hõlmatud lennuliinide arvu nendes lepingutes sätestatud käitamisperioodi jooksul. Eelkõige leidis Ryanair oma uuringus, et turundusteenused avaldavad püsivalt soodsat mõju lennujaama reisijate arvule ka pärast turundusteenuste lepingute lõppemist. |
| --- | --- |

(346)

Teatud kolmandad huvitatud isikud, (61) eeskätt Ryanair oma 17. jaanuari 2014. aasta uuringus, toetavad seda seisukohta. Nimetatud uuring põhineb teoorial, et turundusteenused, mida ostab lennujaama operaator, näiteks KFBG/DMG, aitavad tugevdada lennujaama kaubamärgi kuvandit ja suurendavad selle tulemusena jätkusuutlikult kõnealust lennujaama kasutavate reisijate arvu ning mitte üksnes turundusteenuste lepingutega ja lennujaamateenuste lepinguga hõlmatud lennuliinide arvu nendes lepingutes sätestatud käitamisperioodi jooksul. Eelkõige leidis Ryanair oma uuringus, et turundusteenused avaldavad püsivalt soodsat mõju lennujaama reisijate arvule ka pärast turundusteenuste lepingute lõppemist.

61

| (347) | Kõigepealt tuleb öelda, et mitte miski ei näita, et turundusteenuste lepingute sõlmimisel oleks lennujaama operaator üldse arvesse võtnud või ammugi siis arvuliselt mõõtnud turundusteenuste lepingute võimalikku soodsat mõju nendele lennuühendustele, mis ei olnud lepingutega hõlmatud, või võimalust, et see mõju jätkub pärast lepingute lõppemist. Lisaks ei ole Austria välja pakkunud ühtegi meetodit, mis võimaldaks hinnata sellest mõjust tulenevat võimalikku tulu, mida KFBG/DMG asemel KLUd käitav oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja arvesse võtaks, kui ta kaalub, kas ta peaks sõlmima 2002. aasta lepingud. |
| --- | --- |

(347)

Kõigepealt tuleb öelda, et mitte miski ei näita, et turundusteenuste lepingute sõlmimisel oleks lennujaama operaator üldse arvesse võtnud või ammugi siis arvuliselt mõõtnud turundusteenuste lepingute võimalikku soodsat mõju nendele lennuühendustele, mis ei olnud lepingutega hõlmatud, või võimalust, et see mõju jätkub pärast lepingute lõppemist. Lisaks ei ole Austria välja pakkunud ühtegi meetodit, mis võimaldaks hinnata sellest mõjust tulenevat võimalikku tulu, mida KFBG/DMG asemel KLUd käitav oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja arvesse võtaks, kui ta kaalub, kas ta peaks sõlmima 2002. aasta lepingud.

| (348) | Pealegi ei ole kättesaadava teabe põhjal võimalik hinnata selle mõju püsivust. On mõeldav, et Klagenfurti ja selle piirkonna reklaamimine Ryanairi veebilehel võis innustada seda lehte külastavaid inimesi ostma Ryanairi pileteid Klagenfurti ajal, kui reklaam oli just kuvatud või kohe pärast seda. Ent on ebatõenäoline, et selle reklaami mõju külastajatele kestis või mõjutas lennupiletite ostmist kauem kui mõni nädal pärast selle avaldamist Ryanairi veebilehel. Reklaamikampaanial võib olla pikemaajalisem mõju, kui reklaamitegevus hõlmab üht või mitut reklaamikanalit, millega tarbijad puutuvad pidevalt kokku teatud ajavahemiku jooksul. Näiteks võib suuremaid tele- ja raadiokanaleid, populaarseid veebilehti ja/või erinevaid avalikesse sise- või välisruumidesse paigutatud reklaamplakateid hõlmava reklaamikampaaniaga saavutada püsiva mõju, kui tarbijad puutuvad nende reklaamikanalitega korrapäraselt kokku. Aga üksnes Ryanairi veebilehega piirduv reklaamitegevus ei avalda suure tõenäosusega mõju, mis kestaks eriti kaua pärast kõnealuse reklaamitegevuse lõppemist. |
| --- | --- |

(348)

Pealegi ei ole kättesaadava teabe põhjal võimalik hinnata selle mõju püsivust. On mõeldav, et Klagenfurti ja selle piirkonna reklaamimine Ryanairi veebilehel võis innustada seda lehte külastavaid inimesi ostma Ryanairi pileteid Klagenfurti ajal, kui reklaam oli just kuvatud või kohe pärast seda. Ent on ebatõenäoline, et selle reklaami mõju külastajatele kestis või mõjutas lennupiletite ostmist kauem kui mõni nädal pärast selle avaldamist Ryanairi veebilehel. Reklaamikampaanial võib olla pikemaajalisem mõju, kui reklaamitegevus hõlmab üht või mitut reklaamikanalit, millega tarbijad puutuvad pidevalt kokku teatud ajavahemiku jooksul. Näiteks võib suuremaid tele- ja raadiokanaleid, populaarseid veebilehti ja/või erinevaid avalikesse sise- või välisruumidesse paigutatud reklaamplakateid hõlmava reklaamikampaaniaga saavutada püsiva mõju, kui tarbijad puutuvad nende reklaamikanalitega korrapäraselt kokku. Aga üksnes Ryanairi veebilehega piirduv reklaamitegevus ei avalda suure tõenäosusega mõju, mis kestaks eriti kaua pärast kõnealuse reklaamitegevuse lõppemist.

| (349) | Seega, isegi juhul, kui turundusteenuste tulemusel kasvas nende osutamise ajal reisijate arv lepingutega hõlmatud lennuliinidel, on siiski väga tõenäoline, et selle mõju oli pärast kõnealuse perioodi lõppemist tähtsusetu ning mõju teistele lennuliinidele oli niisama tähtsusetu. |
| --- | --- |

(349)

Seega, isegi juhul, kui turundusteenuste tulemusel kasvas nende osutamise ajal reisijate arv lepingutega hõlmatud lennuliinidel, on siiski väga tõenäoline, et selle mõju oli pärast kõnealuse perioodi lõppemist tähtsusetu ning mõju teistele lennuliinidele oli niisama tähtsusetu.

| (350) | Samuti järeldub Ryanairi 17. ja 31. jaanuari 2014. aasta uuringust, et tulude teke, mis jääb väljapoole turundusteenuste lepingutega hõlmatud lennuliine või jätkub ka pärast perioodi, mille jooksul neid nende lennuliinide jaoks rakendati, nagu on sätestatud turundusteenuste lepingutes ja lennujaamateenuste lepingus, oli ülimalt ebakindel ning seda ei olnud võimalik arvuliselt mõõta sellisel usaldusväärsuse tasemel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks pidanud piisavaks. |
| --- | --- |

(350)

Samuti järeldub Ryanairi 17. ja 31. jaanuari 2014. aasta uuringust, et tulude teke, mis jääb väljapoole turundusteenuste lepingutega hõlmatud lennuliine või jätkub ka pärast perioodi, mille jooksul neid nende lennuliinide jaoks rakendati, nagu on sätestatud turundusteenuste lepingutes ja lennujaamateenuste lepingus, oli ülimalt ebakindel ning seda ei olnud võimalik arvuliselt mõõta sellisel usaldusväärsuse tasemel, mida turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks pidanud piisavaks.

| (351) | Näiteks selgus 17. jaanuari 2014. aasta uuringust, et „tulevane kasumi suurenemine pärast kavakohast lennujaamateenuste lepingu lõpetamist on olemuslikult ebakindel“. Lisaks pakutakse selles uuringus turundusteenuste lepingute soodsa mõju hindamiseks välja kaks meetodit: rahavoogude meetod ja kapitaliseerimismeetod. |
| --- | --- |

(351)

Näiteks selgus 17. jaanuari 2014. aasta uuringust, et „tulevane kasumi suurenemine pärast kavakohast lennujaamateenuste lepingu lõpetamist on olemuslikult ebakindel“. Lisaks pakutakse selles uuringus turundusteenuste lepingute soodsa mõju hindamiseks välja kaks meetodit: rahavoogude meetod ja kapitaliseerimismeetod.

| (352) | Rahavoogude meetod hõlmab turundusteenuste lepingutest ja lennujaamateenuste lepingutest tuleneva kasu hindamist tulevaste tulude põhjal, mida lennujaama operaator võib seoses turundusteenustega ja lennujaamateenuste lepinguga saada ning millest lahutatakse vastavad kulud. Kapitaliseerimismeetodi puhul käsitatakse lennujaama kaubamärgi kuvandi parandamist turundusteenuste abil kui immateriaalset vara, mis omandatakse turundusteenuste lepingus sätestatud hinnaga. |
| --- | --- |

(352)

Rahavoogude meetod hõlmab turundusteenuste lepingutest ja lennujaamateenuste lepingutest tuleneva kasu hindamist tulevaste tulude põhjal, mida lennujaama operaator võib seoses turundusteenustega ja lennujaamateenuste lepinguga saada ning millest lahutatakse vastavad kulud. Kapitaliseerimismeetodi puhul käsitatakse lennujaama kaubamärgi kuvandi parandamist turundusteenuste abil kui immateriaalset vara, mis omandatakse turundusteenuste lepingus sätestatud hinnaga.

| (353) | Paraku tõstetakse uuringus esile kapitaliseerimismeetodiga kaasnevad suured probleemid ning näidatakse, et selle meetodiga saadud tulemused ei pruugi olla usaldusväärsed; uuringu kohaselt oleks rahavoogude meetod parem. Uuringus leitakse:

  „Kapitaliseerimismeetodi puhul tuleks võtta arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Võib aga olla raske selgitada välja seda osa turunduskuludest, mis on ette nähtud lennujaama tulevaste (st investeeringud lennujaama immateriaalsetesse varadesse), mitte praeguste tulude loomiseks“.
  Samuti rõhutatakse selles:

  „Kapitaliseerimismeetodi rakendamiseks on vaja hinnata selle ajavahemiku keskmist pikkust, mille jooksul lennujaam suudab tänu AMSi turunduskampaaniale kliente säilitada. Ebapiisavate andmete tõttu oleks praktikas väga raske hinnata keskmist ajavahemikku, mille jooksul kliente pärast AMSi kampaaniat säilitatakse“. |
| --- | --- |

(353)

Paraku tõstetakse uuringus esile kapitaliseerimismeetodiga kaasnevad suured probleemid ning näidatakse, et selle meetodiga saadud tulemused ei pruugi olla usaldusväärsed; uuringu kohaselt oleks rahavoogude meetod parem. Uuringus leitakse:

„Kapitaliseerimismeetodi puhul tuleks võtta arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Võib aga olla raske selgitada välja seda osa turunduskuludest, mis on ette nähtud lennujaama tulevaste (st investeeringud lennujaama immateriaalsetesse varadesse), mitte praeguste tulude loomiseks“.

Samuti rõhutatakse selles:

„Kapitaliseerimismeetodi rakendamiseks on vaja hinnata selle ajavahemiku keskmist pikkust, mille jooksul lennujaam suudab tänu AMSi turunduskampaaniale kliente säilitada. Ebapiisavate andmete tõttu oleks praktikas väga raske hinnata keskmist ajavahemikku, mille jooksul kliente pärast AMSi kampaaniat säilitatakse“.

| (354) | 31. jaanuari 2014. aasta uuringus tehakse ettepanek kasutada praktilisel viisil rahavoogude meetodit. Selle meetodi puhul näidatakse turundusteenuste lepingute ja lennujaamateenuste lepingute tulusid, mis jäävad püsima pärast turundusteenuste lepingu lõppemist, jääkväärtusena, mis arvutatakse välja lepingu lõppemise kuupäeval. Kõnealune jääkväärtus arvutatakse lennujaamateenuste lepingute ja turundusteenuste lepingutega seotud kasumi eeldatava suurenemise põhjal lennujaamateenuste lepingu kohaldamise viimase aasta jooksul. Seda kasumit pikendatakse järgmiseks tähtajaks, mis on võrdne lennujaamateenuste lepingu tähtajaga, ning kohandatakse, võttes arvesse Euroopa lennutranspordituru kasvumäära ja tõenäosuskoefitsienti, mis väljendab lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingu suutlikkust anda lennujaamale kasumit pärast kõnealuste lepingute kehtivuse lõppemist. 31. jaanuari 2014. aasta uuringu kohaselt oleneb pikaajalise tulu loomise suutlikkus eri teguritest, „sealhulgas paremast silmatorkavusest, tugevamast kaubamärgist, võrgu välismõjust ja korduvreisijatest“, kuigi nende tegurite kohta ei ole üksikasju esitatud. Lisaks võetakse kõnealuse meetodi puhul arvesse kapitalikulu iseloomustavat diskontomäära. |
| --- | --- |

(354)

31. jaanuari 2014. aasta uuringus tehakse ettepanek kasutada praktilisel viisil rahavoogude meetodit. Selle meetodi puhul näidatakse turundusteenuste lepingute ja lennujaamateenuste lepingute tulusid, mis jäävad püsima pärast turundusteenuste lepingu lõppemist, jääkväärtusena, mis arvutatakse välja lepingu lõppemise kuupäeval. Kõnealune jääkväärtus arvutatakse lennujaamateenuste lepingute ja turundusteenuste lepingutega seotud kasumi eeldatava suurenemise põhjal lennujaamateenuste lepingu kohaldamise viimase aasta jooksul. Seda kasumit pikendatakse järgmiseks tähtajaks, mis on võrdne lennujaamateenuste lepingu tähtajaga, ning kohandatakse, võttes arvesse Euroopa lennutranspordituru kasvumäära ja tõenäosuskoefitsienti, mis väljendab lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingu suutlikkust anda lennujaamale kasumit pärast kõnealuste lepingute kehtivuse lõppemist. 31. jaanuari 2014. aasta uuringu kohaselt oleneb pikaajalise tulu loomise suutlikkus eri teguritest, „sealhulgas paremast silmatorkavusest, tugevamast kaubamärgist, võrgu välismõjust ja korduvreisijatest“, kuigi nende tegurite kohta ei ole üksikasju esitatud. Lisaks võetakse kõnealuse meetodi puhul arvesse kapitalikulu iseloomustavat diskontomäära.

| (355) | Uuringus pakutakse tõenäosusteguriks 30 %, mida peetakse ettevaatlikuks. Samal ajal ei esitata selles väga teoreetilist laadi uuringus koefitsiendi kohta ühtki tõsiselt võetavat kvantitatiivset või kvalitatiivset tõendit. Samuti ei võeta selle 30 % näitaja põhjendamisel aluseks ühtegi Ryanairi tegevusega, lennutranspordituruga ega lennujaamateenustega seotud fakti. Uuringus ei esitata ühtegi seost selle koefitsiendi ja möödaminnes nimetatud tegurite (silmatorkavus, tugev kaubamärk, võrgu välismõju ja korduvreisijad) vahel, mis peaksid pikendama tulu saamist lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingutest nii, et see jääks püsima ka pärast lepingute lõppemist. Viimaks ei põhine uuring – milles analüüsitakse, mil määral kõnealused teenused võivad neid tegureid mõjutada – AMSiga sõlmitud eri lepingutes sätestatud turundusteenuste konkreetsel sisul. |
| --- | --- |

(355)

Uuringus pakutakse tõenäosusteguriks 30 %, mida peetakse ettevaatlikuks. Samal ajal ei esitata selles väga teoreetilist laadi uuringus koefitsiendi kohta ühtki tõsiselt võetavat kvantitatiivset või kvalitatiivset tõendit. Samuti ei võeta selle 30 % näitaja põhjendamisel aluseks ühtegi Ryanairi tegevusega, lennutranspordituruga ega lennujaamateenustega seotud fakti. Uuringus ei esitata ühtegi seost selle koefitsiendi ja möödaminnes nimetatud tegurite (silmatorkavus, tugev kaubamärk, võrgu välismõju ja korduvreisijad) vahel, mis peaksid pikendama tulu saamist lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingutest nii, et see jääks püsima ka pärast lepingute lõppemist. Viimaks ei põhine uuring – milles analüüsitakse, mil määral kõnealused teenused võivad neid tegureid mõjutada – AMSiga sõlmitud eri lepingutes sätestatud turundusteenuste konkreetsel sisul.

| (356) | Lisaks ei tõendata uuringus, kas on mingi tõenäosus, et lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingute lõppemisel võiks kasum, mida need lepingud lennujaama operaatorile viimase kehtivusaja jooksul andsid, jätkuda ka tulevikus. Samuti ei esitata ühtegi tõendit selle kohta, miks on Euroopa lennutranspordituru kasvumäär kasulik näitaja lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingute mõju hindamisel konkreetses lennujaamas. |
| --- | --- |

(356)

Lisaks ei tõendata uuringus, kas on mingi tõenäosus, et lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingute lõppemisel võiks kasum, mida need lepingud lennujaama operaatorile viimase kehtivusaja jooksul andsid, jätkuda ka tulevikus. Samuti ei esitata ühtegi tõendit selle kohta, miks on Euroopa lennutranspordituru kasvumäär kasulik näitaja lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingute mõju hindamisel konkreetses lennujaamas.

| (357) | Seega on ülimalt ebatõenäoline, et turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja võtaks Ryanairi pakutud meetodi järgi arvutatud jääkväärtust arvesse, kui ta otsustab, kas sõlmida leping või mitte. |
| --- | --- |

(357)

Seega on ülimalt ebatõenäoline, et turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja võtaks Ryanairi pakutud meetodi järgi arvutatud jääkväärtust arvesse, kui ta otsustab, kas sõlmida leping või mitte.

| (358) | 31. jaanuari 2014. aasta uuringust nähtub niisiis, et rahavoogude meetod viiks üksnes väga ebakindlate ja ebausaldusväärsete tulemusteni, nagu ka kapitaliseerimismeetod. |
| --- | --- |

(358)

31. jaanuari 2014. aasta uuringust nähtub niisiis, et rahavoogude meetod viiks üksnes väga ebakindlate ja ebausaldusväärsete tulemusteni, nagu ka kapitaliseerimismeetod.

| (359) | Lisaks ei ole ei Austria ega ükski huvitatud isik esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et Klagenfurti lennujaama operaatoriga võrreldavate piirkondlike lennujaamade operaatorid oleksid edukalt kasutanud Ryanairi 31. jaanuari 2014. aasta uuringus pakutud meetodit või mõnda muud meetodit, mille abil saaks mõõta arvuliselt kasumit pärast lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingu lõppemist. Austria ei ole 17. ja 31. jaanuari 2014. aasta uuringute alusel endale kohustusi võtnud. |
| --- | --- |

(359)

Lisaks ei ole ei Austria ega ükski huvitatud isik esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et Klagenfurti lennujaama operaatoriga võrreldavate piirkondlike lennujaamade operaatorid oleksid edukalt kasutanud Ryanairi 31. jaanuari 2014. aasta uuringus pakutud meetodit või mõnda muud meetodit, mille abil saaks mõõta arvuliselt kasumit pärast lennujaamateenuste lepingu ja turundusteenuste lepingu lõppemist. Austria ei ole 17. ja 31. jaanuari 2014. aasta uuringute alusel endale kohustusi võtnud.

| (360) | Lisaks tuleb öelda, et kui lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingutest eeldatav suurenev kasum on lennujaamateenuste lepingu viimasel täitmisaastal positiivne, on ka Ryanairi pakutud meetodi põhjal arvutatud jääkväärtus ainult positiivne (ja kaldub seega nende lepingute kasumlikkust suurendama). Kui lisanduv kasum on negatiivne, vähendab jääkväärtuse arvessevõtmine tavaliselt lepingute kasumlikkust. Allpool leiab tõendust, et 2002. aasta lepingud tõid kaasa kahaneva rahavoo. |
| --- | --- |

(360)

Lisaks tuleb öelda, et kui lennujaamateenuste lepingust ja turundusteenuste lepingutest eeldatav suurenev kasum on lennujaamateenuste lepingu viimasel täitmisaastal positiivne, on ka Ryanairi pakutud meetodi põhjal arvutatud jääkväärtus ainult positiivne (ja kaldub seega nende lepingute kasumlikkust suurendama). Kui lisanduv kasum on negatiivne, vähendab jääkväärtuse arvessevõtmine tavaliselt lepingute kasumlikkust. Allpool leiab tõendust, et 2002. aasta lepingud tõid kaasa kahaneva rahavoo.

| (361) | Nagu juba eespool märgitakse, on peale selle turundusteenuste sihiks lennuliin, mida nimetatakse turundusteenuste lepingus. Kui selle liini lende pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist ei jätkata, on ebatõenäoline, et turundusteenustel on ka pärast lõppkuupäeva soodne mõju lennujaama reisijate arvule. Lennujaama operaatoril on väga raske hinnata tõenäosust, kas lennuettevõte jätkab liini käitamist pärast seda, kui lennujaamateenuste lepinguga seotud kohustuste täitmise tähtaeg on möödunud. Eelkõige on odavlennufirmad näidanud, et liinide avamisel ja sulgemisel reageerivad nad väga valmilt turutingimustele, mis enamasti muutuvad väga kiiresti. Seega ei toetuks turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja käesolevas juhtumis vaadeldava tehingu sõlmimisel eeldusele, et lennuettevõte jätkab kõnealuse liini käitamist ka pärast lepingu lõppemist. |
| --- | --- |

(361)

Nagu juba eespool märgitakse, on peale selle turundusteenuste sihiks lennuliin, mida nimetatakse turundusteenuste lepingus. Kui selle liini lende pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist ei jätkata, on ebatõenäoline, et turundusteenustel on ka pärast lõppkuupäeva soodne mõju lennujaama reisijate arvule. Lennujaama operaatoril on väga raske hinnata tõenäosust, kas lennuettevõte jätkab liini käitamist pärast seda, kui lennujaamateenuste lepinguga seotud kohustuste täitmise tähtaeg on möödunud. Eelkõige on odavlennufirmad näidanud, et liinide avamisel ja sulgemisel reageerivad nad väga valmilt turutingimustele, mis enamasti muutuvad väga kiiresti. Seega ei toetuks turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja käesolevas juhtumis vaadeldava tehingu sõlmimisel eeldusele, et lennuettevõte jätkab kõnealuse liini käitamist ka pärast lepingu lõppemist.

| (362) | Eelnevast tuleneb, et kui turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja otsustab, kas sõlmida turundusteenuste leping ja sellega kaasnev lennujaamateenuste leping või mitte, siis ainuke arvestatav kasu, mida ta võib turundusteenuste lepingult oodata ja mida ta võib arvuliselt mõõta, on turundusteenuste osutamisest tulenev võimalik positiivne mõju kõnealuste lepingutega hõlmatavate lennuliinide reisijate arvu suurenemisele lepingute tähtaja jooksul. Komisjon leiab, et kõik muud tulud on liiga ebakindlad, et neid saaks arvuliselt mõõta ja arvesse võtta, ning et käesoleva juhtumi puhul puuduvad piisavad tõendid taoliste tulude kohta. |
| --- | --- |

(362)

Eelnevast tuleneb, et kui turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja otsustab, kas sõlmida turundusteenuste leping ja sellega kaasnev lennujaamateenuste leping või mitte, siis ainuke arvestatav kasu, mida ta võib turundusteenuste lepingult oodata ja mida ta võib arvuliselt mõõta, on turundusteenuste osutamisest tulenev võimalik positiivne mõju kõnealuste lepingutega hõlmatavate lennuliinide reisijate arvu suurenemisele lepingute tähtaja jooksul. Komisjon leiab, et kõik muud tulud on liiga ebakindlad, et neid saaks arvuliselt mõõta ja arvesse võtta, ning et käesoleva juhtumi puhul puuduvad piisavad tõendid taoliste tulude kohta.

c)   Klagenfurti lennujaama võrreldavus teiste Euroopa lennujaamadega

Klagenfurti lennujaama võrreldavus teiste Euroopa lennujaamadega

| (363) | Mis puudutab võrdluse teostatavust seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2002. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 262–278. |
| --- | --- |

(363)

Mis puudutab võrdluse teostatavust seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2002. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 262–278.

| (364) | Mis puudutab KLU võrdlust teiste lennujaamadega, esitas Ryanair 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringu. Kõnealune uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLU-le. Uuringus ei võetud arvesse KLUs pakutud konkreetseid turundusteenuste lepinguid (62) võrreldes teistes lennujaamades pakutud võimalike vastavate lepingutega. Turundusteenuste lepinguid oleks siiski pidanud iga kõnealuse lepinguga hõlmatud lennuliini puhul analüüsima koos vastavate lennujaamateenuste lepingutega. Seetõttu ei täitnud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus esitatud aspektid võrdlusanalüüsi teostamise tingimust, nimelt asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust, mis võimaldaks teha kindlaks võrreldavad turuosalised. |
| --- | --- |

(364)

Mis puudutab KLU võrdlust teiste lennujaamadega, esitas Ryanair 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringu. Kõnealune uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLU-le. Uuringus ei võetud arvesse KLUs pakutud konkreetseid turundusteenuste lepinguid (62) võrreldes teistes lennujaamades pakutud võimalike vastavate lepingutega. Turundusteenuste lepinguid oleks siiski pidanud iga kõnealuse lepinguga hõlmatud lennuliini puhul analüüsima koos vastavate lennujaamateenuste lepingutega. Seetõttu ei täitnud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus esitatud aspektid võrdlusanalüüsi teostamise tingimust, nimelt asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust, mis võimaldaks teha kindlaks võrreldavad turuosalised.

62

asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust

| (365) | Peale selle ei määratletud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus lennujaamateenuste turuhindadele ühtegi usaldusväärset võrdlusalust. Samas kui uuringus märgitakse, et valdav osa valitud võrdluslennujaamadest kuuluvad eraomanikele ning neid rahastatakse eravahenditest, kuid nad tegutsevad aga teisiti kui turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid, kuulub [...] lennujaam Manchester Airports Group'ile, mille enamusomanik on omakorda riik, kusjuures 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringust ei nähtud, et [...] lennujaama käitatakse turumajanduse põhimõtete alusel. [...] lennujaama kohta märgitakse uuringus, et see kuulus pidevalt eraomanikule; seejuures unustati aga mainida, et [...] lennujaam oli kahjumis enne selle müümist 2013. aastal, mistõttu tekib küsimus, kas [...] madalamad lennujaamatasud, mida nimetati võrdlusalusena, oleksid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

(365)

Peale selle ei määratletud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus lennujaamateenuste turuhindadele ühtegi usaldusväärset võrdlusalust. Samas kui uuringus märgitakse, et valdav osa valitud võrdluslennujaamadest kuuluvad eraomanikele ning neid rahastatakse eravahenditest, kuid nad tegutsevad aga teisiti kui turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid, kuulub [...] lennujaam Manchester Airports Group'ile, mille enamusomanik on omakorda riik, kusjuures 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringust ei nähtud, et [...] lennujaama käitatakse turumajanduse põhimõtete alusel. [...] lennujaama kohta märgitakse uuringus, et see kuulus pidevalt eraomanikule; seejuures unustati aga mainida, et [...] lennujaam oli kahjumis enne selle müümist 2013. aastal, mistõttu tekib küsimus, kas [...] madalamad lennujaamatasud, mida nimetati võrdlusalusena, oleksid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks jätkusuutlikud.

7.4.3.2.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise meetodite kokkuvõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise meetodite kokkuvõte

| (366) | Eelnevast tuleneb, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel kõnealuste lepingute suhtes peab komisjon iga turundusteenuste lepingu puhul analüüsima seda lepingut ja vastavat lennujaamateenuste lepingut koos ning määrama kindlaks, kas tasuvuse väljavaadetest juhinduv turumajanduse tingimustes tegutsev hüpoteetiline operaator, keda vaadeldakse KLU operaatorina KFBG asemel, oleks need tehingud teinud. Selleks peab komisjon hindama lepingutega lisanduvat kasumlikkust nii, nagu seda oleks teinud lepingute sõlmimisel turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, hinnates lepingute kogukestuse osas järgmist:






  — | lepingute sõlmimisega seoses oodatav tulevane reisijate arvu suurenemine, võttes vajaduse korral arvesse turundusteenuste osutamise mõju lepingutega hõlmatavate lennuliinide täituvuse määrale; |
| --- | --- | --- |

(366)

Eelnevast tuleneb, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel kõnealuste lepingute suhtes peab komisjon iga turundusteenuste lepingu puhul analüüsima seda lepingut ja vastavat lennujaamateenuste lepingut koos ning määrama kindlaks, kas tasuvuse väljavaadetest juhinduv turumajanduse tingimustes tegutsev hüpoteetiline operaator, keda vaadeldakse KLU operaatorina KFBG asemel, oleks need tehingud teinud. Selleks peab komisjon hindama lepingutega lisanduvat kasumlikkust nii, nagu seda oleks teinud lepingute sõlmimisel turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, hinnates lepingute kogukestuse osas järgmist:

—

lepingute sõlmimisega seoses oodatav tulevane reisijate arvu suurenemine, võttes vajaduse korral arvesse turundusteenuste osutamise mõju lepingutega hõlmatavate lennuliinide täituvuse määrale;

| — | lepingute sõlmimisega seoses oodatavad tulevased täiendavad tulud, sealhulgas lennujaamatasudega ja maapealse teenindamisega seotud tulud, mis puudutavad nimetatud lepingutega ettenähtud lennuliine, ning lennundusega mitteseotud tulud, mis tulenevad lepingute sõlmimisest tingitud reisijate arvu suurenemisest; |
| --- | --- |

—

lepingute sõlmimisega seoses oodatavad tulevased täiendavad tulud, sealhulgas lennujaamatasudega ja maapealse teenindamisega seotud tulud, mis puudutavad nimetatud lepingutega ettenähtud lennuliine, ning lennundusega mitteseotud tulud, mis tulenevad lepingute sõlmimisest tingitud reisijate arvu suurenemisest;

| — | lepingute sõlmimisega seoses oodatavad tulevased täiendavad kulud, mis hõlmavad lepingutega seotud tegevuskulusid ja võimalike täiendavate investeeringutega seotud kulusid, ning turundusteenustega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

lepingute sõlmimisega seoses oodatavad tulevased täiendavad kulud, mis hõlmavad lepingutega seotud tegevuskulusid ja võimalike täiendavate investeeringutega seotud kulusid, ning turundusteenustega seotud kulud.

| (367) | Nende arvestuste põhjal määratakse kindlaks iga-aastased tulevased rahavood, mis võrduvad täiendavate tulude ja täiendavate kulude vahega ning mida tuleb vajaduse korral ajakohastada lennujaama operaator kapitalikulusid kajastava koefitsiendi abil. Positiivne nüüdispuhasväärtus näitab põhimõtteliselt, et kõnealused lepingud ei anna majanduseelist, samas kui negatiivne nüüdispuhasväärtus näitab sellise eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(367)

Nende arvestuste põhjal määratakse kindlaks iga-aastased tulevased rahavood, mis võrduvad täiendavate tulude ja täiendavate kulude vahega ning mida tuleb vajaduse korral ajakohastada lennujaama operaator kapitalikulusid kajastava koefitsiendi abil. Positiivne nüüdispuhasväärtus näitab põhimõtteliselt, et kõnealused lepingud ei anna majanduseelist, samas kui negatiivne nüüdispuhasväärtus näitab sellise eelise olemasolu.

7.4.3.3.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (368) | Kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuste lepingute tähtaeg või igas lepingus eraldi sätestatud tähtaeg. Teisisõnu hindab ta lisanduvaid kulusid ja tulusid lepingute kohaldamise kestel. |
| --- | --- |

(368)

Kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuste lepingute tähtaeg või igas lepingus eraldi sätestatud tähtaeg. Teisisõnu hindab ta lisanduvaid kulusid ja tulusid lepingute kohaldamise kestel.

| (369) | Pikema ajavahemiku valimine ei oleks põhjendatud. Lepingute allkirjastamise kuupäeval ei arvesta turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja nende pikendamisega pärast nende lõppemist ei samadel ega uutel tingimustel. Lisaks teaks üldiselt kaalutlev ettevõtja, et odavlennuettevõtted nagu Ryanair on olnud alati tuntud kiire kohanemise poolest turumuutustega nii lennuliinide avamisel ja sulgemisel kui ka lendude arvu suurendamisel või vähendamisel. |
| --- | --- |

(369)

Pikema ajavahemiku valimine ei oleks põhjendatud. Lepingute allkirjastamise kuupäeval ei arvesta turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja nende pikendamisega pärast nende lõppemist ei samadel ega uutel tingimustel. Lisaks teaks üldiselt kaalutlev ettevõtja, et odavlennuettevõtted nagu Ryanair on olnud alati tuntud kiire kohanemise poolest turumuutustega nii lennuliinide avamisel ja sulgemisel kui ka lendude arvu suurendamisel või vähendamisel.

| (370) | Asjaomaste lepingute hindamise perioodi kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtepunktiks valinud kõigi nelja lepingu samaaegse allkirjastamise kuupäeva, st 22. jaanuari 2002. Lõppkuupäevana oleks ta kasutanud vastavas lepingus määratud lõppkuupäeva. Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingu ning DMG ja LV vahelise esimese turundusleping puhul oleks see olnud – viis aastat pärast jõustumist – 26. juuni 2007. Teise DMG ja AMSi vahelise turunduslepingu puhul, mis pidi esialgu kehtima viis aastat, oleks see olnud 21. jaanuar 2007. Kolmas DMG ja LV vaheline turundusleping ei sisaldanud küll täpset teavet kehtivusaja kohta, kuid selle põhieesmärk oli teha 1. mail 2002 DMG kaudu ühekordne makse LV-le [...] euro suuruses summas, nii et kõnealune kuupäev tähistaks lepingu kohaldamise lõppu. |
| --- | --- |

(370)

Asjaomaste lepingute hindamise perioodi kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtepunktiks valinud kõigi nelja lepingu samaaegse allkirjastamise kuupäeva, st 22. jaanuari 2002. Lõppkuupäevana oleks ta kasutanud vastavas lepingus määratud lõppkuupäeva. Ryanairi ja KFBG vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingu ning DMG ja LV vahelise esimese turundusleping puhul oleks see olnud – viis aastat pärast jõustumist – 26. juuni 2007. Teise DMG ja AMSi vahelise turunduslepingu puhul, mis pidi esialgu kehtima viis aastat, oleks see olnud 21. jaanuar 2007. Kolmas DMG ja LV vaheline turundusleping ei sisaldanud küll täpset teavet kehtivusaja kohta, kuid selle põhieesmärk oli teha 1. mail 2002 DMG kaudu ühekordne makse LV-le [...] euro suuruses summas, nii et kõnealune kuupäev tähistaks lepingu kohaldamise lõppu.

| (371) | Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse kahes kõnealuses lepingus ettenähtud lepingute pikendamise võimalust. Lepingud pikenesid automaatselt üksnes siis, kui Ryanair täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused. Kuna pikendamine sõltus seega Ryanairi tuleviku käitumisest, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks KFBGga samas olukorras, saanud lepingu allkirjastamisel eeldada, et automaatne pikendamine tegelikult aset leiab. Seda kinnitab ka tõsiasi, et kõik neli lepingut KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel lõppesid enne tähtaega 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijate veo KLU ja STNi vahel. |
| --- | --- |

(371)

Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse kahes kõnealuses lepingus ettenähtud lepingute pikendamise võimalust. Lepingud pikenesid automaatselt üksnes siis, kui Ryanair täidab kõnealuse lepingu raames täielikult oma kohustused. Kuna pikendamine sõltus seega Ryanairi tuleviku käitumisest, ei oleks turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks KFBGga samas olukorras, saanud lepingu allkirjastamisel eeldada, et automaatne pikendamine tegelikult aset leiab. Seda kinnitab ka tõsiasi, et kõik neli lepingut KFBG, DMG, Ryanairi, LV ja AMSi vahel lõppesid enne tähtaega 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas majanduslikel põhjustel reisijate veo KLU ja STNi vahel.

| (372) | Isegi lepingute viie aasta võrra pikendamist aluseks võttes ei oleks eelhinnangu tulemus teistsugune. Kui taolist pikendamist hinnata, lähtudes samadest tingimustest, mis olid esimese viieaastase perioodi puhul, tekiks uuesti kahanev rahavoog. |
| --- | --- |

(372)

Isegi lepingute viie aasta võrra pikendamist aluseks võttes ei oleks eelhinnangu tulemus teistsugune. Kui taolist pikendamist hinnata, lähtudes samadest tingimustest, mis olid esimese viieaastase perioodi puhul, tekiks uuesti kahanev rahavoog.

7.4.3.4.   Hinnang

Hinnang

| (373) | Kõnealuste lepingute hindamisel, võttes arvesse eespool toodud märkusi, tuleb meelde tuletada, et nendes lepingutes abi olemasolu ja selle määra hindamisel tuleb arvestada nende lepingute allkirjastamisel kehtinud asjaolusid, eeskätt tuleb arvesse võtta sel hetkel kasutada olnud andmeid ja eeldatud arengutendentse. |
| --- | --- |

(373)

Kõnealuste lepingute hindamisel, võttes arvesse eespool toodud märkusi, tuleb meelde tuletada, et nendes lepingutes abi olemasolu ja selle määra hindamisel tuleb arvestada nende lepingute allkirjastamisel kehtinud asjaolusid, eeskätt tuleb arvesse võtta sel hetkel kasutada olnud andmeid ja eeldatud arengutendentse.

| (374) | Austria märgib, et KFBG/DMG ei koostanud enne eri lennujaamateenuste lepingute sõlmimist erinevate lennuettevõtetega ühtegi eelnevat turu-uuringut, äriplaani ega kasumlikkuse arvutust ning et sama ei tehtud ka enne eri turundusteenuste lepingute sõlmimist. |
| --- | --- |

(374)

Austria märgib, et KFBG/DMG ei koostanud enne eri lennujaamateenuste lepingute sõlmimist erinevate lennuettevõtetega ühtegi eelnevat turu-uuringut, äriplaani ega kasumlikkuse arvutust ning et sama ei tehtud ka enne eri turundusteenuste lepingute sõlmimist.

| (375) | Ryanairi väitel ei saa äriplaani puudumist ametliku uurimismenetlusega hõlmatavate lepingute sõlmimise hetkel käsitada mittevastavusena turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. |
| --- | --- |

(375)

Ryanairi väitel ei saa äriplaani puudumist ametliku uurimismenetlusega hõlmatavate lepingute sõlmimise hetkel käsitada mittevastavusena turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele.

| (376) | Äriplaani puudumine viitab sellele, et Ryanairi, LV ja AMSiga sõlmitud lepingud ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele, seda enam, et kõnealuste lepingute puhul ei olnud ei Austria ega ka KFBG võimelised esitama mingisugust – isegi mitte mittetäielikku – kasumlikkuse arvutust, mis on koostatud enne lepingute allkirjastamist. |
| --- | --- |

(376)

Äriplaani puudumine viitab sellele, et Ryanairi, LV ja AMSiga sõlmitud lepingud ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele, seda enam, et kõnealuste lepingute puhul ei olnud ei Austria ega ka KFBG võimelised esitama mingisugust – isegi mitte mittetäielikku – kasumlikkuse arvutust, mis on koostatud enne lepingute allkirjastamist.

| (377) | Seepärast palus komisjon Austrial menetluse käigus rekonstrueerida kasumlikkuse analüüs, mille oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja enne 2002. aastal Ryanairi, LV ja AMSiga lepingute allkirjastamist, ning tuginedes seejuures objektiivsele teabele, mis olid KFBG-le/DMG-le kõnealuste lepingute allkirjastamise hetkel kättesaadavad, ning eeldatud arengutendentsidele. |
| --- | --- |

(377)

Seepärast palus komisjon Austrial menetluse käigus rekonstrueerida kasumlikkuse analüüs, mille oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja enne 2002. aastal Ryanairi, LV ja AMSiga lepingute allkirjastamist, ning tuginedes seejuures objektiivsele teabele, mis olid KFBG-le/DMG-le kõnealuste lepingute allkirjastamise hetkel kättesaadavad, ning eeldatud arengutendentsidele.

| (378) | Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata vastavate lepingute sõlmimise hetkel. Austria esitas iga lepingu kohta vastavad andmed, mis on toodud tabelis 9.

  Tabel 9


  Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)









  5 aastat | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| Igapäevased lennud | 348 | Rotatsioonid aastas |
| LFZ (B737-800): | 189 | Istmed |
| MTOW (B737-800): | 75 | MTOW |

(378)

Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata vastavate lepingute sõlmimise hetkel. Austria esitas iga lepingu kohta vastavad andmed, mis on toodud tabelis 9.

Tabel 9

Tabel 9

Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

5 aastat

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

Igapäevased lennud

348

Rotatsioonid aastas

LFZ (B737-800):

189

Istmed

MTOW (B737-800):

75

MTOW

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | | 348 | 348 | 348 | 348 | 348 |
| Täituvuse määr | | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % |
| Lahkuvad reisijad | 46 040 | 46 040 | 46 040 | 46 040 | 46 040 |
| Kestus 5 aastat | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| | | | | | | |
| Rotatsiooni kohta | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iga lahkuva reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iga lahkuva reisija kohta – julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iga lahkuva reisija kohta – julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuerverwaltung Wien (Viini maksuhaldur) | | | | | |
| | | | | | | |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| Lennundusega seotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| Kärnten Werbungi maksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Klagenfurti linnad maksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kärnteni liidumaa maksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Leading Verge'i turundusleping üle | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| DMG 23.5.2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| Projektikulud piirkulude alusel | | | | | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Austro Control – lennujuhtimine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud (2002) | | | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| Projektikulud/kulutused | – 1 986 100 | – 986 100 | – 986 100 | – 986 100 | – 986 100 |
| | | | | | | |
| Ülejääk | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | 1 540 000 | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

348

348

348

348

348

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

46 040

46 040

46 040

46 040

46 040

Kestus 5 aastat

1

2

3

4

5

Rotatsiooni kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iga lahkuva reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iga lahkuva reisija kohta – julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iga lahkuva reisija kohta – julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuerverwaltung Wien (Viini maksuhaldur)

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega seotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kärnten Werbungi maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Klagenfurti linnad maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kärnteni liidumaa maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Leading Verge'i turundusleping üle

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

DMG 23.5.2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Austro Control – lennujuhtimine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud (2002)

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud/kulutused

– 1 986 100

– 986 100

– 986 100

– 986 100

– 986 100

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

1 540 000

| Tasud lepingu kohaselt 22.1.2002 | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| Kõikehõlmav tasu rotatsiooni kohta | [...] | | | |
| Iga lahkuva reisija kohta | [...] | | | |
| Julgestustasu iga lahkuva reisija kohta | [...] | | | |
| (*3) (Austria ametiasutuste määratud) | | | | |
| Lennuettevalmistus (2002) | [...] | | | |
| Austro Control | [...] | | | |

Tasud lepingu kohaselt 22.1.2002

Kõikehõlmav tasu rotatsiooni kohta

[...]

Iga lahkuva reisija kohta

[...]

Julgestustasu iga lahkuva reisija kohta

[...]

(*3) (Austria ametiasutuste määratud)

*3

Lennuettevalmistus (2002)

[...]

Austro Control

[...]

| (379) | Tabelit 9 koostades lähtus Austria alljärgnevast.






  a) | Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust nädalas (189 istmega, 75 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 348 rotatsiooni aastas Londonisse) ning seda ekstrapoleeriti Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria 46 040 reisijat aastas. |
| --- | --- | --- |

(379)

Tabelit 9 koostades lähtus Austria alljärgnevast.

a)

Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust nädalas (189 istmega, 75 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 348 rotatsiooni aastas Londonisse) ning seda ekstrapoleeriti Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria 46 040 reisijat aastas.

| b) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel; [...] eurot rotatsiooni kohta ning [...] eurot iga lahkuva reisija kohta) arvutati lennujaamateenuste lepingu viieaastase kehtivusaja kohta Ryanairiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna rotatsiooni kohta esitas Austria kokku [...] eurot aastas ning lisatuluna iga lahkuva reisija kohta kokku [...] eurot aastas. [...] euro suurust julgestustasu ei arvestatud, kuna KFBG edastas selle otse asjaomastele Austria ametiasutustele, ning seetõttu oli tegemist ülekandmisel oleva rahaga. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

b)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel; [...] eurot rotatsiooni kohta ning [...] eurot iga lahkuva reisija kohta) arvutati lennujaamateenuste lepingu viieaastase kehtivusaja kohta Ryanairiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna rotatsiooni kohta esitas Austria kokku [...] eurot aastas ning lisatuluna iga lahkuva reisija kohta kokku [...] eurot aastas. [...] euro suurust julgestustasu ei arvestatud, kuna KFBG edastas selle otse asjaomastele Austria ametiasutustele, ning seetõttu oli tegemist ülekandmisel oleva rahaga. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas.

| c) | Eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, lähtudes seejuures keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

Eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, lähtudes seejuures keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas.

| d) | Lisatuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka makseid, mida KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot ühekordse maksena 2002. aastal ning [...] eurot aastas), Klagenfurti linnalt ([...] eurot aastas) ning Kärnten Werbungilt ([...] eurot aastas). |
| --- | --- |

d)

Lisatuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka makseid, mida KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot ühekordse maksena 2002. aastal ning [...] eurot aastas), Klagenfurti linnalt ([...] eurot aastas) ning Kärnten Werbungilt ([...] eurot aastas).

| e) | Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekkisid alternatiivse stsenaariumi puhul Ryanair, LV ja AMSiga tehingute tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:






  — | DMG ja LV vahelises esimeses turunduslepingus kindlaks määratud maksed ([...] eurot aastas) ning LV ja DMG vahelises kolmandas turunduslepingus (esimese turunduslepingu kõrvalleping) kindlaks määratud maksed (ühekordselt [...] eurot); |
| --- | --- | --- |

e)

Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekkisid alternatiivse stsenaariumi puhul Ryanair, LV ja AMSiga tehingute tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:

—

DMG ja LV vahelises esimeses turunduslepingus kindlaks määratud maksed ([...] eurot aastas) ning LV ja DMG vahelises kolmandas turunduslepingus (esimese turunduslepingu kõrvalleping) kindlaks määratud maksed (ühekordselt [...] eurot);

| — | maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana. Austria märkis, et maapealse teenindamisega on KLUs tegutsenud Tyrolean Airways alltöövõtjana juba aastakümneid. Maapealse teeninduse hind avaldatakse igal aastal KLU tasude eeskirjas. KFBG ja Tyrolean Airwaysi vahelise allhankelepingu kohaselt maksab KFBG maapealse teenindamise alltöövõtjale teatava protsendi avaldatud hinnast, mis sõltub lennuettevõtte liigist. Odavlennuettevõtted võivad valida väiksema teenustega mahuga maapealse põhiteeninduse, samas kui kõik muud lennuettevõtted peavad valima maapealse teeninduse täisteenuse. Vastavalt allhankelepingule maksab KFBG odavlennuettevõtete puhul 51 % tulust teenuse osutamise kulude katteks ning muude lennuettevõtete puhul 67,9 %. Kõnealune 51 % hõlmab nende materjalide kulusid, mida Tyrolean Airlines maapealseks teeninduseks vajab. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas; |
| --- | --- |

—

maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana. Austria märkis, et maapealse teenindamisega on KLUs tegutsenud Tyrolean Airways alltöövõtjana juba aastakümneid. Maapealse teeninduse hind avaldatakse igal aastal KLU tasude eeskirjas. KFBG ja Tyrolean Airwaysi vahelise allhankelepingu kohaselt maksab KFBG maapealse teenindamise alltöövõtjale teatava protsendi avaldatud hinnast, mis sõltub lennuettevõtte liigist. Odavlennuettevõtted võivad valida väiksema teenustega mahuga maapealse põhiteeninduse, samas kui kõik muud lennuettevõtted peavad valima maapealse teeninduse täisteenuse. Vastavalt allhankelepingule maksab KFBG odavlennuettevõtete puhul 51 % tulust teenuse osutamise kulude katteks ning muude lennuettevõtete puhul 67,9 %. Kõnealune 51 % hõlmab nende materjalide kulusid, mida Tyrolean Airlines maapealseks teeninduseks vajab. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas;

| — | Maksed riigi osalusega äriühingule Austro Control, mis vastutab Austria õhuruumi ohutuse eest. Austro Control käitab KLU lennuliiklusteenistuse üksust ning lennujuhtimistorni. Austria märkis Austro Control'i teenuste maksed [...] euro suuruses summas rotatsiooni kohta, st [...] eurot aastas; |
| --- | --- |

—

Maksed riigi osalusega äriühingule Austro Control, mis vastutab Austria õhuruumi ohutuse eest. Austro Control käitab KLU lennuliiklusteenistuse üksust ning lennujuhtimistorni. Austria märkis Austro Control'i teenuste maksed [...] euro suuruses summas rotatsiooni kohta, st [...] eurot aastas;

| — | lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Need väärtused on tuletatud 2002. aastal kasutatud kuluarvestussüsteemist (BAB 2002), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu, lennuettevalmistuse tasu, taristutasu ja angaaritasu. Austria lisas neile eeldatavate tasude ja kulude summale kindlusvaru, et eeldatavate lisanduvate tegevuskulude prognoos ei oleks liialt optimistlik. Kõnealune tulemus jagati asjaomase võrdlusparameetriga, st oodatava reisijate arvuga ja oodatava stardikaaluga. Sellest tulenevalt moodustasid Austria hinnangul lisanduvad tegevuskulud iga rotatsiooni kohta [...] eurot ja lisanduvad tegevuskulud iga reisija kohta [...] eurot. |
| --- | --- |

—

lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Need väärtused on tuletatud 2002. aastal kasutatud kuluarvestussüsteemist (BAB 2002), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu, lennuettevalmistuse tasu, taristutasu ja angaaritasu. Austria lisas neile eeldatavate tasude ja kulude summale kindlusvaru, et eeldatavate lisanduvate tegevuskulude prognoos ei oleks liialt optimistlik. Kõnealune tulemus jagati asjaomase võrdlusparameetriga, st oodatava reisijate arvuga ja oodatava stardikaaluga. Sellest tulenevalt moodustasid Austria hinnangul lisanduvad tegevuskulud iga rotatsiooni kohta [...] eurot ja lisanduvad tegevuskulud iga reisija kohta [...] eurot.

| f) | Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2002. aasta veebruaris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2001. aastal teenindati KLUs ligikaudu 227 000 reisijat. Seega ei põhjustanud oodatav liiklusmahu suurenemine 46 040 reisija võrra investeerimisvajadust, kuna olemasolev terminal on võimeline kõnealust reisijate arvu vastu võtma. |
| --- | --- |

f)

Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2002. aasta veebruaris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2001. aastal teenindati KLUs ligikaudu 227 000 reisijat. Seega ei põhjustanud oodatav liiklusmahu suurenemine 46 040 reisija võrra investeerimisvajadust, kuna olemasolev terminal on võimeline kõnealust reisijate arvu vastu võtma.

| g) | Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra. |
| --- | --- |

g)

Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra.

| (380) | Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(380)

Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega.

| (381) | Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.






  a) | Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks 2002. aasta veebruaris tehtud 2002. aasta lepingute analüüsi raames võtnud selle asemel aluseks keskmise lennundusega mitteseotud tulu ajavahemikul 1997–2001. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 1997–2001 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus tulemus [...] eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

(381)

Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.

a)

Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks 2002. aasta veebruaris tehtud 2002. aasta lepingute analüüsi raames võtnud selle asemel aluseks keskmise lennundusega mitteseotud tulu ajavahemikul 1997–2001. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 1997–2001 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus tulemus [...] eurot aastas.

| b) | Lisatuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka makseid, mida KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot ühekordse maksena 2002. aastal ning [...] eurot aastas), Klagenfurti linnalt ([...] eurot aastas) ning Kärnten Werbungilt ([...] eurot aastas). Kõnealused summad anti tegevusabina 2002. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingute rahastamiseks (vt jagu 7.1) 2014. aasta lennundussektori suuniste punktis 63 on see sätestatud järgmiselt: „Lennujaam peaks [...] tõendama, et suudab [...] katta [...] lepingust [...] tulenevad kulud [...].“ Kui vajatakse täiendavat toetust, ei vastata turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. See viitab asjaolule, et mis tahes riiklikku toetust ei tohi käsitada lisatuluna, kuna vastasel juhul ei oleks sel sättel mingit mõtet. Sel põhjusel ei arvesta komisjon Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja Kärnten Werbungilt saadud makseid lisatuluna. |
| --- | --- |

b)

Lisatuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka makseid, mida KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot ühekordse maksena 2002. aastal ning [...] eurot aastas), Klagenfurti linnalt ([...] eurot aastas) ning Kärnten Werbungilt ([...] eurot aastas). Kõnealused summad anti tegevusabina 2002. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingute rahastamiseks (vt jagu 7.1) 2014. aasta lennundussektori suuniste punktis 63 on see sätestatud järgmiselt: „Lennujaam peaks [...] tõendama, et suudab [...] katta [...] lepingust [...] tulenevad kulud [...].“ Kui vajatakse täiendavat toetust, ei vastata turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. See viitab asjaolule, et mis tahes riiklikku toetust ei tohi käsitada lisatuluna, kuna vastasel juhul ei oleks sel sättel mingit mõtet. Sel põhjusel ei arvesta komisjon Kärnteni liidumaalt, Klagenfurti linnalt ja Kärnten Werbungilt saadud makseid lisatuluna.

| c) | Komisjon täheldab, et Austria märgib oma eeldatavate lisanduvate kulude analüüsis ainult DMG ja LV vahelises esimeses turunduslepingus kindlaks määratud makseid ([...] eurot aastas) ning LV ja DMG vahelises kolmandas turunduslepingus (esimese turunduslepingu kõrvalleping) kindlaks määratud makseid (ühekordselt [...] eurot). Seevastu võtab komisjon arvesse ka makseid, mis määrati kindlaks teises DMG ja AMSi vahelises turunduslepingus ([...] eurot aastas). Austria märkis, et ei võtnud neid makseid arvesse, kuna kõnealune leping asendati kolmanda lepinguga ning see ei jõustunud. Komisjon märkis, et Austria ei esitanud selle kohta ühtegi tõendit, vaid viitas üksnes vastavate maksedokumentide puudumisele KFBG raamatupidamisdokumentides, et tõendada, et KFBG ei ole teise turunduslepingu raames teinud ühtegi makset. Isegi kui oletada, et Austrial on faktid õigesti meeles, kaasab komisjon seega analüüsi teise turunduslepingu, kuna turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtjal ei oleks 2002. aasta veebruaris lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust eeldada või ennustada, et seda lepingut hiljem ei rakendata ning et ei tehta ühtegi makset. Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks lepingute hindamisel pidanud lähtuma allkirjastamise kuupäeval kehtivast olukorrast, eelkõige kättesaadavast teabest ja eeldatud arengutendentsidest. Seetõttu tuleb eelanalüüsi koostamisel arvestada teist turunduslepingut. |
| --- | --- |

c)

Komisjon täheldab, et Austria märgib oma eeldatavate lisanduvate kulude analüüsis ainult DMG ja LV vahelises esimeses turunduslepingus kindlaks määratud makseid ([...] eurot aastas) ning LV ja DMG vahelises kolmandas turunduslepingus (esimese turunduslepingu kõrvalleping) kindlaks määratud makseid (ühekordselt [...] eurot). Seevastu võtab komisjon arvesse ka makseid, mis määrati kindlaks teises DMG ja AMSi vahelises turunduslepingus ([...] eurot aastas). Austria märkis, et ei võtnud neid makseid arvesse, kuna kõnealune leping asendati kolmanda lepinguga ning see ei jõustunud. Komisjon märkis, et Austria ei esitanud selle kohta ühtegi tõendit, vaid viitas üksnes vastavate maksedokumentide puudumisele KFBG raamatupidamisdokumentides, et tõendada, et KFBG ei ole teise turunduslepingu raames teinud ühtegi makset. Isegi kui oletada, et Austrial on faktid õigesti meeles, kaasab komisjon seega analüüsi teise turunduslepingu, kuna turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtjal ei oleks 2002. aasta veebruaris lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust eeldada või ennustada, et seda lepingut hiljem ei rakendata ning et ei tehta ühtegi makset. Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks lepingute hindamisel pidanud lähtuma allkirjastamise kuupäeval kehtivast olukorrast, eelkõige kättesaadavast teabest ja eeldatud arengutendentsidest. Seetõttu tuleb eelanalüüsi koostamisel arvestada teist turunduslepingut.

| (382) | Seoses vajalike muudatustega tegi komisjon omapoolse analüüsi. Seejuures võeti vahetult üle Austria esitatud kasumlikkuse suurenemise analüüs ning parandati seda üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 10.

  Tabel 10


  Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (pärast komisjoni parandusi)








  Kestus: 5 aastat | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| Igapäevased lennud: | 348 | Rotatsioonid aastas |
| LFZ (B737-800): | 189 | Istmed |
| MTOW (B737-800): | 75 | MTOW |

(382)

Seoses vajalike muudatustega tegi komisjon omapoolse analüüsi. Seejuures võeti vahetult üle Austria esitatud kasumlikkuse suurenemise analüüs ning parandati seda üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 10.

Tabel 10

Tabel 10

Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (pärast komisjoni parandusi)

Ryanairi, LV ja AMSiga 2002. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (pärast komisjoni parandusi)

Kestus: 5 aastat

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

Igapäevased lennud:

348

Rotatsioonid aastas

LFZ (B737-800):

189

Istmed

MTOW (B737-800):

75

MTOW

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 348 | 348 | 348 | 348 | 348 |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % |
| Lahkuvad reisijad | 46 040 | 46 040 | 46 040 | 46 040 | 46 040 |
| Kestus 5 aastat | Juuli 2002 – juuni 2003 | Juuli 2003 – juuni 2004 | Juuli 2004 – juuni 2005 | Juuli 2005 – juuni 2006 | Juuli 2006 – juuni 2007 |
| [...] eurot rotatsiooni kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] eurot iga lahkuva reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lisatulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LV-DMG turundusleping | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| AMSi-DMG turundusleping | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LV-DMG kõrvalleping | [...] | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Projektikulud piirkulude alusel | | | | | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Austro Control – lennujuhtimine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud (2002) | | | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lisakulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Täiendav rahavoog | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nüüdispuhasväärtus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

348

348

348

348

348

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

46 040

46 040

46 040

46 040

46 040

Kestus 5 aastat

Juuli 2002 – juuni 2003

Juuli 2003 – juuni 2004

Juuli 2004 – juuni 2005

Juuli 2005 – juuni 2006

Juuli 2006 – juuni 2007

[...] eurot rotatsiooni kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] eurot iga lahkuva reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lisatulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

LV-DMG turundusleping

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

AMSi-DMG turundusleping

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

LV-DMG kõrvalleping

[...]

0

0

0

0

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Austro Control – lennujuhtimine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud (2002)

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lisakulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Täiendav rahavoog

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nüüdispuhasväärtus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.4.3.5.   Järeldus majandusliku eelise kohta

Järeldus majandusliku eelise kohta

| (383) | Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2002. aastal Ryanairi, LVi ja AMSiga sõlmitud lepingute puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei tegutsenud KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et suudab katta kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta Ryanairile, LV-le ja AMSile oma otsusega sõlmida need lepingud sellistel tingimustel majandusliku eelise. Austria argument, et KFBG korraldas eri lennuliinidega seotud lepingute sõlmimist puudutavad hanked, ei välista komisjoni poolt määratud eeliste olemasolu. Lennujaama käitav turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja saab põhimõtteliselt korraldada avatud hanke, et pakkuda ühele lennuettevõttele liiklusmahu suurendamiseks rahalisi stiimuleid. Sest avatud hange võib olla sobiv vahend, et maksimeerida selletaoliste stiimulite kaudu saadud kasumit. Kui lennujaama operaator ei saa ühegi taolise hanke käigus esitatud pakkumuse puhul siiski juba eelnevalt eeldada, et see suurendab lennujaama kasumlikkust, siis ei sõlmiks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lepingut ka eduka pakkujaga, kuna kasumi vähenemiseni või kahjumi suurenemiseni viiv lepingu sõlmimine ei ole majanduslikult otstarbekas (63). Kui liikmesriigi avalik-õiguslik institutsioon otsustab poliitilistel põhjustel teatavat tegevust rahastada ning korraldab näiteks rahastamise ulatust hõlmava hanke, ei välista hankemenetluses hankelepingu sõlmimine riigiabi olemasolu, vaid saab üksnes rahastamise summat vähendada (64). |
| --- | --- |

(383)

Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2002. aastal Ryanairi, LVi ja AMSiga sõlmitud lepingute puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei tegutsenud KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et suudab katta kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta Ryanairile, LV-le ja AMSile oma otsusega sõlmida need lepingud sellistel tingimustel majandusliku eelise. Austria argument, et KFBG korraldas eri lennuliinidega seotud lepingute sõlmimist puudutavad hanked, ei välista komisjoni poolt määratud eeliste olemasolu. Lennujaama käitav turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja saab põhimõtteliselt korraldada avatud hanke, et pakkuda ühele lennuettevõttele liiklusmahu suurendamiseks rahalisi stiimuleid. Sest avatud hange võib olla sobiv vahend, et maksimeerida selletaoliste stiimulite kaudu saadud kasumit. Kui lennujaama operaator ei saa ühegi taolise hanke käigus esitatud pakkumuse puhul siiski juba eelnevalt eeldada, et see suurendab lennujaama kasumlikkust, siis ei sõlmiks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lepingut ka eduka pakkujaga, kuna kasumi vähenemiseni või kahjumi suurenemiseni viiv lepingu sõlmimine ei ole majanduslikult otstarbekas (63). Kui liikmesriigi avalik-õiguslik institutsioon otsustab poliitilistel põhjustel teatavat tegevust rahastada ning korraldab näiteks rahastamise ulatust hõlmava hanke, ei välista hankemenetluses hankelepingu sõlmimine riigiabi olemasolu, vaid saab üksnes rahastamise summat vähendada (64).

63

64

7.4.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (384) | Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõte, nimelt Ryanair. |
| --- | --- |

(384)

Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõte, nimelt Ryanair.

| (385) | Sellega seoses tuleb tagasi lükata Austria väide, et Klagenfurtist lennuteenuseid pakkuvatele lennuettevõtetele seoses lennujaamatasudega võimaldatud soodustused ei olnud valikulised. Austria väitis, et allahindlused olid kättesaadavad kõikidele Klagenfurtist lennuteenuseid pakkuda soovivatele lennuettevõtetele, mille tõttu ei olnud see väidetavalt valikuline. |
| --- | --- |

(385)

Sellega seoses tuleb tagasi lükata Austria väide, et Klagenfurtist lennuteenuseid pakkuvatele lennuettevõtetele seoses lennujaamatasudega võimaldatud soodustused ei olnud valikulised. Austria väitis, et allahindlused olid kättesaadavad kõikidele Klagenfurtist lennuteenuseid pakkuda soovivatele lennuettevõtetele, mille tõttu ei olnud see väidetavalt valikuline.

| (386) | Komisjon märgib, et Ryanairiga sõlmitud eri lepingud erinevad tasude kataloogist ja erinevad teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest, sisaldades seega individuaalselt läbiräägitud tingimusi. |
| --- | --- |

(386)

Komisjon märgib, et Ryanairiga sõlmitud eri lepingud erinevad tasude kataloogist ja erinevad teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest, sisaldades seega individuaalselt läbiräägitud tingimusi.

7.4.5.   Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

| (387) | Kui riiklik rahastamine tugevdab ettevõtte konkurentsiseisundit konkurentidega võrreldes, käsitatakse seda meetmena, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. Praktikas eeldatakse seega konkurentsi kahjustamist, kui riik annab rahalise eelise ettevõttele, kes tegutseb liberaliseeritud sektoris, kus esineb (või võib esineda) konkurents. Euroopa kohtute väljakujunenud praktika kohaselt võib siseturul tegutsevatele ettevõtetele antud abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(387)

Kui riiklik rahastamine tugevdab ettevõtte konkurentsiseisundit konkurentidega võrreldes, käsitatakse seda meetmena, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. Praktikas eeldatakse seega konkurentsi kahjustamist, kui riik annab rahalise eelise ettevõttele, kes tegutseb liberaliseeritud sektoris, kus esineb (või võib esineda) konkurents. Euroopa kohtute väljakujunenud praktika kohaselt võib siseturul tegutsevatele ettevõtetele antud abi kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (388) | Alates lennutranspordi liberaliseerimist käsitleva kolmanda paketi jõustumisest 1. jaanuaril 1993 (65) saavad lennuettevõtted teha vabalt Euroopa-siseseid lende. Kohus märkis järgmist:
  Kohtuotsuses on sätestatud, et „kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus toimub reaalne konkurents eri liikmesriikide tootjate vahel, võib igasugune riigiasutuste abi sellele ettevõtjale kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ohustada konkurentsi, kuivõrd tema hoidmine turul ei lase konkureerivatel ettevõtjatel oma turuosa suurendada ja vähendab nende võimalusi ekspordi suurendamiseks“
   (66). |
| --- | --- |

(388)

Alates lennutranspordi liberaliseerimist käsitleva kolmanda paketi jõustumisest 1. jaanuaril 1993 (65) saavad lennuettevõtted teha vabalt Euroopa-siseseid lende. Kohus märkis järgmist:

65

Kohtuotsuses on sätestatud, et „kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus toimub reaalne konkurents eri liikmesriikide tootjate vahel, võib igasugune riigiasutuste abi sellele ettevõtjale kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ohustada konkurentsi, kuivõrd tema hoidmine turul ei lase konkureerivatel ettevõtjatel oma turuosa suurendada ja vähendab nende võimalusi ekspordi suurendamiseks“
   (66).

66

| (389) | Komisjon tuvastas, et KFBG/DMG andis Ryanairile, LV-le ja AMSile valikulise eelise. Lennuettevõte Ryanair ja tema tütarettevõtted tegutsevad konkurentsivõimelisel, kogu Euroopa Liitu hõlmaval turul ning neile antud eelis võis parandada nende konkurentsiseisundit sellel turul. Seetõttu järeldab komisjon, et Ryanairile, LV-le ja AMSile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(389)

Komisjon tuvastas, et KFBG/DMG andis Ryanairile, LV-le ja AMSile valikulise eelise. Lennuettevõte Ryanair ja tema tütarettevõtted tegutsevad konkurentsivõimelisel, kogu Euroopa Liitu hõlmaval turul ning neile antud eelis võis parandada nende konkurentsiseisundit sellel turul. Seetõttu järeldab komisjon, et Ryanairile, LV-le ja AMSile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.4.6.   Järeldus

Järeldus

| (390) | Eespool nimetatud põhjustel tuvastab komisjon, et Ryanair, LV ja AMS on saanud riigiabi [...] eurot (nüüdispuhasväärtus). |
| --- | --- |

(390)

Eespool nimetatud põhjustel tuvastab komisjon, et Ryanair, LV ja AMS on saanud riigiabi [...] eurot (nüüdispuhasväärtus).

7.5.   2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga

2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga

7.5.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (391) | Ryanair osutab lennutransporditeenuseid, AMS osutab turundusteenuseid. Kõnealuste teenuste osutamine kujutab endast majandustegevust. Seega on Ryanair ja AMS ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(391)

Ryanair osutab lennutransporditeenuseid, AMS osutab turundusteenuseid. Kõnealuste teenuste osutamine kujutab endast majandustegevust. Seega on Ryanair ja AMS ettevõtjad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.5.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (392) | Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232. |
| --- | --- |

(392)

Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232.

| (393) | Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid. |
| --- | --- |

(393)

Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid.

| (394) | Peale selle on 2006. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingud seostatavad riigiga. Mis puudutab Kärnteni liidumaa üldist lennujaama tegevusse kaasamist, eelkõige lennuettevõtetega turunduslepingute sõlmimisse, vt põhjendusi 314 jj. |
| --- | --- |

(394)

Peale selle on 2006. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingud seostatavad riigiga. Mis puudutab Kärnteni liidumaa üldist lennujaama tegevusse kaasamist, eelkõige lennuettevõtetega turunduslepingute sõlmimisse, vt põhjendusi 314 jj.

| (395) | Lisaks kinnitas Austria selgelt kõnealust kaasamist ka viitega 2006. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi ja AMSiga. |
| --- | --- |

(395)

Lisaks kinnitas Austria selgelt kõnealust kaasamist ka viitega 2006. aastast pärinevatele lepingutele Ryanairi ja AMSiga.

| (396) | Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2006. aastal KFBG/DMG ja Ryanairi/AMSi vahel sõlmitud lepingud on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(396)

Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2006. aastal KFBG/DMG ja Ryanairi/AMSi vahel sõlmitud lepingud on seostatavad riigiga.

7.5.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.5.3.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (397) | Seoses praeguse võrreldavate lennujaamade ja lepingute puudumisega ning täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2006. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 261–278. |
| --- | --- |

(397)

Seoses praeguse võrreldavate lennujaamade ja lepingute puudumisega ning täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2006. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 261–278.

| (398) | Mis puudutab KLU võrdlust teiste lennujaamadega, esitas Ryanair 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringu. Kõnealune uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLU-le. Uuringus ei püütud mingil määral arvesse võtta KLUs pakutud konkreetseid turundusteenuste lepinguid võrreldes teistes lennujaamades pakutud võimalike vastavate lepingutega. Turundusteenuste lepinguid oleks siiski pidanud iga kõnealuse lepinguga hõlmatud lennuliini puhul analüüsima koos vastavate lennujaamateenuste lepingutega. Seetõttu ei täitnud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus esitatud aspektid võrdlusanalüüsi teostamise tingimust, nimelt asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust, mis võimaldaks teha kindlaks võrreldavad turuosalised. |
| --- | --- |

(398)

Mis puudutab KLU võrdlust teiste lennujaamadega, esitas Ryanair 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringu. Kõnealune uuring sisaldas üksnes tasude, mida Ryanair pidi maksma [...] ja [...] lennujaamadele, ning nende tasude võrdlust, mida Ryanair maksis lennujaamateenuste lepingute raames KLU-le. Uuringus ei püütud mingil määral arvesse võtta KLUs pakutud konkreetseid turundusteenuste lepinguid võrreldes teistes lennujaamades pakutud võimalike vastavate lepingutega. Turundusteenuste lepinguid oleks siiski pidanud iga kõnealuse lepinguga hõlmatud lennuliini puhul analüüsima koos vastavate lennujaamateenuste lepingutega. Seetõttu ei täitnud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus esitatud aspektid võrdlusanalüüsi teostamise tingimust, nimelt asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust, mis võimaldaks teha kindlaks võrreldavad turuosalised.

asjaomase majandustegevuse piisavalt täpset määratlust

| (399) | Peale selle ei määratletud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus lennujaamateenuste turuhindadele ühtegi usaldusväärset võrdlusalust. Samas kui uuringus märgitakse, et valdav osa valitud võrdluslennujaamadest kuuluvad eraomanikele ning neid rahastatakse eravahenditest, kuid nad tegutsevad aga teisiti kui turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid, kuulub [...] lennujaam Manchester Airports Group'ile, mille enamusomanik on omakorda riik, kusjuures 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringust ei nähtud, et [...] lennujaama käitatakse turumajanduse põhimõtete alusel. [...] lennujaama kohta märgitakse uuringus, et see kuulus pidevalt eraomanikule; seejuures ei suudetud aga mainida, et [...] lennujaam oli kahjumis enne selle müümist 2013. aastal, mistõttu tekib küsimus, kas [...] madalamad lennujaamatasud, mida nimetati võrdlusalusena, oleksid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks jätkusuutlikud. |
| --- | --- |

(399)

Peale selle ei määratletud 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringus lennujaamateenuste turuhindadele ühtegi usaldusväärset võrdlusalust. Samas kui uuringus märgitakse, et valdav osa valitud võrdluslennujaamadest kuuluvad eraomanikele ning neid rahastatakse eravahenditest, kuid nad tegutsevad aga teisiti kui turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid, kuulub [...] lennujaam Manchester Airports Group'ile, mille enamusomanik on omakorda riik, kusjuures 4. juuli 2011. aasta Oxera uuringust ei nähtud, et [...] lennujaama käitatakse turumajanduse põhimõtete alusel. [...] lennujaama kohta märgitakse uuringus, et see kuulus pidevalt eraomanikule; seejuures ei suudetud aga mainida, et [...] lennujaam oli kahjumis enne selle müümist 2013. aastal, mistõttu tekib küsimus, kas [...] madalamad lennujaamatasud, mida nimetati võrdlusalusena, oleksid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja jaoks jätkusuutlikud.

7.5.3.2.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine – turundusteenuste lepingu ja lennujaamateenuste lepingu koos analüüsimine

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamine – turundusteenuste lepingu ja lennujaamateenuste lepingu koos analüüsimine

| (400) | Komisjon järeldab, et hindamisel seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega tuleks ühelt poolt Ryanairi ja KFBG vahelist lennujaamateenuste lepingut ning teiselt poolt DMG ja AMSi vahelist turundusteenuste lepingut hinnata ühe meetmena. |
| --- | --- |

(400)

Komisjon järeldab, et hindamisel seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumide täitmisega tuleks ühelt poolt Ryanairi ja KFBG vahelist lennujaamateenuste lepingut ning teiselt poolt DMG ja AMSi vahelist turundusteenuste lepingut hinnata ühe meetmena.

| (401) | Nagu 2002. aastal sõlmitud lepingute puhul, viitab tõepoolest mitu asjaolu sellele, et 2006. aastal sõlmitud lepinguid tuleks hinnata ühe meetmena, sest need sõlmiti ühe ja sama tehingu raames. |
| --- | --- |

(401)

Nagu 2002. aastal sõlmitud lepingute puhul, viitab tõepoolest mitu asjaolu sellele, et 2006. aastal sõlmitud lepinguid tuleks hinnata ühe meetmena, sest need sõlmiti ühe ja sama tehingu raames.

| (402) | Esiteks põhineb turundusleping „Ryanairi kohustustel käitada lennuliini STNi ja KLU vahel“. See avaldus on viide Ryanairi ja KFBG vahelisele lennujaamateenuste lepingule ning tõendab veel kord, et turundusteenuste leping ja lennujaamateenuste leping on lahutamatult seotud. |
| --- | --- |

(402)

Esiteks põhineb turundusleping „Ryanairi kohustustel käitada lennuliini STNi ja KLU vahel“. See avaldus on viide Ryanairi ja KFBG vahelisele lennujaamateenuste lepingule ning tõendab veel kord, et turundusteenuste leping ja lennujaamateenuste leping on lahutamatult seotud.

| (403) | Teiseks sõlmiti lepingud sisuliselt samade poolte vahel. Komisjon viitab seoses Ryanairi tütarettevõttega AMS ja KFBG tütarettevõttega DMG põhjendusele 326. |
| --- | --- |

(403)

Teiseks sõlmiti lepingud sisuliselt samade poolte vahel. Komisjon viitab seoses Ryanairi tütarettevõttega AMS ja KFBG tütarettevõttega DMG põhjendusele 326.

| (404) | Kolmandaks oli mõlemas lepingus määratud kehtivuse lõpuks 21. aprill 2007, st lepingud kehtisid sama kaua. Mõlema lepingu samaaegne kehtivuse lõppemine pärast identset kehtivuse perioodi näitab samuti, et mõlemad on omavahel seotud ning olid üksteisest sõltuvad. |
| --- | --- |

(404)

Kolmandaks oli mõlemas lepingus määratud kehtivuse lõpuks 21. aprill 2007, st lepingud kehtisid sama kaua. Mõlema lepingu samaaegne kehtivuse lõppemine pärast identset kehtivuse perioodi näitab samuti, et mõlemad on omavahel seotud ning olid üksteisest sõltuvad.

| (405) | Kokkuvõttes on DMG ja AMSi vahel sõlmitud turundusteenuse leping seega Ryanairi ja KFBG allkirjastatud lennujaamateenuste lepinguga lahutamatult seotud. Ülaltoodud kaalutlused näitavad, et ilma lennujaamateenuste lepinguta ei oleks turundusteenuste lepingut sõlmitud. Nimelt sätestatakse turundusteenuste lepingus sõnaselgelt, et see põhineb kolm korda nädalas osutataval lennuteenusel STNi ja KLU vahel ning näeb sisuliselt ette STNi ja KLU vahelist lennuliini reklaamivad turundusteenused, mida osutatakse reisteemalist veebilehti www.ryanair.com kasutades. |
| --- | --- |

(405)

Kokkuvõttes on DMG ja AMSi vahel sõlmitud turundusteenuse leping seega Ryanairi ja KFBG allkirjastatud lennujaamateenuste lepinguga lahutamatult seotud. Ülaltoodud kaalutlused näitavad, et ilma lennujaamateenuste lepinguta ei oleks turundusteenuste lepingut sõlmitud. Nimelt sätestatakse turundusteenuste lepingus sõnaselgelt, et see põhineb kolm korda nädalas osutataval lennuteenusel STNi ja KLU vahel ning näeb sisuliselt ette STNi ja KLU vahelist lennuliini reklaamivad turundusteenused, mida osutatakse reisteemalist veebilehti www.ryanair.com kasutades.

| (406) | Sel põhjusel peab komisjon vajalikuks analüüsida 23. augusti 2006. aasta lennujaamateenuste lepingut ja 21. detsembri 2006. aasta turundusteenuste lepingut koos, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga või mitte. |
| --- | --- |

(406)

Sel põhjusel peab komisjon vajalikuks analüüsida 23. augusti 2006. aasta lennujaamateenuste lepingut ja 21. detsembri 2006. aasta turundusteenuste lepingut koos, et teha kindlaks, kas tegemist on riigiabiga või mitte.

| (407) | Austria nõustus oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta selles valitud lähenemisega analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja samal ajal sõlmitud turundusteenuste lepingut koos. |
| --- | --- |

(407)

Austria nõustus oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta selles valitud lähenemisega analüüsida lennujaamateenuste lepingut ja samal ajal sõlmitud turundusteenuste lepingut koos.

| (408) | Seevastu teatavad kolmandad huvitatud isikud, eeskätt Ryanair ja AMS, ei nõustunud sellise lähenemisega, leides, et turundusteenuste lepingut tuleb analüüsida eraldi. Oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta vaidlustas Ryanair lennujaamateenuste lepingu ja turunduslepingute ühishinnangu (viidates varasematele selleteemalistele seisukohtadele) (67), kuna need on allkirjastanud erinevad ettevõtted ning need ei ole üksteisega seotud. Turunduslepingu sõlmimine ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada lennujaamast väljuvaid ja lennujaama saabuvaid liine. |
| --- | --- |

(408)

Seevastu teatavad kolmandad huvitatud isikud, eeskätt Ryanair ja AMS, ei nõustunud sellise lähenemisega, leides, et turundusteenuste lepingut tuleb analüüsida eraldi. Oma märkustes menetluse laiendamise otsuse kohta vaidlustas Ryanair lennujaamateenuste lepingu ja turunduslepingute ühishinnangu (viidates varasematele selleteemalistele seisukohtadele) (67), kuna need on allkirjastanud erinevad ettevõtted ning need ei ole üksteisega seotud. Turunduslepingu sõlmimine ei ole tingimus, mis peab olema täidetud, et Ryanair saaks käitada lennujaamast väljuvaid ja lennujaama saabuvaid liine.

67

| (409) | Asjaolu kinnitab siiski, et menetluse laiendamise otsuses valitud ja Austria poolt heakskiidetud lähenemine on põhjendatud, nagu tõendati põhjendustes 324–333. Seega tuleks lennujaamateenuste ja turundusteenuste lepinguid analüüsida koos. |
| --- | --- |

(409)

Asjaolu kinnitab siiski, et menetluse laiendamise otsuses valitud ja Austria poolt heakskiidetud lähenemine on põhjendatud, nagu tõendati põhjendustes 324–333. Seega tuleks lennujaamateenuste ja turundusteenuste lepinguid analüüsida koos.

7.5.3.3.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (410) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik. |
| --- | --- |

(410)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik.

| (411) | Asjaomaste lepingute hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks lennujaamateenuste lepingut täiendava turunduslepingu allkirjastamise kuupäeva (21. detsember 2006). Mõlemad lepingud lõppesid 21. aprillil 2007. |
| --- | --- |

(411)

Asjaomaste lepingute hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks lennujaamateenuste lepingut täiendava turunduslepingu allkirjastamise kuupäeva (21. detsember 2006). Mõlemad lepingud lõppesid 21. aprillil 2007.

| (412) | Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse kahes kõnealuses lepingus ettenähtud lepingute pikendamise võimalust. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et odavlennuettevõtte puhul võib paari aasta pärast tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 21. aprillini 2007 ulatuvat perioodi. |
| --- | --- |

(412)

Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse kahes kõnealuses lepingus ettenähtud lepingute pikendamise võimalust. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et odavlennuettevõtte puhul võib paari aasta pärast tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 21. aprillini 2007 ulatuvat perioodi.

7.5.3.4.   Hinnang

Hinnang

| (413) | Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377. |
| --- | --- |

(413)

Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377.

| (414) | Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata vastavate lepingute sõlmimise hetkel. Austria esitas iga lepingu kohta vastavad andmed, mis on toodud tabelis 11.

  Tabel 11


  Ryanairi ja AMSiga 2006. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)







  4 kuud | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % |
| Reisijastiimul: | 7,62 |
| 3 korda nädalas toimuvad lennud | 54 |
| LFZ (B737-800): | 189 |
| MTOW (B737-800): | 67 |

(414)

Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata vastavate lepingute sõlmimise hetkel. Austria esitas iga lepingu kohta vastavad andmed, mis on toodud tabelis 11.

Tabel 11

Tabel 11

Ryanairi ja AMSiga 2006. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

Ryanairi ja AMSiga 2006. aastal sõlmitud lepingutega lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

4 kuud

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

7,62

3 korda nädalas toimuvad lennud

54

LFZ (B737-800):

189

MTOW (B737-800):

67

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | | 54 |
| Täituvuse määr | | 85 % |
| Lahkuvad reisijad | 8 675 |
| | | Reisijastiimul |
| Stiimulid | | 7,62 |
| 4 kuud | | 1 |
| Maandumistasu | | [...] |
| Maapealne käitlus | | [...] |
| Lennuettevalmistus | | [...] |
| Taristutasu lennualal | | [...] |
| Taristutasu avatud alal | | [...] |
| Reisijateveotariif | | [...] |
| Stiimul | | [...] |
| | | |
| Tulud kokku | | [...] |
| | | |
| | | |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] |
| | | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] |
| Projekti kasum | | [...] |
| AMSi turundustasud | [...] |
| (21. detsembri 2006. aasta leping) |
| Projektikulud piirkulude alusel | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] |
| Julgestustasu 8 eurot | [...] |
| Projektikulud BAB 2005 kohaselt | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] |
| | | |
| Projektikulud/kulutused | [...] |
| Puudujääk | | [...] |
| Tasud lepingu kohaselt | | | |
| Maandumistasu | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |
| Maapealne käitlus | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |
| Lennuettevalmistus | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |
| Taristutasu lennualal | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |
| Taristutasu avatud alal | [...] | iga lahkuva reisija kohta |
| Reisijateveotariif | [...] | iga lahkuva reisija kohta |
| Teenindusaegade kooskõlastamine | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |
| Julgestustasu | [...] | iga lahkuva reisija kohta |
| Reisijastiimul | [...] | iga lahkuva reisija kohta |
| ACG-tasu | [...] | iga tagasilennuks valmistumise kohta |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

54

Täituvuse määr

85 %

Lahkuvad reisijad

8 675

Reisijastiimul

Stiimulid

7,62

4 kuud

1

Maandumistasu

[...]

Maapealne käitlus

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

Reisijateveotariif

[...]

Stiimul

[...]

Tulud kokku

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

Projekti kasum

[...]

AMSi turundustasud

[...]

(21. detsembri 2006. aasta leping)

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

Julgestustasu 8 eurot

[...]

Projektikulud BAB 2005 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

Projektikulud/kulutused

[...]

Puudujääk

[...]

Tasud lepingu kohaselt

Maandumistasu

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

Maapealne käitlus

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

Lennuettevalmistus

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

Taristutasu lennualal

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

Taristutasu avatud alal

[...]

iga lahkuva reisija kohta

Reisijateveotariif

[...]

iga lahkuva reisija kohta

Teenindusaegade kooskõlastamine

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

Julgestustasu

[...]

iga lahkuva reisija kohta

Reisijastiimul

[...]

iga lahkuva reisija kohta

ACG-tasu

[...]

iga tagasilennuks valmistumise kohta

| (415) | Tabelit 11 koostades lähtus Austria alljärgnevast.






  a) | Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust nädalas (ettenähtud ajavahemikul 189 istmega, 67 tonnise stardikaaluga ja 85 % täituvuse määraga 54 rotatsiooni) ning seda ekstrapoleeriti Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria ettenähtud ajavahemikul 8 675 reisijat. |
| --- | --- | --- |

(415)

Tabelit 11 koostades lähtus Austria alljärgnevast.

a)

Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust nädalas (ettenähtud ajavahemikul 189 istmega, 67 tonnise stardikaaluga ja 85 % täituvuse määraga 54 rotatsiooni) ning seda ekstrapoleeriti Ryanairiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria ettenähtud ajavahemikul 8 675 reisijat.

| b) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu neljakuulise kehtivusaja kohta Ryanairiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria nelja kuu eest kokku [...] eurot. |
| --- | --- |

b)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu neljakuulise kehtivusaja kohta Ryanairiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria nelja kuu eest kokku [...] eurot.

| c) | Lennundusega seotud kogutulu kohta [...] euro suuruses summas märkis Austria, et see arv sisaldab lennuettevõtetele mõeldud soodustust KFBG stimuleerimiskava alusel, mis oli jõustunud 1. septembril 2005. Stimuleerimiskava eesmärk oli reisijastiimuli abil parandada olemasolevaid lennuühendusi ja tagada nende pakkumine. Kõnealuse stiimuli kohaldamisega kaasnes vähendamine [...] euro võrra. |
| --- | --- |

c)

Lennundusega seotud kogutulu kohta [...] euro suuruses summas märkis Austria, et see arv sisaldab lennuettevõtetele mõeldud soodustust KFBG stimuleerimiskava alusel, mis oli jõustunud 1. septembril 2005. Stimuleerimiskava eesmärk oli reisijastiimuli abil parandada olemasolevaid lennuühendusi ja tagada nende pakkumine. Kõnealuse stiimuli kohaldamisega kaasnes vähendamine [...] euro võrra.

| d) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu neljakuulise kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, lähtudes seejuures keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2001–2005. Selle tulemusena märkis Austria nelja kuu eest [...] eurot. |
| --- | --- |

d)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu neljakuulise kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, lähtudes seejuures keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2001–2005. Selle tulemusena märkis Austria nelja kuu eest [...] eurot.

| e) | Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul Ryanair ja AMSiga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:






  — | AMSi ja DMG vahelises turunduslepingus kindlaks määratud maksed ([...] eurot aastas); |
| --- | --- | --- |

e)

Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul Ryanair ja AMSiga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:

—

AMSi ja DMG vahelises turunduslepingus kindlaks määratud maksed ([...] eurot aastas);

| — | maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas; |
| --- | --- |

—

maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas;

| — | maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu aastas võeti arvesse, kuna Ryanairi ja KFBG vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma; |
| --- | --- |

—

maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu aastas võeti arvesse, kuna Ryanairi ja KFBG vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma;

| — | lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2005. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2005), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2005 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati. |
| --- | --- |

—

lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2005. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2005), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2005 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati.

| f) | Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2006. aasta detsembris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2006. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 409 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 23 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal. |
| --- | --- |

f)

Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2006. aasta detsembris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2006. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 409 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 23 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal.

| g) | Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra. |
| --- | --- |

g)

Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra.

| (416) | Pärast Austria esitatud teabe kontrollimist järeldab komisjon, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib ka eeldatava lennundusega seotud lisatulu puhul, stimuleerimiskava alusel tehtava soodustuse puhul, eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu puhul, kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude puhul ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude puhul. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(416)

Pärast Austria esitatud teabe kontrollimist järeldab komisjon, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib ka eeldatava lennundusega seotud lisatulu puhul, stimuleerimiskava alusel tehtava soodustuse puhul, eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu puhul, kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude puhul ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude puhul. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega.

7.5.3.5.   Järeldus majandusliku eelise kohta

Järeldus majandusliku eelise kohta

| (417) | Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2006. aastal Ryanairi ja AMSiga sõlmitud lepingute puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et suudab katta kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta Ryanairile ja AMSile oma otsusega sõlmida need lepingud sellistel tingimustel majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(417)

Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2006. aastal Ryanairi ja AMSiga sõlmitud lepingute puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et suudab katta kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta Ryanairile ja AMSile oma otsusega sõlmida need lepingud sellistel tingimustel majandusliku eelise.

| (418) | 2006. aasta lepingute puhul ei ole kõnealune tulemus vastuolus faktiga, et 2005. aasta stimuleerimiskava (mida kohaldati 2006. aasta lepingute suhtes) ei olnud iseenesest majandusliku eelisega seotud, nagu märgitakse põhjendustes 261–288. 2006. aasta lepingud seisnevad selles, et kõnealust kava kombineeritakse turunduslepinguga. Seega kalduvad 2006. aasta lepingud kõrvale 2005. aasta stimuleerimiskava tavapärasest kohaldamisest. Selle kõrvalekalde ulatus tähistab majanduslikku eelist 2006. aasta lepingute puhul. |
| --- | --- |

(418)

2006. aasta lepingute puhul ei ole kõnealune tulemus vastuolus faktiga, et 2005. aasta stimuleerimiskava (mida kohaldati 2006. aasta lepingute suhtes) ei olnud iseenesest majandusliku eelisega seotud, nagu märgitakse põhjendustes 261–288. 2006. aasta lepingud seisnevad selles, et kõnealust kava kombineeritakse turunduslepinguga. Seega kalduvad 2006. aasta lepingud kõrvale 2005. aasta stimuleerimiskava tavapärasest kohaldamisest. Selle kõrvalekalde ulatus tähistab majanduslikku eelist 2006. aasta lepingute puhul.

7.5.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (419) | Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõte, nimelt Ryanair. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2006. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingud lahknesid tasude kataloogist ja erinesid ka teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest. |
| --- | --- |

(419)

Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõte, nimelt Ryanair. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2006. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingud lahknesid tasude kataloogist ja erinesid ka teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest.

7.5.5.   Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

| (420) | Komisjon järeldab, et Ryanairile ja AMSile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389. |
| --- | --- |

(420)

Komisjon järeldab, et Ryanairile ja AMSile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389.

7.5.6.   Järeldus

Järeldus

| (421) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Ryanair ja AMS on saanud riigiabi 141 326 eurot. |
| --- | --- |

(421)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et Ryanair ja AMS on saanud riigiabi 141 326 eurot.

7.6.   2003. aasta leping HLXiga

2003. aasta leping HLXiga

7.6.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (422) | Lennutransporditeenuseid pakkudes on HLX seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(422)

Lennutransporditeenuseid pakkudes on HLX seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.6.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (423) | Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232. |
| --- | --- |

(423)

Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232.

| (424) | Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid. |
| --- | --- |

(424)

Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigi omandisse. Kuni 2003. aastani oli osalus Austria Vabariigil (60 %), Kärnteni liidumaal (20 %) ja Klagenfurti linnal (20 %). 2003. aasta aprillis võttis Kärnteni liidumaa üle Austria Vabariigi osad. Seega kuuluvad alates 2003. aastast osad Kärnteni liidumaale (80 %) ja Klagenfurti linnale (20 %). Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna, mille vahendid on riigi vahendid.

| (425) | Peale selle on 2003. aasta leping HLXiga põhjenduses 314 nimetatud põhjustel seostatav riigiga. Samuti kinnitas Austria selgelt Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna aktiivset kaasamist 2003. aasta lepingute sõlmimisse HLXiga. |
| --- | --- |

(425)

Peale selle on 2003. aasta leping HLXiga põhjenduses 314 nimetatud põhjustel seostatav riigiga. Samuti kinnitas Austria selgelt Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linna aktiivset kaasamist 2003. aasta lepingute sõlmimisse HLXiga.

| (426) | Lisaks katsid 2003. aasta lepingute kulud Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linn (vt jagu 7.1); komisjon leiab, et see on veel üks tugev riigiga seostatavuse näitaja, nagu on nimetatud põhjenduses 314. |
| --- | --- |

(426)

Lisaks katsid 2003. aasta lepingute kulud Kärnteni liidumaa ja Klagenfurti linn (vt jagu 7.1); komisjon leiab, et see on veel üks tugev riigiga seostatavuse näitaja, nagu on nimetatud põhjenduses 314.

| (427) | Seega järeldab komisjon, et 2003. aastal KFBG/DMG ja HLXi vahel sõlmitud leping on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(427)

Seega järeldab komisjon, et 2003. aastal KFBG/DMG ja HLXi vahel sõlmitud leping on seostatavad riigiga.

7.6.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.6.3.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (428) | Seoses praeguse võrreldavate lennujaamade ja lepingute puudumisega ning täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2006. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 261–278. |
| --- | --- |

(428)

Seoses praeguse võrreldavate lennujaamade ja lepingute puudumisega ning täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga 2006. aasta lepingute puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 261–278.

7.6.3.2.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (429) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik. |
| --- | --- |

(429)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik.

| (430) | Asjaomase lepingu hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning HLXi poolt lennuühenduste käitamise alguse kuupäeva, st 30. augusti 2003. Isegi kui ametlik lepingu allkirjastamine toimus alles hiljem, viitab olemasolev teave siiski sellele, et lepinguosalised olid lepingu sisus tegelikult kokku leppinud juba enne seda kuupäeva, kui lennundustegevusega alustati vastavalt lepingule. Leping lõpetati 31. märtsil 2008. |
| --- | --- |

(430)

Asjaomase lepingu hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning HLXi poolt lennuühenduste käitamise alguse kuupäeva, st 30. augusti 2003. Isegi kui ametlik lepingu allkirjastamine toimus alles hiljem, viitab olemasolev teave siiski sellele, et lepinguosalised olid lepingu sisus tegelikult kokku leppinud juba enne seda kuupäeva, kui lennundustegevusega alustati vastavalt lepingule. Leping lõpetati 31. märtsil 2008.

| (431) | Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse lepingu pikendamise võimalust. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et ühe odavlennuettevõtte puhul võib tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 31. märtsini 2008 ulatuvat perioodi. |
| --- | --- |

(431)

Turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks võtnud arvesse lepingu pikendamise võimalust. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et ühe odavlennuettevõtte puhul võib tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 31. märtsini 2008 ulatuvat perioodi.

7.6.3.3.   Hinnang

Hinnang

| (432) | Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377. |
| --- | --- |

(432)

Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377.

| (433) | Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 12 sisaldab kokkuvõtet.

  Tabel 12


  HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)








  4 aastat ja 7 kuud | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737-700): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737-700): | 68 | MTOW |

(433)

Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 12 sisaldab kokkuvõtet.

Tabel 12

Tabel 12

HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

4 aastat ja 7 kuud

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737-700):

148

Istmed

MTOW (B737-700):

68

MTOW

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 770 | 996 | 996 | 996 | 655 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 79 772 | 103 186 | 103 186 | 103 186 | 67 858 | |
| | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | |
| Stiimulid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Kestus 4 aastat ja 7 kuud | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Projekt kokku |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Stiimul | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennuettevõtte maksed | [...] | Prognoos puudub, kuna kasutati brutomeetodit | |
| Katmata projektikulude suurused maksed | |
| Kärnteni liidumaa maksed | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennundusega mitteseotud tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Turundusmahud koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulud piirkulude alusel | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (Austro Control – lennujuhtimine) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (Julgestustasu) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulude summa | | | | | | [...] |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

770

996

996

996

655

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

79 772

103 186

103 186

103 186

67 858

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Stiimulid

0

0

0

0

0

Kestus 4 aastat ja 7 kuud

1

2

3

4

5

Projekt kokku

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

0

0

0

0

0

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevõtte maksed

[...]

Prognoos puudub, kuna kasutati brutomeetodit

Katmata projektikulude suurused maksed

Kärnteni liidumaa maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmahud koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(Austro Control – lennujuhtimine)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(Julgestustasu)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude summa

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

| (434) | Tabelit 12 koostades lähtus Austria alljärgnevast.






  a) | Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 68 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 996 rotatsiooni aastas (v.a 770 rotatsiooni esimesel aastal ja 655 rotatsiooni viimasel aastal)) ning seda ekstrapoleeriti HLXiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. |
| --- | --- | --- |

(434)

Tabelit 12 koostades lähtus Austria alljärgnevast.

a)

Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 68 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 996 rotatsiooni aastas (v.a 770 rotatsiooni esimesel aastal ja 655 rotatsiooni viimasel aastal)) ning seda ekstrapoleeriti HLXiga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes.

| b) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta HLXiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot. |
| --- | --- |

b)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta HLXiga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot.

| c) | Eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

Eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas.

| d) | Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot). |
| --- | --- |

d)

Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot).

| e) | Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul HLXiga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:






  — | KFBG ja HLXi vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed: [...] eurot esimesel aastal, [...] eurot sellele järgnevatel aastatel ja [...] eurot viimasel aastal; |
| --- | --- | --- |

e)

Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul HLXiga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:

—

KFBG ja HLXi vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed: [...] eurot esimesel aastal, [...] eurot sellele järgnevatel aastatel ja [...] eurot viimasel aastal;

| — | maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas; |
| --- | --- |

—

maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas;

| — | maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu aastas võeti arvesse, kuna KFBG ja HLXi vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma. Samuti võeti arvesse Austro Control'i tasu ([...] eurot aastas), kuna lepingu kohaselt pidi KFBG seda maksma; |
| --- | --- |

—

maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu aastas võeti arvesse, kuna KFBG ja HLXi vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma. Samuti võeti arvesse Austro Control'i tasu ([...] eurot aastas), kuna lepingu kohaselt pidi KFBG seda maksma;

| — | eeldatava lisanduva liiklusmahuga lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2002. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2002), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2002 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati. |
| --- | --- |

—

eeldatava lisanduva liiklusmahuga lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2002. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2002), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2002 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati.

| f) | Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2003. aasta augustis mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2002. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 220 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 103 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal. |
| --- | --- |

f)

Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2003. aasta augustis mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2002. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 220 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 103 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal.

| g) | Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt. |
| --- | --- |

g)

Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt.

| (435) | Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(435)

Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega.

| (436) | Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.






  a) | Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2003. aasta augustis viinud läbi 2003. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu vahetult enne lepingu jõustumist pärinevast ajast, st ajavahemikul 1999–2002. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 1999–2002 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

(436)

Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.

a)

Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2003. aasta augustis viinud läbi 2003. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu vahetult enne lepingu jõustumist pärinevast ajast, st ajavahemikul 1999–2002. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 1999–2002 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas.

| b) | Vastupidiselt Austriale on komisjon juba esitatud põhjustel (vt põhjendus 381) arvamusel, et igal aastal tehtud [...] euro suuruseid makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt tegevusabina 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu rahastamiseks (vt jagu 7.1), ei tohiks kaasata täiendava tuluna. |
| --- | --- |

b)

Vastupidiselt Austriale on komisjon juba esitatud põhjustel (vt põhjendus 381) arvamusel, et igal aastal tehtud [...] euro suuruseid makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt tegevusabina 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu rahastamiseks (vt jagu 7.1), ei tohiks kaasata täiendava tuluna.

| (437) | Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 24. mai 2004. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid. |
| --- | --- |

(437)

Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 24. mai 2004. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid.

| (438) | Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 13.

  Tabel 13


  HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)








  Lepingu kehtivus: 4 aastat ja 7 kuud | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737-700): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737-700): | 68 | MTOW |

(438)

Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 13.

Tabel 13

Tabel 13

HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

HLXiga 2003. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

Lepingu kehtivus: 4 aastat ja 7 kuud

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737-700):

148

Istmed

MTOW (B737-700):

68

MTOW

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 770 | 996 | 996 | 996 | 581 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 79 772 | 103 186 | 103 186 | 103 186 | 60 192 | |
| Stiimuleid on juba lennujaamatasudes arvestatud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Kestus: 4 aastat ja 7 kuud | August 2003 – august 2004 | August 2004 – august 2005 | August 2005 – august 2006 | August 2006 – august 2007 | August 2007 – märts 2008 | Projekt kokku |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Stiimul | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Lennunduse tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turundusmaksed koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud piirkulude alusel | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (Austro Control – lennujuhtimine) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (Julgestustasu) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulude summa | | | | | | [...] |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulude-tulude analüüs annab negatiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

770

996

996

996

581

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

79 772

103 186

103 186

103 186

60 192

Stiimuleid on juba lennujaamatasudes arvestatud

0

0

0

0

0

Kestus: 4 aastat ja 7 kuud

August 2003 – august 2004

August 2004 – august 2005

August 2005 – august 2006

August 2006 – august 2007

August 2007 – märts 2008

Projekt kokku

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

0

0

0

0

0

Lennunduse tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmaksed koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(Austro Control – lennujuhtimine)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(Julgestustasu)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude summa

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab negatiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

7.6.3.4.   Järeldus majandusliku eelise kohta

Järeldus majandusliku eelise kohta

| (439) | Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud kaetakse. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta HLXile otsusega sõlmida see leping antud tingimustel majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(439)

Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud kaetakse. Kuna KFBG/DMG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta HLXile otsusega sõlmida see leping antud tingimustel majandusliku eelise.

7.6.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (440) | Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõtte, nimelt HLX. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud leping lahknes tasude kataloogist ja erines ka teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest. |
| --- | --- |

(440)

Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõtte, nimelt HLX. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud leping lahknes tasude kataloogist ja erines ka teiste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest.

7.6.5.   Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

| (441) | Komisjon järeldab, et HLXile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389. |
| --- | --- |

(441)

Komisjon järeldab, et HLXile antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389.

7.6.6.   Järeldus

Järeldus

| (442) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et HLX on saanud riigiabi [...] eurot (nüüdispuhasväärtus). |
| --- | --- |

(442)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et HLX on saanud riigiabi [...] eurot (nüüdispuhasväärtus).

7.7.   2008. aasta leping TUIflyga

2008. aasta leping TUIflyga

7.7.1.   Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

Majandustegevus ja ettevõtte mõiste

| (443) | Lennutransporditeenuseid pakkudes on TUIfly seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(443)

Lennutransporditeenuseid pakkudes on TUIfly seotud majandustegevusega ja seega on ta ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.7.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (444) | Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232. |
| --- | --- |

(444)

Selleks et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi vahenditest ja meetmete määramise otsus peab olema seostatav riigiga. Seoses riigi vahendite olemasolu ja riigiga seostatavuse hindamise kriteeriumidega viidatakse põhjendustele 224–232.

| (445) | Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigile, nimelt 20 % ulatuses Klagenfurti linnale ja 80 % ulatuses KLH-le. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 24–26, oli KLH sui generis avalik-õiguslik juriidiline isik. Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna. Komisjoni arvates tähendaks iga KFBG/DMG vahenditest antud eelis riigi vahendite kaotust ning kujutaks endast seega riigi varade ülekandmist, nagu on esitatud põhjenduses 313. |
| --- | --- |

(445)

Komisjon märgib, et KFBG/DMG kuulub 100 % riigile, nimelt 20 % ulatuses Klagenfurti linnale ja 80 % ulatuses KLH-le. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 24–26, oli KLH sui generis avalik-õiguslik juriidiline isik. Seetõttu tuleb KFBGd/DMGd käsitada direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses riigi osalusega äriühinguna. Komisjoni arvates tähendaks iga KFBG/DMG vahenditest antud eelis riigi vahendite kaotust ning kujutaks endast seega riigi varade ülekandmist, nagu on esitatud põhjenduses 313.

sui generis

| (446) | Ka 2008. aasta leping TUIflyga on seostatav riigiga. Nagu märgitakse põhjendustes 228–232, olid KLH ja Klagenfurti linna otsused seostatavad riigiga. KFBG mõlemad osanikud nimetasid KFBG/DMG nõukogu (mis omakorda nimetab ametisse juhatuse), mille tulemusel peegeldas KFBG nõukogu (ja juhatus) ka Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vaheliste jõudude vahekorda. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt teostas KLH üle pidevat järelevalvet Kärnteni liidumaa. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides. |
| --- | --- |

(446)

Ka 2008. aasta leping TUIflyga on seostatav riigiga. Nagu märgitakse põhjendustes 228–232, olid KLH ja Klagenfurti linna otsused seostatavad riigiga. KFBG mõlemad osanikud nimetasid KFBG/DMG nõukogu (mis omakorda nimetab ametisse juhatuse), mille tulemusel peegeldas KFBG nõukogu (ja juhatus) ka Kärntneri liidumaa parlamendis (Kärntner Landtag) esindatud erakondade vaheliste jõudude vahekorda. Lisaks sellele oli juhatuse 50 000 eurot ületavate investeerimisotsuste puhul igal juhul vajalik nõukogu nõusolek. Põhikirja paragrahvi 5 kohaselt teostas KLH üle pidevat järelevalvet Kärnteni liidumaa. Kärnteni liidumaa valitsus pidi tagama, et kõik KLH otsused tehti Kärnteni liidumaa huvides.

| (447) | TUIflyga lepingu sõlmimisel esindas KFBG/DMG aktiivselt ka Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks. |
| --- | --- |

(447)

TUIflyga lepingu sõlmimisel esindas KFBG/DMG aktiivselt ka Kärnteni liidumaa huve seoses jätkusuutliku ja tõhusa Klagenfurti lennujaama olemasolu ja säilitamisega Kärnteni liidumaa jaoks.

| (448) | Austria märkis, et Kärnteni liidumaa oli kaasatud 2008. aastal TUIflyga lepingu sõlmimise otsusesse, kuna KLH, KFBG ja DMG juhatus ja nõukogud olid teda sellest lepingust hästi teavitanud. Kärnteni liidumaa seisukohast oli lepingu sõlmimine liidumaa huvides. Austria kinnitas, et KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud lepingud on Stardust Marine'i (68) kohtuotsuse tähenduses seostatavad Kärnteni liidumaaga. |
| --- | --- |

(448)

Austria märkis, et Kärnteni liidumaa oli kaasatud 2008. aastal TUIflyga lepingu sõlmimise otsusesse, kuna KLH, KFBG ja DMG juhatus ja nõukogud olid teda sellest lepingust hästi teavitanud. Kärnteni liidumaa seisukohast oli lepingu sõlmimine liidumaa huvides. Austria kinnitas, et KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud lepingud on Stardust Marine'i (68) kohtuotsuse tähenduses seostatavad Kärnteni liidumaaga.

68

| (449) | Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2008. aastal KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud leping on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(449)

Neid kaalutlusi silmas pidades on komisjoni arvates piisavalt märke selle kohta, et 2008. aastal KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud leping on seostatav riigiga.

7.7.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.7.3.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (450) | Seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga TUIflyga sõlmitud lepingu puhul viidatakse hinnangule põhjendustes 263–279. |
| --- | --- |

(450)

Seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga TUIflyga sõlmitud lepingu puhul viidatakse hinnangule põhjendustes 263–279.

7.7.3.2.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (451) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud selgituste valguses realistlik. |
| --- | --- |

(451)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud selgituste valguses realistlik.

| (452) | Asjaomaste lepingute hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning lennujaamateenuste osutamise alguse kuupäeva, st 1. aprilli 2008. Leping lõppes 31. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(452)

Asjaomaste lepingute hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning lennujaamateenuste osutamise alguse kuupäeva, st 1. aprilli 2008. Leping lõppes 31. märtsil 2013.

7.7.3.3.   Hinnang

Hinnang

| (453) | Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377. |
| --- | --- |

(453)

Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377.

| (454) | Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 14 sisaldab kokkuvõtet.

  Tabel 14


  TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)








  5 aastat |
| --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737-700): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737-700): | 68 | MTOW |

(454)

Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 14 sisaldab kokkuvõtet.

Tabel 14

Tabel 14

TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

5 aastat

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737-700):

148

Istmed

MTOW (B737-700):

68

MTOW

Brutosummad

Brutosummad

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 836 | 836 | 836 | 836 | 836 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 86 610 | 86 610 | 86 610 | 86 610 | 86 610 | |
| | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | Reisijastiimul | |
| Stiimulid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Kestus 5 aastat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Projekt kokku |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Stiimul | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Teenindusaegade kooskõlastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Edastatakse SCA Wienile | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Istekohatasu – iga lahkuva reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Edastatakse reisiterminaliteenuste alltöövõtjale | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Tulu lõivumääruse kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennuettevõtte maksed – brutomeetodi puhul ilma prognoosita | | | | | | |
| Katmata projektikulude suurused maksed | | | | | | |
| Kärnteni liidumaa ja Kärntner Landesholdingi maksed | | | | | | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turundusmahud koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulud piirkulude alusel | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| (Austro Control – lennujuhtimine) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulud BAB 2007 kohaselt | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulude summa/piirkulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

836

836

836

836

836

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

86 610

86 610

86 610

86 610

86 610

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Reisijastiimul

Stiimulid

0

0

0

0

0

Kestus 5 aastat

1

2

3

4

5

Projekt kokku

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Teenindusaegade kooskõlastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Edastatakse SCA Wienile

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Istekohatasu – iga lahkuva reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Edastatakse reisiterminaliteenuste alltöövõtjale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu lõivumääruse kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevõtte maksed – brutomeetodi puhul ilma prognoosita

Katmata projektikulude suurused maksed

Kärnteni liidumaa ja Kärntner Landesholdingi maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmahud koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(Austro Control – lennujuhtimine)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud BAB 2007 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude summa/piirkulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

| (455) | Tabelit 14 koostades lähtus Austria järgmisest:






  a) | Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 68 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 801 rotatsiooni aastas) ning seda ekstrapoleeriti TUIflyga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. |
| --- | --- | --- |

(455)

Tabelit 14 koostades lähtus Austria järgmisest:

a)

Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 68 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 801 rotatsiooni aastas) ning seda ekstrapoleeriti TUIflyga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes.

| b) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta TUIflyga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot. |
| --- | --- |

b)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta TUIflyga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot.

| c) | eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas.

| d) | Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot). |
| --- | --- |

d)

Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot).

| e) | Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul TUIflyga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:






  — | KFBG ja TUIfly vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed, st [...] eurot aastas; |
| --- | --- | --- |

e)

Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul TUIflyga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:

—

KFBG ja TUIfly vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed, st [...] eurot aastas;

| — | maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas; |
| --- | --- |

—

maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas;

| — | maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu võeti arvesse, kuna KFBG ja TUIfly vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma. Samuti võeti arvesse Austro Control'i tasu ([...] eurot aastas), kuna lepingu kohaselt pidi KFBG seda maksma; |
| --- | --- |

—

maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele: [...] euro suurust julgestustasu võeti arvesse, kuna KFBG ja TUIfly vahelises lepingus oli sätestatud, et KFGB pidi selle tasu maksma. Samuti võeti arvesse Austro Control'i tasu ([...] eurot aastas), kuna lepingu kohaselt pidi KFBG seda maksma;

| — | lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2007. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2007), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2008 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati. |
| --- | --- |

—

lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2007. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2007), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2008 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati.

| f) | Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2008. aasta aprillis mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2007. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 210 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 83 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal. |
| --- | --- |

f)

Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2008. aasta aprillis mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2007. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 210 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 83 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal.

| g) | Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt. |
| --- | --- |

g)

Diskontomääraks valis KFBG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt.

| (456) | Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(456)

Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega.

| (457) | Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.






  a) | Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2008. aasta aprillis viinud läbi 2008. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu vahetult enne lepingu sõlmimist pärinevast ajast, st ajavahemikul 2003–2007. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 2003–2007 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

(457)

Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.

a)

Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2008. aasta aprillis viinud läbi 2008. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu vahetult enne lepingu sõlmimist pärinevast ajast, st ajavahemikul 2003–2007. Austria esitatud teabest järeldub, et vastav keskmine väärtus oli aastatel 2003–2007 [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas.

| b) | Põhjenduses 381 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon sellega, et Austria käsitab oma analüüsis täiendava tuluna makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot aastas). |
| --- | --- |

b)

Põhjenduses 381 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon sellega, et Austria käsitab oma analüüsis täiendava tuluna makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot aastas).

| (458) | Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 1. aprilli 2008. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid. |
| --- | --- |

(458)

Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 1. aprilli 2008. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid.

| (459) | Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 15.

  Tabel 15


  TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)








  Lepingu kehtivus: 5 aastat | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737-700): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737-700): | 68 | MTOW |

(459)

Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 15.

Tabel 15

Tabel 15

TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

TUIflyga 2008. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

Lepingu kehtivus: 5 aastat

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737-700):

148

Istmed

MTOW (B737-700):

68

MTOW

Brutosummad

Brutosummad

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 836 | 836 | 836 | 836 | 836 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 86 610 | 86 610 | 86 610 | 86 610 | 86 610 | |
| Stiimulid | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Kestus: 5 aastat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Projekt kokku |
| | Aprill 2008 – märts 2009 | Aprill 2009 – märts 2010 | Aprill 2010 – märts 2011 | Aprill 2011 – märts 2012 | Aprill 2012 – märts 2013 | |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Stiimul | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Teenindusaegade kooskõlastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Edastatakse SCA Wienile | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Istekohatasu – iga lahkuva reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Edastatakse reisiterminaliteenuste alltöövõtjale | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Tulu lõivumääruse kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turundusmaksed koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud piirkulude alusel | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Austro Control – lennujuhtimine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt | | | | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulude summa/piirkulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

836

836

836

836

836

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

86 610

86 610

86 610

86 610

86 610

Stiimulid

0

0

0

0

0

Kestus: 5 aastat

1

2

3

4

5

Projekt kokku

Aprill 2008 – märts 2009

Aprill 2009 – märts 2010

Aprill 2010 – märts 2011

Aprill 2011 – märts 2012

Aprill 2012 – märts 2013

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Teenindusaegade kooskõlastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Edastatakse SCA Wienile

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Istekohatasu – iga lahkuva reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Edastatakse reisiterminaliteenuste alltöövõtjale

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu lõivumääruse kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmaksed koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Austro Control – lennujuhtimine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude summa/piirkulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

7.7.3.4.   Järeldus majandusliku eelise kohta

Järeldus majandusliku eelise kohta

| (460) | Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2008. aastal TUIflyga sõlmitud lepingu puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud kaetakse. Kuna KFBG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta TUIflyle otsusega sõlmida see leping asjaomastel tingimustel majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(460)

Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2008. aastal TUIflyga sõlmitud lepingu puhul negatiivne, leiab komisjon, et nende lepingute sõlmimisel ei käitunud KFBG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam ei saanud eeldada, et kõnealustest lepingutest tulenevad lisanduvad kulud kaetakse. Kuna KFBG ei tegutsenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, andis ta TUIflyle otsusega sõlmida see leping asjaomastel tingimustel majandusliku eelise.

7.7.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (461) | Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõtte, nimelt TUIfly. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2008. aastal TUIflyga sõlmitud leping lahknes tasumäärade poolest ja erines ka muude lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest. |
| --- | --- |

(461)

Majanduslik eelis anti valikulisel alusel, sest sellest sai kasu üksnes üks lennuettevõtte, nimelt TUIfly. Seoses sellega täheldab komisjon lisaks, et 2008. aastal TUIflyga sõlmitud leping lahknes tasumäärade poolest ja erines ka muude lennuettevõtetega sõlmitud lepingutest.

7.7.5.   Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

Konkurentsi ja kaubanduse kahjustamine

| (462) | Komisjon järeldab, et TUIflyle antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389. |
| --- | --- |

(462)

Komisjon järeldab, et TUIflyle antud eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, nagu on esitatud põhjendustes 387–389.

7.7.6.   Järeldus

Järeldus

| (463) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et TUIfly on saanud riigiabi [...] (nüüdispuhasväärtus). |
| --- | --- |

(463)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et TUIfly on saanud riigiabi [...] (nüüdispuhasväärtus).

7.8.   2009. aasta leping Air Berliniga

2009. aasta leping Air Berliniga

7.8.1.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

7.8.1.1.   Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte

| (464) | Seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga Air Berliniga sõlmitud lepingu puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 263–279. |
| --- | --- |

(464)

Seoses täiendava kasumlikkuse eelanalüüsiga Air Berliniga sõlmitud lepingu puhul, viidatakse hinnangule põhjendustes 263–279.

7.8.1.2.   Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

Lisanduvate kulude ja tulude hindamise tähtaeg

| (465) | Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik. |
| --- | --- |

(465)

Turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja lähtub lisanduvate kulude ja tulude hindamisel lepingute kehtivuse ajast. Kõnealune tähtaeg tundub põhjendustes 368–369 nimetatud seisukohtade valguses realistlik.

| (466) | Asjaomase lepingu hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning lennujaamateenuste osutamise alguse kuupäeva, st 25. oktoobri 2009. Leping lõppes 31. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(466)

Asjaomase lepingu hindamise tähtaja kindlaksmääramisel oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja valinud lähtepunktiks koostöö ning lennujaamateenuste osutamise alguse kuupäeva, st 25. oktoobri 2009. Leping lõppes 31. märtsil 2013.

| (467) | Lepingu võimaliku pikendamise kohta tuleb öelda, et turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks seda lepingus ettenähtud võimalust arvesse võtnud. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et ühe odavlennuettevõtte puhul võib tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 31. märtsini 2013 ulatuvat perioodi. |
| --- | --- |

(467)

Lepingu võimaliku pikendamise kohta tuleb öelda, et turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja ei oleks seda lepingus ettenähtud võimalust arvesse võtnud. Taolisel ettevõtjal ei oleks kõnealuse kolme turundusteenuste lepingu allkirjastamisel olnud mingit alust kahtlustada, et ühe odavlennuettevõtte puhul võib tõepoolest eeldada pikendamist. Seepärast hõlmaks hindamine kuni 31. märtsini 2013 ulatuvat perioodi.

7.8.1.3.   Hinnang

Hinnang

| (468) | Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377. |
| --- | --- |

(468)

Kõnealuste lepingute hindamisel viidatakse järeldustele põhjendustes 373–377.

| (469) | Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 16 sisaldab kokkuvõtet.

  Tabel 16


  Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)








  3 aastat ja 4 kuud | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737-700): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737-700): | 68 | MTOW |

(469)

Vastuseks komisjonile koostas Austria ülevaate lisanduvate kulude ja tulude kohta, mida võis oodata asjaomase lepingu sõlmimise hetkel. Tabel 16 sisaldab kokkuvõtet.

Tabel 16

Tabel 16

Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria)

3 aastat ja 4 kuud

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737-700):

148

Istmed

MTOW (B737-700):

68

MTOW

Brutosummad

Brutosummad

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 801 | 801 | 801 | 333 | 0 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 82 984 | 82 984 | 82 984 | 34 499 | 0 | |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Projekt kokku |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Stiimul | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien) | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Teenindusaegade kooskõlastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Edastatakse SCA Wienile | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Tulu lõivumääruse kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | [...] |
| Tagasilennuks valmistumisel puhastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | |
| Lennuettevõtte maksed – brutomeetodi puhul ilma prognoosita | |
| Katmata projektikulude suurused maksed | |
| Kärnteni liidumaa ja Kärntner Landesholdingi maksed | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turundusmahud koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Parandus, kuna esitatud projektikuludena | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulud piirkulude alusel | | | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Austro Control | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Julgestustasu (lennuettevõtte poolt täismahus makstud) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 0 | |
| Projektikulude summa/piirkulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

801

801

801

333

0

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

82 984

82 984

82 984

34 499

0

1

2

3

4

5

Projekt kokku

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Stiimul

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien)

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Teenindusaegade kooskõlastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Edastatakse SCA Wienile

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Tulu lõivumääruse kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

0

[...]

Tagasilennuks valmistumisel puhastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevõtte maksed – brutomeetodi puhul ilma prognoosita

Katmata projektikulude suurused maksed

Kärnteni liidumaa ja Kärntner Landesholdingi maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmahud koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Parandus, kuna esitatud projektikuludena

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Austro Control

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu (lennuettevõtte poolt täismahus makstud)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

0

Projektikulude summa/piirkulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

| (470) | Tabelit 16 koostades lähtus Austria alljärgnevast.






  a) | Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 64 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 801 rotatsiooni aastas) ning seda ekstrapoleeriti Air Berliniga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria ettenähtud ajavahemikul 82 984 reisijat aasta. |
| --- | --- | --- |

(470)

Tabelit 16 koostades lähtus Austria alljärgnevast.

a)

Oodatav liiklusmahu suurenemine, st oodatav reisijate arvu suurenemine arvutati lähtuvalt ettenähtud lendude arvust aastas (ettenähtud ajavahemikul 148 istmega, 64 tonnise stardikaaluga ja 70 % täituvuse määraga 801 rotatsiooni aastas) ning seda ekstrapoleeriti Air Berliniga sõlmitud lennujaamateenuste lepingu kestuse suhtes. Selle tulemusena märkis Austria ettenähtud ajavahemikul 82 984 reisijat aasta.

| b) | Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta Air Berliniga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot. |
| --- | --- |

b)

Eeldatav lennundusega seotud lisatulu (käitlus- ja maandumistasud tollaste lennujaamatasude alusel) arvutati lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta Air Berliniga kokkulepitud tingimuste alusel. Lisatuluna märkis Austria kokku [...] eurot.

| c) | eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

eeldatav lennundusega mitteseotud lisatulu (parkimistasud, terminalides tehtud kulutused jne) arvutati samuti lennujaamateenuste lepingu kehtivusaja kohta. Austria kasutas oma analüüsis [...] eurot iga lahkuva reisija kohta. Selle tulemusena märkis Austria [...] eurot aastas.

| d) | Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot). |
| --- | --- |

d)

Täiendava tuluna võttis Austria oma analüüsis arvesse ka Kärnteni liidumaa makseid KFBG-le ([...] eurot).

| e) | Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul Air Berliniga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:






  — | KFBG ja Air Berlini vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed, st [...] eurot aastas; |
| --- | --- | --- |

e)

Oodatavate täiendavate kuludena, st kuludena, mis tekivad alternatiivse stsenaariumi puhul Air Berliniga tehingu tegemata jätmise tulemusena, esitas Austria järgmised maksed:

—

KFBG ja Air Berlini vahelises turunduslepingus kindlaks määratud turundusteenuste maksed, st [...] eurot aastas;

| — | maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas; |
| --- | --- |

—

maksed kolmandale isikule (Tyrolean Airways), kes tegutses maapealse teenindamise alltöövõtjana, nagu märgitakse põhjenduse 379 punktis e. Austria märkis [...] euro suurused maksed aastas;

| — | maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele tegi Air Berlin otse ning need ei ole lennujaama operaatoril seetõttu nähtavad lisanduvate kuludena; |
| --- | --- |

—

maksed ohutusmeetmete eest asjaomastele Austria ametiasutustele tegi Air Berlin otse ning need ei ole lennujaama operaatoril seetõttu nähtavad lisanduvate kuludena;

| — | lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2008. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2008), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2008 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati. |
| --- | --- |

—

lisanduvad tegevuskulud lepingu kehtivusajal eeldatava lisanduva liiklusmahu alusel: [...] eurot iga lisanduva rotatsiooni ja iga stardikaalu tonni kohta ning [...] eurot iga lisanduva lahkuva reisija kohta. Austria märkis, et need on mõlema väärtuse parimad prognoosid, mida võiks lepingute allkirjastamise kuupäeval kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja eelprognoosi jaoks. Kõnealused väärtused on tuletatud alates 2008. aastast kehtivast kuluarvestussüsteemist (BAB 2008), mis hõlmab kuluartikleid nagu maandumistasu, reisijateveotariifi ja perroonikäitluse tasu. Kuluarvestussüsteemis BAB 2008 esitatakse üksikasjalikult erinevad alg- ja lisakulud ning üldkulud, mis liidetakse kokku kogukuludeks. Austria selgitas üksikasjalikult millise meetodi kohaselt KFBG lisanduvad kulud konkreetselt algkulude realt tuletati.

| f) | Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2009. aasta oktoobris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2008. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 180 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 83 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal. |
| --- | --- |

f)

Austria märkis, et KFBG ei oodanud 2009. aasta oktoobris mingeid reisijate arvu suurenemisest tingitud lisanduvaid investeerimiskulusid. KLU-l oli tollal suur läbilaskevõime varu, mille vähendamisele pidi aitama kaasa reisijate arvu suurenemine. KLU terminali kogu läbilaskevõime on 600 000 reisijat aastas ning 2008. aasta lõpus teenindati KLUs ligikaudu 180 000 reisijat. Seega ei ole oodatav liiklusmahu suurenemine 83 000 reisija võrra muutnud investeerimist vajalikuks, kuna kõnealust reisijate arvu olevat kasvatanud olemasolev terminal.

| g) | Diskontomääraks valis KFBG/DMG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt. |
| --- | --- |

g)

Diskontomääraks valis KFBG/DMG Viini lennujaama poolt kasutatud ja avaldatud 8 % määra, mida kasutati KFBG finantsarvutustes läbivalt.

| (471) | Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega. |
| --- | --- |

(471)

Komisjon järeldab, et Austria järgib reisijate arvu prognoosimisel ning sellega seoses tehtud eeldatava lennundusega seotud lisatulu arvestusel usaldusväärset lähenemisviisi. Sama kehtib kolmanda isiku kaudu osutatud maapealse teenindusega lisanduvate kulude kohta ning Austro Control'ile tehtavate maksete kulude kohta. Ka lisanduvate tegevuskulude prognoosid iga rotatsiooni ja iga reisija kohta ning 8 % diskontomäär annavad tunnistust tõenditel põhinevast lähenemisviisist. Eeldatavat lisanduvat liiklusmahtu käsitlevate olemasolevate andmete põhjal tundub usutav ka Austria avaldus seoses lisanduvate investeerimiskuludega.

| (472) | Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.






  a) | Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2009. aasta oktoobris viinud läbi 2009. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu ajavahemikus 2004–2008. Austria esitatud teabest järeldub, et kõnealune keskmine väärtus moodustas nende aastate kohta [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas. |
| --- | --- | --- |

(472)

Pärast Austria esitatud andmete kontrollimist ei saa komisjon siiski mõne analüüsi punktiga nõustuda ning teeb seega alljärgnevad muudatused.

a)

Eeldatava lennundusega mitteseotud lisatulu kohta märkis Austria oma analüüsis hinnanguliseks väärtuseks [...] eurot iga lahkuva reisija kohta, mis tuletati keskmisest lennundusega mitteseotud tulust iga reisija kohta ajavahemikul 2000–2004. Kuid turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja, kes oleks 2009. aasta oktoobris viinud läbi 2009. aasta lepingu analüüsi, oleks pidanud selle asemel aluseks võtma keskmise lennundusega mitteseotud tulu ajavahemikus 2004–2008. Austria esitatud teabest järeldub, et kõnealune keskmine väärtus moodustas nende aastate kohta [...] eurot. Seepärast kasutab komisjon käesolevas analüüsis [...] euro suurust väärtust iga lahkuva reisija kohta. Sellest lähtuvalt on uus, parandatud tulemus [...] eurot aastas.

| b) | Põhjenduses 381 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon sellega, et Austria käsitab oma analüüsis täiendava tuluna makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot aastas). |
| --- | --- |

b)

Põhjenduses 381 esitatud põhjustel ei nõustu komisjon sellega, et Austria käsitab oma analüüsis täiendava tuluna makseid, mille KFBG sai Kärnteni liidumaalt ([...] eurot aastas).

| c) | Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 25. oktoobri 2010. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid. |
| --- | --- |

c)

Komisjon parandas ka turundusmaksete summasid, kuna esitatud väärtused ei vastanud 25. oktoobri 2010. aasta lepingus sätestatule. Seetõttu kasutas komisjon turundusmaksete puhul täpselt lepingus nimetatud summasid.

| (473) | Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 17.

  Tabel 17


  Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)








  Lepingu kehtivus: 3 aastat ja 5 kuud | |
| --- | --- | --- |
| Kapitali intressimäär: | 8 % | |
| Reisijastiimul: | 0,00 | |
| LFZ (B737): | 148 | Istmed |
| MTOW (B737): | 68 | MTOW |

(473)

Arvestades vajalikke muudatusi parandas komisjon analüüsi üksnes vajalikus ulatuses, nagu on koondatud tabelis 17.

Tabel 17

Tabel 17

Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

Air Berliniga 2009. aastal sõlmitud lepinguga lisanduv kasumlikkus (koostanud Austria ja korrigeerinud komisjon)

Lepingu kehtivus: 3 aastat ja 5 kuud

Kapitali intressimäär:

8 %

Reisijastiimul:

0,00

LFZ (B737):

148

Istmed

MTOW (B737):

68

MTOW

Brutosummad

Brutosummad

Arvutusmudel

Arvutusmudel

| Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused |
| --- |
| Rotatsioonid | 801 | 801 | 801 | 333 | 0 | |
| Täituvuse määr | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | 70 % | |
| Lahkuvad reisijad | 82 984 | 82 984 | 82 984 | 34 499 | 0 | |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Projekt kokku |
| Maandumistasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Maapealne käitlus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennuettevalmistus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu lennualal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Taristutasu avatud alal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijateveotariif | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Stiimul | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Teenindusaegade kooskõlastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Edastatakse SCA Wienile | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Tulu lõivumääruse kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tagasilennuks valmistumisel puhastamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | |
| Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Lennundusega mitteseotud kasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projekti tulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Turundusmahud koostöölepingu kohaselt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Projektikulud piirkulude alusel | | | |
| Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Austro Control | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Julgestustasu (lennuettevõtte poolt täismahus makstud) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt | | | |
| Lennust sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Reisijatest sõltuv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Projektikulude summa/piirkulud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulud kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ülejääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diskontotegur | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes) | [...] | |

Lepingute kohaselt eeldatavad väärtused

Rotatsioonid

801

801

801

333

0

Täituvuse määr

70 %

70 %

70 %

70 %

70 %

Lahkuvad reisijad

82 984

82 984

82 984

34 499

0

1

2

3

4

5

Projekt kokku

Maandumistasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maapealne käitlus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennuettevalmistus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu lennualal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Taristutasu avatud alal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijateveotariif

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stiimul

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu (Steuerverwaltung Wien)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Teenindusaegade kooskõlastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Edastatakse SCA Wienile

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulu lõivumääruse kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tagasilennuks valmistumisel puhastamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum iga reisija kohta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projekti tulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Turundusmahud koostöölepingu kohaselt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulud piirkulude alusel

Lennuettevalmistus (51 % ulatuses tellitud teenus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Austro Control

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Julgestustasu (lennuettevõtte poolt täismahus makstud)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude prognoos BAB 2002 kohaselt

Lennust sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijatest sõltuv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Projektikulude summa/piirkulud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulud kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ülejääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diskontotegur

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulude-tulude analüüs annab positiivse diskonteeritud tulemuse (eurodes)

[...]

7.8.1.4.   Järeldus majandusliku eelise kohta

Järeldus majandusliku eelise kohta

| (474) | Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2009. aastal Air Berliniga sõlmitud lepingu puhul positiivne, leiab komisjon, et selle lepingu sõlmimisel käitus KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam sai eeldada, et suudab katta kõnealusest lepingust tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ei andnud ta Air Berlinile otsusega sõlmida see leping asjaomastel tingimustel mingit majanduslikku eelist. Peale selle on tõendeid selle kohta, et KFBG järgis 2009. aastal strateegiat ja pikaajalist algatust KLU üldise kasumlikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(474)

Kuna eeldatav diskonteeritud tulemus on 2009. aastal Air Berliniga sõlmitud lepingu puhul positiivne, leiab komisjon, et selle lepingu sõlmimisel käitus KFBG/DMG turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Lennujaam sai eeldada, et suudab katta kõnealusest lepingust tulenevad lisanduvad kulud. Kuna KFBG/DMG tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, ei andnud ta Air Berlinile otsusega sõlmida see leping asjaomastel tingimustel mingit majanduslikku eelist. Peale selle on tõendeid selle kohta, et KFBG järgis 2009. aastal strateegiat ja pikaajalist algatust KLU üldise kasumlikkuse tagamiseks.

7.8.2.   Järeldus

Järeldus

| (475) | Eespool nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et Air Berlin ei saanud riigiabi. |
| --- | --- |

(475)

Eespool nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et Air Berlin ei saanud riigiabi.

7.9.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (476) | Eespool nimetatud põhjustel kujutavad KFBG rahastamine, Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingud ning HLXi ja TUIflyga sõlmitud lepingud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(476)

Eespool nimetatud põhjustel kujutavad KFBG rahastamine, Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingud ning HLXi ja TUIflyga sõlmitud lepingud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.   ABI SEADUSLIKKUS

ABI SEADUSLIKKUS

| (477) | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui teavitamismenetluses on tehtud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(477)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui teavitamismenetluses on tehtud lõplik otsus.

8.1.   Klagenfurti lennujaama operaatori KFBG rahastamine

Klagenfurti lennujaama operaatori KFBG rahastamine

| (478) | Kuna KLU rahastamiseks mõeldud vahendid olid juba KFBG/DMG käsutusse antud, leiab komisjon, et Austria rikkus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast rakendamise keeldu (69). |
| --- | --- |

(478)

Kuna KLU rahastamiseks mõeldud vahendid olid juba KFBG/DMG käsutusse antud, leiab komisjon, et Austria rikkus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast rakendamise keeldu (69).

69

| (479) | Põhjendustes 480–483 olevate andmete põhjal võib järeldada, et kõnealuseid abimeetmeid KFBG-le/DMG-le ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (70) kohaselt (seoses enne 31. jaanuari 2012 antud abiga) pidada teavitamiskohustusest vabastatuks. |
| --- | --- |

(479)

Põhjendustes 480–483 olevate andmete põhjal võib järeldada, et kõnealuseid abimeetmeid KFBG-le/DMG-le ei saa üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (70) kohaselt (seoses enne 31. jaanuari 2012 antud abiga) pidada teavitamiskohustusest vabastatuks.

70

| (480) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt oli riigiabi, mis anti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstava hüvitisena, teavitamiskohustusest vabastanud, kui otsuses nimetatud tingimused olid täidetud. Eelkõige kuulutati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega riigiabi, mis anti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstava hüvitisena, siseturuga kokkusobivaks, kui see anti sellistele lennujaamadele, i) mille iga-aastane reisijate arv ei ületa 1 000 000 reisijat või ii) mille aastakäive enne maksustamist oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja kellele kõnealuse teenuse eest makstava hüvitise suurus jäi alla 30 miljoni euro aastas. |
| --- | --- |

(480)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt oli riigiabi, mis anti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstava hüvitisena, teavitamiskohustusest vabastanud, kui otsuses nimetatud tingimused olid täidetud. Eelkõige kuulutati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsusega riigiabi, mis anti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstava hüvitisena, siseturuga kokkusobivaks, kui see anti sellistele lennujaamadele, i) mille iga-aastane reisijate arv ei ületa 1 000 000 reisijat või ii) mille aastakäive enne maksustamist oli kahel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele eelnenud majandusaastal alla 100 miljoni euro ja kellele kõnealuse teenuse eest makstava hüvitise suurus jäi alla 30 miljoni euro aastas.

| (481) | Vabastuse kehtestamiseks võeti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstavat hüvitist arvesse üksnes siis, kui täidetud olid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artiklite 4, 5 ja 6 tingimused. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 4 kohaselt peab üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine olema tehtud ettevõttele ülesandeks ühe või mitme ametliku õigusaktiga, milles täpsustatakse eelkõige järgmine: avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus; hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise vajalik kord. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 5 kohaselt ei tohtinud hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude katmiseks, arvestades asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit. Ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 6 kohaselt peavad liikmesriigid läbi viima korrapäraseid kontrolle või tagama nende läbiviimise veendumaks, et ettevõtted ei saa suuremat hüvitist kui vastavalt artiklile 5 määratud summa. |
| --- | --- |

(481)

Vabastuse kehtestamiseks võeti üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtetele avalike teenuste eest makstavat hüvitist arvesse üksnes siis, kui täidetud olid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artiklite 4, 5 ja 6 tingimused. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 4 kohaselt peab üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine olema tehtud ettevõttele ülesandeks ühe või mitme ametliku õigusaktiga, milles täpsustatakse eelkõige järgmine: avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu ja kestus; hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise vajalik kord. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 5 kohaselt ei tohtinud hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude katmiseks, arvestades asjakohast tulu ja mõistlikku kasumit. Ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artikli 6 kohaselt peavad liikmesriigid läbi viima korrapäraseid kontrolle või tagama nende läbiviimise veendumaks, et ettevõtted ei saa suuremat hüvitist kui vastavalt artiklile 5 määratud summa.

| (482) | Austria sõnul võiks KLU käitamist lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Komisjon on siiski arvamusel, et Austria esitatud teabe põhjal ei saa järeldada, et KLU haldamist saab käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisena. Austria ei ole KFBG-le/DMG-le ülesandeks antud kõnealust üldist majandushuvi pakkuvat teenust selgelt määratlenud ega kehtestanud sätteid KFBG-le/DMG-le hüvitiste andmiseks. Peale selle ei ole KFBG/DMG esitanud komisjonile ühtegi muud dokumenti tema poolt osutatava, väidetavalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse selgitamiseks. Seega leiab komisjon, et puudub ülesande andmise akt, millega oleks KLU operaatorile tehtud ülesandeks tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. Samuti ei ole Kärnteni liidumaa edastanud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja teostamise parameetreid ega ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise vajalikku korda. Seetõttu ei ole täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklite 4, 5 ja 6 tingimused ülesande andmise akti sisu kohta. |
| --- | --- |

(482)

Austria sõnul võiks KLU käitamist lugeda üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Komisjon on siiski arvamusel, et Austria esitatud teabe põhjal ei saa järeldada, et KLU haldamist saab käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisena. Austria ei ole KFBG-le/DMG-le ülesandeks antud kõnealust üldist majandushuvi pakkuvat teenust selgelt määratlenud ega kehtestanud sätteid KFBG-le/DMG-le hüvitiste andmiseks. Peale selle ei ole KFBG/DMG esitanud komisjonile ühtegi muud dokumenti tema poolt osutatava, väidetavalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse selgitamiseks. Seega leiab komisjon, et puudub ülesande andmise akt, millega oleks KLU operaatorile tehtud ülesandeks tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. Samuti ei ole Kärnteni liidumaa edastanud hüvitise arvutamise, kontrollimise ja teostamise parameetreid ega ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise vajalikku korda. Seetõttu ei ole täidetud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse artiklite 4, 5 ja 6 tingimused ülesande andmise akti sisu kohta.

| (483) | Komisjoni arvates ei saa selle alusel järeldada, et KFBG/DMG oli üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel teavitamiskohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

(483)

Komisjoni arvates ei saa selle alusel järeldada, et KFBG/DMG oli üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse alusel teavitamiskohustusest vabastatud.

| (484) | Seega leiab komisjon, et Austria rikkus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast rakendamise keeldu, nii et kõnealuste meetmete puhul on tegemist ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(484)

Seega leiab komisjon, et Austria rikkus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast rakendamise keeldu, nii et kõnealuste meetmete puhul on tegemist ebaseadusliku riigiabiga.

8.2.   2002. ja 2006. aastal sõlmitud lepingud Ryanairi, LVi ja AMSiga

2002. ja 2006. aastal sõlmitud lepingud Ryanairi, LVi ja AMSiga

| (485) | Riigiabist, mis anti Ryanairile ja tema tütarettevõtetele 2002. ja 2006. aastal sõlmitud lepingute alusel, ei olnud eelnevalt teatatud. Seega kujutab kõnealune riigiabi Ryanairile ja tema tütarettevõtetele endast ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(485)

Riigiabist, mis anti Ryanairile ja tema tütarettevõtetele 2002. ja 2006. aastal sõlmitud lepingute alusel, ei olnud eelnevalt teatatud. Seega kujutab kõnealune riigiabi Ryanairile ja tema tütarettevõtetele endast ebaseaduslikku riigiabi.

8.3.   2003. aasta leping HLXiga ja 2008. aasta leping TUIflyga

2003. aasta leping HLXiga ja 2008. aasta leping TUIflyga

| (486) | Riigiabist, mis anti HLXile ja TUIflyle 2003. ja 2008. aastal sõlmitud lepingute alusel, ei olnud eelnevalt teatatud. Seetõttu on need meetmed käsitatavad ebaseadusliku abina. |
| --- | --- |

(486)

Riigiabist, mis anti HLXile ja TUIflyle 2003. ja 2008. aastal sõlmitud lepingute alusel, ei olnud eelnevalt teatatud. Seetõttu on need meetmed käsitatavad ebaseadusliku abina.

9.   ABI SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINNANG

ABI SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINNANG

9.1.   Klagenfurti lennujaama operaatori KFBG rahastamine

Klagenfurti lennujaama operaatori KFBG rahastamine

| (487) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 nähakse ette teatavad vabastused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 üldsätetest, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu. Kõnealust abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse järgmine: Siseturuga võib kokkusobivaks pidada
  „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“
  . |
| --- | --- |

(487)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 nähakse ette teatavad vabastused ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 üldsätetest, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu. Kõnealust abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, milles sätestatakse järgmine: Siseturuga võib kokkusobivaks pidada
  „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“
  .

„abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“

9.1.1.   Kokkusobivus 2014. aasta lennundussuuniste alusel

Kokkusobivus 2014. aasta lennundussuuniste alusel

| (488) | Kuna Austria (nagu ka abi saajad) ei ole palunud, et riigiabi hinnataks kohe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, on 2014. aasta lennundussuunised aluseks, et hinnata, kas lennujaamadele antav riigiabi võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt kuulutada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(488)

Kuna Austria (nagu ka abi saajad) ei ole palunud, et riigiabi hinnataks kohe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, on 2014. aasta lennundussuunised aluseks, et hinnata, kas lennujaamadele antav riigiabi võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt kuulutada siseturuga kokkusobivaks.

| (489) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 172 kohaselt on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade (71) kindlaksmääramise teatist ei tuleks kohaldada lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku tegevusabi menetluses olevate juhtumite korral. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja õigusvastase teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust. |
| --- | --- |

(489)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 172 kohaselt on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade (71) kindlaksmääramise teatist ei tuleks kohaldada lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku tegevusabi menetluses olevate juhtumite korral. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja õigusvastase teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust.

71

| (490) | Komisjon on põhjenduses 478 juba jõudnud järeldusele, et rahaliste toetuste puhul KFBG-le/DMG-le oli tegemist enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(490)

Komisjon on põhjenduses 478 juba jõudnud järeldusele, et rahaliste toetuste puhul KFBG-le/DMG-le oli tegemist enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku riigiabiga.

| (491) | Põhjenduses 492 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätete valguses, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi. |
| --- | --- |

(491)

Põhjenduses 492 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätete valguses, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi.

| (492) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 18 kohaselt määratletakse investeeringuteks ettenähtud abi kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku katmiseks“. Lisaks võib punkti 107 kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud). |
| --- | --- |

(492)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkti 18 kohaselt määratletakse investeeringuteks ettenähtud abi kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku katmiseks“. Lisaks võib punkti 107 kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud).

| (493) | Tegevusabi seevastu tähendab lennujaama tegevuskulude täielikku või osalist katmist, mis on määratletud kui „lennujaama kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtetele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (72). |
| --- | --- |

(493)

Tegevusabi seevastu tähendab lennujaama tegevuskulude täielikku või osalist katmist, mis on määratletud kui „lennujaama kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtetele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (72).

72

| (494) | Võib väljendada seisukohta, et rahalised toetused, mida kasutati selleks, et katta KFBG poolt erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega seotud kuludest tingitud iga-aastast KFBG/DMG tegevuskahjumit, kujutavad endast tegevusabi KFBG-le/DMG-le. |
| --- | --- |

(494)

Võib väljendada seisukohta, et rahalised toetused, mida kasutati selleks, et katta KFBG poolt erinevate lennuettevõtetega sõlmitud turunduslepingutega seotud kuludest tingitud iga-aastast KFBG/DMG tegevuskahjumit, kujutavad endast tegevusabi KFBG-le/DMG-le.

| (495) | 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kohaldab tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes. |
| --- | --- |

(495)

2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1.2 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kohaldab tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes.

| (496) | Enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäeva antud õigusvastane tegevusabi võidakse kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (73):






  — | Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse: see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (74). |
| --- | --- | --- |

(496)

Enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäeva antud õigusvastane tegevusabi võidakse kuulutada katmata tegevuskulude osas täies ulatuses siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused (73):

73

—

Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse: see tingimus on muu hulgas täidetud siis, kui abi suurendab liidu kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (74).

Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

74

| — | Vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud juhtudele, mille puhul on tänu sellisele abile võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (75). |
| --- | --- |

—

Vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud juhtudele, mille puhul on tänu sellisele abile võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (75).

Vajadus riigi sekkumiseks

75

| — | Riigiabi sobivus instrumendina: see tingimus on täidetud, kui liikmesriik suudab tõendada, et abi on asjakohane taotletava eesmärgi saavutamiseks (76). |
| --- | --- |

—

Riigiabi sobivus instrumendina: see tingimus on täidetud, kui liikmesriik suudab tõendada, et abi on asjakohane taotletava eesmärgi saavutamiseks (76).

Riigiabi sobivus instrumendina

76

| — | Ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (77). |
| --- | --- |

—

Ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (77).

Ergutava mõju olemasolu

77

| — | Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (78). |
| --- | --- |

—

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (78).

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

78

| — | Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine
   (79). |
| --- | --- |

—

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine
   (79).

Konkurentsile ja kaubandusele avalduva põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

79

9.1.1.1.   Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

Panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

| (497) | Uurimisaluse tegevusabiga, mis hõlmab KFBG/DMG kahjumit alates 2000. aastast ning Klagenfurti linnalt, Kärnteni liidumaalt ja KLH-lt saadud vastavaid rahalisi toetusi (vt tabel 2), peaks säilitatama KLU käitamise nõuetekohane tase. |
| --- | --- |

(497)

Uurimisaluse tegevusabiga, mis hõlmab KFBG/DMG kahjumit alates 2000. aastast ning Klagenfurti linnalt, Kärnteni liidumaalt ja KLH-lt saadud vastavaid rahalisi toetusi (vt tabel 2), peaks säilitatama KLU käitamise nõuetekohane tase.

| (498) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 113 on lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitav, kui see suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab õhuliikluse ummikuid ELi suurtes sõlmlennujaamades või soodustab regionaalarengut. |
| --- | --- |

(498)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 113 on lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitav, kui see suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab õhuliikluse ummikuid ELi suurtes sõlmlennujaamades või soodustab regionaalarengut.

| (499) | KLU-l on otsustav roll Kärnteni liidumaa majandusarengus, kelle jaoks on hea ühendusvõimalus Austria pealinna Viiniga ning tähtsaimate Saksamaa ärikeskustega väga oluline. Lisaks rahuldab KLU Kärnteni liidumaa vajaduse ühendusvõimaluste järele, eelkõige seoses turismiga Alpide suve- ja talispordialade valdkonnas. KLU äriprofiil vastab kõnealustele Kärnteni liidumaa vajadustele, kuna see pakub head taristut mitmele regulaarlennule tähtsaimatesse Saksamaa ärikeskustesse (Berliin, Hamburg, Köln-Bonn ja varem ka München) ning Viini. |
| --- | --- |

(499)

KLU-l on otsustav roll Kärnteni liidumaa majandusarengus, kelle jaoks on hea ühendusvõimalus Austria pealinna Viiniga ning tähtsaimate Saksamaa ärikeskustega väga oluline. Lisaks rahuldab KLU Kärnteni liidumaa vajaduse ühendusvõimaluste järele, eelkõige seoses turismiga Alpide suve- ja talispordialade valdkonnas. KLU äriprofiil vastab kõnealustele Kärnteni liidumaa vajadustele, kuna see pakub head taristut mitmele regulaarlennule tähtsaimatesse Saksamaa ärikeskustesse (Berliin, Hamburg, Köln-Bonn ja varem ka München) ning Viini.

| (500) | KLU-le antud tegevusabi aitas seega kaasa Kärnteni liidumaa ühendamisele ja arengule. Austria esitatud KFBG raamatupidamise aastaaruannetes oleva teabe kohaselt põhines KLU arendamine ka reisijate arvu usaldusväärsel prognoosil. |
| --- | --- |

(500)

KLU-le antud tegevusabi aitas seega kaasa Kärnteni liidumaa ühendamisele ja arengule. Austria esitatud KFBG raamatupidamise aastaaruannetes oleva teabe kohaselt põhines KLU arendamine ka reisijate arvu usaldusväärsel prognoosil.

| (501) | Lisaks tuleb hinnata, kas lennujaamataristu võimalik dubleerimine võib mõjutada negatiivselt väidet, et KLU käitamine aitab kaasa ühise huvi selgelt määratletud eesmärgile. |
| --- | --- |

(501)

Lisaks tuleb hinnata, kas lennujaamataristu võimalik dubleerimine võib mõjutada negatiivselt väidet, et KLU käitamine aitab kaasa ühise huvi selgelt määratletud eesmärgile.

| (502) | Sellega seoses defineeritakse teeninduspiirkond 2014. aasta lennundussuunistes kui geograafiline turupiir, mis asub harilikult umbes 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses. Samal ajal annavad 2014. aasta lennundussuunised võimaluse kalduda teeninduspiirkonna tavapärasest definitsioonist konkreetse lennujaama puhul kõrvale, et võtta arvesse konkreetsete lennujaamade eripärasid. Seda silmas pidades võib teeninduspiirkonna suurus ja kuju varieeruda lennujaamade lõikes, sõltudes nt lennujaama ärimudelist, asukohast ja teenindatavatest sihtkohtadest. |
| --- | --- |

(502)

Sellega seoses defineeritakse teeninduspiirkond 2014. aasta lennundussuunistes kui geograafiline turupiir, mis asub harilikult umbes 100 km pikkuse või ühetunnise auto-, bussi-, rongi- või kiirrongisõidu raadiuses. Samal ajal annavad 2014. aasta lennundussuunised võimaluse kalduda teeninduspiirkonna tavapärasest definitsioonist konkreetse lennujaama puhul kõrvale, et võtta arvesse konkreetsete lennujaamade eripärasid. Seda silmas pidades võib teeninduspiirkonna suurus ja kuju varieeruda lennujaamade lõikes, sõltudes nt lennujaama ärimudelist, asukohast ja teenindatavatest sihtkohtadest.

| (503) | Seda lähenemisviisi silmas pidades võib eeldada, et Grazi lennujaam (128 km Klagenfurtist), Maribori lennujaam (137 km Klagenfurtist), Trieste lennujaam (203 km Klagenfurtist) ja Salzburgi lennujaam (223 km Klagenfurtist) ei asu KLUga samas teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(503)

Seda lähenemisviisi silmas pidades võib eeldada, et Grazi lennujaam (128 km Klagenfurtist), Maribori lennujaam (137 km Klagenfurtist), Trieste lennujaam (203 km Klagenfurtist) ja Salzburgi lennujaam (223 km Klagenfurtist) ei asu KLUga samas teeninduspiirkonnas.

| (504) | Ljubljana lennujaam Sloveenias ei asu aga liiga kaugel. Lühim maanteeühendus Klagenfurtist Ljubljanasse on 80 km pikk ja kulgeb üle Loiblpassi mäekuru Karavankide mäestikus 1 068 m kõrgusel merepinnast. Austria peab alla 60 minuti pikkust sõiduaega auto või bussiga ebarealistlikuks, kuna kitsal, kurvilisel ja järsul mägiteel on juba tavapärastel tingimustel, kuid eriti talvel, rasked sõidutingimused ning lisaks on see aastas mitu korda kaljuvaringute või maalihete tõttu suletud. Lühim asendusmarsruut läheb mööda kiirteed Villachisse läbi Karavankide tunneli (Karawankentunnel), kuid see oleks umbes 130 kilomeetri pikkune lõik. Kiirrongiühendus puudub ning reisiaeg rongiga jääb vahemikku 2 tundi 10 minuti ja 2 tundi 48 minutit. Seda geograafilist eripära arvesse võttes saab seega järeldada, et Ljubljana lennujaam ei asu KLU teeninduspiirkonnas, kuna sõiduaeg nende kahe lennujaama vahel on sageli pikem kui optimaalsetel reisimistingimustel. |
| --- | --- |

(504)

Ljubljana lennujaam Sloveenias ei asu aga liiga kaugel. Lühim maanteeühendus Klagenfurtist Ljubljanasse on 80 km pikk ja kulgeb üle Loiblpassi mäekuru Karavankide mäestikus 1 068 m kõrgusel merepinnast. Austria peab alla 60 minuti pikkust sõiduaega auto või bussiga ebarealistlikuks, kuna kitsal, kurvilisel ja järsul mägiteel on juba tavapärastel tingimustel, kuid eriti talvel, rasked sõidutingimused ning lisaks on see aastas mitu korda kaljuvaringute või maalihete tõttu suletud. Lühim asendusmarsruut läheb mööda kiirteed Villachisse läbi Karavankide tunneli (Karawankentunnel), kuid see oleks umbes 130 kilomeetri pikkune lõik. Kiirrongiühendus puudub ning reisiaeg rongiga jääb vahemikku 2 tundi 10 minuti ja 2 tundi 48 minutit. Seda geograafilist eripära arvesse võttes saab seega järeldada, et Ljubljana lennujaam ei asu KLU teeninduspiirkonnas, kuna sõiduaeg nende kahe lennujaama vahel on sageli pikem kui optimaalsetel reisimistingimustel.

Karawankentunnel

| (505) | Peale selle erinevad KLU ja Ljubljana lennujaama ärimudelid üksteisest oluliselt: Klagenfurti lennujaam pakub peamiselt regulaarlende tähtsaimatesse ärikeskustesse (nagu nt Viin, Berliin, Hamburg või Köln–Bonn) ning mõnda tellimuslendu mitmesse puhkusesihtkohta. KLU poolt teenindatud sihtkohad piirduvad seega Kärnteni elanikkonna vajadusega, st kiire ja lihtsa juurdepääsuga tähtsaimatele saksakeelsetele ärikeskustele ning samaaegselt turistide lihtsa juurdepääsuga turismisihtkohtadele Kärntenis. |
| --- | --- |

(505)

Peale selle erinevad KLU ja Ljubljana lennujaama ärimudelid üksteisest oluliselt: Klagenfurti lennujaam pakub peamiselt regulaarlende tähtsaimatesse ärikeskustesse (nagu nt Viin, Berliin, Hamburg või Köln–Bonn) ning mõnda tellimuslendu mitmesse puhkusesihtkohta. KLU poolt teenindatud sihtkohad piirduvad seega Kärnteni elanikkonna vajadusega, st kiire ja lihtsa juurdepääsuga tähtsaimatele saksakeelsetele ärikeskustele ning samaaegselt turistide lihtsa juurdepääsuga turismisihtkohtadele Kärntenis.

| (506) | Kõige tähtsama Sloveenia (pealinna) lennujaamana on Ljubljana lennujaamal enam kui üks miljonit reisijat aastas ning lennujaam pakub laias valikus rahvusvahelisi sihtkohti kogu Euroopas regulaar- ja tellimuslendudena, keskendudes Ida-Euroopa riikidele. |
| --- | --- |

(506)

Kõige tähtsama Sloveenia (pealinna) lennujaamana on Ljubljana lennujaamal enam kui üks miljonit reisijat aastas ning lennujaam pakub laias valikus rahvusvahelisi sihtkohti kogu Euroopas regulaar- ja tellimuslendudena, keskendudes Ida-Euroopa riikidele.

| (507) | Seepärast leiab komisjon, et KLU-le eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Kärnteni liidumaa arengut transporditaristu käitamise abil, et vastata Kärnteni liidumaa transpordivajadustele. |
| --- | --- |

(507)

Seepärast leiab komisjon, et KLU-le eraldatud tegevusabi aitas kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, parandades ühendusvõimalusi ning Kärnteni liidumaa arengut transporditaristu käitamise abil, et vastata Kärnteni liidumaa transpordivajadustele.

9.1.1.2.   Vajadus riigi sekkumiseks

Vajadus riigi sekkumiseks

| (508) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 116 jj loetakse tegevusabi vajalikuks, kui tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Seejärel tunnistatakse suunistes, et tegevuskulude rahastamisel on vajadus riigi vahendite järele väiksemate lennujaamade puhul kõrgete püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 200 000–700 000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest. |
| --- | --- |

(508)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 116 jj loetakse tegevusabi vajalikuks, kui tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Seejärel tunnistatakse suunistes, et tegevuskulude rahastamisel on vajadus riigi vahendite järele väiksemate lennujaamade puhul kõrgete püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 200 000–700 000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest.

| (509) | Pärast seda, kui varem oli KLU teenindanud ligikaudu 520 000 reisijat aastas, stabiliseerus reisijate arv aastas umbes 230 000 reisija peal, mis on märgatavalt alla 700 000 reisija piiri. Lennujaam ei suutnud teenida tulu, millest oleks piisanud, et katta ise märkimisväärne osa oma tegevuskuludest, mida kirjeldatakse 2014. aasta lennundussuunistes sellise suurusega lennujaamade puhul tavaliseks. Ilma kõnealuse abita oleks KFBG/DMG olnud arvatavasti sunnitud turult lahkuma, millega oleks Kärnteni liidumaa kaotanud transporditaristu, millel on Kärnteni liidumaa juurdepääsetavuse ning arengu (turism) jaoks oluline tähtsus. |
| --- | --- |

(509)

Pärast seda, kui varem oli KLU teenindanud ligikaudu 520 000 reisijat aastas, stabiliseerus reisijate arv aastas umbes 230 000 reisija peal, mis on märgatavalt alla 700 000 reisija piiri. Lennujaam ei suutnud teenida tulu, millest oleks piisanud, et katta ise märkimisväärne osa oma tegevuskuludest, mida kirjeldatakse 2014. aasta lennundussuunistes sellise suurusega lennujaamade puhul tavaliseks. Ilma kõnealuse abita oleks KFBG/DMG olnud arvatavasti sunnitud turult lahkuma, millega oleks Kärnteni liidumaa kaotanud transporditaristu, millel on Kärnteni liidumaa juurdepääsetavuse ning arengu (turism) jaoks oluline tähtsus.

| (510) | Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates vajalik. |
| --- | --- |

(510)

Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates vajalik.

9.1.1.3.   Riigiabi sobivus instrumendina

Riigiabi sobivus instrumendina

| (511) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peab abi olema asjakohane vahend taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste raskuste lahendamiseks. Kuna KLU-l oli tegevuskahjum, oli ainuke asjakohane vahend tegevusabi, mis võimaldas lennujaamal oma tegevust jätkata ning tagada Kärnteni liidumaale juurdepääsetavus. Muud vahendid, nagu näiteks investeerimisabi või reguleerivad meetmed, ei näi olevat asjakohased, et tegeleda KLU finantsprobleemidega ettevõtte tasandil. Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates asjakohane vahend. |
| --- | --- |

(511)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 120 kohaselt peab abi olema asjakohane vahend taotletava eesmärgi saavutamiseks või asjaomaste raskuste lahendamiseks. Kuna KLU-l oli tegevuskahjum, oli ainuke asjakohane vahend tegevusabi, mis võimaldas lennujaamal oma tegevust jätkata ning tagada Kärnteni liidumaale juurdepääsetavus. Muud vahendid, nagu näiteks investeerimisabi või reguleerivad meetmed, ei näi olevat asjakohased, et tegeleda KLU finantsprobleemidega ettevõtte tasandil. Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates asjakohane vahend.

9.1.1.4.   Ergutava mõju olemasolu

Ergutava mõju olemasolu

| (512) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(512)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt.

| (513) | Kärnteni liidumaa transpordivajadus stabiliseerus – kui väljendada seda reisijate arvus – aastatel 2004–2010 aastas 400 000 reisija juures (ning alles alates 2012. aastast vähenes see 230 000 reisijani aastas). Vaatamata küllaltki stabiilsele reisijate arvule ei suutnud lennujaam siiski oma tegevuskulusid katta. Austria esitatud arvandmetest nähtus, et lennujaamal oleks ilma tegevusabita olnud enamikul asjaomastel aastatel märkimisväärne kahjum (80). Ilma tegevusabita oleks KFBG pidanud seega reisijateveo mahtu piirama, et vähendada kulusid ja kahjumit, või oleks muutunud vastasel juhul arvatavasti maksejõuetuks, mis oleks tõenäoliselt viinud lennujaama tegevuse lõpetamiseni. Ilma tegevusabita ei oleks lennujaam suutnud reisijateveo mahtu säilitada, vaid oleks pidanud oma majandustegevust vähendama. |
| --- | --- |

(513)

Kärnteni liidumaa transpordivajadus stabiliseerus – kui väljendada seda reisijate arvus – aastatel 2004–2010 aastas 400 000 reisija juures (ning alles alates 2012. aastast vähenes see 230 000 reisijani aastas). Vaatamata küllaltki stabiilsele reisijate arvule ei suutnud lennujaam siiski oma tegevuskulusid katta. Austria esitatud arvandmetest nähtus, et lennujaamal oleks ilma tegevusabita olnud enamikul asjaomastel aastatel märkimisväärne kahjum (80). Ilma tegevusabita oleks KFBG pidanud seega reisijateveo mahtu piirama, et vähendada kulusid ja kahjumit, või oleks muutunud vastasel juhul arvatavasti maksejõuetuks, mis oleks tõenäoliselt viinud lennujaama tegevuse lõpetamiseni. Ilma tegevusabita ei oleks lennujaam suutnud reisijateveo mahtu säilitada, vaid oleks pidanud oma majandustegevust vähendama.

80

9.1.1.5.   Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (514) | Seoses abi vajalikkusega piirdusid kõnealused meetmed minimaalselt vajalikuga, et korvata kahjum ning võimaldada KFBG-l/DMG-l täita kapitalinõuded ning tegutseda jätkuvalt kasumlikult. Abi oli vajalik ettevõtte tegevuse jätkamiseks ning ei ületanud tegevusest tekkinud puudujäägi katmiseks vajalikku summat. Abi oli seega piiratud vähima vajaliku abiga. |
| --- | --- |

(514)

Seoses abi vajalikkusega piirdusid kõnealused meetmed minimaalselt vajalikuga, et korvata kahjum ning võimaldada KFBG-l/DMG-l täita kapitalinõuded ning tegutseda jätkuvalt kasumlikult. Abi oli vajalik ettevõtte tegevuse jätkamiseks ning ei ületanud tegevusest tekkinud puudujäägi katmiseks vajalikku summat. Abi oli seega piiratud vähima vajaliku abiga.

| (515) | Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates mõistlik. |
| --- | --- |

(515)

Seetõttu on tegevusabi KLU-le komisjoni arvates mõistlik.

9.1.1.6.   Liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

Liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (516) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 131 kohaselt võtab komisjon lennujaamale eraldatava tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. Võimaliku konkurentsi moonutamise või kaubanduse mõjutamise näitaja on asjaolu, et lennujaam asub mõne teise kasutamata võimsusega lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(516)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 131 kohaselt võtab komisjon lennujaamale eraldatava tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. Võimaliku konkurentsi moonutamise või kaubanduse mõjutamise näitaja on asjaolu, et lennujaam asub mõne teise kasutamata võimsusega lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas.

| (517) | Nagu kirjeldatakse punktis 503 jj, saab selle põhjal, et teeninduspiirkonna ulatus on 100 km ja see hõlmab 60 minuti pikkust sõiduaega, öelda, et Ljubljana lennujaam ei asu Klagenfurti lennujaama teeninduspiirkonnas. |
| --- | --- |

(517)

Nagu kirjeldatakse punktis 503 jj, saab selle põhjal, et teeninduspiirkonna ulatus on 100 km ja see hõlmab 60 minuti pikkust sõiduaega, öelda, et Ljubljana lennujaam ei asu Klagenfurti lennujaama teeninduspiirkonnas.

| (518) | Lisaks sellele kinnitas Austria, et KLU lennujaamataristu tehakse mittediskrimineerivalt kättesaadavaks kõigile lennuettevõtetele. KLU on lennujaama kasutada soovivatele lennuettevõtetele ilma eripiiranguteta avatud. Taristule on tagatud 2014. aasta suunistes sätestatud tingimustel võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. |
| --- | --- |

(518)

Lisaks sellele kinnitas Austria, et KLU lennujaamataristu tehakse mittediskrimineerivalt kättesaadavaks kõigile lennuettevõtetele. KLU on lennujaama kasutada soovivatele lennuettevõtetele ilma eripiiranguteta avatud. Taristule on tagatud 2014. aasta suunistes sätestatud tingimustel võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs.

9.1.2.   Järeldus

Järeldus

| (519) | Eespool toodud kaalutluste alusel järeldab komisjon, et KLU-le antud tegevusabi on 2014. aasta lennundussuuniste jaos 5.1.2 sätestatud abi siseturuga kokkusobivuse tingimuste alusel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

(519)

Eespool toodud kaalutluste alusel järeldab komisjon, et KLU-le antud tegevusabi on 2014. aasta lennundussuuniste jaos 5.1.2 sätestatud abi siseturuga kokkusobivuse tingimuste alusel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c.

| (520) | Lisaks märgib komisjon, et muid Austria väiteid võimaliku siseturuga kokkusobivuse kohta ei ole vaja hinnata, kuna komisjon leidis, et KFBG-le/DMG-le antud tegevusabi on vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(520)

Lisaks märgib komisjon, et muid Austria väiteid võimaliku siseturuga kokkusobivuse kohta ei ole vaja hinnata, kuna komisjon leidis, et KFBG-le/DMG-le antud tegevusabi on vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele siseturuga kokkusobiv.

9.2.   Lennuettevõtetega sõlmitud lepingud – kehtiv õigusraamistik

Lennuettevõtetega sõlmitud lepingud – kehtiv õigusraamistik

| (521) | Komisjon märgib, et Austria ei ole esitanud põhjendusi tõendamaks, et Ryanairile ja tema tütarettevõtetele antud abi on kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(521)

Komisjon märgib, et Austria ei ole esitanud põhjendusi tõendamaks, et Ryanairile ja tema tütarettevõtetele antud abi on kokkusobiv siseturuga.

| (522) | Ta tuletab meelde, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (81) on Austria ülesanne teatada, millisel õiguslikul alusel võiks riigiabi kuulutada siseturuga kokkusobivaks, ning näidata, et kõik nõutavad tingimused on täidetud. Algatamise otsuses palus komisjon Austrialt teavet selle kohta, kas siseturuga kokkusobivust oli võimalik tõendada 2005. aasta lennundussuuniste alusel või otse ELi toimimise lepingu alusel. Austria ei näidanud aga, et nõutavad stardiabi kokkusobivustingimused olid täidetud 2005. aasta lennundussuuniste alusel või otse ELi toimimise lepingu alusel. Samuti ei toonud märkusi esitanud puudutatud isikud välja põhjendusi, mis näitasid riigiabi meetme kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(522)

Ta tuletab meelde, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (81) on Austria ülesanne teatada, millisel õiguslikul alusel võiks riigiabi kuulutada siseturuga kokkusobivaks, ning näidata, et kõik nõutavad tingimused on täidetud. Algatamise otsuses palus komisjon Austrialt teavet selle kohta, kas siseturuga kokkusobivust oli võimalik tõendada 2005. aasta lennundussuuniste alusel või otse ELi toimimise lepingu alusel. Austria ei näidanud aga, et nõutavad stardiabi kokkusobivustingimused olid täidetud 2005. aasta lennundussuuniste alusel või otse ELi toimimise lepingu alusel. Samuti ei toonud märkusi esitanud puudutatud isikud välja põhjendusi, mis näitasid riigiabi meetme kokkusobivust siseturuga.

81

9.2.1.   2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga

2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga

| (523) | 2002. aastast pärinevad lepingud allkirjastati enne 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist 9. detsembril 2005. Seoses enne seda kuupäeva antud abi kokkusobivusega viidatakse 2005. aasta lennundussuuniste punktis 85 ja 2014. aasta lennundussuuniste punktis 174 abi andmise ajal kehtinud eeskirjadele. |
| --- | --- |

(523)

2002. aastast pärinevad lepingud allkirjastati enne 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist 9. detsembril 2005. Seoses enne seda kuupäeva antud abi kokkusobivusega viidatakse 2005. aasta lennundussuuniste punktis 85 ja 2014. aasta lennundussuuniste punktis 174 abi andmise ajal kehtinud eeskirjadele.

| (524) | Enne 2005. aasta lennundussuuniseid oli komisjon vastu võtnud 1994. aasta lennundussuunised (82). Viimases ei keskendunud komisjon siiski konkreetselt piirkondlikest lennujaamadest lennuliikluse edendamiseks antava tegevusabi käsitlemisele. See aspekt ilmnes alles järk-järgult ning seda lennutranspordi ülekoormatuse tekkimise tagajärjel teatavates Euroopa suurtes lennujaamades ning pärast odavlennuettevõtete – mida 1994. aastal veel ei olnud – tekkimist. Seetõttu ei ole 1994. aasta lennundussuunistel käesoleva juhtumi puhul mingit asjakohast alust lennuettevõtetele antud abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel. Komisjon peab seetõttu kõnealuse meetme kokkusobivust hindama otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(524)

Enne 2005. aasta lennundussuuniseid oli komisjon vastu võtnud 1994. aasta lennundussuunised (82). Viimases ei keskendunud komisjon siiski konkreetselt piirkondlikest lennujaamadest lennuliikluse edendamiseks antava tegevusabi käsitlemisele. See aspekt ilmnes alles järk-järgult ning seda lennutranspordi ülekoormatuse tekkimise tagajärjel teatavates Euroopa suurtes lennujaamades ning pärast odavlennuettevõtete – mida 1994. aastal veel ei olnud – tekkimist. Seetõttu ei ole 1994. aasta lennundussuunistel käesoleva juhtumi puhul mingit asjakohast alust lennuettevõtetele antud abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel. Komisjon peab seetõttu kõnealuse meetme kokkusobivust hindama otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

82

| (525) | Selle kohta tuleb öelda, et sedalaadi abi õiguslikku hindamist on komisjon aja jooksul täiustanud, samas kui teatavad punktid on jäänud samaks. Need punktid tulenevad ELi toimimise lepingu nimetatud sätete kohaste abi siseturuga kokkusobivuse üldpõhimõtetest. |
| --- | --- |

(525)

Selle kohta tuleb öelda, et sedalaadi abi õiguslikku hindamist on komisjon aja jooksul täiustanud, samas kui teatavad punktid on jäänud samaks. Need punktid tulenevad ELi toimimise lepingu nimetatud sätete kohaste abi siseturuga kokkusobivuse üldpõhimõtetest.

| (526) | Sellest tulenevalt märkis komisjon Manchesteri lennujaama käsitlevas 1999. aasta juuni otsuses, (83) et riigiabi eeskirjadega võib pidada kokkusobivaks ajaliselt piiratud ja mittediskrimineerivaid lennujaamatasude vähendamisi kui meetmeid, mis on suunatud uute lennuliinide avamisele. |
| --- | --- |

(526)

Sellest tulenevalt märkis komisjon Manchesteri lennujaama käsitlevas 1999. aasta juuni otsuses, (83) et riigiabi eeskirjadega võib pidada kokkusobivaks ajaliselt piiratud ja mittediskrimineerivaid lennujaamatasude vähendamisi kui meetmeid, mis on suunatud uute lennuliinide avamisele.

83

| (527) | Oma 2004. aasta veebruari otsuses Charleroi lennujaama kohta (84) selgitas komisjon järgmist: „Tegevusabi, mis on suunatud uute lennuliinide avamisele või teatud lennusageduste suurendamisele, võib olla oluline arenguinstrument väikeste piirkondlike lennujaamade jaoks. See võib veenda huvitatud ettevõtteid võtma uutesse lennusuundadesse investeerimise riski. Siiski, et oleks võimalik pidada sellist abi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kokkusobivaks, tuleks määratleda, kas abi on vajalik [nõutav] ja proportsionaalne [mõistlik] taotletava eesmärgi seisukohalt ja kas see ei kahjusta kaubavahetust, olles vastuolus ühiste huvidega.“ Seetõttu loetles komisjon teatud tingimused, mis peavad olema täidetud, et kõnealuse tegevusabi saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Need on eelkõige alljärgnevad.






  — | Komisjon oli määranud kindlaks teatud tingimused, mis võimaldavad kuulutada tegevusabi siseturuga kokkusobivaks: abi peab vastama ühenduse huviga seotud eesmärgile arendada piirkondlikku lennujaama lennuliikluse mahu märkimisväärse suurendamise teel uute lennusuundade avamisega. |
| --- | --- | --- |

(527)

Oma 2004. aasta veebruari otsuses Charleroi lennujaama kohta (84) selgitas komisjon järgmist: „Tegevusabi, mis on suunatud uute lennuliinide avamisele või teatud lennusageduste suurendamisele, võib olla oluline arenguinstrument väikeste piirkondlike lennujaamade jaoks. See võib veenda huvitatud ettevõtteid võtma uutesse lennusuundadesse investeerimise riski. Siiski, et oleks võimalik pidada sellist abi asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kokkusobivaks, tuleks määratleda, kas abi on vajalik [nõutav] ja proportsionaalne [mõistlik] taotletava eesmärgi seisukohalt ja kas see ei kahjusta kaubavahetust, olles vastuolus ühiste huvidega.“ Seetõttu loetles komisjon teatud tingimused, mis peavad olema täidetud, et kõnealuse tegevusabi saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Need on eelkõige alljärgnevad.

84

—

Komisjon oli määranud kindlaks teatud tingimused, mis võimaldavad kuulutada tegevusabi siseturuga kokkusobivaks: abi peab vastama ühenduse huviga seotud eesmärgile arendada piirkondlikku lennujaama lennuliikluse mahu märkimisväärse suurendamise teel uute lennusuundade avamisega.

| — | Abi peab olema vajalik selles mõttes, et see ei ole suunatud sama lennuettevõtte käitatava olemasoleva lennuliini toetamiseks või mõne teise lennuettevõtte kasutatava lennuliiniga samasuguse lennuliini toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Abi peab olema vajalik selles mõttes, et see ei ole suunatud sama lennuettevõtte käitatava olemasoleva lennuliini toetamiseks või mõne teise lennuettevõtte kasutatava lennuliiniga samasuguse lennuliini toetamiseks.

| — | Abil peab olema ergutav mõju selles mõttes, et see peab olema suunatud sellise tegevuse toetamisele, mis muutub teatud aja pärast tõenäoliselt tulutoovaks, see tähendab ühtlasi, et abi andmise kestus peab olema piiratud. |
| --- | --- |

—

Abil peab olema ergutav mõju selles mõttes, et see peab olema suunatud sellise tegevuse toetamisele, mis muutub teatud aja pärast tõenäoliselt tulutoovaks, see tähendab ühtlasi, et abi andmise kestus peab olema piiratud.

| — | Abi peab olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule. |
| --- | --- |

—

Abi peab olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule.

| — | Abi andmine peab olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning abi ei tohi anda samaaegselt teiste abiliikidega. |
| --- | --- |

—

Abi andmine peab olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning abi ei tohi anda samaaegselt teiste abiliikidega.

| (528) | 2005. aasta lennundussuunistes ja 2014. aasta lennundussuunistes on kõnealused kokkusobivustingimused täpsemalt määratletud, kuid siiski võib komisjon kuulutada lennuettevõtetele antava tegevusabi siseturuga kokkusobivaks, kui kõnealune abi toetab väikese lennujaama arengut lennuliikluse selge suurendamise teel uute lennuliinide avamisega; kui abi on vajalik, see tähendab, et sellega ei toetata sama lennuettevõtte käitatava olemasoleva lennuliini arendamist või mõne teise lennuettevõtte käitatava sama või sarnase lennuliini arendamist, ning kui selle andmine on ajaliselt piiratud ja lennuühendus, mille arendamiseks abi antakse, muutub tõenäoliselt tulutoovaks; kui abi summa on seotud lennuliikluse nähtava arendamisega ja kui abi on antud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning samaaegselt ei anta lennuettevõttele muud abi. |
| --- | --- |

(528)

2005. aasta lennundussuunistes ja 2014. aasta lennundussuunistes on kõnealused kokkusobivustingimused täpsemalt määratletud, kuid siiski võib komisjon kuulutada lennuettevõtetele antava tegevusabi siseturuga kokkusobivaks, kui kõnealune abi toetab väikese lennujaama arengut lennuliikluse selge suurendamise teel uute lennuliinide avamisega; kui abi on vajalik, see tähendab, et sellega ei toetata sama lennuettevõtte käitatava olemasoleva lennuliini arendamist või mõne teise lennuettevõtte käitatava sama või sarnase lennuliini arendamist, ning kui selle andmine on ajaliselt piiratud ja lennuühendus, mille arendamiseks abi antakse, muutub tõenäoliselt tulutoovaks; kui abi summa on seotud lennuliikluse nähtava arendamisega ja kui abi on antud läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning samaaegselt ei anta lennuettevõttele muud abi.

| (529) | Seda silmas pidades märkis komisjon algatamise otsuse põhjenduses 212, et ta hindab neid kriteeriumeid aluseks võttes 2002. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingute siseturuga kokkusobivust. Nimetatud kriteeriumite kohaldamist ei vaidlustanud ei Austria ega puudutatud isikud. |
| --- | --- |

(529)

Seda silmas pidades märkis komisjon algatamise otsuse põhjenduses 212, et ta hindab neid kriteeriumeid aluseks võttes 2002. aastal Ryanairi, AMSi ja LVga sõlmitud lepingute siseturuga kokkusobivust. Nimetatud kriteeriumite kohaldamist ei vaidlustanud ei Austria ega puudutatud isikud.

| (530) | Lõpetuseks märgib komisjon, et 2002. aasta lepingute siseturuga kokkusobivust tuleks käesoleva juhtumi puhul eespool viidatud põhimõtteid aluseks võttes hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(530)

Lõpetuseks märgib komisjon, et 2002. aasta lepingute siseturuga kokkusobivust tuleks käesoleva juhtumi puhul eespool viidatud põhimõtteid aluseks võttes hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

9.2.2.   2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga

2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga

| (531) | Seoses stardiabiga on 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud, et „Lennuettevõtetele antava stardiabi puhul kohaldab komisjon käesolevate suuniste põhimõtteid kõigi teatatud stardiabimeetmete suhtes, mille kohta ta peab võtma vastu otsuse, alates 4. aprillist 2014, isegi kui meetmetest teatati enne nimetatud kuupäeva. Vastavalt ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevale komisjoni teatisele kohaldab komisjon lennuettevõtetele antava ebaseadusliku stardiabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Nii ei kohalda ta käesolevate suuniste põhimõtteid ebaseadusliku stardiabi suhtes, mida anti lennuettevõtetele enne 4. aprilli 2014“. |
| --- | --- |

(531)

Seoses stardiabiga on 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud, et „Lennuettevõtetele antava stardiabi puhul kohaldab komisjon käesolevate suuniste põhimõtteid kõigi teatatud stardiabimeetmete suhtes, mille kohta ta peab võtma vastu otsuse, alates 4. aprillist 2014, isegi kui meetmetest teatati enne nimetatud kuupäeva. Vastavalt ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevale komisjoni teatisele kohaldab komisjon lennuettevõtetele antava ebaseadusliku stardiabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Nii ei kohalda ta käesolevate suuniste põhimõtteid ebaseadusliku stardiabi suhtes, mida anti lennuettevõtetele enne 4. aprilli 2014“.

| (532) | 2005. aasta lennundussuunistes on omakorda aga sätestatud:

  „Komisjon hindab kõikide ilma tema nõusolekuta ja seega asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 [praegu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3] rikkudes esitatud [...] starditoetuste kokkusobivust käesolevate suuniste alusel, kui abi hakati andma pärast nende suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  “. |
| --- | --- |

(532)

2005. aasta lennundussuunistes on omakorda aga sätestatud:

„Komisjon hindab kõikide ilma tema nõusolekuta ja seega asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 [praegu ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3] rikkudes esitatud [...] starditoetuste kokkusobivust käesolevate suuniste alusel, kui abi hakati andma pärast nende suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas
  “.

Euroopa Liidu Teatajas

| (533) | Kuna 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga sõlmiti pärast 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas9. detsembril 2005, kohaldatakse neid suuniseid õigusliku alusena lepingute siseturuga kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

(533)

Kuna 2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairiga sõlmiti pärast 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas9. detsembril 2005, kohaldatakse neid suuniseid õigusliku alusena lepingute siseturuga kokkusobivuse hindamisel.

Euroopa Liidu Teatajas

9.2.3.   2003. aasta leping HLXiga

2003. aasta leping HLXiga

| (534) | 2003. aasta leping HLXiga allkirjastati enne 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist 9. detsembril 2005. Mis puudutab enne seda kuupäeva antud abi siseturuga kokkusobivust, viitab komisjon punktidele 523–530. |
| --- | --- |

(534)

2003. aasta leping HLXiga allkirjastati enne 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist 9. detsembril 2005. Mis puudutab enne seda kuupäeva antud abi siseturuga kokkusobivust, viitab komisjon punktidele 523–530.

| (535) | Lõpetuseks leiab komisjon, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu siseturuga kokkusobivust tuleks käesoleva juhtumi puhul eespool viidatud üldpõhimõtteid aluseks võttes hinnata kohe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(535)

Lõpetuseks leiab komisjon, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu siseturuga kokkusobivust tuleks käesoleva juhtumi puhul eespool viidatud üldpõhimõtteid aluseks võttes hinnata kohe ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

9.2.4.   2008. aasta leping TUIflyga

2008. aasta leping TUIflyga

| (536) | Seoses kehtiva õigusraamistikuga viidatakse põhjendustele 531–533. Kuna 2008. aastast pärinev leping TUIflyga sõlmiti pärast 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas9. detsembril 2005, kohaldatakse neid suuniseid õigusliku alusena lepingute siseturuga kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

(536)

Seoses kehtiva õigusraamistikuga viidatakse põhjendustele 531–533. Kuna 2008. aastast pärinev leping TUIflyga sõlmiti pärast 2005. aasta lennundussuuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas9. detsembril 2005, kohaldatakse neid suuniseid õigusliku alusena lepingute siseturuga kokkusobivuse hindamisel.

Euroopa Liidu Teatajas

9.3.   2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LV ja AMSiga

2002. aastast pärinevad lepingud Ryanairi, LV ja AMSiga

9.3.1.   Abi siseturuga kokkusobivuse hinnang ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel: abi peab olema ajaliselt piiratud ja puudutama lennuliini, mis muutub tõenäoliselt tulutoovaks.

Abi siseturuga kokkusobivuse hinnang ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel: abi peab olema ajaliselt piiratud ja puudutama lennuliini, mis muutub tõenäoliselt tulutoovaks.

| (537) | Komisjon märgib, et Austria ei ole seoses 2002. aasta lepingute objektiks oleva lennuliiniga Klagenfurt–London esitanud kasumlikkuse uuringut – vaatamata sellekohasele taotlusele –, et tõendada, et vaadeldavate lepingutega antud abi oli põhjendatud. Toimiku kohaselt tundus seega abi andvate asutuste seisukohast puuduvat selge perspektiiv selle kohta, et lennuliin Klagenfurt–London võiks olla lühikeses perspektiivis kasumlik ka ilma abita. Komisjon rõhutab samuti, et Austria ametiasutuste esitatud märkustes Ryanairi käitatavate lennuliinide majandusliku kasu kohta analüüsitakse kasu, mida need lennuliinid võivad avaldada Kärnteni liidumaa arengule, kuid märkused ei hõlma prognoose kõnealuste lennuliinide või teiste Ryanairi tulevikus käitatavate võimalike lennuliinide tulevase kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(537)

Komisjon märgib, et Austria ei ole seoses 2002. aasta lepingute objektiks oleva lennuliiniga Klagenfurt–London esitanud kasumlikkuse uuringut – vaatamata sellekohasele taotlusele –, et tõendada, et vaadeldavate lepingutega antud abi oli põhjendatud. Toimiku kohaselt tundus seega abi andvate asutuste seisukohast puuduvat selge perspektiiv selle kohta, et lennuliin Klagenfurt–London võiks olla lühikeses perspektiivis kasumlik ka ilma abita. Komisjon rõhutab samuti, et Austria ametiasutuste esitatud märkustes Ryanairi käitatavate lennuliinide majandusliku kasu kohta analüüsitakse kasu, mida need lennuliinid võivad avaldada Kärnteni liidumaa arengule, kuid märkused ei hõlma prognoose kõnealuste lennuliinide või teiste Ryanairi tulevikus käitatavate võimalike lennuliinide tulevase kasumlikkuse kohta.

| (538) | Lisaks sellele märgib komisjon, et kuigi kõnealused meetmed olid ajaliselt piiratud, ei olnud viie aasta pikkuse tähtaja kehtestamine kõigi asjaomaste lepingute puhul ei vajalik ega uue lennuliini avamise kuludega võrreldes mõistlik, kuna lennundussektoris piisab üldjuhul kolme aasta pikkusest lepingu tähtajast. |
| --- | --- |

(538)

Lisaks sellele märgib komisjon, et kuigi kõnealused meetmed olid ajaliselt piiratud, ei olnud viie aasta pikkuse tähtaja kehtestamine kõigi asjaomaste lepingute puhul ei vajalik ega uue lennuliini avamise kuludega võrreldes mõistlik, kuna lennundussektoris piisab üldjuhul kolme aasta pikkusest lepingu tähtajast.

| (539) | Seetõttu leiab komisjon, et 2002. aasta lepingud ei täida tingimust, mille kohaselt peavad meetmed olema tähtajalised ja hõlmama neid lennuliine, mis muutuvad tõenäoliselt tulutoovaks. Kuna see tingimus ei ole täidetud, ei ole komisjonil vaja hinnata, kas ülejäänud eespool nimetatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(539)

Seetõttu leiab komisjon, et 2002. aasta lepingud ei täida tingimust, mille kohaselt peavad meetmed olema tähtajalised ja hõlmama neid lennuliine, mis muutuvad tõenäoliselt tulutoovaks. Kuna see tingimus ei ole täidetud, ei ole komisjonil vaja hinnata, kas ülejäänud eespool nimetatud tingimused on täidetud.

9.3.2.   Abi peab olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule.

Abi peab olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule.

| (540) | Austria ei ole selle kohta andmeid esitanud, kui suurel määral võib kõnealuste lepingutega seotud abi mõjutada lennuliikluse arengut. Seoses lennuliini Klagenfurt-London avamiseks Ryanairi stardiabiga seotud kulutustega ei ole esitatud mingit teavet ning 2002. aasta lepingud ei sisalda ühtegi sätet, mis tagab, et Ryanairile antav abi piirdub nende kulude asjakohase osaga. Seetõttu leiab komisjon, et 2002. aasta lepingud ei täida tingimust, mille kohaselt peab abi olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule. |
| --- | --- |

(540)

Austria ei ole selle kohta andmeid esitanud, kui suurel määral võib kõnealuste lepingutega seotud abi mõjutada lennuliikluse arengut. Seoses lennuliini Klagenfurt-London avamiseks Ryanairi stardiabiga seotud kulutustega ei ole esitatud mingit teavet ning 2002. aasta lepingud ei sisalda ühtegi sätet, mis tagab, et Ryanairile antav abi piirdub nende kulude asjakohase osaga. Seetõttu leiab komisjon, et 2002. aasta lepingud ei täida tingimust, mille kohaselt peab abi olema mõistlik, see tähendab, et abisumma peab vastama lennuliikluse arengule.

9.3.3.   Järeldus

Järeldus

| (541) | Komisjon märgib, et 2002. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingud sisaldavad ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(541)

Komisjon märgib, et 2002. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingud sisaldavad ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi.

9.4.   2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga – kokkusobivuse hinnang 2005. aasta lennundussuuniste alusel

2006. aastast pärinevad lepingud Ryanairi ja AMSiga – kokkusobivuse hinnang 2005. aasta lennundussuuniste alusel

| (542) | Arvestades et 2005. aasta lennundussuuniste punktis 79 sätestatud stardiabi kokkusobivustingimused on kumulatiivsed, saab üksnes selle tõendi alusel, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, järeldada, et lennuettevõtetele antud abi ei sobi siseturuga kokku. Komisjon alustab analüüsi 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimuse analüüsist. |
| --- | --- |

(542)

Arvestades et 2005. aasta lennundussuuniste punktis 79 sätestatud stardiabi kokkusobivustingimused on kumulatiivsed, saab üksnes selle tõendi alusel, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, järeldada, et lennuettevõtetele antud abi ei sobi siseturuga kokku. Komisjon alustab analüüsi 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimuse analüüsist.

| (543) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatakse muu hulgas, et abi summa ei või ületada igal aastal 50 % selle aasta rahastamiskõlblike kulude summast ja abi kestuse ajal keskmiselt 30 % rahastamiskõlblikest kuludest. Rahastamiskõlblikud kulud on määratletud kui „stardiabiga seotud lisakulutused, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega [...] mida lennuettevõttel tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule“. |
| --- | --- |

(543)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatakse muu hulgas, et abi summa ei või ületada igal aastal 50 % selle aasta rahastamiskõlblike kulude summast ja abi kestuse ajal keskmiselt 30 % rahastamiskõlblikest kuludest. Rahastamiskõlblikud kulud on määratletud kui „stardiabiga seotud lisakulutused, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega [...] mida lennuettevõttel tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule“.

| (544) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et 2006. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingutes ei nähtud ette antud abi seotust rahastamiskõlblike kuludega. Seepärast paluti Austrial esitada lähemat teavet abi ja rahastamiskõlblike kulude omavahelise seose kohta. Austria ega menetluse algatamise kohta märkusi esitanud kolmandad isikud sellist teavet ei esitanud. Sellega seoses ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealuste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutes ei viidata lennuettevõtete kuludele ega rahastamiskõlblikele kuludele, leiab komisjon, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud kokkusobivustingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(544)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et 2006. aastal Ryanairiga sõlmitud lepingutes ei nähtud ette antud abi seotust rahastamiskõlblike kuludega. Seepärast paluti Austrial esitada lähemat teavet abi ja rahastamiskõlblike kulude omavahelise seose kohta. Austria ega menetluse algatamise kohta märkusi esitanud kolmandad isikud sellist teavet ei esitanud. Sellega seoses ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealuste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutes ei viidata lennuettevõtete kuludele ega rahastamiskõlblikele kuludele, leiab komisjon, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud kokkusobivustingimus ei ole täidetud.

| (545) | Kuna seega vähemalt üks kokkusobivustingimustest ei ole täidetud, ei saa Ryanairile antud abi käsitada siseturuga kokkusobiva stardiabina. Komisjon märgib, et 2006. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingute puhul on tegemist ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(545)

Kuna seega vähemalt üks kokkusobivustingimustest ei ole täidetud, ei saa Ryanairile antud abi käsitada siseturuga kokkusobiva stardiabina. Komisjon märgib, et 2006. aastal Ryanairi ja tema tütarettevõtetega sõlmitud lepingute puhul on tegemist ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga.

9.5.   2003. aasta leping HLXiga

2003. aasta leping HLXiga

9.5.1.   Abi siseturuga kokkusobivuse hinnang ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel

Abi siseturuga kokkusobivuse hinnang ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel

| (546) | 2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu siseturuga kokkusobivust tuleks eespool viidatud põhimõtete valguses hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(546)

2003. aastal HLXiga sõlmitud lepingu siseturuga kokkusobivust tuleks eespool viidatud põhimõtete valguses hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

9.5.2.   Abi peab olema ajaliselt piiratud ja puudutama lennuliini, mis muutub tõenäoliselt tulutoovaks

Abi peab olema ajaliselt piiratud ja puudutama lennuliini, mis muutub tõenäoliselt tulutoovaks

| (547) | Komisjon märgib, et Austria ei ole seoses 2003. aasta lepingu objektiks olevate uute lennuliinidega esitanud kasumlikkuse uuringut – vaatamata sellekohasele taotlusele –, et tõendada, et vaadeldavate lepingutega antud abi oli põhjendatud. Toimiku kohaselt tundus seega abi andvate asutuste seisukohast puuduvat selge perspektiiv selle kohta, et uued lennuliinid võiksid suuremal või vähemal määral olla lühikeses perspektiivis kasumlikud ka ilma abita. Komisjon rõhutab sellega seoses, et Austria ametiasutuste esitatud märkustes HLXi käitatavate lennuliinide majandusliku kasu kohta analüüsitakse kasu, mida need lennuliinid võivad avaldada Kärnteni liidumaa arengule, kuid märkused ei hõlma prognoose kõnealuste HLXi poolt käitatavate lennuliinide tulevase kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(547)

Komisjon märgib, et Austria ei ole seoses 2003. aasta lepingu objektiks olevate uute lennuliinidega esitanud kasumlikkuse uuringut – vaatamata sellekohasele taotlusele –, et tõendada, et vaadeldavate lepingutega antud abi oli põhjendatud. Toimiku kohaselt tundus seega abi andvate asutuste seisukohast puuduvat selge perspektiiv selle kohta, et uued lennuliinid võiksid suuremal või vähemal määral olla lühikeses perspektiivis kasumlikud ka ilma abita. Komisjon rõhutab sellega seoses, et Austria ametiasutuste esitatud märkustes HLXi käitatavate lennuliinide majandusliku kasu kohta analüüsitakse kasu, mida need lennuliinid võivad avaldada Kärnteni liidumaa arengule, kuid märkused ei hõlma prognoose kõnealuste HLXi poolt käitatavate lennuliinide tulevase kasumlikkuse kohta.

| (548) | Lisaks sellele märgib komisjon, et kuigi kõnealused meetmed olid ajaliselt piiratud, ei olnud nelja aasta pikkuse tähtaja kehtestamine lepingu puhul ei vajalik ega uue lennuliini avamise kuludega võrreldes mõistlik, kuna lennundussektoris piisab üldjuhul kolme aasta pikkusest lepingu tähtajast. |
| --- | --- |

(548)

Lisaks sellele märgib komisjon, et kuigi kõnealused meetmed olid ajaliselt piiratud, ei olnud nelja aasta pikkuse tähtaja kehtestamine lepingu puhul ei vajalik ega uue lennuliini avamise kuludega võrreldes mõistlik, kuna lennundussektoris piisab üldjuhul kolme aasta pikkusest lepingu tähtajast.

| (549) | Seetõttu leiab komisjon, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud leping ei täida tingimust, mille kohaselt peavad meetmed olema tähtajalised ja hõlmama neid lennuliine, mis muutuvad tõenäoliselt tulutoovaks. Kuna see tingimus ei ole täidetud, ei ole komisjonil vaja hinnata, kas ülejäänud eespool nimetatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(549)

Seetõttu leiab komisjon, et 2003. aastal HLXiga sõlmitud leping ei täida tingimust, mille kohaselt peavad meetmed olema tähtajalised ja hõlmama neid lennuliine, mis muutuvad tõenäoliselt tulutoovaks. Kuna see tingimus ei ole täidetud, ei ole komisjonil vaja hinnata, kas ülejäänud eespool nimetatud tingimused on täidetud.

9.5.3.   Järeldus

Järeldus

| (550) | Komisjon leiab, et 2003. aasta leping HLXiga sisaldab ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(550)

Komisjon leiab, et 2003. aasta leping HLXiga sisaldab ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi.

9.6.   2008. aasta leping TUIflyga – kokkusobivuse hinnang 2005. aasta lennundussuuniste alusel

2008. aasta leping TUIflyga – kokkusobivuse hinnang 2005. aasta lennundussuuniste alusel

| (551) | Arvestades et 2005. aasta lennundussuuniste punktis 79 sätestatud stardiabi kokkusobivustingimused on kumulatiivsed, saab üksnes selle tõendi alusel, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, järeldada, et lennuettevõtetele antud abi ei sobi siseturuga kokku. Komisjon alustab analüüsi 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimuse analüüsist. |
| --- | --- |

(551)

Arvestades et 2005. aasta lennundussuuniste punktis 79 sätestatud stardiabi kokkusobivustingimused on kumulatiivsed, saab üksnes selle tõendi alusel, et üks neist tingimustest ei ole täidetud, järeldada, et lennuettevõtetele antud abi ei sobi siseturuga kokku. Komisjon alustab analüüsi 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud tingimuse analüüsist.

| (552) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatakse muu hulgas, et abi summa ei või ületada igal aastal 50 % selle aasta rahastamiskõlblike kulude summast ja abi kestuse ajal keskmiselt 30 % rahastamiskõlblikest kuludest. Rahastamiskõlblikud kulud on määratletud kui „stardiabiga seotud lisakulutused, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega [...] mida lennuettevõttel tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule“. |
| --- | --- |

(552)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatakse muu hulgas, et abi summa ei või ületada igal aastal 50 % selle aasta rahastamiskõlblike kulude summast ja abi kestuse ajal keskmiselt 30 % rahastamiskõlblikest kuludest. Rahastamiskõlblikud kulud on määratletud kui „stardiabiga seotud lisakulutused, mis on seotud uue liini või uue sageduse loomisega [...] mida lennuettevõttel tegevuse tavataseme saavutamisel enam kanda ei tule“.

| (553) | Komisjon märkis, et 2008. aastal TUIflyga sõlmitud lepingus ei nähtud ette antud abi seotust rahastamiskõlblike kuludega. Seepärast paluti Austrial esitada lähemat teavet abi ja rahastamiskõlblike kulude omavahelise seose kohta. Austria ega menetluse algatamise kohta märkusi esitanud kolmandad isikud sellist teavet ei esitanud. Sellega seoses ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealuste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutes ei viidata lennuettevõtete kuludele ega ammugi mitte rahastamiskõlblikele kuludele, leiab komisjon, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud kokkusobivustingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(553)

Komisjon märkis, et 2008. aastal TUIflyga sõlmitud lepingus ei nähtud ette antud abi seotust rahastamiskõlblike kuludega. Seepärast paluti Austrial esitada lähemat teavet abi ja rahastamiskõlblike kulude omavahelise seose kohta. Austria ega menetluse algatamise kohta märkusi esitanud kolmandad isikud sellist teavet ei esitanud. Sellega seoses ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealuste lennuettevõtetega sõlmitud lepingutes ei viidata lennuettevõtete kuludele ega ammugi mitte rahastamiskõlblikele kuludele, leiab komisjon, et 2005. aasta lennundussuuniste punkti 79 alapunktis d sätestatud kokkusobivustingimus ei ole täidetud.

| (554) | Kuna seega vähemalt üks kokkusobivustingimustest ei ole täidetud, ei saa TUIflyle antud abi käsitada siseturuga kokkusobiva stardiabina. Komisjon märgib, et 2008. aasta leping TUIflyga sisaldab ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(554)

Kuna seega vähemalt üks kokkusobivustingimustest ei ole täidetud, ei saa TUIflyle antud abi käsitada siseturuga kokkusobiva stardiabina. Komisjon märgib, et 2008. aasta leping TUIflyga sisaldab ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi.

10.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (555) | Komisjon märgib, et Austria andis KFBG-le ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult riigiabi. Selle toetuse näol on siiski tegemist abiga, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(555)

Komisjon märgib, et Austria andis KFBG-le ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult riigiabi. Selle toetuse näol on siiski tegemist abiga, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

| (556) | Peale selle märgib komisjon, et 2002. ja 2006. aastal KFBG ja Ryanairi ning tema tütarettevõtete vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste lepingud sisaldavad riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(556)

Peale selle märgib komisjon, et 2002. ja 2006. aastal KFBG ja Ryanairi ning tema tütarettevõtete vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste lepingud sisaldavad riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu.

| (557) | Lisaks märgib komisjon, et 2003. aastal KFBG ja HLXi vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste leping sisaldab riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(557)

Lisaks märgib komisjon, et 2003. aastal KFBG ja HLXi vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste leping sisaldab riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu.

| (558) | Lõpuks märgib komisjon, et 2008. aastal KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste leping sisaldab riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(558)

Lõpuks märgib komisjon, et 2008. aastal KFBG/DMG ja TUIfly vahel sõlmitud lennujaama- ja turundusteenuste leping sisaldab riigiabi, mis anti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ning on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobimatu.

11.   TAGASIMAKSMINE

TAGASIMAKSMINE

| (559) | Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (85). |
| --- | --- |

(559)

Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (85).

85

| (560) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (86) artiklis 14 on sätestatud järgmine: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus“) Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.“ Kui komisjon leiab, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu, siis on Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt liikmesriikidele pandud kohustuste eesmärk taastada riigiabile eelnenud olukord (87). Sellega seoses leiab komisjon, et see eesmärk saavutatakse, kui abi saajad maksavad tagasi ebaseadusliku abina saadud summad, kaotades seega konkurentide ees saadud eelise. Sel viisil taastatakse abi andmisele eelnenud olukord (88). |
| --- | --- |

(560)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (86) artiklis 14 on sätestatud järgmine: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (edaspidi „tagastamisotsus“) Komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.“ Kui komisjon leiab, et riigiabi on siseturuga kokkusobimatu, siis on Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt liikmesriikidele pandud kohustuste eesmärk taastada riigiabile eelnenud olukord (87). Sellega seoses leiab komisjon, et see eesmärk saavutatakse, kui abi saajad maksavad tagasi ebaseadusliku abina saadud summad, kaotades seega konkurentide ees saadud eelise. Sel viisil taastatakse abi andmisele eelnenud olukord (88).

86

87

88

| (561) | Käesoleva juhtumi puhul ei tundu kõnealuse otsusega tuvastatud ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine olevat vastuolus ühegi liidu õiguse üldpõhimõttega. Austria ega puudutatud isikud ei esitanud sellega seoses põhjendusi. |
| --- | --- |

(561)

Käesoleva juhtumi puhul ei tundu kõnealuse otsusega tuvastatud ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine olevat vastuolus ühegi liidu õiguse üldpõhimõttega. Austria ega puudutatud isikud ei esitanud sellega seoses põhjendusi.

| (562) | Seetõttu peab Austria võtma kõik vajalikud meetmed, et kõnealuste lepingutega antud ebaseaduslik abi Ryanairilt ja tema tütarettevõtetelt ning HLXilt ja TUIflylt tagasi saada. |
| --- | --- |

(562)

Seetõttu peab Austria võtma kõik vajalikud meetmed, et kõnealuste lepingutega antud ebaseaduslik abi Ryanairilt ja tema tütarettevõtetelt ning HLXilt ja TUIflylt tagasi saada.

11.1.   Abisummade kindlaksmääramine

Abisummade kindlaksmääramine

| (563) | Asjaomaste lepingute ja muudatustega seotud tagasimakstavad abisummad määratakse kindlaks alljärgneval viisil. Eeldatakse, et iga uuritud tehing (mis võib hõlmata lennujaamateenuste lepingut ja turundusteenuste lepingut) tuleb käsitada selliselt, et selle alusel maksti teatud aastane abisumma iga selle tehinguga hõlmatud lepingute kehtivusaja jooksul. Kõik summad arvutatakse välja lähtuvalt eeldatavast täiendavast negatiivsest rahavoost (tulud miinus kulud) tehingute sõlmimise ajal. Need summad vastavad summadele, mis tuli igal aastal lahutada turundusteenuste hinnast (ning mis tuli liita lennuettevõtetelt võetavale lennujaamatasule ja maapealse teenindamise tasule), et lepingu nüüdispuhasväärtus oleks positiivne, või teisisõnu, et leping oleks kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(563)

Asjaomaste lepingute ja muudatustega seotud tagasimakstavad abisummad määratakse kindlaks alljärgneval viisil. Eeldatakse, et iga uuritud tehing (mis võib hõlmata lennujaamateenuste lepingut ja turundusteenuste lepingut) tuleb käsitada selliselt, et selle alusel maksti teatud aastane abisumma iga selle tehinguga hõlmatud lepingute kehtivusaja jooksul. Kõik summad arvutatakse välja lähtuvalt eeldatavast täiendavast negatiivsest rahavoost (tulud miinus kulud) tehingute sõlmimise ajal. Need summad vastavad summadele, mis tuli igal aastal lahutada turundusteenuste hinnast (ning mis tuli liita lennuettevõtetelt võetavale lennujaamatasule ja maapealse teenindamise tasule), et lepingu nüüdispuhasväärtus oleks positiivne, või teisisõnu, et leping oleks kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| (564) | Selleks et määrata kindlaks lennuettevõttele ja tema tütarettevõtetele kõnealuste lepingutega antud tegelik eelis, võib osutuda vajalikuks muuta eelmises põhjenduses osutatud summasid lähtuvalt Austria esitatud tõendusmaterjalidest, vastavalt erinevusele ühelt poolt lennuettevõttele ja tema tütarettevõtetele turundusteenuste lepingu alusel tegelikult makstud, tagantjärele kindlaks tehtud turundusmaksete, ja teiselt poolt (eelnevalt) prognoositud vastavate turunduskulude vahel. |
| --- | --- |

(564)

Selleks et määrata kindlaks lennuettevõttele ja tema tütarettevõtetele kõnealuste lepingutega antud tegelik eelis, võib osutuda vajalikuks muuta eelmises põhjenduses osutatud summasid lähtuvalt Austria esitatud tõendusmaterjalidest, vastavalt erinevusele ühelt poolt lennuettevõttele ja tema tütarettevõtetele turundusteenuste lepingu alusel tegelikult makstud, tagantjärele kindlaks tehtud turundusmaksete, ja teiselt poolt (eelnevalt) prognoositud vastavate turunduskulude vahel.

11.2.   Konkreetsete lepingute kehtivuse tegeliku lõpetamise ajahetked

Konkreetsete lepingute kehtivuse tegeliku lõpetamise ajahetked

| (565) | Lisaks sellele leiab komisjon, et lennuettevõttele antud eelis piirdub kõnealuse lepingu kehtiva lõpptähtajaga. Pärast konkreetsete lepingute kehtivuse lõppu ei saanud Ryanair ja tema tütarettevõtted nende lepingute raames enam ühtegi makset ega juurdepääsu lennujaamataristule ja maapealsele teenindusele. Selle tulemusena vähenevad eespool toodud viisil arvutatud abisummad seoses konkreetse lepinguga nullini nende aastate kohta, mil lepingut enam ei kohaldatud (eelkõige sõlmitud lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu lennuettevõtete poolt). |
| --- | --- |

(565)

Lisaks sellele leiab komisjon, et lennuettevõttele antud eelis piirdub kõnealuse lepingu kehtiva lõpptähtajaga. Pärast konkreetsete lepingute kehtivuse lõppu ei saanud Ryanair ja tema tütarettevõtted nende lepingute raames enam ühtegi makset ega juurdepääsu lennujaamataristule ja maapealsele teenindusele. Selle tulemusena vähenevad eespool toodud viisil arvutatud abisummad seoses konkreetse lepinguga nullini nende aastate kohta, mil lepingut enam ei kohaldatud (eelkõige sõlmitud lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu lennuettevõtete poolt).

| (566) | Ryanairi ja AMSi tagasi makstavad abisummad tuleb seetõttu teatud ennetähtaegselt lõpetatud lepingute puhul, lugeda nulliks ajavahemiku puhul, mis algab lepingu tegeliku kohaldamise lõpetamisest ja kestab kuni lepingu sõlmimisel ettenähtud lepingu lõppemise tähtajani. See puudutab kõiki 22. veebruari 2002. aasta lepinguid, mis ei jäänud jõusse 27. juunini 2007, vaid lõppesid 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas lennujaamateenuste osutamise oma viimase lennuteenusega Londonisse. |
| --- | --- |

(566)

Ryanairi ja AMSi tagasi makstavad abisummad tuleb seetõttu teatud ennetähtaegselt lõpetatud lepingute puhul, lugeda nulliks ajavahemiku puhul, mis algab lepingu tegeliku kohaldamise lõpetamisest ja kestab kuni lepingu sõlmimisel ettenähtud lepingu lõppemise tähtajani. See puudutab kõiki 22. veebruari 2002. aasta lepinguid, mis ei jäänud jõusse 27. juunini 2007, vaid lõppesid 29. oktoobril 2005, kui Ryanair lõpetas lennujaamateenuste osutamise oma viimase lennuteenusega Londonisse.

| (567) | Samuti peab abisummad, mis tuleb TUIflyl ennetähtaegselt lõpetatud 2008. aasta lepingu eest tagasi maksta, lugema nulliks ajavahemiku puhul, mis algab lepingu tegeliku kohaldamise lõpetamisest ja kestab kuni lepingu sõlmimisel ettenähtud lepingu lõppemise tähtajani. See puudutab ajavahemikku alates 25. oktoobrist 2009, mil TUIfly pakkus oma viimase, KLUst väljuva lennuteenuse. |
| --- | --- |

(567)

Samuti peab abisummad, mis tuleb TUIflyl ennetähtaegselt lõpetatud 2008. aasta lepingu eest tagasi maksta, lugema nulliks ajavahemiku puhul, mis algab lepingu tegeliku kohaldamise lõpetamisest ja kestab kuni lepingu sõlmimisel ettenähtud lepingu lõppemise tähtajani. See puudutab ajavahemikku alates 25. oktoobrist 2009, mil TUIfly pakkus oma viimase, KLUst väljuva lennuteenuse.

11.3.   Arvesse võetud turundusmaksed

Arvesse võetud turundusmaksed

| (568) | Seoses teises DMG ja AMSi vahelises turunduslepingus kindlaks määratud maksetega ([...] eurot aastas), võttis komisjon seda lepingut arvesse oma turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kontrollimisel. Ka teises turunduslepingus esitatud makseid võetakse selles peatükis tagasimakstavate abisummade arvutamisel arvesse. |
| --- | --- |

(568)

Seoses teises DMG ja AMSi vahelises turunduslepingus kindlaks määratud maksetega ([...] eurot aastas), võttis komisjon seda lepingut arvesse oma turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kontrollimisel. Ka teises turunduslepingus esitatud makseid võetakse selles peatükis tagasimakstavate abisummade arvutamisel arvesse.

| (569) | Austria kinnitas, et teine turundusleping asendati kolmanda turunduslepinguga ning ei jõustunud. Austria ei esitanud selle argumendi kohta siiski ühtegi tõendit, vaid tugines üksnes vastavate maksedokumentide puudumisele KFBG raamatupidamises, et tõendada, et KFBG ei ole teise turunduslepingu raames teinud ühtegi makset. |
| --- | --- |

(569)

Austria kinnitas, et teine turundusleping asendati kolmanda turunduslepinguga ning ei jõustunud. Austria ei esitanud selle argumendi kohta siiski ühtegi tõendit, vaid tugines üksnes vastavate maksedokumentide puudumisele KFBG raamatupidamises, et tõendada, et KFBG ei ole teise turunduslepingu raames teinud ühtegi makset.

| (570) | Kuna komisjon ei saanud Austriast ühtegi kirjalikku dokumenti, mis tõendaks kõnealuse avalduse õigsust, võetakse tagasimakstavate abisummade arvutamisel arvesse ka teist turunduslepingut. Seda summat saab tulevikus Austria esitatud tõendusmaterjalidest lähtuvalt kohandada. |
| --- | --- |

(570)

Kuna komisjon ei saanud Austriast ühtegi kirjalikku dokumenti, mis tõendaks kõnealuse avalduse õigsust, võetakse tagasimakstavate abisummade arvutamisel arvesse ka teist turunduslepingut. Seda summat saab tulevikus Austria esitatud tõendusmaterjalidest lähtuvalt kohandada.

| (571) | Järgmised tabelid sisaldavad andmeid erinevate summade kohta, mille alusel tuleb arvutada esialgsed tagasimakstavad summad. Need summad koosnevad täiendavast negatiivsest rahavoost (täiendavad tulud miinus täiendavad kulud), mis arvutati turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise raames koos vähendamistega nende ajavahemike eest, kui makseid ei pidanud pärast lepingu allkirjastamist veel tegema või lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu maksma.

  Tabel 18


  Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti Ryanairile ja tema tütarettevõtetele ning mis tuleb neil tagasi maksta













  (eurodes) |
| --- | --- |
| | Erinevate lepingute alusel antud abi esialgne summa | Esialgne tagasimakstav abisumma |
| Abisaaja/leping | Juuli 2002 – juuni 2003 | Juuli 2003 – juuni 2004 | Juuli 2004 – juuni 2005 | Juuli 2005 – oktoober 2005 | 2006 | 2007 |
| Ryanair, LV ja AMS:
  Lepingud (22.2.2002) | 1 248 180 | 248 180 | 248 180 | 82 727 | | | 1 827 267 |
| Ryanair ja AMS:
  Lepingud (21.12.2006) | | | | | | 141 326 | 141 326 |

(571)

Järgmised tabelid sisaldavad andmeid erinevate summade kohta, mille alusel tuleb arvutada esialgsed tagasimakstavad summad. Need summad koosnevad täiendavast negatiivsest rahavoost (täiendavad tulud miinus täiendavad kulud), mis arvutati turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise raames koos vähendamistega nende ajavahemike eest, kui makseid ei pidanud pärast lepingu allkirjastamist veel tegema või lepingu ennetähtaegse lõpetamise tõttu maksma.

Tabel 18

Tabel 18

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti Ryanairile ja tema tütarettevõtetele ning mis tuleb neil tagasi maksta

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti Ryanairile ja tema tütarettevõtetele ning mis tuleb neil tagasi maksta

(eurodes)

Erinevate lepingute alusel antud abi esialgne summa

Esialgne tagasimakstav abisumma

Abisaaja/leping

Juuli 2002 – juuni 2003

Juuli 2003 – juuni 2004

Juuli 2004 – juuni 2005

Juuli 2005 – oktoober 2005

2006

2007

Ryanair, LV ja AMS:

Lepingud (22.2.2002)

1 248 180

248 180

248 180

82 727

1 827 267

Ryanair ja AMS:

Lepingud (21.12.2006)

141 326

141 326

Tabel 19

Tabel 19

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti HLXile ning mis tuleb HLXil tagasi maksta

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti HLXile ning mis tuleb HLXil tagasi maksta

| (eurodes) |
| --- |
| | Lepingute alusel antud abi esialgne summa | Esialgne tagasimakstav abisumma |
| Abisaaja/leping | August 2003 – august 2004 | August 2004 – august 2005 | August 2005 – august 2006 | August 2006 – august 2007 | August 2007 – märts 2008 | |
| HLX
  2003. aasta leping | 1 418 984 | 2 273 855 | 2 273 855 | 2 273 855 | 1 326 414 | 9 566 963 |

(eurodes)

Lepingute alusel antud abi esialgne summa

Esialgne tagasimakstav abisumma

Abisaaja/leping

August 2003 – august 2004

August 2004 – august 2005

August 2005 – august 2006

August 2006 – august 2007

August 2007 – märts 2008

HLX

2003. aasta leping

1 418 984

2 273 855

2 273 855

2 273 855

1 326 414

9 566 963

Tabel 20

Tabel 20

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti TUIflyle ning mis tuleb TUIflyl tagasi maksta

Andmed esialgsete abisummade kohta, mis anti TUIflyle ning mis tuleb TUIflyl tagasi maksta

| (eurodes) |
| --- |
| | Lepingute alusel antud abi esialgne summa | Esialgne tagasimakstav abisumma |
| Abisaaja/leping | Aprill 2008 – märts 2009 | Aprill 2009 – oktoober 2009 | Aprill 2010 – märts 2011 | Aprill 2011 – märts 2012 | Aprill 2012 – märts 2013 | |
| TUIfly
  2008. aasta leping | 789 955 | 344 136 | | | | 1 134 091 |

(eurodes)

Lepingute alusel antud abi esialgne summa

Esialgne tagasimakstav abisumma

Abisaaja/leping

Aprill 2008 – märts 2009

Aprill 2009 – oktoober 2009

Aprill 2010 – märts 2011

Aprill 2011 – märts 2012

Aprill 2012 – märts 2013

TUIfly

2008. aasta leping

789 955

344 136

1 134 091

| (572) | Nagu selgitatakse põhjenduses 326, on komisjon seisukohal, et riigiabi eeskirjade kohaldamisel tuleb Ryanairi, LVd ja AMSi vaadelda ühe majandusüksusena ning et turundusteenuste lepinguid ja vastavaid lennujaamateenuste lepinguid tuleb vaadelda kõnealuse üksuse ja KFBG/DMG vahelise üheainsa tehinguna. Seetõttu leiab komisjon, et Ryanair, LV ja AMS vastutavad solidaarselt aastatel 2002 ja 2006 sõlmitud lepingute alusel saadud põhisummade tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 1 827 267 ja 141 326 eurot. |
| --- | --- |

(572)

Nagu selgitatakse põhjenduses 326, on komisjon seisukohal, et riigiabi eeskirjade kohaldamisel tuleb Ryanairi, LVd ja AMSi vaadelda ühe majandusüksusena ning et turundusteenuste lepinguid ja vastavaid lennujaamateenuste lepinguid tuleb vaadelda kõnealuse üksuse ja KFBG/DMG vahelise üheainsa tehinguna. Seetõttu leiab komisjon, et Ryanair, LV ja AMS vastutavad solidaarselt aastatel 2002 ja 2006 sõlmitud lepingute alusel saadud põhisummade tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 1 827 267 ja 141 326 eurot.

| (573) | Komisjon leiab, et HLX vastutab 2003. aastal sõlmitud lepingu alusel saadud põhisumma tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 9 566 963 eurot. HLX asutati 2002. aastal ning kuulus ühendusele TUI Airlines. 15. jaanuaril 2007 ühendati HLX koos Hapagflyga (varem Hapag-Lloyd Flug) kaubamärgiks TUIfly ning muutus 2010. aasta juulis õigusvõimeliseks. Seetõttu võib TUIflyd lugeda HLXi õigusjärglaseks ning ta vastutab seega kogu HLXile antud abi tagasimaksmise eest (89). |
| --- | --- |

(573)

Komisjon leiab, et HLX vastutab 2003. aastal sõlmitud lepingu alusel saadud põhisumma tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 9 566 963 eurot. HLX asutati 2002. aastal ning kuulus ühendusele TUI Airlines. 15. jaanuaril 2007 ühendati HLX koos Hapagflyga (varem Hapag-Lloyd Flug) kaubamärgiks TUIfly ning muutus 2010. aasta juulis õigusvõimeliseks. Seetõttu võib TUIflyd lugeda HLXi õigusjärglaseks ning ta vastutab seega kogu HLXile antud abi tagasimaksmise eest (89).

89

| (574) | Komisjon leiab, et TUIfly vastutab 2008. aastal sõlmitud lepingu alusel saadud põhisumma tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 1 134 091 eurot. |
| --- | --- |

(574)

Komisjon leiab, et TUIfly vastutab 2008. aastal sõlmitud lepingu alusel saadud põhisumma tagasimaksmise eest, mille põhiosa ligikaudne kogusumma on 1 134 091 eurot.

| (575) | Austria peab nimetatud summad nõudma tagasi nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest. |
| --- | --- |

(575)

Austria peab nimetatud summad nõudma tagasi nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

| (576) | Austria peab lisaks sellele lisama abisummadele tagasinõutavad intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abisummad anti ettevõtja käsutusse, see tähendab alates iga abisumma tegeliku väljamaksmise kuupäevast kuni kõnealuste summade tegeliku tagasimaksmiseni, vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (90) V peatüki sätetele (91). Sellega seoses on ajahetk, alates millest tuleb intress välja arvutada, konkreetsete abisummade (st osamaksed) andmise kuupäev (92). |
| --- | --- |

(576)

Austria peab lisaks sellele lisama abisummadele tagasinõutavad intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abisummad anti ettevõtja käsutusse, see tähendab alates iga abisumma tegeliku väljamaksmise kuupäevast kuni kõnealuste summade tegeliku tagasimaksmiseni, vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (90) V peatüki sätetele (91). Sellega seoses on ajahetk, alates millest tuleb intress välja arvutada, konkreetsete abisummade (st osamaksed) andmise kuupäev (92).

90

91

92

| (577) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib liikmesriik ettenägematute raskuste või asjaolude ilmnemisel, mis komisjonil olid märkamata jäänud, anda neist probleemidest komisjonile teada ja edastada vajalike muudatuste tegemise ettepanekud komisjonile hindamiseks. Sellisel juhul peavad komisjon ja asjaomane liikmesriik tegema raskuste ületamiseks lojaalset koostööd, järgides samas täielikult ELi toimimise lepingu sätteid. |
| --- | --- |

(577)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib liikmesriik ettenägematute raskuste või asjaolude ilmnemisel, mis komisjonil olid märkamata jäänud, anda neist probleemidest komisjonile teada ja edastada vajalike muudatuste tegemise ettepanekud komisjonile hindamiseks. Sellisel juhul peavad komisjon ja asjaomane liikmesriik tegema raskuste ületamiseks lojaalset koostööd, järgides samas täielikult ELi toimimise lepingu sätteid.

| (578) | Komisjon palub Austrial teatada kõikidest käesoleva otsuse elluviimisel tekkivatest võimalikest probleemidest, |
| --- | --- |

(578)

Komisjon palub Austrial teatada kõikidest käesoleva otsuse elluviimisel tekkivatest võimalikest probleemidest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riiklik rahastamine, mis anti KFBG-le/DMG-le rahaliste toetuste näol ajavahemikul 2000–2010, kujutab endast riigiabi, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c.

Artikkel 2

KLU 2005. aasta stimuleerimiskava ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

KFBG ja AUA vaheline kompromisskokkulepe ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

KFBG poolt Air Berliniga sõlmitud lennujaamateenuste leping (8. juuli 2010) ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 5

Riigiabi 1 827 267 euro suuruses summas, mille Austria andis Ryanairile, LV-le ja AMSile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 6

Riigiabi 141 326 euro suuruses summas, mille Austria andis Ryanairile ja AMSile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 7

Riigiabi 9 566 963 euro suuruses summas, mille Austria andis HLXile ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 8

Riigiabi 1 134 091 euro suuruses summas, mille Austria andis TUIflyle ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 9

1.   Austria nõuab artiklites 5–8 osutatud abisummad abisaajatelt tagasi.

2.   Tagasimakstavatelt abisummadelt tuleb tasuda intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni nende täieliku tagasimaksmiseni.

3.   Intressid arvutatakse liitintressina viimati komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (93) muudetud määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükis sätestatud korra kohaselt.

4.   Austria lõpetab kõik tegemata maksed artiklites 1–4 nimetatud abi jaoks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 10

1.   Artiklites 5–8 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamatult ja tõhusalt.

2.   Austria tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 11

1.   Austria esitab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmise teabe:

| a) | abisaajatelt nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajatelt nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, milles kinnitatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Austria teavitab komisjoni riiklike meetmete arengust, mida võetakse käesoleva otsuse rakendamiseks kuni artiklites 5–8 viidatud abi tagastamine on lõpetatud. Komisjoni taotlusel esitab Austria viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Austria esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajate poolt juba tagasi makstud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 12

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 11. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 233, 3.8.2012, lk 28.

1

(2)  Komisjoni otsus SA.24221 (ex CP 281/2007) – Austria – Klagenfurti lennujaam – Ryanair ja teised lennujaama kasutavad lennuettevõtjad (ELT C 233, 3.8.2012, lk 28).

2

(3)  Komisjoni teatis „Komisjoni suunised lennujaamadele ja -ettevõtetele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

3

(4)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtete riikliku stardiabi kohta“ (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

4

(5)  Komisjoni otsus SA.24221 (ex CP 281/2007) – Austria – Klagenfurti lennujaam – Ryanair ja teised lennuettevõtted (ELT C 348, 3.10.2014, lk 36).

5

(6)  
  28. aprillil 2016 otsustas Kärnteni liidumaa lõpetada KLH ilma likvideerimismenetluseta. KLH kaudu omandatud osalused kanti üle eriotstarbelisele ühingule Kärntner Beteiligungsverwaltung (K-BVG). Kuna kõnealuses otsuses käsitletakse ajaperioodi, kui KLH veel eksisteeris, kasutatakse kogu otsuses nime „KLH“.

6

(*1)  Kuulub ametisaladuse alla.

*1

(7)  Sulgudes olevad summad on stiimulite summad, mis maksti AUA-le kompromisskokkuleppe tulemusena (vt jagu 2.9) tagasiulatuvalt.

7

(8)  Stiimulite rakendamine AUA-le toimus enne 2005. aastat kompromisskokkuleppe alusel (vt jagu 2.9).

8

(9)  Nagu nähtub põhjendustest 65 ja 71, nähti kahes hankes siiski ette erinev tagasilennuks valmistumise tasude hüvitamine.

9

(10)  Ryanair tõi näiteks [...] lennujaamad.

10

(11)  See akronüüm tähistab turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet („Market Economy Investor Principle“).

11

(12)  Kogukulude katmise süsteemi (ühe kassa põhimõte) puhul võetakse lennujaamatasude suuruse kehtestamisel arvesse lennujaama operaatori kõik tulud kõigist lennujaama tegevustest, sh lennundusega mitteseotud majandustegevusest (nt kaupluste, restoranide ja parklate käitamine). Aga kahe kassa põhimõtte puhul võetakse lennujaamatasude suuruse kehtestamisel arvesse üksnes lennundusega seotud tulud (peamiselt lennujaamatasude ja maapealsete teenuste pealt saadud tulud).

12

(13)  Ingliskeelses reklaamimajanduses tähistatakse kõnealuseid reklaamihinnakirju terminiga „rate cards“. Seejuures on tegemist trüki- või ringhäälingumeedia poolt või oma veebilehtedel reklaamipindu pakkuvate ettevõtete poolt reklaamihindade loeteludega.

13

(14)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1). Ajal, kui Oxera esitas oma märkused (st 2015. aasta jaanuaris), oli kõnealune dokument avaldatud eelnõuna avalikuks konsulteerimiseks.

14

(15)  Oxera viitas komisjoni lähenemisviisile Pau ja Nîmes'i lennujaamu käsitlevates otsustes, milles komisjon arvutas eeldatava lennundusega mitteseotud tulud iga lahkuva reisija kohta, kasutades lepingute allkirjastamisele eelnevast ajast pärinevaid lennujaamade kohta kogutud andmeid ning võttes arvesse vastavat inflatsiooni.

15

Komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/1227 riigiabi SA.22614 (C 53/07) kohta, mida Prantsusmaa on andnud Pau-Béarni kaubandus-tööstuskojale ning ettevõtetele Ryanair, Airport Marketing Services ja Transavia (ELT L 201, 30.7.2015, lk 109), punkt 414.

Komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2016/633 riigiabi SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsusmaa andis Nîmes – Uzès – Le Vigani kaubandus- ja tööstuskojale, ettevõttele Veolia Transport Aéroport de Nîmes, ettevõtjale Ryanair Limited ja ettevõttele Airport Marketing Services Limited (ELT L 113, 27.4.2016, lk 32), punkt 436.

(16)  Ryanairi tegevuse alguse aastaks märkis Oxera vastavalt aasta, kui Ryanair alustas lennujaamas nn olulist tegevust; see omakorda defineeriti esimese aastana, kui Ryanairiga lendavad reisijad moodustasid enam kui 50 % kõigist Ryanairiga lendavate reisijate maksimaalsest koguarvust, keda transporditi ajavahemikul 1994–2012 samas lennujaamas ühe aasta jooksul.

16

(17)  Marseilles' esimese astme halduskohtu otsus (20.10.2009). Otsuses on kohus seisukohal, et Marseille' lennujaam saab AMSiga sõlmitud lepingu raames tegeliku vastutasu turundusteenuste näol.

17

(18)  Komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus 2011/60/EL riigiabi C 12/08 (ex NN 74/07) kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping (ELT L 27, 1.2.2011, lk 24), põhjendus 114. Otsuses leiab komisjon, et ka siis, kui üks lennujaam ei tasu täiendava turustamise eest Ryanairi veebilehel ning seda mainitakse kõnealusel veebilehel üksnes ühe sihtkohana, ei saa välistada, et lennujaam saab sellest teatavat kasu (vt põhjendus 114). Otsuses leiab komisjon, et uuritud leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

18

(19)  Objektiivsed kriteeriumid nagu reklaami liik (lingid, ribareklaam, tekstilõigud, reklaami pikkus ja välimus ekraanil), lehe külastajate arv päeva jooksul ning nimetatud lennujaamast väljuvate ja lennujaama saabuvate lennuühenduste arv.

19

(20)  Vt http://airportmarketingservices.com/pdfs/ratecard.pdf.

20

(21)  
  18. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas C-35/96: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1998:303. 23. aprilli 1991. aasta otsus kohtuasjas C-41/90: Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, ECLI:EU:C:1991:161. 16. novembri 1995. aasta otsus kohtuasjas C-244/94: Fédération Française des Sociétés d'Assurances vs. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, ECLI:EU:C:1995:392; 11. detsembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C-55/96: Job Centre, ECLI:EU:C:1997:603.

21

vs

vs

vs

(22)  
  16. juuni 1987. aasta otsus kohtuasjas 118/85: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1987:283; 18. juuni 1998. aasta otsus kohtuasjas C-35/96: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1998:303.

22

vs

vs

(23)  
  24. märtsi 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt ja Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2011:117 (eelkõige punktid 93 ja 94); mida kinnitab 19. detsembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:C:2012:821; vt ka 12. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-128/98: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2000:290, mida kinnitab 24. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-82/01 P: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:617; ja 17. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2008:585.

23

vs

vs

vs

vs

vs

(24)  
  17. veebruari 1993. aasta otsused kohtuasjades C-159/91 ja C-160/91: Christian Poucet vs. Assurances générales de France ja Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon ning Pistre vs. Cancave, ECLI:EU:C:1993:63.

24

vs

vs

(25)  Otsus kohtuasjades Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt ja Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon (toodud üleval joonealuses märkuses 21), ECLI:EU:T:2011:117 (eelkõige punktid 84 ja 158);

25

vs

(26)  otsus kohtuasjas Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (toodud üleval joonealuses märkuses nr 24, ECLI:EU:T:2000:290), mida kinnitab 24. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-82/01 P: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:617.

26

vs

vs

(27)  
  12. juuli 1984. aasta otsus kohtuasjas 170/83: Hydrotherm Gerätebau GmbH vs. Firma Compact del Dott. Ing. Mario Andreoli & C. Sas, ECLI:EU:C:1984:271 (punkt 11). Vt ka 14. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas T-137/02: Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2004:304 (punkt 50).

27

vs

vs

(28)  
  16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-480/09 P: AceaElectrabel Produzione SpA vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:C:2010:787 (punktid 47–55); 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04: Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SpA ja teised, ECLI:EU:C:2006:8 (punkt 112).

28

vs

vs

(29)  
  19. jaanuari 1994. aasta otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, ECLI:EU:C:1994:7.

29

vs

(30)  
  16. juuni 1987. aasta otsus kohtuasjas 118/85: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, ECLI:EU:C:1987:283 (punktid 7 ja 8) ja 4. mai 1988. aasta otsus kohtuasjas 30/87: Corinne Bodson vs. SA Pompes funèbres des régions libérées, ECLI:EU:C:1988:225 (punkt 18).

30

vs

vs

(31)  
  18. märtsi 1997. aasta otsus kohtuasjas C-343/95: Diego Calì & Figli Srl vs. Servizi ecologici porto di Genova SpA, ECLI:EU:C:1997:160; komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsus N 309/2002; komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus N 438/2002 – Abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks (EÜT C 284, 21.11.2002, lk 2).

31

vs

(32)  Komisjoni 19. märtsi 2003. aasta otsus N 309/2002.

32

(33)  Vt eelkõige 19. jaanuari 1994. aasta otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft mbH vs. Eurocontrol, ECLI:EU:C:1994:7 (punkt 30), ning 26. märtsi 2009. aasta Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-113/07 P: SELEX Sistemi Integrati SpA vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2009:191 (punkt 71).

33

vs

vs

(34)  Vt muu hulgas 3. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C-172/03: Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck, ECLI:EU:C:2005:130 (punkt 36), ja viidatud kohtupraktika.

34

vs

(35)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:294.

35

vs

(36)  
  12. mai 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08: Région Nord-Pas-de-Calais ja Communauté d'agglomération du Douaisis vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2011:209 (punkt 108).

36

vs

(37)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:294 (punkt 51 jj).

37

vs

(38)  Ibidem.

38

(39)  
  11. juuli 1996. aasta otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat français de l'Express international (SFEI) jt vs. La Poste ja teised, ECLI:EU:C:1996:285 (punkt 60) ja 29. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1999:210 (punkt 41).

39

vs

vs

(40)  
  2. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1974:71 (punkt 13).

40

vs

(41)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:294 (punkt 69).

41

vs

(42)  
  21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1991:142 (punkt 23). 12. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-296/97: Alitalia - Linee aeree italiane SpA vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2000:289 (punkt 84).

42

vs

vs

(43)  
  10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 40/85: Belgia Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1986:305.

43

vs

(44)  
  24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ECLI:EU:C:2003:415.

44

vs

(45)  
  30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:1998:77.

45

vs

(46)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 53.

46

(47)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 59.

47

(48)  Vt komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus 2011/60/EL riigiabi C 12/08 (ex NN 74/07) kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping (ELT L 27, 1.2.2011, lk 24), põhjendused 88 ja 89.

48

(49)  Kasumlikkuse võrdlusanalüüsi kohta (vastupidiselt hinnakujundusele) selles valdkonnas vt 3. juuli 2014. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-319/12 ja T-321/12: Hispaania Kuningriik jt vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:T:2014:604 (punkt 44).

49

vs

(50)  Muud uurimisalused võrdluskriteeriumid on nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 60.

50

(51)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 59.

51

(52)  Vt KFBG nõukogu 167.–173. istungi aruanded (29. juuli 2004, 8. oktoober 2004, 1. detsember 2004, 4. märts 2005, 4. mai 2005, 30. september 2005 ja 12. detsember 2005).

52

(53)  Vt KFBG nõukogu aruanded (4. mai 2005 (punkt 5), 1. detsember 2004 (punkt 3), 8. oktoober 2004 (punkt 8) ja 29. juuli 2004 (punkt 7)).

53

(*2)  Lennuettevalmistuskulusid ei kanna KFBG, kuna neid teenuseid osutab AUA-le KFBG tütarettevõte Tyrolean Airways ning mitte KFBG ise.

*2

(54)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ, liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtete finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

54

(55)  Vt nt Kärnteni liidumaa valitsuse 29. jaanuari 2002. aasta koosoleku protokoll (lk 1–5).

55

(56)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:294.

56

vs

(57)  Vt nt Kärnteni liidumaa valitsuse 29. jaanuari 2002. aasta koosoleku protokoll (lk 1–5).

57

(58)  Vt nt vastus Ryanairi 4. juuli 2011. aasta märkuste neljandale küsimusele.

58

(59)  
  4. augusti 2005. aasta e-kiri, kell 18.22, saatja: Sean Coyle (Ryanair), saaja: Johannes Gatterer (KFBG).

59

(60)  Täituvus või koormustegur on kõnealuse lennuliini käitamisel õhusõidukis täidetud kohtade osakaal.

60

(61)  Vt AMSi märkused põhjenduses 184. AMS väidab, et tema teenuste hinnad vastavad turuhinnale, kuna AMSiga on turunduslepingu sõlminud ka mitu erinevatest majandusharudest pärinevat eraklienti. See väidetavat turuhinda puudutav argument ei muuda aga komisjoni järeldust, et turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks eeldanud, et turundusteenuste lepingu tulemus on negatiivne (vt põhjendus 362).

61

(62)  Uuringus hinnati üksnes esimest 22. jaanuaril 2002 LV ja DMG vahel sõlmitud turunduslepingut (vt põhjendus 47), samal ajal kui teine ja kolmas turundusleping ning 2006. aastal sõlmitud turundusteenuste lepingud jäeti kõrvale.

62

(*3)  Julgestustasu, mida lennujaam nõudis ja mis maksti samal ajal Finanzamt Wienile.

*3

(63)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 63.

63

(64)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (2016/C 262/01) (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1), punkt 89.

64

(65)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtetele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (ELT L 240, 24.8.1992, lk 1), nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (ELT L 240, 24.8.1992, lk 8) ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2409/92 piletihindade ja lastitariifide kohta (ELT L 240, 24.8.1992, lk 15).

65

(66)  
  21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1991:142 (punkt 26).

66

vs

(67)  Vt nt vastus Ryanairi 4. juuli 2011. aasta märkuste neljandale küsimusele.

67

(68)  
  16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:2002:294.

68

vs

(69)  
  14. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas T-109/01: Fleuren Compost BV vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2004:4.

69

vs

(70)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes) (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

70

(71)  Komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22).

71

(72)  2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkt 22.

72

(73)  2014. aasta lennundussektori suuniste punkti 137 kohaselt ei kohaldata minevikus eraldatud tegevusabi suhtes kõiki suuniste jaos 5.1 sätestatud tingimusi.

73

(74)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137, 113 ja 114.

74

(75)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 116.

75

(76)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 120.

76

(77)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 124.

77

(78)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 125.

78

(79)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 131.

79

(80)  Austria esitatud arvandmete kohaselt oleks netotulem ilma tegevusabita olnud järgmine: 2002: – 1 401 180 eurot; 2003: 145 056 eurot; 2004: – 1 597 060 eurot; 2005: – 758 979 eurot; 2006: – 778 887 eurot; 2007: 230 145 eurot; 2008: – 703 000 eurot; 2009: – 1 324 969 eurot.

80

(81)  
  28. aprilli 1993. aasta otsus kohtuasjas 364/90: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1993:157 (punkt 20).

81

vs

(82)  EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral (94/C 350/07) (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

82

(83)  Vt 14. juuni 1999. aasta otsus NN 109/98 „Ühendkuningriik, Manchesteri lennujaam“.

83

(84)  Komisjoni 12. veebruari 2004. aasta otsus 2004/393/EÜ, mis käsitleb Valloonia piirkonna ja Brussels South Charleroi Airporti lennufirmale Ryanair antud soodustusi viimase tegevuse alustamisel Charlerois (ELT L 137, 30.4.2004, lk 1). Kõnealune otsus küll tühistati 17. detsembri 2008. aasta otsusega kohtuasjas T-196/04 (Ryanair Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:T:2008:585), kuid see tõendab komisjoni tehtava kõnealuse abi hindamise arengut.

84

vs

(85)  
  12. juuli 1973. aasta otsus kohtuasjas 70/72: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Saksamaa Liitvabariik, ECLI:EU:C:1973:87 (punkt 13).

85

vs

(86)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

86

(87)  
  14. septembri 1994. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1994:325 (punkt 75).

87

vs

(88)  
  17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, ECLI:EU:C:1999:311 (punktid 64–65).

88

vs

(89)  Vastutuse ülekandmist ettevõtete ühinemiste puhul kinnitati muu hulgas 12. veebruari 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-37/14 (Euroopa Komisjon vs. Prantsuse Vabariik, ECLI:EU:C:2015:90, punktid 83–86) ning 16. detsembri 2010. aasta otsuses kohtuasjas C-480/09 (AceaElectrabel Produzione SpA vs. Euroopa Komisjon, ECLI:EU:C:2010:787, punktid 67 ja 68).

89

vs

vs

(90)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

90

(91)  Vt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõige 2.

91

(92)  Nagu on esitatud Austria ametiasutuste 8. ja 10. juuni 2016. aasta dokumendis (e-kiri).

92

(93)  Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 271/2008 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

93

---