# Az Európai Unió L 60/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 60 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. március 2. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 60

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. március 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/306 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a balti-tengeri halászatban a közönséges tőkehalra és a sima lepényhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos előírások megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/307 végrehajtási rendelete (2018. február 28.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a Salmonella spp.-re vonatkozó különleges garanciáknak a Dániába irányuló brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) való kiterjesztéséről (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/308 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az Európai Bankhatóságnak a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekről történő tájékoztatása céljából a szanálási hatóságok által azonosítandó és továbbítandó információk tekintetében alkalmazandó egységes formátumokra, mintadokumentumokra és fogalommeghatározásokra vonatkozó véghajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/309 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a propineb hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | | A Bizottság (EU) 2018/310 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a gabonaágazatban 2018. március 2-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 19 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/311 határozata (2018. február 27.) az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 23 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/312 határozata (2018. február 27.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/313 végrehajtási határozata (2018. február 28.) a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1149. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/314 végrehajtási határozata (2018. március 1.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1401. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 44 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | Az EU–Örményország Együttműködési Tanács 1/2017. sz. ajánlása (2017. november 20.) az EU–Örményország partnerségi prioritásokról [2018/315] | 51 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/306 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 18.) a balti-tengeri halászatban a közönséges tőkehalra és a sima lepényhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos előírások megállapításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/307 végrehajtási rendelete (2018. február 28.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a Salmonella spp.-re vonatkozó különleges garanciáknak a Dániába irányuló brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) való kiterjesztéséről (
  1
  )

Salmonella

Gallus gallus

1

5

*

A Bizottság (EU) 2018/308 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az Európai Bankhatóságnak a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekről történő tájékoztatása céljából a szanálási hatóságok által azonosítandó és továbbítandó információk tekintetében alkalmazandó egységes formátumokra, mintadokumentumokra és fogalommeghatározásokra vonatkozó véghajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság (EU) 2018/309 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a propineb hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

16

A Bizottság (EU) 2018/310 végrehajtási rendelete (2018. március 1.) a gabonaágazatban 2018. március 2-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

19

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/311 határozata (2018. február 27.) az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

23

*

A Tanács (EU) 2018/312 határozata (2018. február 27.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

39

*

A Bizottság (EU) 2018/313 végrehajtási határozata (2018. február 28.) a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1149. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 1149. számú dokumentummal történt)

1

40

*

A Bizottság (EU) 2018/314 végrehajtási határozata (2018. március 1.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1401. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 1401. számú dokumentummal történt)

1

44

AJÁNLÁSOK

*

Az EU–Örményország Együttműködési Tanács 1/2017. sz. ajánlása (2017. november 20.) az EU–Örményország partnerségi prioritásokról [2018/315]

51

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök illetékes nemzeti hatóságok által a kevésbé jelentősnek minősülő intézmények tekintetében történő gyakorlásáról szóló, 2017. április 4-i (EU) 2017/697 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2017/9) ( HL L 101., 2017.4.13. ) | 56 |
| | * | Helyesbítés a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és a pénzügyi beszámoló jogi keretéről szóló, 2016. november 3-i (EU) 2016/2249 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2016/34) ( HL L 347., 2016.12.20. ) | 57 |
| | * | Helyesbítés a TARGET2-EKB szabályairól szóló EKB/2007/7 határozat módosításáról szóló, 2017. október 10-i (EU) 2017/2081 európai központi banki határozathoz (EKB/2017/30) ( HL L 295., 2017.11.14. ) | 57 |
| | * | Helyesbítés a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről szóló, 2017. december 18-i EU/2017/2379 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 337., 2017.12.19. ) | 57 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök illetékes nemzeti hatóságok által a kevésbé jelentősnek minősülő intézmények tekintetében történő gyakorlásáról szóló, 2017. április 4-i (EU) 2017/697 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2017/9) ( HL L 101., 2017.4.13. )

( HL L 101., 2017.4.13. )

56

*

Helyesbítés a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és a pénzügyi beszámoló jogi keretéről szóló, 2016. november 3-i (EU) 2016/2249 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2016/34) ( HL L 347., 2016.12.20. )

( HL L 347., 2016.12.20. )

57

*

Helyesbítés a TARGET2-EKB szabályairól szóló EKB/2007/7 határozat módosításáról szóló, 2017. október 10-i (EU) 2017/2081 európai központi banki határozathoz (EKB/2017/30) ( HL L 295., 2017.11.14. )

( HL L 295., 2017.11.14. )

57

*

Helyesbítés a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről szóló, 2017. december 18-i EU/2017/2379 bizottsági végrehajtási határozathoz ( HL L 337., 2017.12.19. )

( HL L 337., 2017.12.19. )

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/306 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 18.)

a balti-tengeri halászatban a közönséges tőkehalra és a sima lepényhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség végrehajtásával kapcsolatos előírások megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásainak kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével az uniós halászat egészében fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) célja, hogy a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásainak kirakodására irányuló kötelezettség bevezetésével az uniós halászat egészében fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó a hering- és a spratthalászatban, valamint az ipari célból halászott halfajok halászatban. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó a hering- és a spratthalászatban, valamint az ipari célból halászott halfajok halászatban.

| (3) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint az említett rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaktól eltérő balti-tengeri halászati tevékenységek esetében a kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől a halászatot meghatározó fajokra, 2017. január 1-jétől pedig minden egyéb, fogási korlátok hatálya alá tartozó fajra alkalmazandó. A közönséges tőkehal bizonyos balti-tengeri halászati tevékenységekben a halászatot meghatározó fajnak minősül. A lepényhal fogása főként járulékosan történik a közönséges tőkehalra irányuló egyes halászati tevékenységek során. Emiatt az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a kirakodási kötelezettség a közönséges tőkehalra 2015. január 1-jétől, a sima lepényhalra pedig 2017. január 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint az említett rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaktól eltérő balti-tengeri halászati tevékenységek esetében a kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől a halászatot meghatározó fajokra, 2017. január 1-jétől pedig minden egyéb, fogási korlátok hatálya alá tartozó fajra alkalmazandó. A közönséges tőkehal bizonyos balti-tengeri halászati tevékenységekben a halászatot meghatározó fajnak minősül. A lepényhal fogása főként járulékosan történik a közönséges tőkehalra irányuló egyes halászati tevékenységek során. Emiatt az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a kirakodási kötelezettség a közönséges tőkehalra 2015. január 1-jétől, a sima lepényhalra pedig 2017. január 1-jétől alkalmazandó.

| (4) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy amennyiben egy adott halászat tekintetében nem kerül sor többéves terv elfogadására, a Bizottság a kirakodási kötelezettség ideiglenes alkalmazásának részleteit meghatározó visszadobási tervet fogadhat el. |
| --- | --- |

(4)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy amennyiben egy adott halászat tekintetében nem kerül sor többéves terv elfogadására, a Bizottság a kirakodási kötelezettség ideiglenes alkalmazásának részleteit meghatározó visszadobási tervet fogadhat el.

| (5) | Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv a közönséges tőkehal és a lazac tekintetében többek között a kirakodási kötelezettség alóli, az e fajok esetében tapasztalható magas túlélési arányokon alapuló mentességet is magában foglal, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel. Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017 december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

(5)

Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) visszadobási tervet határozott meg a lazac, a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan. A visszadobási terv a közönséges tőkehal és a lazac tekintetében többek között a kirakodási kötelezettség alóli, az e fajok esetében tapasztalható magas túlélési arányokon alapuló mentességet is magában foglal, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott rendelkezésekkel. Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017 december 31-én hatályát veszti.

| (6) | Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hozott létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozóan. A többéves terv a simalepényhal-állományra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján a kirakodási kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseket fogadjon el a tagállamok által – az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetve – kidolgozott közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/1139 rendelet többéves tervet hozott létre a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozóan. A többéves terv a simalepényhal-állományra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. Az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján a kirakodási kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseket fogadjon el a tagállamok által – az illetékes tanácsadó testületekkel egyeztetve – kidolgozott közös ajánlások alapján.

| (7) | Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. A balti-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultáció és az illetékes tudományos testületek e tárgyban adott tudományos hozzájárulása figyelembevételével az említett a tagállamok 2017. május 31-én közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(7)

Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekekkel bír a Balti-tengeren. A balti-tengeri tanácsadó testülettel folytatott konzultáció és az illetékes tudományos testületek e tárgyban adott tudományos hozzájárulása figyelembevételével az említett a tagállamok 2017. május 31-én közös ajánlást (4) nyújtottak be a Bizottsághoz.

| (8) | A közös ajánlás szerint az 1396/2014/EU rendeletben előírt, a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott közönséges tőkehalra és sima lepényhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet, valamint a közönséges tőkehalra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméretet 2017. december 31. után is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

A közös ajánlás szerint az 1396/2014/EU rendeletben előírt, a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott közönséges tőkehalra és sima lepényhalra vonatkozó kirakodási kötelezettség alóli mentességet, valamint a közönséges tőkehalra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméretet 2017. december 31. után is alkalmazni kell.

| (9) | A közös ajánlás a magas túlélési arányt igazoló tudományos bizonyítékokon alapul, amelyeket a Balti-tengeri Halászati Fórum (BALTFISH) szolgáltatott és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) is áttekintett. |
| --- | --- |

(9)

A közös ajánlás a magas túlélési arányt igazoló tudományos bizonyítékokon alapul, amelyeket a Balti-tengeri Halászati Fórum (BALTFISH) szolgáltatott és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) is áttekintett.

| (10) | A HTMGB kijelentette, hogy a sima lepényhalra vonatkozó részletesebb információk hasznosak lennének a visszadobott halak túlélési arányára vonatkozó becslés reprezentativitásának és minőségének értékeléséhez. A HTMGB azonban úgy ítélte meg, hogy mivel ezek az eszközök a halak statikus hálószerkezet segítségével történő csapdába ejtésével működnek – szemben például a begabalyítással vagy a horogra akasztással –, okkal feltételezhető, hogy az ezen eszközök okozta mortalitás alacsony lesz. |
| --- | --- |

(10)

A HTMGB kijelentette, hogy a sima lepényhalra vonatkozó részletesebb információk hasznosak lennének a visszadobott halak túlélési arányára vonatkozó becslés reprezentativitásának és minőségének értékeléséhez. A HTMGB azonban úgy ítélte meg, hogy mivel ezek az eszközök a halak statikus hálószerkezet segítségével történő csapdába ejtésével működnek – szemben például a begabalyítással vagy a horogra akasztással –, okkal feltételezhető, hogy az ezen eszközök okozta mortalitás alacsony lesz.

| (11) | A közös ajánlásban foglalt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (6) bekezdésének, ezért az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban bele kell őket foglalni e rendeletbe. |
| --- | --- |

(11)

A közös ajánlásban foglalt intézkedések megfelelnek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (6) bekezdésének, ezért az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban bele kell őket foglalni e rendeletbe.

| (12) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (10) bekezdése és az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikkének d) pontja szerint a tengeri élőlények fiatal egyedeinek védelme érdekében minimális állományvédelmi referenciaméreteket lehet meghatározni. Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel a közönséges tőkehalra vonatkozóan bevezetett 35 cm-es minimális méretet továbbra is érvényben kell tartani, figyelemmel arra, hogy a HTMGB következtetése szerint megalapozott biológiai érvekkel támasztható alá a minimális állományvédelmi referenciaméret 35 cm-ben történő rögzítése. |
| --- | --- |

(12)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (10) bekezdése és az (EU) 2016/1139 rendelet 7. cikkének d) pontja szerint a tengeri élőlények fiatal egyedeinek védelme érdekében minimális állományvédelmi referenciaméreteket lehet meghatározni. Az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel a közönséges tőkehalra vonatkozóan bevezetett 35 cm-es minimális méretet továbbra is érvényben kell tartani, figyelemmel arra, hogy a HTMGB következtetése szerint megalapozott biológiai érvekkel támasztható alá a minimális állományvédelmi referenciaméret 35 cm-ben történő rögzítése.

| (13) | Az (EU) 2016/1139 rendelet nem állapít meg időbeli korlátozást a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek alkalmazására vonatkozóan. Ugyanakkor helyénvaló gondoskodni arról, hogy az ilyen mentesség hatása a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezze. Új bizonyítékok felmerülése esetén a mentességet azok fényében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2016/1139 rendelet nem állapít meg időbeli korlátozást a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek alkalmazására vonatkozóan. Ugyanakkor helyénvaló gondoskodni arról, hogy az ilyen mentesség hatása a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezze. Új bizonyítékok felmerülése esetén a mentességet azok fényében felül kell vizsgálni.

| (14) | Az (EU) 2016/1139 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a 2016. július 20-tól számított ötéves időtartamra felhatalmazást kap a kirakodási kötelezettségre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ezért e rendelet alkalmazásának harmadik évében helyénvaló felülvizsgálni a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek hatását. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2016/1139 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a 2016. július 20-tól számított ötéves időtartamra felhatalmazást kap a kirakodási kötelezettségre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ezért e rendelet alkalmazásának harmadik évében helyénvaló felülvizsgálni a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek hatását.

| (15) | Mivel az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(15)

Mivel az 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2017. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

Ez a rendelet a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászata során fogott közönséges tőkehal és sima lepényhal tekintetében meghatározza a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

„Balti-tenger”: a 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) III. mellékletében meghatározott ICES IIIb, IIIc és IIId körzet.

„Balti-tenger”

5

3. cikk

Túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kirakodási kötelezettség nem vonatkozik a hering, a spratt és a közönséges tőkehal balti-tengeri halászata során csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott közönséges tőkehalra és sima lepényhalra.

(2)   Az említett fajoknak az (1) bekezdésben említett körülmények között, rendelkezésre álló kvóta nélkül fogott, vagy a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit vissza kell engedni a tengerbe.

4. cikk

Minimális állományvédelmi referenciaméretek

A Balti-tengeren a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciamérete 35 cm.

5. cikk

Záró rendelkezések

(1)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok 2019. március 1-jéig olyan információkat szolgáltatnak a Bizottságnak, amelyek a csapdahálóval, kosárral/rákcsapdával, hálóvarsával és varsával fogott sima lepényhal esetében lehetővé teszik a visszadobott halak túlélési arányára vonatkozó becslés reprezentativitásának és minőségének értékelését.

(2)   A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) legkésőbb 2019. augusztus 1-jéig értékeli az (1) bekezdésben említett információkat.

6. cikk

A túlélési arányon alapuló mentesség felülvizsgálata

A Bizottság e rendelet alkalmazásának harmadik évében a HTMGB szakvéleménye alapján értékeli a túlélési arányon alapuló mentességnek az érintett állományokra és azok halászatára gyakorolt hatását.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 191., 2016.7.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  A Bizottság 1396/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) a balti-tengeri visszadobási terv elkészítéséről (HL L 370., 2014.12.30., 40. o.).

3

(4)  
  „A BALTFISH magas szintű munkacsoport közös ajánlása a balti-tengeri visszadobási terv körvonalairól”, beküldve 2017. május 31-én.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).

5

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/307 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 28.)

a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a Salmonella spp.-re vonatkozó különleges garanciáknak a Dániába irányuló brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) való kiterjesztéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének b) pontjára;

mivel:

| (1) | A 853/2004/EK rendelet az állati eredetű élelmiszerek higiéniájára vonatkozó különös szabályokat állapít meg az élelmiszer-vállalkozók számára, bizonyos különleges garanciákat biztosítva a finn és a svéd piacra szánt állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. Ennek megfelelően azoknak az élelmiszer-vállalkozóknak, akik az említett tagállamokban a rendeletben meghatározott állatok húsát kívánják forgalomba hozni, be kell tartaniuk a szalmonellára vonatkozó bizonyos szabályokat. Ezenkívül az ilyen hússzállítmányokat olyan kereskedelmi okmánynak kell kísérnie, mely tanúsítja, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően mikrobiológiai vizsgálatot végeztek, negatív eredménnyel. |
| --- | --- |

(1)

A 853/2004/EK rendelet az állati eredetű élelmiszerek higiéniájára vonatkozó különös szabályokat állapít meg az élelmiszer-vállalkozók számára, bizonyos különleges garanciákat biztosítva a finn és a svéd piacra szánt állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. Ennek megfelelően azoknak az élelmiszer-vállalkozóknak, akik az említett tagállamokban a rendeletben meghatározott állatok húsát kívánják forgalomba hozni, be kell tartaniuk a szalmonellára vonatkozó bizonyos szabályokat. Ezenkívül az ilyen hússzállítmányokat olyan kereskedelmi okmánynak kell kísérnie, mely tanúsítja, hogy az uniós jogszabályoknak megfelelően mikrobiológiai vizsgálatot végeztek, negatív eredménnyel.

| (2) | Ezen túlmenően az 1688/2005/EK bizottsági rendelet (2) részletesen is meghatározza ezeket a különleges garanciákat, előírva az ilyen húsok mintavételére vonatkozó szabályokat, valamint az ilyen minták vizsgálatára szolgáló mikrobiológiai módszereket. A rendelet továbbá egy kereskedelmi okmányt ír elő, amelynek a hússzállítmányokat kell kísérnie. |
| --- | --- |

(2)

Ezen túlmenően az 1688/2005/EK bizottsági rendelet (2) részletesen is meghatározza ezeket a különleges garanciákat, előírva az ilyen húsok mintavételére vonatkozó szabályokat, valamint az ilyen minták vizsgálatára szolgáló mikrobiológiai módszereket. A rendelet továbbá egy kereskedelmi okmányt ír elő, amelynek a hússzállítmányokat kell kísérnie.

| (3) | A Dán Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Hatóság 2007. október 5-én továbbította a Bizottsághoz arra irányuló kérelmét, hogy a Bizottság a 853/2004/EK rendeletnek megfelelően az ország egész területére vonatkozóan engedélyezze Dánia számára a brojlercsirkehúsban (Gallus gallus) előforduló szalmonellára vonatkozó különleges garanciákat. A kérelemben szerepel a brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) vonatkozó dán szalmonella-ellenőrzési program leírása. |
| --- | --- |

(3)

A Dán Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Hatóság 2007. október 5-én továbbította a Bizottsághoz arra irányuló kérelmét, hogy a Bizottság a 853/2004/EK rendeletnek megfelelően az ország egész területére vonatkozóan engedélyezze Dánia számára a brojlercsirkehúsban (Gallus gallus) előforduló szalmonellára vonatkozó különleges garanciákat. A kérelemben szerepel a brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) vonatkozó dán szalmonella-ellenőrzési program leírása.

| (4) | 2008. június 18-i ülésén az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság jóváhagyta az „Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció azon minimumkövetelményekről, amelyeket a szalmonella-ellenőrzési programoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy azokat a Gallus gallus húsára és tojására vonatkozó, Svédországra és Finnországra jóváhagyott szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékűként ismerjék el” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (3) (a továbbiakban: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció).(Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus) |
| --- | --- |

(4)

2008. június 18-i ülésén az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság jóváhagyta az „Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció azon minimumkövetelményekről, amelyeket a szalmonella-ellenőrzési programoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy azokat a Gallus gallus húsára és tojására vonatkozó, Svédországra és Finnországra jóváhagyott szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékűként ismerjék el” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (3) (a továbbiakban: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció).(Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus)

| (5) | A brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) vonatkozó dán szalmonella-ellenőrzési program a Svédországra és Finnországra jóváhagyottal egyenértékűnek minősül, és megfelel az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációnak. A szalmonella előfordulása azonban a dániai, Gallus gallus fajba tartozó baromfiállományokban magasabb volt, mint az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációban javasolt felső határérték, ezért nem lehetett egyenértékűnek tekinteni a finnországi és svédországi helyzettel. |
| --- | --- |

(5)

A brojlercsirkehúsra (Gallus gallus) vonatkozó dán szalmonella-ellenőrzési program a Svédországra és Finnországra jóváhagyottal egyenértékűnek minősül, és megfelel az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációnak. A szalmonella előfordulása azonban a dániai, Gallus gallus fajba tartozó baromfiállományokban magasabb volt, mint az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációban javasolt felső határérték, ezért nem lehetett egyenértékűnek tekinteni a finnországi és svédországi helyzettel.

| (6) | 2017. február 6-án a Dán Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Hatóság a 2011–2016-os időszakra vonatkozóan továbbított adatokat a Gallus gallus fajba tartozó tenyészbaromfik, felnőtt baromfik és brojlercsirkék állományaiban és húsában előforduló szalmonellafertőzés gyakoriságáról. A 2015–2016-ra vonatkozó gyakoriság összhangban van az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációban meghatározott felső határokkal. |
| --- | --- |

(6)

2017. február 6-án a Dán Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Hatóság a 2011–2016-os időszakra vonatkozóan továbbított adatokat a Gallus gallus fajba tartozó tenyészbaromfik, felnőtt baromfik és brojlercsirkék állományaiban és húsában előforduló szalmonellafertőzés gyakoriságáról. A 2015–2016-ra vonatkozó gyakoriság összhangban van az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációban meghatározott felső határokkal.

| (7) | Ezért a különleges garanciákat a Dániába irányuló brojlercsirkehús-szállítmányokra (Gallus gallus) is ki kell terjeszteni. Ezen túlmenően az 1688/2005/EK rendeletben megállapított, az ilyen hús mintavételezésére, a minták vizsgálatának mikrobiológiai módszereire, valamint a kereskedelmi dokumentumra vonatkozó szabályokat minden ilyen szállítmányra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a különleges garanciákat a Dániába irányuló brojlercsirkehús-szállítmányokra (Gallus gallus) is ki kell terjeszteni. Ezen túlmenően az 1688/2005/EK rendeletben megállapított, az ilyen hús mintavételezésére, a minták vizsgálatának mikrobiológiai módszereire, valamint a kereskedelmi dokumentumra vonatkozó szabályokat minden ilyen szállítmányra alkalmazni kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Dánia felhatalmazást kap arra, hogy a 853/2004/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a Salmonella spp-re vonatkozó különleges garanciákat alkalmazza a rendelet I. mellékletének 1.1. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő brojlercsirkehús (Gallus gallus) Dániába irányuló szállítmányaira.

2. cikk

Az 1. cikkben említett hússzállítmányokat az 1688/2005/EK rendelet IV. mellékletében előírt mintának megfelelő kereskedelmi dokumentumnak kell kísérnie.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

1

(2)  A Bizottság 1688/2005/EK rendelete (2005. október 14.) a Finnországba és Svédországba irányuló bizonyos hús- és tojásszállítmányok szalmonellára vonatkozó különleges garanciája tekintetében a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 271., 2005.10.15., 17. o.).

2

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf

3

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/308 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 1.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az Európai Bankhatóságnak a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekről történő tájékoztatása céljából a szanálási hatóságok által azonosítandó és továbbítandó információk tekintetében alkalmazandó egységes formátumokra, mintadokumentumokra és fogalommeghatározásokra vonatkozó véghajtás-technikai standardok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 45. cikke (17) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A szanálási hatóságok feladatul kapták, hogy a 2014/59/EU irányelv 45. cikkében meghatározott és az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) tovább részletezett követelményekkel és eljárásokkal összhangban mindegyik intézményre vonatkozóan állapítsák meg a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt (a továbbiakban: MREL). |
| --- | --- |

(1)

A szanálási hatóságok feladatul kapták, hogy a 2014/59/EU irányelv 45. cikkében meghatározott és az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) tovább részletezett követelményekkel és eljárásokkal összhangban mindegyik intézményre vonatkozóan állapítsák meg a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt (a továbbiakban: MREL).

| (2) | A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (16) bekezdése értelmében a szanálási hatóságoknak – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – tájékoztatniuk kell az Európai Bankhatóságot (EBH) az általuk megállapított minimumkövetelményekről. Az említett információk azonosítására és az EBH-nak történő továbbítására szolgáló egységes formanyomtatványokat, mintadokumentumokat és fogalommeghatározásokat úgy kell kialakítani, hogy elősegítsék a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekre vonatkozó határozatoknak az EBH általi nyomon követését, és lehetővé tegyék az Unióban alkalmazott módszerek konvergenciájának érdemi vizsgálatát. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (16) bekezdése értelmében a szanálási hatóságoknak – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – tájékoztatniuk kell az Európai Bankhatóságot (EBH) az általuk megállapított minimumkövetelményekről. Az említett információk azonosítására és az EBH-nak történő továbbítására szolgáló egységes formanyomtatványokat, mintadokumentumokat és fogalommeghatározásokat úgy kell kialakítani, hogy elősegítsék a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekre vonatkozó határozatoknak az EBH általi nyomon követését, és lehetővé tegyék az Unióban alkalmazott módszerek konvergenciájának érdemi vizsgálatát.

| (3) | A konszolidált MREL hatálya alá tartozó csoportok esetében egyértelművé kell tenni, hogy melyik szanálási hatóságnak kell továbbítania az EBH részére egyrészt az érintett anyavállalatra vonatkozóan megállapított MREL-lel, másrészt a leányvállalatok tekintetében – a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatért egyedi alapon felelős szanálási hatóság között létrejött együttes határozat, vagy együttes határozat hiányában a leányvállalat szanálási hatósága által hozott határozat alapján – alkalmazott MREL-lel kapcsolatos információkat. Annak érdekében, hogy az EBH-nak mind az anyavállalatra, mind a leányvállalatokra vonatkozóan rendelkezésére álljanak a szükséges információk, az érintett csoportszintű szanálási hatóság részére elő kell írni, hogy – az összevont felügyeletet ellátó hatósággal egyeztetve – tájékoztassa az EBH-t az érintett anyavállalatra vonatkozóan mind az egyedi, mind a konszolidált alapon megállapított MREL-ről, továbbá a csoport leányvállalataiért felelős szanálási hatóságok részére elő kell írni, hogy – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – tájékoztassák az EBH-t a joghatóságuk alá tartozó mindegyik intézményre vonatkozóan megállapított MREL-ről. |
| --- | --- |

(3)

A konszolidált MREL hatálya alá tartozó csoportok esetében egyértelművé kell tenni, hogy melyik szanálási hatóságnak kell továbbítania az EBH részére egyrészt az érintett anyavállalatra vonatkozóan megállapított MREL-lel, másrészt a leányvállalatok tekintetében – a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatért egyedi alapon felelős szanálási hatóság között létrejött együttes határozat, vagy együttes határozat hiányában a leányvállalat szanálási hatósága által hozott határozat alapján – alkalmazott MREL-lel kapcsolatos információkat. Annak érdekében, hogy az EBH-nak mind az anyavállalatra, mind a leányvállalatokra vonatkozóan rendelkezésére álljanak a szükséges információk, az érintett csoportszintű szanálási hatóság részére elő kell írni, hogy – az összevont felügyeletet ellátó hatósággal egyeztetve – tájékoztassa az EBH-t az érintett anyavállalatra vonatkozóan mind az egyedi, mind a konszolidált alapon megállapított MREL-ről, továbbá a csoport leányvállalataiért felelős szanálási hatóságok részére elő kell írni, hogy – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – tájékoztassák az EBH-t a joghatóságuk alá tartozó mindegyik intézményre vonatkozóan megállapított MREL-ről.

| (4) | Az MREL-határozatokra vonatkozó módszerek közelítésének előmozdítása és az EBH nyomonkövetési szerepének megerősítése érdekében a szanálási hatóságok által az EBH részére történő információtovábbítás tekintetében egységes adatszolgáltatási időszakokat és benyújtási dátumokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Az MREL-határozatokra vonatkozó módszerek közelítésének előmozdítása és az EBH nyomonkövetési szerepének megerősítése érdekében a szanálási hatóságok által az EBH részére történő információtovábbítás tekintetében egységes adatszolgáltatási időszakokat és benyújtási dátumokat kell megállapítani.

| (5) | Ez a rendelet az EBH által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet az EBH által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeten alapul.

| (6) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(6)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mintadokumentumokban közölt információk

(1)   Az EBH-nak a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekről (a továbbiakban: MREL) és adott esetben a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (13) bekezdésében meghatározott, az említett irányelv 45. cikkének (16) bekezdésével összhangban a joghatóságukba tartozó mindegyik intézményre vonatkozóan egyedi vagy összevont alapon megállapított követelményről való tájékoztatása céljából a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – továbbítják az EBH részére az e rendelet I. és II. mellékletében meghatározott mintadokumentumokban foglalt információkat.

(2)   A konszolidált MREL hatálya alá tartozó intézmények esetében a szanálási hatóságok – az illetékes hatóságokkal egyeztetve – továbbítják az EBH részére a III. mellékletben meghatározott mintadokumentumban foglalt információkat is.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésnek való megfelelés céljából a szanálási hatóságok a II. mellékletben meghatározott mintadokumentumban jelzett esetekben a legnagyobb gondosság elve szerint eljárva kvalitatív információkat közölnek az MREL-határozatok indokairól, mely információknak adott esetben részét képezik az egyedi vagy csoportszintű szanálási tervekre való hivatkozások, a szanálási hatóság nyilvános határozatai vagy szakpolitikai állásfoglalásai vagy egyéb igazoló dokumentumok.

(4)   A II. mellékletben használt kifejezések jelentése az említett melléklet táblázatának vonatkozó oszlopában említett releváns rendelkezésekben meghatározott jelentés.

2. cikk

A mentességet élvező és a nulla feltőkésítési összegű intézményekre vonatkozó egyszerűsített adatszolgáltatási követelmények

(1)   E rendelet 1. cikkétől eltérve, azon intézmények vonatkozásában, amelyek a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) vagy (12) bekezdése alapján mentességet kaptak az MREL alkalmazása alól, a szanálási hatóságok az I. mellékletben, a II. melléklet 10–90. oszlopában meghatározott információkat, míg a konszolidált MREL hatálya alá tartozó csoport részét képező intézmények vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott információkat továbbítják az EBH-nak.

(2)   E rendelet 1. cikkétől eltérve, azon intézmények vonatkozásában, amelyek esetében a feltőkésítési összeg az (EU) 2016/1450 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban nulla, a szanálási hatóságok az I. mellékletben, a II. melléklet 10–120. oszlopában meghatározott információkat, míg a konszolidált MREL hatálya alá tartozó csoport részét képező intézmények vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott információkat továbbítják az EBH-nak.

3. cikk

Adatszolgáltató hatóság csoportok esetében

Konszolidált MREL hatálya alá tartozó csoportok esetében az 1. és 2. cikkben említett információkat a következő módon kell benyújtani:

| a) | az érintett csoportszintű szanálási hatóság – az összevont felügyeletet ellátó hatósággal egyeztetve – tájékoztatja az EBH-t az uniós anyavállalatra vagy a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében említett anyavállalatra vonatkozóan mind az egyedileg, mind az összevont alapon megállapított MREL-ről. |
| --- | --- |

a)

az érintett csoportszintű szanálási hatóság – az összevont felügyeletet ellátó hatósággal egyeztetve – tájékoztatja az EBH-t az uniós anyavállalatra vagy a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkében említett anyavállalatra vonatkozóan mind az egyedileg, mind az összevont alapon megállapított MREL-ről.

4

| b) | az érintett szanálási hatóságok – az illetékes hatósággal egyeztetve – tájékoztatják az EBH-t a csoport joghatóságukba tartozó leányvállalataira egyedileg alkalmazandó MREL-ről. |
| --- | --- |

b)

az érintett szanálási hatóságok – az illetékes hatósággal egyeztetve – tájékoztatják az EBH-t a csoport joghatóságukba tartozó leányvállalataira egyedileg alkalmazandó MREL-ről.

4. cikk

Adatszolgáltatási időszakok és benyújtási dátumok

(1)   Az 1. cikkben említett információkat a szanálási hatóságok az MREL-t megállapító határozat meghozatalát vagy módosítását követően indokolatlan késedelem nélkül továbbítják.

(2)   A megállapított és az adott év április 1-jén még alkalmazandó MREL-lel kapcsolatos, a 2. cikkben említett információkat a szanálási hatóságok az adott év április 30-áig továbbítják.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény megállapításának módjával kapcsolatos kritériumokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 237., 2016.9.3., 1. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

Az adatszolgáltató szanálási hatóságra vonatkozó információk

| Adatszolgáltató szanálási hatóság | |
| --- | --- |
| | |
| Benyújtási dátum | |
| | |
| Kapcsolattartó személy | |
| Név | |
| E-mail | |
| Telefon | |
| | |
| Általános megjegyzések (nem kötelező) | |

Adatszolgáltató szanálási hatóság

Benyújtási dátum

Kapcsolattartó személy

Név

E-mail

Telefon

Általános megjegyzések (nem kötelező)

---

II. MELLÉKLET

MREL információk

| Kötelező | Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum
  (ha a 90-es oszlopban „Igen” szerepel) | Nem kötelező az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában nulla feltőkésítési összegű intézmények esetében |
| --- | --- | --- |
| Minden intézményre vonatkozóan kitöltendő | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában nulla feltőkésítési összegű intézmények esetében | Követelmény típusa | Összes kötelezettség és szavatolótőke | Teljes kockázati kitettségérték | A tőkeáttételi mutató nevezője | Veszteségviselési összeg | Feltőkésítési összeg | A szanálhatóság akadályaival, a mérettel, a rendszerszintű kockázatokkal és a betétbiztosítási rendszerek által fizetett hozzájárulásokkal összefüggő kiigazítások | Az MREL kombinált értékelése | Átmeneti és szanálás utáni intézkedések (adott esetben) | |
| Jogi hivatkozás | A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (7) és (8) bekezdése vagy a 806/2014/EU rendelet 12. cikkének (8) bekezdése | Általános információk | A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) és (12) bekezdése vagy a 806/2014/EU rendelet 12. cikkének (10) bekezdése | Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum
  (adott esetben) | Az (EU) 2016/962 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának i. alpontja és/vagy 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának ii. alpontja | A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) és (10) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (2) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdése és az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) és (4) bekezdése (1) | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdése és az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (4)–(11) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának i. alpontja | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának ii. alpontja | | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (5) és (6) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (7) és (8) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (8) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (9) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (10) bekezdése | | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikke | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikke | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikke | | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (1) bekezdése | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (2) bekezdése | A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (13) bekezdése | | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 8. cikke | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 8. cikkének (2) bekezdése |
| Jogalany-azonosító (LEI) | Összevont vagy egyedi követelmény? | Az intézmény neve | Bejegyzés szerinti tagállam | Az adatszolgáltató szanálási hatóság a csoportszintű szanálási hatóság? | Az MREL-határozat vagy a mentességről szóló határozat dátuma | Az MREL alkalmazása alól szanálási hatóság által mentesítve? | Megjegyzések | Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum (adott esetben) | Intézménykategória (adott esetben) | Az MREL megegyezik az alapértelmezett veszteségviselési összeggel? | A veszteségviselési összegre alkalmazott kiigazítások típusai (adott esetben) | Együttes határozattal megállapított MREL | Jelenlegi | A 140-es tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja | Jelenlegi | A 160-as tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja | Szanálás utáni feltételezett | Megjegyzések | Jelenlegi | A 200-as tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja | Szanálás utáni feltételezett | Megjegyzések | Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerinti alapértelmezett veszteségviselési összeg | Felfelé történő kiigazítás | Felfelé történő kiigazítások típusa(i) | Megjegyzések | Lefelé történő kiigazítás | Lefelé történő kiigazítások típusa(i) | Megjegyzések | Összesen (240 + 250 + 280) | Az engedélyezés feltételeinek való megfeleléshez | Alapértelmezett kiegészítő összeg a piaci bizalom pufferkövetelményeknek való megfelelés révén történő fenntartásához | A piaci bizalom fenntartásához szükséges kiigazítás a hasonló csoportokkal való összehasonlítás alapján | Megjegyzések | Az intézmény üzleti modelljére, finanszírozási modelljére és átfogó kockázati profiljára vonatkozóan az illetékes hatóságtól kapott információk figyelembevételével alkalmazott lefelé történő kiigazítás | Megjegyzések | A 330-as oszlop kiigazítása a csoport leányvállalatainak figyelembevételével | Megjegyzések | Összesen (320 + 330+ 340 + 360 + 380) | A hitelezői feltőkésítésből való kizárások miatt | Megjegyzések | A méret és a rendszerszintű kockázat miatt | Megjegyzések | A betétbiztosítási rendszer szanálásfinanszírozáshoz való hozzájárulása miatt | Megjegyzések | Összesen (410 + 430+ 450) | Összesen (310 + 400 + 470) | MREL az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában (480 / 140) | Az MREL szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok által teljesítendő százalékos aránya | A 490-es oszlopban megállapított követelmény teljesítésének előírt dátuma | Átmeneti intézkedések típusai | Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában) | Az alkalmazás tervezett kezdőnapja | Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában) | Az alkalmazás tervezett kezdőnapja | Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában) | Az alkalmazás tervezett kezdőnapja | Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában) | Az alkalmazás tervezett kezdőnapja | Számviteli keret |
| 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 110 | 120 | 130 | 140 | 150 | 160 | 170 | 180 | 190 | 200 | 210 | 220 | 230 | 240 | 250 | 260 | 270 | 280 | 290 | 300 | 310 | 320 | 330 | 340 | 350 | 360 | 370 | 380 | 390 | 400 | 410 | 420 | 430 | 440 | 450 | 460 | 470 | 480 | 490 | 500 | 510 | 520 | 530 | 540 | 550 | 560 | 570 | 580 | 590 | 600 | 610 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Kötelező

Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum

(ha a 90-es oszlopban „Igen” szerepel)

Nem kötelező az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában nulla feltőkésítési összegű intézmények esetében

Minden intézményre vonatkozóan kitöltendő

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában nulla feltőkésítési összegű intézmények esetében

Követelmény típusa

Összes kötelezettség és szavatolótőke

Teljes kockázati kitettségérték

A tőkeáttételi mutató nevezője

Veszteségviselési összeg

Feltőkésítési összeg

A szanálhatóság akadályaival, a mérettel, a rendszerszintű kockázatokkal és a betétbiztosítási rendszerek által fizetett hozzájárulásokkal összefüggő kiigazítások

Az MREL kombinált értékelése

Átmeneti és szanálás utáni intézkedések (adott esetben)

Jogi hivatkozás

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (7) és (8) bekezdése vagy a 806/2014/EU rendelet 12. cikkének (8) bekezdése

Általános információk

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) és (12) bekezdése vagy a 806/2014/EU rendelet 12. cikkének (10) bekezdése

Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum

(adott esetben)

Az (EU) 2016/962 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának i. alpontja és/vagy 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának ii. alpontja

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) és (10) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (2) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdése és az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (3) és (4) bekezdése (1)

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdése és az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (4)–(11) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának i. alpontja

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke (5) bekezdése b) pontjának ii. alpontja

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (5) és (6) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (7) és (8) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (8) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (9) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikkének (10) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikke

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikke

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikke

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (1) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (2) bekezdése

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (13) bekezdése

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 8. cikke

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 8. cikkének (2) bekezdése

Jogalany-azonosító (LEI)

Összevont vagy egyedi követelmény?

Az intézmény neve

Bejegyzés szerinti tagállam

Az adatszolgáltató szanálási hatóság a csoportszintű szanálási hatóság?

Az MREL-határozat vagy a mentességről szóló határozat dátuma

Az MREL alkalmazása alól szanálási hatóság által mentesítve?

Megjegyzések

Egyszerűsített adatszolgáltatási mintadokumentum (adott esetben)

Intézménykategória (adott esetben)

Az MREL megegyezik az alapértelmezett veszteségviselési összeggel?

A veszteségviselési összegre alkalmazott kiigazítások típusai (adott esetben)

Együttes határozattal megállapított MREL

Jelenlegi

A 140-es tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja

Jelenlegi

A 160-as tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja

Szanálás utáni feltételezett

Megjegyzések

Jelenlegi

A 200-as tétel adatszolgáltatási vonatkozási időpontja

Szanálás utáni feltételezett

Megjegyzések

Az (EU) 2016/1450 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerinti alapértelmezett veszteségviselési összeg

Felfelé történő kiigazítás

Felfelé történő kiigazítások típusa(i)

Megjegyzések

Lefelé történő kiigazítás

Lefelé történő kiigazítások típusa(i)

Megjegyzések

Összesen (240 + 250 + 280)

Az engedélyezés feltételeinek való megfeleléshez

Alapértelmezett kiegészítő összeg a piaci bizalom pufferkövetelményeknek való megfelelés révén történő fenntartásához

A piaci bizalom fenntartásához szükséges kiigazítás a hasonló csoportokkal való összehasonlítás alapján

Megjegyzések

Az intézmény üzleti modelljére, finanszírozási modelljére és átfogó kockázati profiljára vonatkozóan az illetékes hatóságtól kapott információk figyelembevételével alkalmazott lefelé történő kiigazítás

Megjegyzések

A 330-as oszlop kiigazítása a csoport leányvállalatainak figyelembevételével

Megjegyzések

Összesen (320 + 330+ 340 + 360 + 380)

A hitelezői feltőkésítésből való kizárások miatt

Megjegyzések

A méret és a rendszerszintű kockázat miatt

Megjegyzések

A betétbiztosítási rendszer szanálásfinanszírozáshoz való hozzájárulása miatt

Megjegyzések

Összesen (410 + 430+ 450)

Összesen (310 + 400 + 470)

MREL az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában (480 / 140)

Az MREL szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok által teljesítendő százalékos aránya

A 490-es oszlopban megállapított követelmény teljesítésének előírt dátuma

Átmeneti intézkedések típusai

Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában)

Az alkalmazás tervezett kezdőnapja

Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában)

Az alkalmazás tervezett kezdőnapja

Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában)

Az alkalmazás tervezett kezdőnapja

Tervezett MREL (az összes kötelezettség és szavatolótőke %-ában)

Az alkalmazás tervezett kezdőnapja

Számviteli keret

10

20

30

40

50

60

70

80

90

100

110

120

130

140

150

160

170

180

190

200

210

220

230

240

250

260

270

280

290

300

310

320

330

340

350

360

370

380

390

400

410

420

430

440

450

460

470

480

490

500

510

520

530

540

550

560

570

580

590

600

610

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

---

III. MELLÉKLET

Az MREL helye

| Intézmény | Legfelső szintű anyavállalat | EU-szintű anyavállalat | Érintett közvetlen anyavállalat |
| --- | --- | --- | --- |
| Jogalany-azonosító (LEI) | Az intézmény neve | Bejegyzés szerinti tagállam | LEI-kód | Az intézmény neve | Bejegyzés szerinti ország | LEI-kód | Az intézmény neve | Bejegyzés szerinti tagállam | LEI-kód | Az intézmény neve | Bejegyzés szerinti ország |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Intézmény

Legfelső szintű anyavállalat

EU-szintű anyavállalat

Érintett közvetlen anyavállalat

Jogalany-azonosító (LEI)

Az intézmény neve

Bejegyzés szerinti tagállam

LEI-kód

Az intézmény neve

Bejegyzés szerinti ország

LEI-kód

Az intézmény neve

Bejegyzés szerinti tagállam

LEI-kód

Az intézmény neve

Bejegyzés szerinti ország

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/309 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 1.)

a propineb hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/39/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a propineb hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/39/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a propineb hatóanyagot.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | A propineb hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2019. január 31-én lejár. |
| --- | --- |

(3)

A propineb hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2019. január 31-én lejár.

| (4) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a propineb hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(4)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a propineb hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (5) | A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt benyújtotta. A jelentéstevő tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt benyújtotta. A jelentéstevő tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. október 1-jén benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. október 1-jén benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.

| (8) | A Hatóság 2016. november 15-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatban levont következtetéseit (6), hogy a propineb várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a növényi és állati eredetű termékek esetében a táplálékkal történő bevitel alapján való fogyasztói kockázatértékelés nem végezhető el. A dokumentációban foglalt adatok alapján nem lehetett elvégezni a propineb releváns metabolitjainak vizsgálatát. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2016. november 15-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatban levont következtetéseit (6), hogy a propineb várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a növényi és állati eredetű termékek esetében a táplálékkal történő bevitel alapján való fogyasztói kockázatértékelés nem végezhető el. A dokumentációban foglalt adatok alapján nem lehetett elvégezni a propineb releváns metabolitjainak vizsgálatát.

| (9) | Emellett a Hatóság a propineb esetében rámutatott egy kritikus problématerületre, amely a releváns 4-metilimidazolidin-2-tion (PTU) metabolit endokrin károsító hatásához kapcsolódik; ez a metabolit 2. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító anyagként van besorolva, és toxicitásának célszerve a pajzsmirigy. |
| --- | --- |

(9)

Emellett a Hatóság a propineb esetében rámutatott egy kritikus problématerületre, amely a releváns 4-metilimidazolidin-2-tion (PTU) metabolit endokrin károsító hatásához kapcsolódik; ez a metabolit 2. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító anyagként van besorolva, és toxicitásának célszerve a pajzsmirigy.

| (10) | Ráadásul a Hatóság nem tudott teljeskörű értékelést végezni a háziméh-ivadékokat érintő kockázatokról, és arra a következtetésre jutott, hogy a propineb esetében nem zárható ki a házi méhek fejlődését fenyegető súlyos kockázat fennállása. |
| --- | --- |

(10)

Ráadásul a Hatóság nem tudott teljeskörű értékelést végezni a háziméh-ivadékokat érintő kockázatokról, és arra a következtetésre jutott, hogy a propineb esetében nem zárható ki a házi méhek fejlődését fenyegető súlyos kockázat fennállása.

| (11) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a Hatóság következtetésével kapcsolatos észrevételeit. Emellett a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdésének harmadik bekezdésével összhangban a Bizottság arra is felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a hosszabbításra vonatkozó jelentéstervezettel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a Hatóság következtetésével kapcsolatos észrevételeit. Emellett a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdésének harmadik bekezdésével összhangban a Bizottság arra is felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a hosszabbításra vonatkozó jelentéstervezettel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (12) | A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni az anyaggal kapcsolatos aggályokat. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni az anyaggal kapcsolatos aggályokat.

| (13) | Az azonosított kockázatok alapján nem sikerült megállapítani, hogy legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának vonatkozásában teljesülnek az 1107/2009/EU rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a propineb hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön meghosszabbításra. |
| --- | --- |

(13)

Az azonosított kockázatok alapján nem sikerült megállapítani, hogy legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának vonatkozásában teljesülnek az 1107/2009/EU rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a propineb hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön meghosszabbításra.

| (14) | Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | A tagállamok számára időt kell biztosítani a propinebtartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok számára időt kell biztosítani a propinebtartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására.

| (16) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a propinebet tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2019. június 22-ig tarthat. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a propinebet tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2019. június 22-ig tarthat.

| (17) | Az (EU) 2018/84 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2019. január 31-ig meghosszabbította a propineb jóváhagyásának érvényességét annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az előtt le lehessen zárni, mielőtt lejárna az anyag jóváhagyása. Ugyanakkor mivel határozathozatalra a lejárat kiterjesztett időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2018/84 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2019. január 31-ig meghosszabbította a propineb jóváhagyásának érvényességét annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az előtt le lehessen zárni, mielőtt lejárna az anyag jóváhagyása. Ugyanakkor mivel határozathozatalra a lejárat kiterjesztett időpontja előtt került sor, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell.

| (18) | Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a propineb jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(18)

Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a propineb jóváhagyására vonatkozóan.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítása

A propineb hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra.

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében található táblázat propinebre vonatkozó 54. sorát el kell hagyni.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok legkésőbb 2018. június 22-ig visszavonják a propineb hatóanyagú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.

4. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb 2019. június 22-ig le kell járnia.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2003/39/EK irányelve (2003. május 15.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a propineb és a propizamid hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 124., 2003.5.20., 30. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propineb (A propineb hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2016;14(11):4605, 26 o. doi:10.2903/j.efsa.2016.4605.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2018/84 végrehajtási rendelete (2018. január 19.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek a klórpirifosz, a klórpirifosz-metil, a klotianidin, a rézvegyületek, a dimoxistrobin, a mankozeb, a mekoprop-P, a metiram, az oxamil, a petoxamid, a propikonazol, a propineb, a propizamid, a piraklosztrobin és a zoxamid hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 16., 2018.1.20., 8. o.).

7

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/310 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. március 1.)

a gabonaágazatban 2018. március 2-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikkére,

mivel:

| (1) | A 642/2010/EU bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

A 642/2010/EU bizottsági rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00, a 1002 90 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00, a 1007 10 90 és a 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában meghatározott vámtételt.

| (2) | A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából az ugyanazon bekezdésben meghatározott termékekre szabályos időközönként reprezentatív CIF-importárakat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a hivatkozott cikk (1) bekezdésében említett behozatali vám kiszámítása céljából az ugyanazon bekezdésben meghatározott termékekre szabályos időközönként reprezentatív CIF-importárakat kell megállapítani.

| (3) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ugyanazon rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ugyanazon rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám kiszámításához a szóban forgó rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | A 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00 és a 1002 90 00 KN-kód alá tartozó, Kanadából származó termékekre vonatkozó behozatali vámot 2017. szeptember 21-től kezdődően a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(4)

A 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00 és a 1002 90 00 KN-kód alá tartozó, Kanadából származó termékekre vonatkozó behozatali vámot 2017. szeptember 21-től kezdődően a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint kell kiszámítani.

| (5) | Meg kell állapítani a 2018. március 2-től kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart. |
| --- | --- |

(5)

Meg kell állapítani a 2018. március 2-től kezdődő időszakra vonatkozó behozatali vámokat, amelyek alkalmazása új behozatali vámok megállapításáig tart.

| (6) | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet a kihirdetése napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(6)

A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet a kihirdetése napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2018. március 2-től alkalmazandó, a 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 642/2010/EU rendelete (2010. július 20.) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) (HL L 187., 2010.7.21., 5. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

| A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2018. március 2-től alkalmazandó behozatali vámok |
| --- |
| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)
   (2)

  (EUR/tonna) |
| 1001 11 00 | KEMÉNYBÚZA, vetőmag | 0,00 |
| 1001 19 00 | KEMÉNYBÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| közepes minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| gyenge minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 10 00 | ROZS, vetőmag | 0,56 |
| 1002 90 00 | ROZS, a vetőmag kivételével | 0,56 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,56 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (3) | 0,56 |
| 1007 10 90 | CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével | 0,56 |
| 1007 90 00 | CIROKMAG, a vetőmag kivételével | 0,56 |

A 642/2010/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre 2018. március 2-től alkalmazandó behozatali vámok

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)
   (2)

(EUR/tonna)

1001 11 00

KEMÉNYBÚZA, vetőmag

0,00

1001 19 00

KEMÉNYBÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

közepes minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

gyenge minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

ex 1001 91 20

KÖZÖNSEGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 99 00

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 10 00

ROZS, vetőmag

0,56

1002 90 00

ROZS, a vetőmag kivételével

0,56

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,56

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (3)

0,56

1007 10 90

CIROKMAG, a hibrid vetőmag kivételével

0,56

1007 90 00

CIROKMAG, a vetőmag kivételével

0,56

---

(1)  Az importőr a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a következő vámcsökkentésekben részesülhet:

| — | tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkeznek az Unióba, |
| --- | --- |

—

tonnánként 3 EUR, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkeznek az Unióba,

| — | tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon keresztül érkeznek az Unióba. |
| --- | --- |

—

tonnánként 2 EUR, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van, amennyiben az áruk az Atlanti-óceánon keresztül érkeznek az Unióba.

(2)  A 1001 11 00, a 1001 19 00, az ex 1001 99 00 (kiváló minőségű közönséges búza, a vetőmag kivételével), a 1002 10 00 és a 1002 90 00 KN-kód alá tartozó, Kanadából származó termékek esetében a behozatali vámot a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint kell kiszámítani.

(3)  Az importőr tonnánként 24 EUR átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. cikkében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

AZ I. MELLÉKLETBEN MEGÁLLAPÍTOTT VÁMOK KISZÁMÍTÁSÁNÁL FIGYELEMBE VETT ADATOK

| 1. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:







  (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica |
| Tőzsde | Minneapolis | Chicago |
| Tőzsdei jegyzés | 193,300 | 117,450 |
| Felár a Mexikói-öböl esetében | 84,902 | 21,549 |
| Felár a Nagy-tavak esetében | — | — |

1.

(EUR/tonna)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Tőzsde

Minneapolis

Chicago

Tőzsdei jegyzés

193,300

117,450

Felár a Mexikói-öböl esetében

84,902

21,549

Felár a Nagy-tavak esetében

—

—

| 2. | A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam: | 17,471 EUR/tonna |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam: | — EUR/tonna |

2.

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam:

17,471 EUR/tonna

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam:

— EUR/tonna

---

(1)  Tonnánként 14 EUR felárral együtt (a 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/23

---

A TANÁCS (EU) 2018/311 HATÁROZATA

(2018. február 27.)

az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2014. április 14-i 2014/242/EU tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) hoz létre. Az említett cikk úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) hoz létre. Az említett cikk úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

| (2) | A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározza a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket. |
| --- | --- |

(2)

A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározza a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

| (3) | A közös iránymutatásokra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a megállapodást teljeskörűen harmonizált módon hajtsák végre, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a megállapodás szerződő feleinek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is alkalmazandó jogszabályai közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

(3)

A közös iránymutatásokra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a megállapodást teljeskörűen harmonizált módon hajtsák végre, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a megállapodás szerződő feleinek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is alkalmazandó jogszabályai közötti kapcsolat.

| (4) | Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

| (5) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a 2000/365/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a 2000/365/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (6) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  HL L 128., 2014.4.30., 47. o.

1

(2)  
  HL L 128., 2014.4.30., 49. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

4

(5)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

5

---

TERVEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ AZERBAJDZSÁN KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG .../201... sz. HATÁROZATA

(...)

a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadása tekintetében

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikkére,

mivel a megállapodás 2014. január 1-jén hatályba lépett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatásokat e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...,

az Európai Unió részéről

az Azerbajdzsán Köztársaság részéről

---

(1)  
  HL L 128., 2014.4.30., 49. o.

1

---

MELLÉKLET

KÖZÖS IRÁNYMUTATÁSOK AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ AZERBAJDZSÁN KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓAN

Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2014. szeptember 1-jén hatályba lépett megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy kölcsönösség alapján megkönnyítse az Unió polgárai és az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.

A megállapodás kölcsönösség alapján kötelező jogokat és kötelezettségeket állapít meg az Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgárai számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából.

A megállapodás 12. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) által elfogadott iránymutatások azt kívánják biztosítása, hogy az Unió tagállamai (a továbbiakban: tagállamok) és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseletei harmonizált módon hajtsák végre a megállapodást. Ezek az iránymutatások nem képezik a megállapodás részét, és ezért jogilag nem kötelező erejűek. Ugyanakkor határozottan ajánlott, hogy a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak a megállapodás végrehajtása során következetesen figyelembe vegyék az iránymutatásokat.

A cél az, hogy az iránymutatásokat a vegyes bizottság a megállapodás végrehajtási tapasztalatainak fényében rendszeresen naprakésszé tegye.

A megállapodás folyamatos és harmonizált végrehajtása, valamint a vízumkönnyítési vegyes bizottság eljárási szabályzatával való összhang biztosítása érdekében a felek megállapodtak arról, hogy a vegyes bizottság hivatalos ülései között nem hivatalosan tartják a kapcsolatot a sürgős ügyek elintézése érdekében. A vegyes bizottság soron következő ülésén részletes beszámolókat nyújtanak be az említett kérdésekről és a nem hivatalos kapcsolattartásról.

I.   ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

1.1.   Cél és hatály

A megállapodás 1. cikke szerint: „E megállapodás célja, hogy kölcsönösen megkönnyítse az Unió polgárai és az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgárai számára történő vízumkiadást, a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.”

A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező uniós polgárra és azerbajdzsáni állampolgárra vonatkozik, a lakóhelyük szerinti országtól függetlenül.

A megállapodás nem alkalmazandó a tagállamok valamelyike vagy az Azerbajdzsán Köztársaság által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személyekre. A személyek e csoportjára az uniós vízumpolitikai vívmányok és az Azerbajdzsán Köztársaság nemzeti jogának szabályai vonatkoznak.

1.2.   A megállapodás hatálya

A megállapodás 2. cikke szerint:

„(1)   Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók az Unió polgáraira és az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgáraira, amennyiben az Azerbajdzsán Köztársaság, az Unió vagy a tagállamok jogszabályai vagy előírásai, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

(2)   Az e megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó.”

A megállapodás 10. cikkének sérelme nélkül, –amely cikk az Unió diplomata-útlevéllel rendelkező polgárai és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárainak vízumkötelezettség alóli mentességéről rendelkezik – nem érinti a vízumkötelezettségről és a vízumkötelezettség alóli mentességről rendelkező meglévő szabályokat. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy más személykategóriák között mentesítse a vízumkötelezettség alól a polgári légiközlekedési és tengerhajózási személyzetet.

1

Ebben az összefüggésben hozzá kell tenni, hogy a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (2) 21. cikke szerint minden schengeni államnak el kell ismernie az egymás által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosító engedélyként. Minden schengeni tagállam elfogadja a schengeni társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.

2

A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a Vízumkódex) alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre, mint például a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni tagállam meghatározása, a vízumkiadás megtagadásának oka, az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jog, a vízumkérelmező személyes meghallgatásával kapcsolatos általános szabályok, valamint a vízumkérelemmel kapcsolatos tájékoztatás. Ezenfelül a schengeni szabályok, nevezetesen, a z Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (4) (például a tagállamok területére való belépés megtagadása és a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása stb.), valamint adott esetben a nemzeti jog továbbra is alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre is, mint például az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a tagállamok területére való beléptetés megtagadása és kiutasítási intézkedések.

3

4

Még ha a megállapodásban rögzített feltételek teljesülnek is – például ha a 4. cikkben rögzített kategóriákra nézve az utazás célját igazoló dokumentumokat benyújtotta a vízum kérelmezője –, a vízum kibocsátása akkor is megtagadható, ha az (EU) 2016/399európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a Schengeni határellenőrzési kódex) 6. cikkében foglalt feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a Schengeni Információs Rendszerben (SIS) beutazási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet, belső biztonságot veszélyezteti stb.

A Vízumkódexben szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, hosszú érvényességi idejű, többszöri belépésre jogosító vízumok a megállapodás 4. cikkében említett személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kiadhatók, ha a Vízumkódex 24. cikkében szereplő feltételek teljesülnek. Ugyanígy, a Vízumkódex 16. cikkének (5) és (6) bekezdésében szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók.

más

Az Azerbajdzsán Köztársaság tekintetében a migrációügyi szabályzat (5) és az Azerbajdzsán Köztársaság egyéb megfelelő normatív jogi aktusai alkalmazandók a megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre, mint például a vízumkiadás megtagadásának oka, az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jog és a vízumkérelmező személyes meghallgatásával kapcsolatos általános szabályok, valamint a vízumkérelemmel kapcsolatos tájékoztatás, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, az Azerbajdzsán Köztársaság területére való beléptetés megtagadása, a kiutasítási intézkedések.

5

Az Azerbajdzsán Köztársaság nemzeti jogában szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók, amennyiben a kérelmezőre nézve kedvezőbb rendszert jelentenek. Például továbbra is alkalmazandók az Azerbajdzsán Köztársaság az állami díjakról szóló törvény 17.2. cikkében foglalt rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a vízumdíj elengedését, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzatának 38. cikkében foglalt rendelkezések, amelyek lehetővé teszik az elektronikus vízumok kiadását.

Még ha a megállapodásban rögzített feltételeknek teljesülnek is – például ha a 4. cikkben rögzített kategóriákra nézve az utazás célját igazoló dokumentumokat benyújtotta a vízum kérelmezője –, a vízum kibocsátása akkor is megtagadható, ha az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzatának 36. cikkében (a 36.1.7. cikk kivételével) foglalt feltételek nem teljesülnek, vagy ha fennállnak az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzatának 16. cikkében felsorolt körülmények.

1.3.   A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai

A megállapodás 3. cikkének d) pontjában szereplő fogalommeghatározás szerint a „
  »vízum«: valamely tagállam vagy Azerbajdzsán Köztársaság által kiadott engedély a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területén való átutazáshoz vagy a tagállamok vagy Azerbajdzsán Köztársaság területén történő bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás céljából”.

A megállapodás által biztosított könnyítések mind a tagállamok egész területére érvényes egységes vízumokra, mind pedig a korlátozott területi érvényességű vízumokra vonatkoznak.

A megállapodás által előírt könnyítések az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzatának 5. cikkében meghatározott valamennyi vízumra alkalmazandók.

1.4.   A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása

A Schengeni határ-ellenőrzési kódex a következőképpen határozza meg a rövid távú tartózkodás fogalmát: „bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás, figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”.

Ez a meghatározás az Azerbajdzsán Köztársaság által a megállapodással összhangban kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra is alkalmazandó.

A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés a „folyamatosan aktualizált” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, azaz a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekint vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napra vonatkozó követelmény. Ez azt jelenti, hogy a tagállam területéről való, megszakítás nélküli 90 napos távollét esetén újabb, legfeljebb 90 napos tartózkodásra van lehetőség.

A rövid távú tartózkodás alábbi címen található online kalkulátorával kiszámíthatja, hogy az új szabályok alapján mennyi ideig tartózkodhat: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

Az új meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására:

Egy 1 évre szóló (2014. április 18. – 2015. április 18.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2014. április 19-én utazik be első ízben háromnapos tartózkodás céljából. Ezt követően az említett személy 2014. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet a konkrét dátumokkal? Mikor utazhat be ismét az említett személy?

2014. szeptember 11-én: 180 napos időszakon belül (2014. március 16. – 2014. szeptember 11.) az adott személy 3 napot (2014. április 19–21.), majd 86 napot (2014. június 18. – 2014. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén.

2014. október 16-tól: Az említett személy beutazhat további 3 napos tartózkodás céljából (2014. október 16-án a 2014. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. október 17-én a 2014. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon stb.).

2014. december 15-től: Az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2014. december 15-én a 2014. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. december 16-án a 2014. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon stb.).

1.5.   A schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

Az Unióhoz 2004-ben (Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia), 2007-ben (Bulgária és Románia) és 2013-ban (Horvátország) csatlakozott tagállamokra nézve ez a megállapodás hatálybalépésétől kezdve kötelező.

Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia még nem hajtotta még végre teljeskörűen a schengeni vívmányokat. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Miután az említett országok teljeskörűen végrehajtották a schengeni vívmányokat, teljeskörűen alkalmazni fogják a megállapodást.

A schengeni vívmányok e tagállamok által történő teljeskörű végrehajtásáig a nemzeti jog változatlanul minden, a megállapodás által nem szabályozott kérdésre alkalmazandó. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok és/vagy a nemzeti szabályok alkalmazandók.

Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kapott arra, hogy a saját területén való rövid távú tartózkodáshoz elismerje valamennyi schengeni tagállam és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat (6).

6

A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 21. cikke szerint a fenti egyezményben részes valamennyi félnek el kell ismernie a másik tagállam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosító engedélyként. Elfogadják a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.

A megállapodás nem vonatkozik Dániára, Írországra és az Egyesült Királyságra, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy e tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek az Azerbajdzsán Köztársasággal.

Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem kötelező Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára és Svájcra nézve. A megállapodás ugyanakkor közös nyilatkozatot tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy az említett schengeni társult országok késedelem nélkül a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kibocsátásának megkönnyítéséről szóló kétoldalú megállapodásokat kössenek az Azerbajdzsán Köztársasággal.

2013. december 3-án aláírták az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és a Norvég Királyság kormánya közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodást, amely 2015. június 1-jén hatályba lépett. 2016. október 10-én aláírták az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és a Svájci Szövetségi Tanács közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodást, amely 2017. április 1-jén hatályba lépett. Ezenfelül 2017. február 15-én hatályba lépett az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásban említett, az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és a Liechtensteini Hercegség kormánya közötti, a szabályok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás.

1.6.   A megállapodás és a kétoldalú megállapodások

A megállapodás 13. cikke szerint:

„E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez bármely olyan, az egyes tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti két- vagy többoldalú megállapodással vagy egyezménnyel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.”

A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti hatályos kétoldalú megállapodásoknak a vízumkönnyítési megállapodás által szabályozott kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében.

Ha egy tagállam Grúziával olyan kétoldalú megállapodást vagy intézkedést kötött, amely az európai uniós megállapodás által nem szabályozott kérdésekre vonatkozik, például vízumkötelezettség alóli mentességet biztosítva a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek számára, ez a mentesség a megállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó.

nem

A következő tagállamok kötöttek kétoldalú megállapodást az Azerbajdzsán Köztársasággal a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkozóan: Ausztria, Bulgária, Horvátország, Magyarország, Olaszország, Portugália, Románia, Szlovénia, Lettország és Szlovákia (7).

7

Az adott tagállam által a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesítése csak e tagállam területén való utazásra alkalmazandó, a többi schengeni tagállamba történő utazásra nem.

II.   KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

2.1.   Azok a szabályok, amelyek minden vízumkérelmezőre vonatkoznak

Emlékeztetni kell arra, hogy a vízumdíjakra vonatkozó alább említett könnyítések, a vízumkérelmek feldolgozási eljárásának időtartama, az elveszett vagy ellopott okmányok esetében a távozás, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítása valamennyi olyan vízumkérelmezőre és vízummal rendelkező személyre vonatkozik, akik az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgárai vagy a megállapodás által kötött tagállamok polgárai, ideértve a turistákat is.

2.1.1.   A vízumkérelmek feldolgozásának díja

A megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése szerint:

„(1)   A vízumkérelmek elbírálásának díja 35 EUR.”

A megállapodás 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vízumkérelmek feldolgozásának díja 35 EUR. Ez a díj alkalmazandó minden azerbajdzsáni és uniós vízumkérelmezőre (ideértve a turistákat is), és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat érinti, a belépések számától függetlenül.

A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése szerint:

„(2)   A személyek alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól, a (3) bekezdés sérelme nélkül:

| a) | az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgároknak, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak, illetve az állampolgáráguk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgároknak, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Azerbajdzsán területén tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársai, gyermekei (beleértve az örökbefogadottakat is), szülői (beleértve a gyámot is), nagyszülői és unokái; |
| --- | --- |

a)

az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgároknak, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak, illetve az állampolgáráguk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgároknak, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Azerbajdzsán területén tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársai, gyermekei (beleértve az örökbefogadottakat is), szülői (beleértve a gyámot is), nagyszülői és unokái;

| b) | hivatalos delegációk tagjai, ideértve a hivatalos delegációk állandó tagjait is, akik a tagállamokhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően hivatalos értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt; |
| --- | --- |

b)

hivatalos delegációk tagjai, ideértve a hivatalos delegációk állandó tagjait is, akik a tagállamokhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően hivatalos értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt;

| c) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok; |
| --- | --- |

c)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok;

| d) | fogyatékossággal élő személyek és szükség esetén kísérőik;”. |
| --- | --- |

d)

fogyatékossággal élő személyek és szükség esetén kísérőik;”.

A díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy mindkét vízumkérelmező e kategóriába esik. Azokban az esetekben, amikor a kérelmezők fogyatékossága nyilvánvaló (vak személyek, végtag hiánya), elegendő a vizuális felismerés a konzulátus vízumirodájában.

Indokolt esetekben a fogyatékossággal élő személy képviselője vagy gyámja is benyújthatja a vízumkérelmet.

| „e) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; (Megjegyzés: a szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek); |
| --- | --- |

„e)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; (Megjegyzés: a szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek);

| f) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek; |
| --- | --- |

f)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek;

| g) | olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolták humanitárius okokból – beleértve sürgős orvosi ellátás érdekében, az ilyen személy kísérőjével, illetve közeli rokon temetésén történő részvétel vagy súlyosan beteg közeli rokon meglátogatása céljából – történő utazásuk szükségességét; |
| --- | --- |

g)

olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolták humanitárius okokból – beleértve sürgős orvosi ellátás érdekében, az ilyen személy kísérőjével, illetve közeli rokon temetésén történő részvétel vagy súlyosan beteg közeli rokon meglátogatása céljából – történő utazásuk szükségességét;

| h) | civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői;”. |
| --- | --- |

h)

civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői;”.

Az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy a tagállamokban vagy az Azerbajdzsán Köztársaságban nyilvántartásba vett civil társadalmi szervezetek vagy nonprofit szervezetek tagjai – lásd a megállapodás 4. cikkét.

| „i) | nyugdíjasok;”. |
| --- | --- |

„i)

Az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a kérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy nyugdíjasok. A díjmentesség nem indokolt olyan esetekben, amikor az utazás célja díjazással járó tevékenység.

| „j) | a 12 év alatti gyermekek; |
| --- | --- |

„j)

a 12 év alatti gyermekek;

| k) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet;”. |
| --- | --- |

k)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet;”.

Az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy újságírói szakmai vagy média szervezetek tagjai – lásd a megállapodás 4. cikkét.

A tagállamok a vízumdíjat elengedik a személyek fent említett kategóriái esetében. Ezenfelül, a Vízumkódex 16. cikkének (4) bekezdése szerint a személyek alábbi kategóriái is mentesülnek a vízumdíj alól:

| — | a tudományos kutatás céljával az Európai Unión belül utazó, harmadik országbeli kutatók, a 2005/761/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (8) meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

a tudományos kutatás céljával az Európai Unión belül utazó, harmadik országbeli kutatók, a 2005/761/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban (8) meghatározottak szerint,

8

| — | a nonprofit szervezetek azon 25 éves vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt. |
| --- | --- |

—

a nonprofit szervezetek azon 25 éves vagy fiatalabb képviselői, akik nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumokon, konferenciákon, sport-, kulturális vagy oktatási eseményeken vesznek részt.

A Vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése szerint:

„(6)   egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál.”

A Vízumkódex 16. cikkének (7) bekezdése szerint a vízumdíjat euróban, azon harmadik ország nemzeti pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben fogják felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza, kivéve az olyan eseteket, amikor a kérelem nem befogadható vagy ha a konzulátus nem illetékes.

Az olyan eltérések elkerülése érdekében, amelyek vízum-shoppinghoz vezethetnek, a tagállamok azerbajdzsáni diplomáciai, illetve konzuli képviseleteinek törekedniük kell annak biztosítására, hogy hasonló vízumdíjat alkalmaznak minden azerbajdzsáni vízumkérelmező esetében, amennyiben a díjat külföldi pénznemben számítják fel.

Ehhez hasonlóan az Azerbajdzsán Köztársaság az állami díjakról szóló törvénye 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Azerbajdzsán Köztársaság is elengedi a vízumdíjat a személyek alábbi kategóriái esetében:

| — | állami delegációk tagjai és tisztviselők, |
| --- | --- |

—

állami delegációk tagjai és tisztviselők,

| — | nemzetközi humanitárius szervezetek képviselői az Azerbajdzsán Köztársaságban, |
| --- | --- |

—

nemzetközi humanitárius szervezetek képviselői az Azerbajdzsán Köztársaságban,

| — | tanulmányokat folytató vagy állami programokon keresztül pedagógiai tevékenységekben részt vevő személyek, |
| --- | --- |

—

tanulmányokat folytató vagy állami programokon keresztül pedagógiai tevékenységekben részt vevő személyek,

| — | védelmi célokból utazó személyek. |
| --- | --- |

—

védelmi célokból utazó személyek.

Az uniós és az azerbajdzsáni kérelmezők elismervényt kapnak a megfizetett vízumdíjról.

A megállapodás 6. cikkének (3) bekezdése szerint:

„(3)   Ha a tagállam vagy az Azerbajdzsán Köztársaság a vízumkiadás céljából külső szolgáltatóval folytat együttműködést, a külső szolgáltató szolgáltatási díjat számíthat fel. E díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. Az érintett tagállamoknak és az Azerbajdzsán Köztársaságnak lehetővé kell tennie, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.

Az Unió esetében, a külső szolgáltató a Vízumkódexnek megfelelően és az Azerbajdzsán Köztársaság jogszabályait maradéktalanul tiszteletben tartva végzi tevékenységét.

Az Azerbajdzsán Köztársaság esetében, a külső szolgáltató az azerbajdzsáni jogszabályoknak és az uniós tagállamok jogszabályainak megfelelően végzi tevékenységét.”

A külső szolgáltatókkal való együttműködés módozatai tekintetében, a Vízumkódex 43. cikke részletes információkat nyújt azok feladatait illetően.

2.1.2.   A vízumkérelmek elbírálásának határideje

A megállapodás 7. cikke szerint:

„(1)   A tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges okmányok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről.

(2)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyéni esetekben 30 naptári napra meghosszabbítható, különösen akkor, ha a kérelem további ellenőrzést tesz szükségessé.

(3)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra csökkenthető.”

A vízumkérelemről főszabály szerint az elfogadhatónak ítélt vízumkérelem benyújtásának napjától számított 10 naptári napon belül döntenek.

Ez az időszak egyes esetekben 30 naptári napra meghosszabbítható, különösen amikor a kérelem további alapos vizsgálata szükséges, vagy képviselet esetében amikor a képviselt tagállam hatóságaival konzultálnak.

Mindezen határidők kezdete a kérelem hiánytalanságához kötött, vagyis a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok kézhezvételének napjától indul.

Általános elvként a tagállamok olyan diplomáciai és konzuli képviseletei esetében, ahol időpont-egyeztetési rendszer van, az időpontkéréshez szükséges várakozási idő nem számít bele a feldolgozási időbe. E kérdésre, valamint a vízumkérelem benyújtásával kapcsolatos egyéb gyakorlati előírásokra a Vízumkódex 9. cikkében szereplő általános szabályok és az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzata alkalmazandók.

A megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése szerint:

„Amennyiben a kérelem benyújtásához személyes megjelenés szükséges, erre főszabály szerint az időpontkérés időpontjától számított két héten belül sort kell keríteni.”

„Igazoltan sürgős esetben (amikor a vízumkérelmező általa előre nem látható okból nem tudott volna korábban vízumot kérni) a konzulátus lehetővé teheti a kérelmezők számára, hogy időpontegyeztetés nélkül is benyújthassák kérelmüket, vagy részükre azonnal időpontot kell adni.”

A megállapodás 7. cikke (3) bekezdésének végrehajtására tekintettel a személyes megjelenés időpontjának kitűzésekor figyelembe kell venni a vízumkérelmező állítása szerinti esetleges sürgősséget. A vízumkérelemről szóló döntéshozatal idejének csökkentéséről a konzuli tisztviselő dönt.

2.1.3.   Az ország elhagyása a személyazonosító okmányok elvesztése vagy ellopása esetén

A megállapodás 8. cikke szerint:

„Az Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság azon állampolgárai, akik az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területén történő tartózkodásuk alatt elveszítették személyazonosító okmányaikat, vagy akiktől ezen okmányokat ellopták, a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai vagy konzuli képviseletei által kiállított, határátlépésre jogosító érvényes személyazonosító okmánnyal vízum vagy egyéb engedély nélkül elhagyhatják az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területét.”

Amennyiben a személyazonosító okmányt elvesztették vagy ellopták, úgy a vízumbirtokosok a diplomáciai vagy konzuli képviseletek által kiállított, határátlépésre jogosító érvényes személyazonosító okmánnyal elhagyhatják az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területét. A fogadó állam hatóságai nem várhatnak el semmilyen további okmányt, engedélyt vagy formaságot a vízumbirtokostól vagy a konzuli képviselettől.

2.1.4.   A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények miatt

A megállapodás 9. cikke szerint:

„Az Unió azon polgárai és az Azerbajdzsán Köztársaság azon állampolgárai esetében, akik vis maior okokból kifolyólag nem tudják a vízumukban szereplő időn belül elhagyni az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területét, – az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a fogadó tagállam által alkalmazott jogszabályokkal összhangban, a tartózkodási helyük szerinti államba történő visszatérésükhöz szükséges időszakra – díjmentesen meghosszabbítják vízumuk érvényességét és/vagy az abban feltüntetett tartózkodási időt.”

Ami a vízum érvényességi idejének indokolt személyes indokok esetén történő meghosszabbítását illeti, ha a vízumbirtokos a vízumbélyegen megjelölt dátumig nem hagyhatja el a tagállam területét, a Vízumkódex 33. cikkének rendelkezései alkalmazandóak, amennyiben azok összeegyeztethetők a megállapodással. A megállapodás értelmében ugyanakkor a vízum vis maior vagy humanitárius okok miatti meghosszabbítása ingyenes.

Az Azerbajdzsán Köztársaság tekintetében a külföldieknek az Azerbajdzsán Köztársaságban való ideiglenes tartózkodásának meghosszabbítására vonatkozó kérdésekre a migrációügyi szabályzat alkalmazandó.

A külföldieknek az Azerbajdzsán Köztársaságban való ideiglenes tartózkodásának meghosszabbításáról szóló határozat olyan hivatalos dokumentum, amely felhatalmazza a külföldieket az Azerbajdzsán Köztársaságban való ideiglenes tartózkodásra.

Az Azerbajdzsán Köztársaságban meghosszabbított ideiglenes tartózkodással rendelkező külföldiek az állami határátkelőhelyeken keresztül útlevelük vagy egyéb határátlépési okmány és az ideiglenes tartózkodás meghosszabbításáról szóló határozat felmutatásával hagyhatják el az országot.

2.2.   Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

2.2.1.   Az utazás célját igazoló dokumentumok

A személyeknek a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében felsorolt kategóriáira nézve az utazás célja tekintetében kizárólag a feltüntetett igazoló dokumentumok megléte szükséges. Ahogy az a megállapodás 4. cikkének (3) bekezdésében is szerepel, nem szükséges az utazás céljára nézve más igazolás, meghívó vagy jogosultság.

Ez ugyanakkor nem jelent mentesülést a vízumkérelem benyújtása vagy – például a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet meglétét – igazoló dokumentumok bemutatása céljából való személyes megjelenésre vonatkozó kötelezettség alól.

Ha egyedi esetekben kétség merül fel az utazás célját igazoló dokumentum hitelességét illetően, a Vízumkódex 21. cikkének (8) bekezdése és az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzata alapján a vízumkérelmezőt be lehet hívni további elbeszélgetésre a nagykövetségre és/vagy konzulátusra, ahol a kérelmező a látogatás valós céljával vagy visszatérési szándékával kapcsolatosan kikérdezhető. Az ilyen egyedi esetekben a vízumkérelmező további dokumentumokat nyújthat be önkéntesen, illetve a konzuli tisztviselő kivételesen erre kérheti. Az említett gyakorlat azonban nem lehet szisztematikus és azt a vegyes bizottság szorosan nyomon követi.

Főszabály szerint a megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése által előírt okmány eredeti példányát a vízumkérelemmel egyidejűleg kell benyújtani. Ugyanakkor a konzulátus az okmány faxmásolata alapján is megkezdheti a vízumkérelem feldolgozását. Mindazonáltal a konzulátus az első vízumkérelem esetén kérheti, és kétség esetén egyedi esetekben be is kéri az eredeti okmányt.

A személyeknek a megállapodás 4. cikkében nem említett kategóriáira, például a turistákra vonatkozóan továbbra is az általános szabályok alkalmazandók az utazás célját igazoló dokumentumokra nézve. Ugyanez vonatkozik a 18 év alatti gyermekek utazásához való szülői hozzájárulásra vonatkozó dokumentumokra.

Továbbra is a schengeni szabályok vagy a nemzeti jog vonatkozik a jelen megállapodás által nem szabályozott kérdésekre, így például az úti okmányok elismerésére és a visszatérés biztosítékaira, valamint a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására.

A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése szerint:

„(1)   Az Unió polgárainak és az Azerbajdzsán Köztársaság állampolgárainak alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik Fél területére történő utazás céljának igazolásához:

| a) | olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait, illetve az állampolgárságuk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak az Azerbajdzsán Köztársaság területén tartózkodó állampolgárait látogatják meg:






  — | a fogadó személy írásbeli kérelme;”. |
| --- | --- | --- |

a)

olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait, illetve az állampolgárságuk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak az Azerbajdzsán Köztársaság területén tartózkodó állampolgárait látogatják meg:

—

a fogadó személy írásbeli kérelme;”.

A meghívó személy aláírásának eredetiségét a lakóhely szerinti ország nemzeti jogszabályainak megfelelően az illetékes hatóságnak kell igazolnia. Az illetékes hatóságoknak érvényesíteniük kell a meghívót.

Ez a rendelkezés vonatkozik a diplomáciai és konzuli képviseleteken dolgozó alkalmazottak rokonaira is, akik a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területére 90 napot meg nem haladó családi látogatás céljából utaznak, a jogszerű tartózkodás és a családi kötelék igazolásának szükségességét kivéve.

| „b) | a 10. cikkben foglaltak sérelme nélkül, hivatalos küldöttségek tagjai, ideértve azok állandó tagjait is, akik a tagállamokhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően hivatalos értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén tartott eseményeken vesznek részt;






  — | valamely tagállam vagy az Azerbajdzsán Köztársaság illetékes hatósága, vagy az Unió egyik intézménye által kiállított levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik Fél területére utazó küldöttség tagja, illetve annak állandó tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;”. |
| --- | --- | --- |

„b)

—

valamely tagállam vagy az Azerbajdzsán Köztársaság illetékes hatósága, vagy az Unió egyik intézménye által kiállított levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik Fél területére utazó küldöttség tagja, illetve annak állandó tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;”.

Az illetékes hatóság által kibocsátott levélben fel kell tüntetni a vízumkérelmező nevét, ami megerősíti, hogy az adott személy a hivatalos értekezlet céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja. A vízumkérelmező nevét nem kell feltüntetni az értekezleten való részvételre szóló hivatalos meghívóban, de ez lehet a helyzet, ha a hivatalos meghívót egy adott személynek címezték.

Ez a rendelkezés a hivatalos küldöttség minden tagjára vonatkozik, függetlenül a birtokukban lévő útlevél típusától (szolgálati vagy magánútlevél).

| „c) | üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:






  — | a fogadó jogi személy vagy vállalkozás, illetve a jogi személy vagy vállalkozás szervezete, irodája vagy kirendeltsége, az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok állami vagy helyi hatóságai, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság, illetve az egyik tagállam területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítás, konferencia és tudományos tanácskozás szervezőbizottsága általi írásbeli kérelem, az illetékes hatóságok nemzeti jogszabályok szerinti hozzájárulásával;”. |
| --- | --- | --- |

„c)

—

a fogadó jogi személy vagy vállalkozás, illetve a jogi személy vagy vállalkozás szervezete, irodája vagy kirendeltsége, az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok állami vagy helyi hatóságai, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság, illetve az egyik tagállam területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítás, konferencia és tudományos tanácskozás szervezőbizottsága általi írásbeli kérelem, az illetékes hatóságok nemzeti jogszabályok szerinti hozzájárulásával;”.

A fentieken túl a nemzeti cégnyilvántartás a vállalkozói szövetségek létét megerősítő dokumentumot ad ki.

| „d) | az Azerbajdzsán Köztársaság és a tagállamok közötti, a tagállamokban vagy az Azerbajdzsán Köztársaságban nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:






  — | az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége (szakszervezete) általi írásbeli kérelem az utazások céljának, útvonalának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”. |
| --- | --- | --- |

„d)

—

az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége (szakszervezete) általi írásbeli kérelem az utazások céljának, útvonalának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”.

Az írásbeli kérelem kibocsátására illetékes szövetség a járművezető származási országának nemzeti szövetsége. Az írásbeli kérelmeket a tagállamok nemzeti szövetségeinek regionális vagy egyéb fióktelepei is kibocsáthatják.

| „e) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:






  — | írásbeli kérelem, a fogadó egyetemre, akadémiára, intézménybe, főiskolára vagy iskolába történő beiratkozás igazolása, diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;”. |
| --- | --- | --- |

„e)

—

írásbeli kérelem, a fogadó egyetemre, akadémiára, intézménybe, főiskolára vagy iskolába történő beiratkozás igazolása, diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;”.

Diákigazolványt csak akkor fogadnak el az utazás célját igazoló dokumentumként, ha azt az a fogadó egyetem, főiskola vagy iskola állította ki, ahol a tanulmányokra vagy oktatási képzésre sor fog kerülni.

| „f) | tudományos, egyetemi, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából; |
| --- | --- | --- |

„f)

tudományos, egyetemi, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;

| g) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet esetében:






  — | szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró és tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói tevékenység végrehajtása, vagy amely igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja;”. |
| --- | --- | --- |

g)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet esetében:

—

szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró és tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói tevékenység végrehajtása, vagy amely igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja;”.

A szabadúszó újságírók és asszisztenseik nem tartoznak ebbe a kategóriába.

Be kell nyújtani a szakmai újságírói szervezet vagy a vízumkérelmező munkáltatója által annak igazolására kiadott tanúsítványt vagy egyéb dokumentumot, hogy a vízumkérelmező hivatásos újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás.

szakmai minőségben kísérő személy

| „h) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet, az illetékes hatóságok, a tagállamok illetve az Azerbajdzsán Köztársaság nemzeti sportszövetségei, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Nemzeti Olimpiai Bizottsága, illetve a tagállamok Nemzeti Olimpiai Bizottságai általi írásbeli kérelem;”. |
| --- | --- | --- |

„h)

—

a fogadó szervezet, az illetékes hatóságok, a tagállamok illetve az Azerbajdzsán Köztársaság nemzeti sportszövetségei, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Nemzeti Olimpiai Bizottsága, illetve a tagállamok Nemzeti Olimpiai Bizottságai általi írásbeli kérelem;”.

A nemzetközi sportesemények esetében a kísérő személyek az érintett sportolókat szakmai minőségben kísérő személyekre korlátozódik: edzők, masszőrök, menedzserek, orvosi stáb és a sportklub vezetője. A szurkolók tehát nem számítanak kísérő személyeknek.

| „i) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:






  — | a városok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;”. |
| --- | --- | --- |

„i)

—

a városok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;”.

A város vagy más település önkormányzati vezetője/polgármestere, aki az írásbeli kérelem kibocsátására jogosult, a csereprogram helyszínét biztosító fogadó város vagy település önkormányzati vezetője/polgármestere. Ez a kategória csak a hivatalos csereprogramot fedi le.

| „j) | orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek esetében:






  — | az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása;”. |
| --- | --- | --- |

„j)

—

az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása;”.

Be kell nyújtani az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentumát, amely megerősíti a három elemet (az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségessége és a kísérő személyek szükségessége, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet, pl. az előlegfizetés igazolása).

| „k) | a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területén tartott nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szabad foglalkozásúak esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét; |
| --- | --- | --- |

„k)

a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területén tartott nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szabad foglalkozásúak esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét;

| l) | civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban valamely hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba vételét igazoló tanúsítvány;”. |
| --- | --- | --- |

l)

civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban valamely hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba vételét igazoló tanúsítvány;”.

Be kell mutatni egy, a civil társadalmi szervezettől származó dokumentumot, amely megerősíti, hogy a vízumkérelmező e szervezetet képviseli.

A megállapodás nem terjed ki a civil társadalmi szervezetek egyes tagjaira.

| „m) | temetésre utazó hozzátartozók esetében:






  — | a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása; |
| --- | --- | --- |

„m)

temetésre utazó hozzátartozók esetében:

—

a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása;

| n) | katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:






  — | a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.” |
| --- | --- | --- |

n)

katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:

—

a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.”

A megállapodás nem határozza meg, hogy a fenti hivatalos dokumentumot mely hatóságoknak kell kibocsátani: azon országnak, ahol a sírhely található vagy a sírhelyet látogatni szándékozó személy tartózkodási helye szerinti országnak. Elfogadható, hogy valamelyik ország illetékes hatósága kiadhat ilyen hivatalos dokumentumot.

A sírhely létezését és megőrzését, valamint a vízumkérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentumot be kell mutatni.

A megállapodás nem teremt új felelősségi szabályokat az írásbeli kérelmeket kibocsátó természetes vagy jogi személyek vonatkozásában. A vonatkozó kérelmek hamis kibocsátásának eseteire a vonatkozó uniós és/vagy nemzeti jog alkalmazandó.

2.2.2.   Többszöri beutazásra jogosító vízum kiadása

Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran kell a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területére utaznia, több tartózkodásra lehet rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kibocsátani, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül.

A megállapodás 5. cikke szerint:

„(1)   A tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseletei 5 évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a polgárok alábbi kategóriái részére:

| a) | házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámot is), akik az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait, illetve az állampolgárságuk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Azerbajdzsán területén tartózkodó állampolgárait látogatják meg; |
| --- | --- |

a)

házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámot is), akik az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait, illetve az állampolgárságuk szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgárokat, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság Azerbajdzsán területén tartózkodó állampolgárait látogatják meg;

| b) | hivatalos delegációk azon állandó tagjai, akik a tagállamokhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén tartott eseményeken; |
| --- | --- |

b)

hivatalos delegációk azon állandó tagjai, akik a tagállamokhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén tartott eseményeken;

Az első mondatban foglaltaktól eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni, különösen akkor, ha:

| — | az a) pontban említett személyek esetében az Azerbajdzsán Köztársaságnak az egyik tagállamban jogszerűen tartózkodó állampolgárai, illetve az Azerbajdzsán Köztársaságban jogszerűen tartózkodó uniós polgárok tartózkodási engedélye érvényességének időtartama; |
| --- | --- |

—

az a) pontban említett személyek esetében az Azerbajdzsán Köztársaságnak az egyik tagállamban jogszerűen tartózkodó állampolgárai, illetve az Azerbajdzsán Köztársaságban jogszerűen tartózkodó uniós polgárok tartózkodási engedélye érvényességének időtartama;

| — | a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttségben való állandó tagságuk időtartama, |
| --- | --- |

—

a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttségben való állandó tagságuk időtartama,

öt évnél rövidebb.”

Figyelembe véve az említett személykategóriák szakmai státuszát, illetve a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó azerbajdzsáni állampolgárhoz, vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területén jogszerűen tartózkodó uniós polgárhoz vagy az állampolgársága szerinti tagállamban tartózkodó uniós polgárhoz fűződő családi kapcsolatát, indokolt, hogy öt évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító, illetve feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozott vízumot adjanak ki, amennyiben az kevesebb mint öt év.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a fogadó személy jogszerű tartózkodásáról.

A megállapodás 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyeknek igazolniuk kell szakmai státuszuk és megbízatásuk időtartamát.

Ez a rendelkezés nem vonatkozik a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkötelezettség alól, azaz diplomata-útlevél birtokosai.

Olyan esetekben, amikor a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időtartamra korlátozódik, a többszöri beutazásra jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.

„(2)   A tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a polgárok alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek és azt a meglátogatott államba történő beutazásra, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel:

| a) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók; |
| --- | --- |

a)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók;

| b) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet; |
| --- | --- |

b)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet;

| c) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői; |
| --- | --- |

c)

testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

| d) | az Azerbajdzsán Köztársaság és a tagállamok közötti, a tagállamokban vagy az Azerbajdzsán Köztársaságban nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői; |
| --- | --- |

d)

az Azerbajdzsán Köztársaság és a tagállamok közötti, a tagállamokban vagy az Azerbajdzsán Köztársaságban nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

| e) | orvosi indokokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek; |
| --- | --- |

e)

orvosi indokokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek;

| f) | nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak; |
| --- | --- |

f)

nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak;

| g) | a civil társadalom szervezeteinek képzés, szemináriumokon, konferenciákon történő részvétel céljából – beleértve a csereprogramok keretében történő utazást – az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői; |
| --- | --- |

g)

a civil társadalom szervezeteinek képzés, szemináriumokon, konferenciákon történő részvétel céljából – beleértve a csereprogramok keretében történő utazást – az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői;

| h) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységek – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – résztvevői, akik rendszeresen utaznak az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba; |
| --- | --- |

h)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységek – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – résztvevői, akik rendszeresen utaznak az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba;

| i) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; |
| --- | --- |

i)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

| j) | hivatalos delegációk azon tagjai, akik a tagállamhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által tartott eseményeken; |
| --- | --- |

j)

hivatalos delegációk azon tagjai, akik a tagállamhoz, az Unióhoz vagy az Azerbajdzsán Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által tartott eseményeken;

| k) | üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba. |
| --- | --- |

k)

üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak az Azerbajdzsán Köztársaságba vagy a tagállamokba.

Az első mondatban foglaltaktól eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.”

Elvileg az egy évig érvényes többszöri beutazásra jogosító vízumokat akkor adják ki vízumkérelmezők fent említett kategóriái számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) területére való belépésre és az ott tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan), és ha indokolt a többszöri beutazásra jogosító vízum igénylése.

Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása, például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évig utaznia, a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, hogy a vízum kiadásának további követelményei teljesülnek.

„(3)   A tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság diplomáciai és konzuli képviseletei legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek e cikk (2) bekezdésében említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a meglátogatott államba történő beutazásra, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, kivéve, ha a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, amely utóbbi esetben a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.

(4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyeknek a tagállamok vagy az Azerbajdzsán Köztársaság területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”

A vízumkérelmezőknek a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében említett kategóriái számára legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes, többszöri beutazásra jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben (24 hónapban) a meglátogatott tagállam(ok) területére történő beutazásra, illetve az ott tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel a két egyéves időtartamú, többszöri beutazásra jogosító vízumot, és a többszöri beutazásra jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak. Meg kell jegyezni, hogy legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes vízumot csak akkor fogják kibocsátani, ha a vízumkérelmező két, legalább egy évig érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és ezeket a vízumokat az adott személy a meglátogatott tagállam(ok) területére történő belépésre, illetve az ott tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei minden egyes vízumkérelem értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (legalább kettő és legfeljebb öt év).

Nem áll fenn kötelezettség a többszöri beutazásra jogosító vízum kiadására, ha a vízumkérelmező nem használta ki az előzőleg kiadott vízumot.

2.2.3.   A diplomata-útlevelek birtokosai

A megállapodás 10. cikke szerint:

„(1)   Az Unió azon polgárai és az Azerbajdzsán Köztársaság azon állampolgárai, akik érvényes diplomata-útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el vagy utazhatnak át az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területén.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak az Azerbajdzsán Köztársaság vagy a tagállamok területén.”

A diplomaták tagállamokba történő kiküldetésére vonatkozó eljárásokat a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó.

III.   EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ÚTI OKMÁNYOKKAL KAPCSOLATBAN

A megállapodáshoz csatolt együttes nyilatkozatban a felek megállapodnak abban, hogy a vegyes bizottságnak értékelnie kell, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a felek megállapodtak abban, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testre szabása érdekében tett intézkedésekről.

IV.   STATISZTIKA

Annak érdekében, hogy a vegyes bizottság hatékonyan nyomon tudja követni a megállapodás végrehajtását, a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei hat havonta kötelesek statisztikát küldeni a Bizottságnak, különösen – amennyiben lehetséges és havi bontásban – a következőkről:

| — | az elutasított vízumkérelmek száma; |
| --- | --- |

—

az elutasított vízumkérelmek száma;

| — | a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma; |
| --- | --- |

—

a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma;

| — | a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességének időtartama, |
| --- | --- |

—

a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességének időtartama,

| — | a díjmentesen kiadott vízumok száma. |
| --- | --- |

—

a díjmentesen kiadott vízumok száma.

---

(1)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

1

(2)  
  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (Vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

4

(5)  Az Azerbajdzsán Köztársaság migrációügyi szabályzata az Azerbajdzsán Köztársaság 713-IVQ. számú törvényével 2013. július 2-án került elfogadásra és 2013. augusztus 1-jén lépett hatályba.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 565/2014/EU határozata (2014. május 15.) a személyek külső határokon történő, egyes okmányoknak a Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia által a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, valamint a 895/2006/EK és az 582/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2014.5.27., 23. o.).A diplomáciai kapcsolatok hiánya miatt Ciprus jelenleg mentesíti az azerbajdzsáni útlevéllel rendelkezőket (kivéve a diplomata-útlevéllel rendelkezőket) az 565/2014/EU határozat rendelkezései alól.

6

(7)  Mentesség a vízumkötelezettség alól az 539/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/761/EK ajánlása (2005. szeptember 28.) a rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumok kiadásának a Közösségbe tudományos kutatás céljával harmadik országokból érkező kutatók esetében történő megkönnyítéséről (HL L 289., 2005.11.3., 23. o.).

8

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/39

---

A TANÁCS (EU) 2018/312 HATÁROZATA

(2018. február 27.)

a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Iñigo de la SERNA HERNÁIZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Iñigo de la SERNA HERNÁIZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño. |
| --- | --- |

—

Concepción GAMARRA RUIZ-CLAVIJO, Alcaldesa de Logroño.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/313 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. február 28.)

a 2009/821/EK határozatnak az állategészségügyi határállomások listája és a TRACES állategészségügyi egységeinek listája tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2018) 1149. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (1) és (3) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állategészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdése második albekezdésének második mondatára és 6. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állategészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/821/EK bizottsági határozat (4) megállapítja a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott állategészségügyi határállomások listáját. Ezt a listát az említett határozat I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/821/EK bizottsági határozat (4) megállapítja a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott állategészségügyi határállomások listáját. Ezt a listát az említett határozat I. melléklete tartalmazza.

| (2) | Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Brüsszel-Zaventem repülőtéren található ellenőrző központokra – az Avia Partnerre és a WFS-re – vonatkozó jóváhagyást olyan termékekre kell korlátozni, amelyeket meghatározott szabályozott hőmérsékleten tartanak. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Belgium arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Brüsszel-Zaventem repülőtéren található ellenőrző központokra – az Avia Partnerre és a WFS-re – vonatkozó jóváhagyást olyan termékekre kell korlátozni, amelyeket meghatározott szabályozott hőmérsékleten tartanak. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Dánia javaslata alapján a koppenhágai kikötőben található állategészségügyi határállomásra vonatkozó jóváhagyást korlátozni kell, és annak kizárólag csomagolt árukra kell vonatkoznia. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Dánia javaslata alapján a koppenhágai kikötőben található állategészségügyi határállomásra vonatkozó jóváhagyást korlátozni kell, és annak kizárólag csomagolt árukra kell vonatkoznia. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a termékek tekintetében visszavonta a Hannover-Langenhagen repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a termékek tekintetében visszavonta a Hannover-Langenhagen repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Írország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy visszavonta a shannoni repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását az élő patás állatokra vonatkozóan. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Írország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy visszavonta a shannoni repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását az élő patás állatokra vonatkozóan. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Spanyolország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy felfüggesztette az alicantei repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását az élő állatokra és a nem emberi fogyasztásra szánt termékekre vonatkozóan. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Spanyolország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy felfüggesztette az alicantei repülőtéren működő állategészségügyi határállomás jóváhagyását az élő állatokra és a nem emberi fogyasztásra szánt termékekre vonatkozóan. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Spanyolország javaslata alapján a madridi repülőtéren működő állategészségügyi határállomás Alaire nevű új ellenőrző központjának jóváhagyását fel kell venni a listára, továbbá a vigói kikötőben található állategészségügyi határállomás Frigalsa nevű ellenőrző központjának jóváhagyását újra fel kell venni a listára. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Spanyolország javaslata alapján a madridi repülőtéren működő állategészségügyi határállomás Alaire nevű új ellenőrző központjának jóváhagyását fel kell venni a listára, továbbá a vigói kikötőben található állategészségügyi határállomás Frigalsa nevű ellenőrző központjának jóváhagyását újra fel kell venni a listára. A 2009/821/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A 2009/821/EK határozat II. melléklete tartalmazza az integrált számítógépes állategészségügyi rendszer (TRACES) központi, regionális és helyi egységeinek listáját. |
| --- | --- |

(8)

A 2009/821/EK határozat II. melléklete tartalmazza az integrált számítógépes állategészségügyi rendszer (TRACES) központi, regionális és helyi egységeinek listáját.

| (9) | A Horvátország által benyújtott információk alapján a TRACES helyi egységeit tartalmazó lista bizonyos módosításaira van szükség az említett tagállamra vonatkozóan. A 2009/821/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A Horvátország által benyújtott információk alapján a TRACES helyi egységeit tartalmazó lista bizonyos módosításaira van szükség az említett tagállamra vonatkozóan. A 2009/821/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/821/EK határozat I. és II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 28-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

1

(2)  
  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

2

(3)  
  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

3

(4)  A Bizottság 2009/821/EK határozata (2009. szeptember 28.) a jóváhagyott állategészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság állategészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES állategészségügyi egységeinek meghatározásáról (HL L 296., 2009.11.12., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

A 2009/821/EK határozat I. és II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A Belgiumra vonatkozó részben a Brüsszel-Zaventem repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Brussel–Zaventem
  Bruxelles-Zaventem | BE BRU 4 | A | Flight Care 2 | NHC(2) | U, E, O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avia Partner | HC-T(2) | |
| WFS | HC-T(CH)(2) | |
| Swiss Port | HC(2)” | |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A Belgiumra vonatkozó részben a Brüsszel-Zaventem repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Brussel–Zaventem

Bruxelles-Zaventem

BE BRU 4

A

Flight Care 2

NHC(2)

U, E, O

Avia Partner

HC-T(2)

WFS

HC-T(CH)(2)

Swiss Port

HC(2)”

| b) | A Dániára vonatkozó részben a koppenhágai kikötőre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „København | DK CPH 1 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A Dániára vonatkozó részben a koppenhágai kikötőre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„København

DK CPH 1

P

HC(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)”

| c) | A Németországra vonatkozó részben a Hannover-Langenhagen repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Hannover-Langenhagen | DE HAJ 4 | A | | | O(10)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

A Németországra vonatkozó részben a Hannover-Langenhagen repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Hannover-Langenhagen

DE HAJ 4

A

O(10)”

| d) | Az Írországra vonatkozó részben a shannoni repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Shannon | IE SNN 4 | A | | HC(2), NHC(2) | E” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Az Írországra vonatkozó részben a shannoni repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Shannon

IE SNN 4

A

HC(2), NHC(2)

E”

| e) | A Spanyolországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  i. | Az alicantei repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Alicante | ES ALC 4 | A | | HC(2), NHC(2) (*) | O(10) (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

A Spanyolországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

i.

Az alicantei repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Alicante

ES ALC 4

A

HC(2), NHC(2) (*)

O(10) (*)”

| ii. | A madridi repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Madrid | ES MAD 4 | A | Iberia | HC-T(FR)(2)(*), HC-NT(2)(*), NHC(2) | U, E, O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Swissport | HC(2), NHC(2) | O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| WFS: World Wide Flight Services | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT | O |
| Alaire | HC-T(2)” | |

ii.

A madridi repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Madrid

ES MAD 4

A

Iberia

HC-T(FR)(2)(*), HC-NT(2)(*), NHC(2)

U, E, O

Swissport

HC(2), NHC(2)

O

PER4

HC-T(CH)(2)

WFS: World Wide Flight Services

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT

O

Alaire

HC-T(2)”

| iii. | A vigói kikötőre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:










  „Vigo | ES VGO 1 | P | T.C. Guixar | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Frioya | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Fandicosta (*) | HC-T(FR)(2)(3) (*) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3)” | |

iii.

A vigói kikötőre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

„Vigo

ES VGO 1

P

T.C. Guixar

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Frioya

HC-T(FR)(2)(3)

Frigalsa

HC-T(FR)(3)

Pescanova

HC-T(FR)(2)(3)

Fandicosta (*)

HC-T(FR)(2)(3) (*)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)”

| 2. | A II. mellékletben a Horvátországra vonatkozó rész bejegyzéseinek helyébe a következő szöveg lép:






  „HR00001 | BJELOVAR |
| --- | --- | --- |
| HR00007 | GRAD ZAGREB |
| HR00002 | VUKOVAR |
| HR00003 | PULA |
| HR00009 | ŠIBENIK |
| HR00008 | SLAVONSKI BROD |
| HR00004 | SPLIT |
| HR00005 | VARAŽDIN |
| HR00006 | ZAGREB |
| HR00010 | KARLOVAC |
| HR00011 | SISAK |
| HR00012 | VIROVITICA” |

2.

A II. mellékletben a Horvátországra vonatkozó rész bejegyzéseinek helyébe a következő szöveg lép:

„HR00001

BJELOVAR

HR00007

GRAD ZAGREB

HR00002

VUKOVAR

HR00003

PULA

HR00009

ŠIBENIK

HR00008

SLAVONSKI BROD

HR00004

SPLIT

HR00005

VARAŽDIN

HR00006

ZAGREB

HR00010

KARLOVAC

HR00011

SISAK

HR00012

VIROVITICA”

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/44

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/314 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. március 1.)

az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2018) 1401. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: „érintett tagállamok”) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/247 bizottsági végrehajtási határozatot (3) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy több tagállamban (a továbbiakban: „érintett tagállamok”) a H5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és az érintett tagállamok illetékes hatósága a 2005/94/EK tanácsi irányelv (4) 16. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre.

| (2) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy az érintett tagállamok illetékes hatósága által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat azt is előírja, hogy a védő- és megfigyelési körzetekben a 2005/94/EK irányelv 29. cikkének (1) bekezdése, illetve 31. cikke alapján alkalmazandó intézkedéseket legalább az említett végrehajtási határozat mellékletében a szóban forgó körzetekre vonatkozóan meghatározott időpontokig fenn kell tartani.

| (3) | Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való feladására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

Elfogadása óta az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a madárinfluenzát illetően tükrözze az uniós járványügyi helyzet alakulását. Többek között az (EU) 2017/696 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot, a naposcsibe-szállítmányoknak az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletében szereplő területekről való feladására vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ez a módosítás figyelembe vette, hogy az egyéb baromfiárukhoz viszonyítva a naposcsibék igen alacsony kockázatot jelentenek a magas patogenitású madárinfluenza terjedése szempontjából.

| (4) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, annak érdekében, hogy megerősítse a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat jelenleg úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell megállapítani uniós szinten, és meghatározza az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat szabályokat határoz meg továbbá az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításáról. Ezenkívül az (EU) 2017/1841 végrehajtási határozat módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat 5. cikkét is annak érdekében, hogy az említett jogi aktus alkalmazási időszakát 2018. május 31-ig meghosszabbítsa. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot később az (EU) 2017/1841 bizottsági végrehajtási határozat (6) is módosította, annak érdekében, hogy megerősítse a magas patogenitású madárinfluenza terjedésének fokozott veszélye esetén alkalmazandó járványvédelmi intézkedéseket. A módosítás nyomán az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat jelenleg úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza kitörését vagy kitöréseit követően a 2005/94/EK irányelv 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett tagállamokban további, korlátozás alatt álló körzeteket kell megállapítani uniós szinten, és meghatározza az utóbbiakban alkalmazandó intézkedések időtartamát. Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat szabályokat határoz meg továbbá az élő baromfi, a naposcsibe és a keltetőtojás szállítmányainak a további, korlátozás alatt álló körzetekből más tagállamokba történő, bizonyos feltételek melletti szállításáról. Ezenkívül az (EU) 2017/1841 végrehajtási határozat módosította az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat 5. cikkét is annak érdekében, hogy az említett jogi aktus alkalmazási időszakát 2018. május 31-ig meghosszabbítsa.

| (5) | Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, különösen annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosítására is több alkalommal sor került, különösen annak érdekében, hogy tükrözze az érintett tagállamok által a 2005/94/EK irányelv értelmében létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határait érintő változásokat.

| (6) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2017/2412 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Hollandia és Olaszország a magas patogenitású madárinfluenzának az említett tagállamok területén észlelt kitöréseiről értesítette a Bizottságot. A szóban forgó két tagállam arról is értesítette a Bizottságot, hogy a madárinfluenza-kitöréseket követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az összes fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2017/2412 bizottsági végrehajtási határozat (7) módosította, miután Hollandia és Olaszország a magas patogenitású madárinfluenzának az említett tagállamok területén észlelt kitöréseiről értesítette a Bizottságot. A szóban forgó két tagállam arról is értesítette a Bizottságot, hogy a madárinfluenza-kitöréseket követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az összes fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (7) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatnak az (EU) 2017/2412 végrehajtási határozattal történt, legutóbbi módosítása óta Hollandia a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a tagállam északi Groningen tartományának egyik baromfitartó gazdaságában észlelt újabb kitöréséről értesítette a Bizottságot. Hollandia arról is értesítette a Bizottságot, hogy a közelmúltbeli madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatnak az (EU) 2017/2412 végrehajtási határozattal történt, legutóbbi módosítása óta Hollandia a H5N6 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának a tagállam északi Groningen tartományának egyik baromfitartó gazdaságában észlelt újabb kitöréséről értesítette a Bizottságot. Hollandia arról is értesítette a Bizottságot, hogy a közelmúltbeli madárinfluenza-kitörést követően meghozta a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve a fertőzött baromfitartó gazdaság körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (8) | A Bizottság Hollandiával együttműködve megvizsgálta az intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak a megerősített járványkitörés helyszínén található baromfitartó gazdaságtól. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság Hollandiával együttműködve megvizsgálta az intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy a szóban forgó tagállam illetékes hatósága által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak a megerősített járványkitörés helyszínén található baromfitartó gazdaságtól.

| (9) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a magas patogenitású madárinfluenza Hollandiában észlelt közelmúltbeli kitörését követően – a szóban forgó tagállammal együttműködve uniós szinten minél hamarabb meg kell határozni a Hollandiában a 2005/94/EK irányelvvel összhangban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. |
| --- | --- |

(9)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – a magas patogenitású madárinfluenza Hollandiában észlelt közelmúltbeli kitörését követően – a szóban forgó tagállammal együttműködve uniós szinten minél hamarabb meg kell határozni a Hollandiában a 2005/94/EK irányelvvel összhangban létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket.

| (10) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Hollandiában fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó hollandiai védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ennek megfelelően naprakésszé kell tenni a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban Hollandiában fennálló legújabb epidemiológiai helyzet figyelembevétele érdekében. Mindenekelőtt a jelenleg a 2005/94/EK irányelv szerinti korlátozások alá tartozó hollandiai védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletébe.

| (11) | Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Hollandiában – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt. |
| --- | --- |

(11)

Ennek megfelelően az uniós szintű regionalizáció aktualizálása érdekében indokolt úgy módosítani az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletét, hogy az tartalmazza a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően Hollandiában – az ott megjelenő magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően – létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket, az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályával együtt.

| (12) | Ezen túlmenően, tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza Hollandiában észlelt közelmúltbeli kitörésére és e betegség Unióban történő újabb kitöréseinek továbbra is fennálló kockázatára, valamint arra, hogy e betegség még a nyári hónapokban is hosszan tartó járványt okozhat, indokolt előírni, hogy az említett végrehajtási határozatban megállapított intézkedések az év végéig érvényben maradjanak. Ezért az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat alkalmazását indokolt 2018. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően, tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza Hollandiában észlelt közelmúltbeli kitörésére és e betegség Unióban történő újabb kitöréseinek továbbra is fennálló kockázatára, valamint arra, hogy e betegség még a nyári hónapokban is hosszan tartó járványt okozhat, indokolt előírni, hogy az említett végrehajtási határozatban megállapított intézkedések az év végéig érvényben maradjanak. Ezért az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat alkalmazását indokolt 2018. december 31-ig meghosszabbítani.

| (13) | Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikkben a „2018. május 31-ig” időpont helyébe a „2018. december 31-ig” szöveg lép. |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikkben a „2018. május 31-ig” időpont helyébe a „2018. december 31-ig” szöveg lép.

| 2. | A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/247 végrehajtási határozata (2017. február 9.) egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 36., 2017.2.11., 62. o.).

3

(4)  A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/696 végrehajtási határozata (2017. április 11.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 101., 2017.4.13., 80. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/1841 végrehajtási határozata (2017. október 10.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 261., 2017.10.11., 26. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2017/2412 végrehajtási határozata (2017. december 20.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 342., 2017.12.21., 29. o.).

7

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/247 végrehajtási határozat melléklete az alábbiaknak megfelelően módosul:

| 1. | Az A. részben a Hollandiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Hollandia







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Groningen tartományban |
| — | Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg. |

1.

Az A. részben a Hollandiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Hollandia

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Groningen tartományban

—

Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg.

| — | De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk. |
| --- | --- |

—

De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk.

| — | De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg. |
| --- | --- |

—

De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg.

| — | De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen. |
| --- | --- |

—

De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen.

| — | De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg. |
| --- | --- |

—

De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg.

| — | De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg.

| — | De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ.

| — | De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde. |
| --- | --- |

—

De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde.

| — | De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ.

| — | De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg. |
| --- | --- |

—

De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg.

| — | De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk. |
| --- | --- |

—

De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk.

| — | De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord.

| — | De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk. |
| --- | --- |

—

De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk.

| — | De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren. |
| --- | --- |

—

De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren.

| — | De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg. |
| --- | --- |

—

De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg.

| — | De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg. |
| --- | --- |

—

De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg.

| — | De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg. |
| --- | --- |

—

De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg.

| — | De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355.

2018.3.29.”

| 2. | A B. részben a Hollandiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Tagállam: Hollandia







  A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Groningen tartományban |
| — | Vanaf de kruising van de Kuipersweg en de N355 (Buitenpost), de N355 volgen in oostelijke richting tot aan de Steenharts. |

2.

A B. részben a Hollandiára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„
  Tagállam: Hollandia

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Groningen tartományban

—

Vanaf de kruising van de Kuipersweg en de N355 (Buitenpost), de N355 volgen in oostelijke richting tot aan de Steenharts.

| — | De Steenharst volgend in noordelijke richting tot aan de Zevenhuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Steenharst volgend in noordelijke richting tot aan de Zevenhuisterweg.

| — | De Zevenhuisterweg volgend in west noordelijke richting tot aan de Hesseweg. |
| --- | --- |

—

De Zevenhuisterweg volgend in west noordelijke richting tot aan de Hesseweg.

| — | De Hesseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Brongersmaweg. |
| --- | --- |

—

De Hesseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Brongersmaweg.

| — | De Brongersmaweg volgend in noordelijke richting tot aan de Foijingaweg. |
| --- | --- |

—

De Brongersmaweg volgend in noordelijke richting tot aan de Foijingaweg.

| — | De Foijingaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Wester-Nieuwkruisland. |
| --- | --- |

—

De Foijingaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Wester-Nieuwkruisland.

| — | De Wester-Nieuwkruisland volgend in noordelijke richting tot aan de Kwelderweg. |
| --- | --- |

—

De Wester-Nieuwkruisland volgend in noordelijke richting tot aan de Kwelderweg.

| — | De Kwelderweg volgend in oostelijke richting tot aan de W. van der Ploegweg. |
| --- | --- |

—

De Kwelderweg volgend in oostelijke richting tot aan de W. van der Ploegweg.

| — | De W. van der Ploegweg volgend in noordelijke richting tot aan de Hooge Zuidwal. |
| --- | --- |

—

De W. van der Ploegweg volgend in noordelijke richting tot aan de Hooge Zuidwal.

| — | De Hooge Zuidwal volgend in oostzuidelijke richting tot aan de N388. |
| --- | --- |

—

De Hooge Zuidwal volgend in oostzuidelijke richting tot aan de N388.

| — | De N388 volgend in noordelijke richting tot aan de Stationsstraat. |
| --- | --- |

—

De N388 volgend in noordelijke richting tot aan de Stationsstraat.

| — | De Stationsstraat volgend in noordoostelijke richting tot aan het Hunsingokanaal (Water). |
| --- | --- |

—

De Stationsstraat volgend in noordoostelijke richting tot aan het Hunsingokanaal (Water).

| — | Het Hunsingokanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Kanaalstraat. |
| --- | --- |

—

Het Hunsingokanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Kanaalstraat.

| — | De Kanaalstraat volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Hoofdstraat. |
| --- | --- |

—

De Kanaalstraat volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Hoofdstraat.

| — | De Hoofdstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Vlakkeriet. |
| --- | --- |

—

De Hoofdstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Vlakkeriet.

| — | De Vlakkeriet volgend in oostelijke richting tot aan de Kattenburgerweg. |
| --- | --- |

—

De Vlakkeriet volgend in oostelijke richting tot aan de Kattenburgerweg.

| — | De Kattenburgerweg volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Zuurdijksterweg. |
| --- | --- |

—

De Kattenburgerweg volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Zuurdijksterweg.

| — | De Zuurdijksterweg volgend in oostelijke richting tot aan de N983. |
| --- | --- |

—

De Zuurdijksterweg volgend in oostelijke richting tot aan de N983.

| — | De N983 volgend in zuidelijke richting tot aan het Reitdiep (Water). |
| --- | --- |

—

De N983 volgend in zuidelijke richting tot aan het Reitdiep (Water).

| — | Het Reitdiep (Water) volgend in oostelijke richting tot aan het Aduarderdiep (Water) |
| --- | --- |

—

Het Reitdiep (Water) volgend in oostelijke richting tot aan het Aduarderdiep (Water)

| — | Het Aduarderdiep (Water) volgend in zuidelijke richting tot aan het van Starkenborgh Kanaal (Water). |
| --- | --- |

—

Het Aduarderdiep (Water) volgend in zuidelijke richting tot aan het van Starkenborgh Kanaal (Water).

| — | Het Starkenborgh Kanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Gaaikemadijk. |
| --- | --- |

—

Het Starkenborgh Kanaal (Water) volgend in oostelijke richting tot aan de Gaaikemadijk.

| — | De Gaaikemadijk volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Gaaikemadijk volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting tot aan de N977. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting tot aan de N977.

| — | De N977 volgend in zuidelijke richting tot aan de Hoendiep. |
| --- | --- |

—

De N977 volgend in zuidelijke richting tot aan de Hoendiep.

| — | De Hoendiep volgend in westelijke richting tot aan de Roderwolderdijk. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep volgend in westelijke richting tot aan de Roderwolderdijk.

| — | De Roderwolderdijk volgend in zuidelijke richting tot aan de A7. |
| --- | --- |

—

De Roderwolderdijk volgend in zuidelijke richting tot aan de A7.

| — | De A7 volgend in westelijke richting tot aan de Matsloot. |
| --- | --- |

—

De A7 volgend in westelijke richting tot aan de Matsloot.

| — | De Matsloot volgend in zuidelijke richting tot aan de Sandebuur. |
| --- | --- |

—

De Matsloot volgend in zuidelijke richting tot aan de Sandebuur.

| — | De Sandebuur volgend in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Sandebuursedijk. |
| --- | --- |

—

De Sandebuur volgend in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Sandebuursedijk.

| — | De Sandebuursedijk volgend in westelijke richting tot aan de Aan De Vaart. |
| --- | --- |

—

De Sandebuursedijk volgend in westelijke richting tot aan de Aan De Vaart.

| — | De Aan de Vaart volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

—

De Aan de Vaart volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| — | De Damweg volgend in westelijke richting overgaand in de Turfweg tot aan de N372. |
| --- | --- |

—

De Damweg volgend in westelijke richting overgaand in de Turfweg tot aan de N372.

| — | De N372 volgend in west noordelijke richting tot aan de Van Panhuijslaan. |
| --- | --- |

—

De N372 volgend in west noordelijke richting tot aan de Van Panhuijslaan.

| — | De Van Panhuijslaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Lindensteinlaan. |
| --- | --- |

—

De Van Panhuijslaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Lindensteinlaan.

| — | De Lindensteinlaan volgend in westelijke richting tot aan de Auwemalaan. |
| --- | --- |

—

De Lindensteinlaan volgend in westelijke richting tot aan de Auwemalaan.

| — | De Auwemalaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Pastoor Hopperlaan. |
| --- | --- |

—

De Auwemalaan volgend in zuidelijke richting tot aan de Pastoor Hopperlaan.

| — | De Pastoor Hopperlaan volgend in westelijke richting overgaand in de Veenderij tot aan de Turfring. |
| --- | --- |

—

De Pastoor Hopperlaan volgend in westelijke richting overgaand in de Veenderij tot aan de Turfring.

| — | De Turfring volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Tolbertervaart. |
| --- | --- |

—

De Turfring volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Tolbertervaart.

| — | De Tolbertervaart volgend in zuidelijke richting tot aan de N979. |
| --- | --- |

—

De Tolbertervaart volgend in zuidelijke richting tot aan de N979.

| — | De N979 volgend in westzuidelijke richting tot aan de Carolieweg. |
| --- | --- |

—

De N979 volgend in westzuidelijke richting tot aan de Carolieweg.

| — | De Carolieweg volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Grouwweg tot aan de Jonkersweg. |
| --- | --- |

—

De Carolieweg volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Grouwweg tot aan de Jonkersweg.

| — | De Jonkersweg volgend in noordelijke richting tot aan de Nieuweweg. |
| --- | --- |

—

De Jonkersweg volgend in noordelijke richting tot aan de Nieuweweg.

| — | De Nieuweweg volgend in westelijke richting overgaand in de Kruisweg tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Nieuweweg volgend in westelijke richting overgaand in de Kruisweg tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in noordelijke richting tot aan de Leidijk. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in noordelijke richting tot aan de Leidijk.

| — | De Leidijk volgend in westelijke richting tot aan de Zuiderweg. |
| --- | --- |

—

De Leidijk volgend in westelijke richting tot aan de Zuiderweg.

| — | De Zuiderweg volgend in westelijke richting tot aan de Oude Dijk. |
| --- | --- |

—

De Zuiderweg volgend in westelijke richting tot aan de Oude Dijk.

| — | De Oude Dijk volgend in noordelijke richting tot aan de N981. |
| --- | --- |

—

De Oude Dijk volgend in noordelijke richting tot aan de N981.

| — | De N981 volgend in westelijke richting tot aan de N358. |
| --- | --- |

—

De N981 volgend in westelijke richting tot aan de N358.

| — | De N358 volgend in noordelijke richting overgaand in Lutkepost overgaand in de Kuipersweg tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De N358 volgend in noordelijke richting overgaand in Lutkepost overgaand in de Kuipersweg tot aan de kruising met de N355.

2018.3.29.

| — | Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg. |
| --- | --- |

—

Vanaf de kruising van Heirweg (Visvliet) en de N355, de N355 volgend in oostelijke richting tot aan de Bosscherweg.

| — | De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk. |
| --- | --- |

—

De Bosscherweg volgend in noordelijke richting tot aan de Westerwaarddijk.

| — | De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg. |
| --- | --- |

—

De Westwaarddijk volgend in oostelijke richting overgaand in de Oosterwaarddijk overgaand in zuidelijke richting tot aan de Pamaweg.

| — | De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen. |
| --- | --- |

—

De Pamaweg volgend in oostelijke richting tot aan de Heereburen.

| — | De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg. |
| --- | --- |

—

De Heereburen volgend in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Frijtumerweg.

| — | De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg. |
| --- | --- |

—

De Frijtumerweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Balmahuisterweg.

| — | De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355. |
| --- | --- |

—

De Balmahuisterweg volgend in zuidelijke richting tot aan de N355.

| — | De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ. |
| --- | --- |

—

De N355 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Van Starkenborghkanaal ZZ.

| — | De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde. |
| --- | --- |

—

De Van Starkenborghkanaal ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Hoendiep Oostzijde.

| — | De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ. |
| --- | --- |

—

De Hoendiep Oostzijde volgend in zuidelijke richting tot aan de Niekerkerdiep ZZ.

| — | De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg. |
| --- | --- |

—

De Niekerkerdiep ZZ volgend in westelijke richting tot aan de Millinghaweg.

| — | De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk. |
| --- | --- |

—

De Millinghaweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Fanerweg tot aan de Maarsdijk.

| — | De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980. |
| --- | --- |

—

De Maarsdijk volgend in westelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de N980.

| — | De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord. |
| --- | --- |

—

De N980 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de De Noord.

| — | De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk. |
| --- | --- |

—

De De Noord volgend in noordelijke richting tot aan de Caspar Roblesdijk.

| — | De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren. |
| --- | --- |

—

De Caspar Roblesdijk volgend in westelijke richting tot aan de De Wieren.

| — | De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg. |
| --- | --- |

—

De De Wieren volgend in noordelijke richting tot aan de Abel Tasmanweg.

| — | De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg. |
| --- | --- |

—

De Abel Tasmanweg volgend in westelijke richting tot aan de Stationsweg.

| — | De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg. |
| --- | --- |

—

De Stationsweg volgend in noordelijke richting tot aan de Heirweg.

| — | De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355. |
| --- | --- |

—

De Heirweg volgend in oostelijke richting tot aan de kruising met de N355.

2018.3.29.”

---

AJÁNLÁSOK

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/51

---

AZ EU–ÖRMÉNYORSZÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS 1/2017. sz. AJÁNLÁSA

(2017. november 20.)

az EU–Örményország partnerségi prioritásokról [2018/315]

AZ EU-ÖRMÉNYORSZÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra és különösen annak 78. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 1996. április 22-én aláírták, és az 1999. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 1996. április 22-én aláírták, és az 1999. július 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 78. cikke szerint a megállapodás céljainak elérése érdekében a Társulási Tanács megfelelő ajánlásokat tehet. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 78. cikke szerint a megállapodás céljainak elérése érdekében a Társulási Tanács megfelelő ajánlásokat tehet.

| (3) | A megállapodás 95. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 95. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és biztosítják a megállapodásban foglalt célkitűzések megvalósítását.

| (4) | Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét Fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez. |
| --- | --- |

(4)

Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét Fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez.

| (5) | Az Unió és Örményország a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó, Örményország rezilienciájának és stabilitásának előmozdítását és megerősítését célzó prioritások elfogadásával kívánja megszilárdítani a közöttük fennálló partnerséget. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió és Örményország a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó, Örményország rezilienciájának és stabilitásának előmozdítását és megerősítését célzó prioritások elfogadásával kívánja megszilárdítani a közöttük fennálló partnerséget.

| (6) | A megállapodás részes Felei ezért megállapodtak az EU–Örményország partnerségi prioritások szövegéről, amely támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít, |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás részes Felei ezért megállapodtak az EU–Örményország partnerségi prioritások szövegéről, amely támogatja a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

1. cikk

Az Együttműködési Tanács elfogadja a mellékletben található EU–Örményország partnerségi prioritásokat.

2. cikk

Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 20-án.

az Együttműködési Tanács részéről

az Európai Unió részéről

F. MOGHERINI

az Örmény Köztársaság részéről

E. NALBANDIAN

---

(1)  
  HL L 239., 1999.9.9., 3. o.

1

---

MELLÉKLET

PARTNERSÉGI PRIORITÁSOK AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS ÖRMÉNYORSZÁG KÖZÖTT

I.   HÁTTÉR

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: partnerségi és együttműködési megállapodás) 1996. április 22-én írták alá, és 1999. július 1-jén lépett hatályba. Egyrészről az EU és tagállamai, másrészről Örményország között 2017. február 27-én lezárultak az átfogó és megerősített partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások, és a megállapodás szövegét jelenleg véglegesítik aláírás céljából. Az EU–Örményország partnerségi prioritások a partnerek közötti együttműködés végrehajtásának megkönnyítésére irányulnak, többek között az új megállapodás összefüggésében. Céljuk az EU és Örményország közötti kapcsolat megerősítése, valamint az egyetemes értékek, a stabilitás, a reziliencia, a biztonság és a jólét előmozdítása a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, a fenntartható gazdasági növekedés és a nyitottság alapelveire építve. A partnerségi prioritások összhangban állnak az Örmény Köztársaság és az EU által – többek között az európai szomszédságpolitika (ENP) felülvizsgálata (1) keretében – meghatározott prioritásokkal. A közös felelősségvállalás és a differenciálás elvét érvényesítő partnerségi prioritások a keleti partnerség 2015. évi rigai csúcstalálkozóján együttesen elfogadott négy prioritáson (2) alapulnak, amelyeket az EU és a keleti partnerség 2016 májusában tartott külügyminiszteri találkozója alkalmával mindkét fél megerősített a jövőbeli munkára irányadó keretként. Végezetül a partnerségi prioritások szintén illeszkednek a 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokhoz és az éghajlatváltozásra vonatkozó 2015. évi Párizsi Megállapodáshoz, illetve az azokban foglalt, a gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatósággal, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos törekvésekhez.

Az EU és Örményország közös érdekekkel és értékekkel rendelkezik, különös tekintettel Örményország gazdasági és politikai reformtörekvéseire, valamint a regionális együttműködésre, egyebek mellett a keleti partnerség keretében is. Az új átfogó megállapodás megújítja és átalakítja a kétoldalú kapcsolatok jogalapját, és e lendületet kihasználva érdemes megszilárdítani az EU–Örményország közötti kapcsolatokat, többek között a partnerségi prioritásokról való megállapodás révén. Ez az új, átfogó keret és az együttműködés prioritást élvező területei az arra vonatkozó kölcsönös érdekre épülnek, hogy az EU és Örményország egyéb nemzetközi kötelezettségeit szem előtt tartva fokozzuk szerepvállalásunkat.

A partnerségi prioritások a korábbi – többek között az európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtásával összefüggésben megvalósult – gyümölcsöző együttműködésen alapulnak, és annak helyébe lépnek. A partnerségi prioritásokat figyelembe véve kell kialakítani az új megállapodásban előirányzott rendszeres politikai párbeszéd és ágazati párbeszéd keretében tartott találkozók napirendjét, amely találkozók egyúttal a prioritások végrehajtási és nyomonkövetési kereteként fognak szolgálni.

A jövőbeli EU–Örményország pénzügyi együttműködés és programozás – különösen az Örményországra vonatkozó következő, 2017–2020 közötti időszakra szóló egységes támogatási keret – alapját ezek a partnerségi prioritások fogják képezni.

II.   PRIORITÁSOK

A partnerségi prioritások a közös érdekeket tükrözik, és azokra a területekre összpontosítanak, ahol az együttműködés kölcsönös előnyökkel jár. Örményország és az EU fő célkitűzése változatlanul a közös értékeken, valamint a demokrácia és az emberi jogok iránti szilárd elkötelezettségen alapuló regionális stabilitás előmozdítása. A keleti partnerség összefüggésében fontos szerephez jut a civil társadalom, amelynek a kijelölt prioritások végrehajtásába való bevonását az EU és Örményország továbbra is szorgalmazza. A fenntartható növekedés irányába mutató gazdasági együttműködés területén jelentős kölcsönös érdekeink vannak, és fel fogjuk térképezni az üzleti környezet javításának valamennyi lehetséges módját. A gyorsabb és inkluzívabb növekedéshez meg kell erősíteni a közintézményekben rendelkezésre álló megfelelő készségeket és humántőkét, valamint javítani kell a kormányzást és az infrastrukturális összeköttetéseket. Mindezek biztosítása kedvező körülményeket teremt a kulcsfontosságú ágazatokban folytatott együttműködés szorosabbra fűzéséhez és a mobilitás fokozásához, ami a polgárok érdekeit szolgálja mind az EU-ban, mind pedig Örményországban. A prioritások összekapcsolódnak és kölcsönösen erősítik egymást. A multidiszciplináris és átfogó megközelítés jegyében minden egyes prioritásterület több elemből épül fel, amelyekre egyaránt szükség van a kitűzött cél eléréséhez. Ez a megközelítés magában foglalja a többoldalú együttműködési fórumokon – így például a keleti partnerségben – való közös és tevékeny szerepvállalást.

1.   Megerősített intézmények és jó kormányzás

Az EU és Örményország elkötelezett az emberi jogok, a jogállamiság és az alapvető szabadságok előmozdítását célzó további együttműködés iránt. Közös munkájuk során az örmény közigazgatás, kormányzás és igazságszolgáltatás folyamatos javítására, a korrupció elleni küzdelem fokozására és a civil társadalom megerősítésére törekednek. A nemek közötti egyenlőséget, valamint a környezetvédelmi és a szociális szempontokat valamennyi területen érvényre juttatják.

A fő hangsúlyt a releváns jogszabályok – köztük az új alkotmány – végrehajtására és érvényesítésére helyezik. 2016 szeptemberében többek között az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, valamint az annak keretében működő Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala által megfogalmazott ajánlások alapján megállapodás született a választási reformról, amelyet a 2017. április 2-i parlamenti választások óta a gyakorlatban is alkalmaznak. A felek ugyancsak törekednek a civil társadalom – így egyebek mellett a szociális partnerek szervezetei – számára kedvező környezet kialakítására, valamint a civil társadalom döntéshozatalba való bevonására. A civil társadalom konzultáció útján részt vett a jelenlegi partnerségi prioritások kialakításában, és azok végrehajtásának nyomon követésében is fontos szerepet játszik majd.

A felek fokozzák erőfeszítéseiket a helyi önkormányzatokra és a bűnüldözésre is kiterjedő közigazgatási reform terén. Különös figyelmet fordítanak a jogállamiságra, az igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítására, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre és a tisztességes eljáráshoz való jogra. A reform első lépése a közigazgatási reform stratégiai keretének meghatározása lesz. Együttműködésünk célja a kormány elszámoltathatóságának és hatékonyságának javítása többek között a korszerű, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő humánerőforrás-menedzsment, valamint az elektronikus kormányzat széles körű – így például az egészségügyben történő – alkalmazása révén. A szakpolitikák kialakítása és értékelése világos tényadatokon fog alapulni, amelyeket többek között a színvonalas statisztikai szolgálat biztosít.

A közigazgatási reform és a jogállamiság megszilárdítására irányuló nemzeti erőfeszítések központjában a korrupció elleni küzdelem áll. Az együttműködés egyrészt a korrupcióellenes testületek megerősítésére, másrészt a vonatkozó joganyag felülvizsgálatára összpontosul, különös tekintettel a közbeszerzési rendszerre, a vagyonnyilatkozati rendszerre – a helyes végrehajtás biztosítása érdekében –, valamint a gazdasági vagy egyéb szempontból kiemelkedő jelentőségű közfeladatok (közbeszerzés, vámügy, engedélyezés) kezelésére, a magas szintű etikai normák garantálása és az összeférhetetlenség kiküszöbölése érdekében. A felek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban nyújtanak támogatást, továbbá együttműködnek az EU és Örményország pénzügyi érdekeinek védelme terén az átfogó és megerősített partnerségi megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

A biztonsági ágazati együttműködés célja a biztonsági szereplők elszámoltathatóbbá tétele, valamint a közös aggályok kezelése a szervezett bűnözés, a kábítószerek és a terrorizmus elleni küzdelem terén – a terrorizmusfinanszírozás és a pénzmosás problémáját is beleértve – olyan eszközök segítségével, amelyek összhangban állnak az EU–Örményország közötti kapcsolatok alapjául szolgáló különféle megállapodásokban lefektetett, a jogérvényesüléssel, a szabadsággal és a biztonsággal kapcsolatos rendelkezésekkel. A határigazgatás további korszerűsítése – a jogszerű mozgások megkönnyítésének köszönhetően – hozzájárul az ország és a régió biztonságához, valamint a gazdasági fejlődéshez egyaránt. A felek a bűncselekményből származó vagyon visszaszerzése terén is együttműködést folytatnak az örményországi jogi keret továbbfejlesztése, illetve egy teljes körűen működő vagyon-visszaszerzési hivatal létrehozása révén.

2.   Gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek

A felek közös célja a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődés megvalósítása Örményországban. A fenntartható növekedésnek szilárd gazdasági alapokon kell nyugodnia, amelyek makrogazdasági és pénzügyi stabilitást biztosítanak. Ennek részeként töretlen elkötelezettségre van szükség a fenntartható költségvetési politika iránt, miközben fenn kell tartani a szociális és a tőkekiadások szintjét, a külső sokkok elleni puffereket pedig konszolidálni kell. A kormányzás, a demokrácia és a gazdasági fejlődés szempontjából egyaránt fontos tényezőnek számító államháztartási gazdálkodás a nemzetközi bevált gyakorlatok alapelveit fogja érvényesíteni. A nemzetközi normáknak és a bevált gyakorlatoknak megfelelően megerősítik a bankfelügyeletet, hogy fokozzák a pénzügyi ágazat stabilitását és rezilienciáját. Az adó- és vámügyek korszerűsítése és megreformálása – a nemzetközi együttműködést és a csalás elleni küzdelem megerősítését is beleértve – lendületet fog adni a bevételek beszedésének.

A kedvezőbb üzleti környezet a gazdasági fejlődés elengedhetetlen feltétele. E tekintetben a felek arra helyezik a hangsúlyt, hogy tovább egyszerűsítsék az adminisztratív eljárásokat és csökkentsék az adminisztratív költségeket, javítsák a forráshoz jutást a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára egy stabil és diverzifikált pénzügyi piacon, továbbá megerősítsék a tulajdonjogok védelmét és érvényesítését. Az erős vállalkozástámogató szervezetek és vállalkozói szövetségek elősegítenék, hogy a gazdasági szereplők új lehetőségeket ragadhassanak meg és véleményük nagyobb súllyal essen latba a gazdaságpolitikai döntéshozatalban. Az EU és Örményország igyekszik javítani az örmény vállalatok arra vonatkozó képességét, hogy bekapcsolódjanak a nemzetközi – uniós és örményországi gazdasági szereplőket egyaránt felölelő – értékláncokba, ezáltal ösztönözve a technológia és a tudás átadását. Ebben az összefüggésben meghatározó szerephez jutnak a vállalkozástámogató szervezetek, az örményországi és európai vállalatok közötti kapcsolatteremtéshez nyújtott uniós segítség pedig megsokszorozhatja a nemzeti erőfeszítések hatását. A közvetlen külföldi befektetés részét képezheti Örményország nemzetközi értékláncokban való részvételének, egyúttal erősítheti és gyorsíthatja is azt, emellett pedig hozzájárulhat a helyi készségek és kompetenciák megteremtéséhez és továbbfejlesztéséhez. Ennek érdekében alapvető fontosságú a beruházási keret javítása, mégpedig az átláthatóságának, a megbízhatóságának és a hatékonyságának fokozása révén. A vállalkozói tevékenységet támogató beruházási környezet további eleme a termék- és a szolgáltatáspiacokon megvalósuló tényleges verseny, amelyet egy erős és független, a legszigorúbb etikai normák alapján működő versenyhatóság garantál az antitrösztszabályokra vonatkozó hatékony jogérvényesítési mechanizmus és a szellemitulajdon-jogok, köztük a földrajzi árujelzők hatékony védelme révén. A növekedés előmozdítása szempontjából döntő mozzanat, hogy a vállalkozói tevékenység megkönnyítésére irányuló törekvések valamennyi szakpolitikában érvényesüljenek. Modern foglalkoztatás- és szociálpolitikára lesz szükség annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági fejlődés inkluzív legyen és valamennyi örmény állampolgár jóllétéhez hozzájáruljon. Ez magában foglalja a munkakörülmények – köztük a munkahelyi egészségvédelem és biztonság – hatékony felügyeletét biztosító megfelelő intézményeket is.

Az örményországi átfogó fejlesztési stratégia és az ágazatspecifikus stratégiák (kkv-stratégia, a kisvállalkozói intézkedéscsomag szerinti értékelés keretében megfogalmazott ajánlások, exportösztönzési stratégia, vidékfejlesztés stb.) végrehajtása egyaránt fontos a kkv-knak szóló (COSME), illetve kutatási és innovációs (Horizont 2020) uniós programokban való részvétel szempontjából, valamint az információs és kommunikációs technológiák (ikt) szabályozási és infrastrukturális környezetének továbbfejlesztése érdekében, maradéktalanul kihasználva az e területeken igénybe vehető uniós támogatást.

A digitális gazdaság előmozdítása – többek között az örményországi digitális környezetnek az EU digitális egységes piacához való közelítése révén – fontos lépés lenne az örmény gazdaság és társadalom modernizációja felé.

Az e stratégiák végrehajtására vonatkozó nyomon követésnek magában kell foglalnia a köz- és magánszféra közötti párbeszédet és az érintett civil társadalmi szervezetekkel, köztük a szociális partnerek szervezeteivel való konzultációt.

A zöld gazdaság a fenntartható fejlődés irányába mutató jelentős növekedési pályát kínál. A környezetvédelmi szempontokat – köztük az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásokat – valamennyi releváns szakpolitikában érvényesíteni fogják.

Az EU és Örményország hatékony együttműködést alakított ki a mezőgazdaság, valamint a regionális és vidékfejlesztés területén annak érdekében, hogy Örményország-szerte előmozdítsák a termelői csoportok létrejöttét és az értékláncok megteremtését. A mezőgazdaság és az önellátó termelés tartogat ugyan lehetőségeket az élelmiszerbiztonság és az informális foglalkoztatás területén, mindazonáltal fontos, hogy többek között a kapacitásépítésen és a forráshoz jutáson keresztül tovább javítsák az ágazat versenyképességét. Az eddig elért eredményekre építve és a közigazgatás valamennyi szintjére kiterjedő reformmal összehangolva a felek továbbra is törekednek a régiókon átívelő gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítésére.

3.   Hálózatfejlesztés, energiahatékonyság, környezetvédelem és éghajlat-politika

Tengerparttal nem rendelkező országként Örményországnak megoldásokat kell találnia a hálózatfejlesztés jelentette kihívásokra. Ráadásul az országon belül is egyes térségek elszigeteltek, és csak igen korlátozott kapcsolataik vannak a gazdasági, politikai és társadalmi élet központjaival. Az EU-val és a keleti partnerség egyéb országaival – mindenekelőtt Grúziával – az e területeken folytatott együttműködés elősegítheti az ország földrajzi helyzetéből adódó nehézségek áthidalását.

Örményország növekedési potenciálját fellendítenék a jobb üzleti lehetőségek, közlekedési és logisztikai kapcsolatok és értékláncok, a továbbfejlesztett belső és határokon átnyúló összeköttetésekre építve. Örményországban a közúti, a vasúti és a légi közlekedés jelenti a fő közlekedési módokat. Mivel Örményország legfontosabb kereskedelmi partnere az EU, Oroszország és Kína, a teherárut rendszerint a grúziai kikötőkből induló vasúti kompokon szállítják tovább. A felek együttműködnek a határokon végzett gyors vámkezelési eljárások kialakítása érdekében, mivel ezek valamennyi közlekedési mód esetében nélkülözhetetlenek a költséges késedelmek elkerüléséhez.

A felek – világosan kijelölt prioritások alapján – szintén együttműködést folytatnak a kiterjesztett transzeurópai közlekedési törzshálózatok (TEN-T) keretében, hogy javítsák Örményország nemzetközi piacokhoz való hozzáférését. A közúti biztonság területén való együttműködés – annak infrastrukturális és szakpolitikai vetületeire is kiterjedően – ugyancsak előtérbe kerül. Az infrastrukturális beruházásokat környezetbarát és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens módon kell megvalósítani.

A közvetlen szomszédságon túlmutató tényleges összeköttetések és piacfejlesztés biztosítása érdekében fontos előrelépést tenni a polgári repülés reformja terén, amely adott esetben egy légiközlekedési megállapodás megkötéséhez vezethet az EU-val.

A jó környezetvédelmi irányítás (főként a környezeti hatásvizsgálatok és a stratégiai hatásvizsgálatok alkalmazása, valamint a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférés és az igazságszolgáltatáshoz való jog), továbbá a környezetvédelem és az éghajlat-politika releváns szakpolitikákba való beépítése szilárd alapot teremt a fenntartható fejlődéshez. A vonatkozó reformoknak az új megállapodásban foglalt környezetvédelmi kötelezettségekre kell épülniük. A fokozott energiahatékonyság rövid időn belül számottevő és folyamatos megtakarításokat fog eredményezni, ugyanakkor az alacsony kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenállóképes gazdaságra való átállást is előmozdítja – ezek az intézkedések a lakáságazatban összekapcsolhatók a Polgármesterek Szövetségének tevékenységével. Amíg az ország nukleáris energiából biztosítja a megfelelő szintű energiaellátást, fontos garantálni a magas szintű nukleáris biztonságot: ezt a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) szabványaira, valamint az uniós szabványokra és gyakorlatokra kell alapozni, az átfogó és megerősített partnerségi megállapodásban foglaltaknak megfelelően.

A modern társadalom működésének egyik elengedhetetlen feltétele a megbízható és megfizethető energiaellátás, amelynek fenntarthatóságát többek között a környezeti és az éghajlati hatások mérséklése révén kell biztosítani. A nagyobb mértékű energia- és erőforrás-hatékonyság – egyebek mellett a lakáságazatban –, valamint a megújuló energia fokozott használata szintén hozzájárul e célkitűzés megvalósításához az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra és a villamosenergia-piacra vonatkozó, korszerű jogszabályok végrehajtása révén. Az említett célok mindemellett a szolgáltatások és az infrastruktúra közbeszerzésén keresztül is előmozdíthatók.

A szomszédos országokkal kialakított összeköttetések bővítése és javítása ugyancsak hozzájárulhat az energiabiztonsághoz. Örményországnak a keleti partnerségen belüli többoldalú együttműködésben való folyamatos és tevékeny részvétele kulcsfontosságú azon közös érdekű projektek azonosításához, amelyekhez esetleg uniós pénzügyi támogatás vehető igénybe. Az energiahatékonyság javítása és a megújuló energia kapacitásépítéssel történő ösztönzése, valamint a beruházási prioritások egyértelmű kijelölése kulcsfontosságú az örményországi energiabiztonság garantálásához.

Végül, a metsamori atomerőmű bezárását és biztonságos leszerelését, valamint az erre vonatkozó ütemterv/cselekvési terv mielőbbi elfogadását változatlanul kiemelt célként kell kezelni, szem előtt tartva, hogy az atomerőmű helyett új kapacitásra van szükség Örményország energiabiztonsága és a fenntartható fejlődés feltételeinek megteremtése érdekében.

4.   Mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok

A felek együttműködnek azzal a céllal, hogy megkönnyítsék állampolgáraik mobilitását, valamint hogy az emberek közötti kapcsolatok körét kiterjesszék többek között az ifjúságra, a diákokra, a kutatókra, a művészekre, valamint a kulturális és az üzleti szereplőkre irányuló célzott intézkedéseken keresztül. Ezzel újólag megerősítik, hogy változatlanul az egyik legfontosabb cél a felek állampolgárainak biztonságos és megfelelően kezelhető környezetben történő fokozott mobilitása. A felek továbbá kellő időben megfontolják annak lehetőségét, hogy – amennyiben megvalósulnak a megfelelően kezelhető és biztonságos mobilitás feltételei, többek között a felek közötti vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások hatékony végrehajtása – párbeszédet kezdenek az EU és Örményország közötti vízumkérdésekről. Együtt fognak működni az irreguláris migráció elleni közdelem terén – egyebek mellett a visszafogadási megállapodás végrehajtásával, valamint a határigazgatási politika és a kapcsolódó jogi és operatív keretek előmozdításával.

A migrációs áramlások kezelése a vízumkönnyítési megállapodáson / visszafogadási megállapodáson alapul. Az EU elismeri, hogy Örményország fontos szerepet játszik a szíriai menekültek letelepítésében, ezért támogatásra jogosult a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alapból (3).

A globális piacon jelentkező kihívások kezeléséhez a készségek megfelelő tárházára van szükség minden szinten – a vállalkozásoktól kezdve a közigazgatásig. A kisgyermekkori nevelés, az alapfokú, középfokú és felsőoktatás, a szakképzés, továbbá az oktatási és képzési rendszer és a vállalkozások közötti együttműködés egyaránt megerősítésre szorul annak érdekében, hogy maradéktalanul hozzá tudjon járulni a szükséges készségek megteremtéséhez. Örményországnak a Horizont 2020 programhoz való társulása nyomán a kutatás és az innováció kiemelt figyelemben fog részesülni.

---

(1)  JOIN(2015) 50 final, 2015. november 18.

(2)  Lásd a II. rész („Prioritások”) alatti négy címet.

(3)  A Bizottság 2014. december 10-i C(2014) 9615 határozata a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap, a „Madad alap” létrehozásáról.

---

Helyesbítések

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/56

---

Helyesbítés az uniós jogszabályokban biztosított választási lehetőségek és mérlegelési jogkörök illetékes nemzeti hatóságok által a kevésbé jelentősnek minősülő intézmények tekintetében történő gyakorlásáról szóló, 2017. április 4-i (EU) 2017/697 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2017/9)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 101., 2017. április 13.
  )

A 157. oldalon a (7) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(7) | A kitettségeknek az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében rögzített nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli mentességéhez kapcsolódó választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket következetesen kell alkalmazni a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő intézményekre egyaránt, a részt vevő tagállamokban a hitelintézetek számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése, a bizonyos kitettségekből eredő koncentrációs kockázatok korlátozása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az SSM egészében azonos minimumkövetelményeket alkalmazzanak az ugyanezen rendelet 400. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelésére. Így különösen korlátozni kell az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésének hatálya alá tartozó fedezett kötvényekből eredő koncentrációs kockázatokat, valamint a tagállamok regionális kormányzataival vagy helyi önkormányzataival szembeni vagy ezek által garantált kitettségeket, amennyiben e követelésekhez az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 20 %-os kockázati súlyt kellene hozzárendelni. A csoporton belüli kitettségek esetében, beleértve a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is, biztosítani kell, hogy az e kitettségeknek a nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli teljeskörű mentesítéséről szóló határozat az (EU) 2016/445 rendelet (EKB/2016/4) I. mellékletében foglaltak szerinti körültekintő értékelésen alapuljon. Indokolt közös kritériumok alkalmazása annak értékelése során, hogy az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettség (a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is beleértve), amelyekkel a hitelintézet a jogszabályi vagy alapszabályi rendelkezéseknek megfelelően hálózati kapcsolatban áll, és amelyek az említett rendelkezések alapján a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek, megfelel-e az (EU) 2016/445 rendelet (EKB/2016/4) II. mellékletében foglalt, a nagykockázat-vállalási határértékek alóli mentességre vonatkozó feltételeknek. Ezen alkalmazásnak biztosítania kell, hogy az ugyanazon hálózatban kapcsolatban álló jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő intézményeket következetes módon kezeljék. Az 575/2013/EU rendelet 400. cikkének (2) bekezdésében biztosított választási lehetőség ezen iránymutatás szerinti gyakorlása csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállam nem gyakorolta az 575/2013/EU rendelet 493. cikkének (3) bekezdésében biztosított választási lehetőséget.” |
| --- | --- |

„(7)

A kitettségeknek az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében rögzített nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli mentességéhez kapcsolódó választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket következetesen kell alkalmazni a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő intézményekre egyaránt, a részt vevő tagállamokban a hitelintézetek számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése, a bizonyos kitettségekből eredő koncentrációs kockázatok korlátozása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az SSM egészében azonos minimumkövetelményeket alkalmazzanak az ugyanezen rendelet 400. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelésére. Így különösen korlátozni kell az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésének hatálya alá tartozó fedezett kötvényekből eredő koncentrációs kockázatokat, valamint a tagállamok regionális kormányzataival vagy helyi önkormányzataival szembeni vagy ezek által garantált kitettségeket, amennyiben e követelésekhez az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 20 %-os kockázati súlyt kellene hozzárendelni. A csoporton belüli kitettségek esetében, beleértve a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is, biztosítani kell, hogy az e kitettségeknek a nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli teljeskörű mentesítéséről szóló határozat az (EU) 2016/445 rendelet (EKB/2016/4) I. mellékletében foglaltak szerinti körültekintő értékelésen alapuljon. Indokolt közös kritériumok alkalmazása annak értékelése során, hogy az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettség (a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is beleértve), amelyekkel a hitelintézet a jogszabályi vagy alapszabályi rendelkezéseknek megfelelően hálózati kapcsolatban áll, és amelyek az említett rendelkezések alapján a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek, megfelel-e az (EU) 2016/445 rendelet (EKB/2016/4) II. mellékletében foglalt, a nagykockázat-vállalási határértékek alóli mentességre vonatkozó feltételeknek. Ezen alkalmazásnak biztosítania kell, hogy az ugyanazon hálózatban kapcsolatban álló jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő intézményeket következetes módon kezeljék. Az 575/2013/EU rendelet 400. cikkének (2) bekezdésében biztosított választási lehetőség ezen iránymutatás szerinti gyakorlása csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállam nem gyakorolta az 575/2013/EU rendelet 493. cikkének (3) bekezdésében biztosított választási lehetőséget.”

helyesen:

| „(7) | A kitettségeknek az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében rögzített nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli mentességéhez kapcsolódó választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket következetesen kell alkalmazni a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő intézményekre egyaránt, a részt vevő tagállamokban a hitelintézetek számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése, a bizonyos kitettségekből eredő koncentrációs kockázatok korlátozása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az SSM egészében azonos minimumkövetelményeket alkalmazzanak az ugyanezen rendelet 400. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelésére. Így különösen korlátozni kell az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésének hatálya alá tartozó fedezett kötvényekből eredő koncentrációs kockázatokat, valamint a tagállamok regionális kormányzataival vagy helyi önkormányzataival szembeni vagy ezek által garantált kitettségeket, amennyiben e követelésekhez az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 20 %-os kockázati súlyt kellene hozzárendelni. Indokolt közös kritériumok alkalmazása annak értékelése során, hogy az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettség (a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is beleértve), amelyekkel a hitelintézet a jogszabályi vagy alapszabályi rendelkezéseknek megfelelően hálózati kapcsolatban áll, és amelyek az említett rendelkezések alapján a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek, megfelel-e az ezen iránymutatás mellékletében foglalt, a nagykockázat-vállalási határértékek alóli mentességre vonatkozó feltételeknek. Ezen alkalmazásnak biztosítania kell, hogy az ugyanazon hálózatban kapcsolatban álló jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő intézményeket következetes módon kezeljék. Az 575/2013/EU rendelet 400. cikkének (2) bekezdésében biztosított választási lehetőség ezen iránymutatás szerinti gyakorlása csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállam nem gyakorolta az 575/2013/EU rendelet 493. cikkének (3) bekezdésében biztosított választási lehetőséget.”. |
| --- | --- |

„(7)

A kitettségeknek az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében rögzített nagykockázat-vállalási határértékek alkalmazása alóli mentességéhez kapcsolódó választási lehetőségeket és mérlegelési jogköröket következetesen kell alkalmazni a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő intézményekre egyaránt, a részt vevő tagállamokban a hitelintézetek számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése, a bizonyos kitettségekből eredő koncentrációs kockázatok korlátozása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az SSM egészében azonos minimumkövetelményeket alkalmazzanak az ugyanezen rendelet 400. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelésére. Így különösen korlátozni kell az 575/2013/EU rendelet 129. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésének hatálya alá tartozó fedezett kötvényekből eredő koncentrációs kockázatokat, valamint a tagállamok regionális kormányzataival vagy helyi önkormányzataival szembeni vagy ezek által garantált kitettségeket, amennyiben e követelésekhez az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 20 %-os kockázati súlyt kellene hozzárendelni. Indokolt közös kritériumok alkalmazása annak értékelése során, hogy az olyan regionális vagy központi hitelintézetekkel szembeni kitettség (a részesedéseket vagy más tulajdonformákat is beleértve), amelyekkel a hitelintézet a jogszabályi vagy alapszabályi rendelkezéseknek megfelelően hálózati kapcsolatban áll, és amelyek az említett rendelkezések alapján a hálózaton belül a készpénz-elszámolási műveletekért felelősek, megfelel-e az ezen iránymutatás mellékletében foglalt, a nagykockázat-vállalási határértékek alóli mentességre vonatkozó feltételeknek. Ezen alkalmazásnak biztosítania kell, hogy az ugyanazon hálózatban kapcsolatban álló jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő intézményeket következetes módon kezeljék. Az 575/2013/EU rendelet 400. cikkének (2) bekezdésében biztosított választási lehetőség ezen iránymutatás szerinti gyakorlása csak abban az esetben alkalmazandó, ha az érintett tagállam nem gyakorolta az 575/2013/EU rendelet 493. cikkének (3) bekezdésében biztosított választási lehetőséget.”.

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/57

---

Helyesbítés a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és a pénzügyi beszámoló jogi keretéről szóló, 2016. november 3-i (EU) 2016/2249 európai központi banki iránymutatáshoz (EKB/2016/34)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347., 2016. december 20.
  )

A 43. oldalon a 13. Cikkben:

a következő szövegrész:

„(2)   A 3. cikk b) pontjától, a 9. cikk (4) bekezdésétől, a 15. cikk (1) bekezdésétől és a 17. cikk (2) bekezdésétől eltérve a szintetikus instrumentumok értékelésére a következő alternatív módszer alkalmazható:”

helyesen:

„(2)   A 3. cikk (2) bekezdésétől, a 9. cikk (4) bekezdésétől, a 15. cikk (1) bekezdésétől és a 17. cikk (2) bekezdésétől eltérve a szintetikus instrumentumok értékelésére a következő alternatív módszer alkalmazható:”

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/57

---

Helyesbítés a TARGET2-EKB szabályairól szóló EKB/2007/7 határozat módosításáról szóló, 2017. október 10-i (EU) 2017/2081 európai központi banki határozathoz (EKB/2017/30)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 295., 2017. november 14.
  )

A 89. oldalon az 1. cikkben:

a következő szövegrész:

„1.   A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:”

helyesen:

„Az EKB/2007/7 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:”

---

| 2018.3.2. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.3.2.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/57

---

Helyesbítés a többek között a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó, jellemző üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékét meghatározó kanadai jelentésnek a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő elismeréséről szóló, 2017. december 18-i EU/2017/2379 bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 337., 2017.12.19.
  )

A 87. oldalon a mellékletben található táblázat utolsó oszlopában az alcímben:

a következő szövegrész:

„CO2 kg-egyenérték/MJ FAME”

helyesen:

„CO2 g-egyenérték/MJ FAME”.

---