# Euroopa Liidu L 103/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik23. aprill 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik23. aprill 2018

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/596, 18. aprill 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020) | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/597, 18. aprill 2018, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks (
  1
  ) | 4 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/598, 18. aprill 2018, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale | 8 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/596, 18. aprill 2018, millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020)

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/597, 18. aprill 2018, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks (
  1
  )

1

4

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/598, 18. aprill 2018, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/596,

18. aprill 2018,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 167 lõike 5 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 (3) loodi Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa“ (2014–2020). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1295/2013 (3) loodi Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa“ (2014–2020).

| (2) | Euroopa Liidu noorteorkestri eripära on selles, et see on kultuuripiire ületav Euroopa orkester, millesse kuuluvad kõigist liikmesriikidest igal aastal korraldatud rangetel katsetel väljavalitud noored muusikud, kelle valimisel on lähtutud rangetest kvaliteedinõuetest. See on ainus orkester liidus, mis värbab oma liikmeid kõigist liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu noorteorkestri eripära on selles, et see on kultuuripiire ületav Euroopa orkester, millesse kuuluvad kõigist liikmesriikidest igal aastal korraldatud rangetel katsetel väljavalitud noored muusikud, kelle valimisel on lähtutud rangetest kvaliteedinõuetest. See on ainus orkester liidus, mis värbab oma liikmeid kõigist liikmesriikidest.

| (3) | Algusest peale on Euroopa Liidu noorteorkester aidanud edendada kultuuridevahelist dialoogi ning vastastikust austust ja üksteisemõistmist. Euroopa kultuuride ja tärkavate talentide rikkuse ja mitmekülgsuse tutvustamise teel on Euroopa Liidu noorteorkester tegutsenud liidu kultuurisaadikuna. Orkester on ka edendanud Euroopa muusikapärandi tundmist, aidanud kaasa Euroopa teoste levikule ning suurendanud Euroopa noorte talentide liikuvust väljapoole oma riigi ja Euroopa piire. |
| --- | --- |

(3)

Algusest peale on Euroopa Liidu noorteorkester aidanud edendada kultuuridevahelist dialoogi ning vastastikust austust ja üksteisemõistmist. Euroopa kultuuride ja tärkavate talentide rikkuse ja mitmekülgsuse tutvustamise teel on Euroopa Liidu noorteorkester tegutsenud liidu kultuurisaadikuna. Orkester on ka edendanud Euroopa muusikapärandi tundmist, aidanud kaasa Euroopa teoste levikule ning suurendanud Euroopa noorte talentide liikuvust väljapoole oma riigi ja Euroopa piire.

| (4) | Euroopa Liidu noorteorkester pakub noortele muusikutele resideerimisprogrammi abil korrapärast koolitust ja esinemisvõimalusi, toetades sellega nende rahvusvahelist karjääri ning arendades tunnustatud dirigentide juhendamisel nende oskusi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu noorteorkester pakub noortele muusikutele resideerimisprogrammi abil korrapärast koolitust ja esinemisvõimalusi, toetades sellega nende rahvusvahelist karjääri ning arendades tunnustatud dirigentide juhendamisel nende oskusi.

| (5) | Euroopa Liidu noorteorkester peaks oma tulude mitmekesistamiseks otsima aktiivselt rahalist toetust muudest kui liidu vahenditest, et tagada orkestri jätkusuutlikkus ja vähendada sõltuvust liidu rahalisest toetusest. Seetõttu tuleks tagada ka orkestri juhtimise kulutõhusus. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu noorteorkester peaks oma tulude mitmekesistamiseks otsima aktiivselt rahalist toetust muudest kui liidu vahenditest, et tagada orkestri jätkusuutlikkus ja vähendada sõltuvust liidu rahalisest toetusest. Seetõttu tuleks tagada ka orkestri juhtimise kulutõhusus.

| (6) | Euroopa Liidu noorteorkester peaks püüdma suurendada oma nähtavust ka traditsioonilises ja digitaalmeedias ning esinema Euroopa üritustel ja enamates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu noorteorkester peaks püüdma suurendada oma nähtavust ka traditsioonilises ja digitaalmeedias ning esinema Euroopa üritustel ja enamates liikmesriikides.

| (7) | Koostöös oma partneritega liikmesriikides peaks orkester suurendama teadlikkust iga-aastastest katsetest, et kõigi liikmesriikide muusikud oleksid orkestris tasakaalustatumalt esindatud. |
| --- | --- |

(7)

Koostöös oma partneritega liikmesriikides peaks orkester suurendama teadlikkust iga-aastastest katsetest, et kõigi liikmesriikide muusikud oleksid orkestris tasakaalustatumalt esindatud.

| (8) | Orkestri tegevus peaks olema kooskõlas programmi „Loov Euroopa“ eesmärkidega, eriti eesmärgiga toetada publiku arendamist, ja alaprogrammi „Kultuur“ prioriteetidega. Seetõttu peaks Euroopa Liidu noorteorkester tegelema aktiivselt publiku arendamisega, pöörates erilist tähelepanu noortele. |
| --- | --- |

(8)

Orkestri tegevus peaks olema kooskõlas programmi „Loov Euroopa“ eesmärkidega, eriti eesmärgiga toetada publiku arendamist, ja alaprogrammi „Kultuur“ prioriteetidega. Seetõttu peaks Euroopa Liidu noorteorkester tegelema aktiivselt publiku arendamisega, pöörates erilist tähelepanu noortele.

| (9) | Orkester asutati Euroopa Parlamendi 8. märtsi 1976. aasta resolutsiooni (4) alusel, olles sellega Euroopa orkestrite seas ainulaadne. |
| --- | --- |

(9)

Orkester asutati Euroopa Parlamendi 8. märtsi 1976. aasta resolutsiooni (4) alusel, olles sellega Euroopa orkestrite seas ainulaadne.

| (10) | Euroopa Liidu noorteorkestri panust on tunnustanud liikmesriigid ja liidu institutsioonid, sealhulgas komisjoni ja Euroopa Parlamendi järjestikused presidendid. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu noorteorkestri panust on tunnustanud liikmesriigid ja liidu institutsioonid, sealhulgas komisjoni ja Euroopa Parlamendi järjestikused presidendid.

| (11) | Tänu oma eristaatusele, strateegilistele eesmärkidele ja tegevusele, mis ulatub ühe või mitme liikmesriigi huvidest ja kasust kaugemale ning näitab selgelt Euroopa lisaväärtust, kvalifitseerub Euroopa Liidu noorteorkester asutuseks, mis on alusaktis kindlaks määratud asutus komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (5) artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses, mistõttu võib toetusi anda ilma taotlusvooruta. |
| --- | --- |

(11)

Tänu oma eristaatusele, strateegilistele eesmärkidele ja tegevusele, mis ulatub ühe või mitme liikmesriigi huvidest ja kasust kaugemale ning näitab selgelt Euroopa lisaväärtust, kvalifitseerub Euroopa Liidu noorteorkester asutuseks, mis on alusaktis kindlaks määratud asutus komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (5) artikli 190 lõike 1 punkti d tähenduses, mistõttu võib toetusi anda ilma taotlusvooruta.

| (12) | Euroopa Liidu noorteorkestrit tuleks erandkorras rahastada kuni programmi „Loov Euroopa“ lõppemiseni 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu noorteorkestrit tuleks erandkorras rahastada kuni programmi „Loov Euroopa“ lõppemiseni 31. detsembril 2020.

| (13) | Seetõttu tuleks orkester lisada erandina nii praegusest alaprogrammist „Kultuur“ kui ka programmi „Loov Euroopa“ sektoriülesest tegevussuunast toetatavate meetmete hulka. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu tuleks orkester lisada erandina nii praegusest alaprogrammist „Kultuur“ kui ka programmi „Loov Euroopa“ sektoriülesest tegevussuunast toetatavate meetmete hulka.

| (14) | Et tagada Euroopa Liidu noorteorkestri sujuv toimimine, peaks ta saama toetust võimalikult kiiresti, eelkõige kulude katteks, mis tekivad 2018. aastal enne käesoleva määruse jõustumist. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2018. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada Euroopa Liidu noorteorkestri sujuv toimimine, peaks ta saama toetust võimalikult kiiresti, eelkõige kulude katteks, mis tekivad 2018. aastal enne käesoleva määruse jõustumist. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2018.

| (15) | Määrust (EL) nr 1295/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(15)

Määrust (EL) nr 1295/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1295/2013 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | kulud, mis on seotud Euroopa Liidu noorteorkestri tegevusega, mis aitab kaasa muusikute liikuvusele, Euroopa teoste piiriülesele levitamisele ning noorte muusikute karjääri rahvusvahelistumisele.“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„f)

| 2) | artikli 15 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | Euroopa Liidu noorteorkestri kulud, mida ei toetata artikli 13 lõike 1 punkti f alusel.“ |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 15 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 18. aprill 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  18. oktoobri 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

3

(4)  Euroopa Parlamendi 8. märtsi 1976. aasta resolutsioon Elaine Kellett-Bowmani esitatud resolutsiooni ettepaneku kohta Euroopa Ühenduse noorteorkestri loomise kohta (EÜT C 79, 5.4.1976, lk 8).

4

(5)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

5

---

DIREKTIIVID

| 23.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/4

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2018/597,

18. aprill 2018,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 92/66/EMÜ (3) on sätestatud liidu tõrjemeetmed, mida tuleb võtta Newcastle'i haiguse puhangu korral kodulindude, kirjatuvide ning teiste kodulindudena peetavate lindude hulgas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 92/66/EMÜ (3) on sätestatud liidu tõrjemeetmed, mida tuleb võtta Newcastle'i haiguse puhangu korral kodulindude, kirjatuvide ning teiste kodulindudena peetavate lindude hulgas.

| (2) | Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 on sätestatud, et Euroopa Liidu tugilabor Newcastle'i haiguse jaoks on nimetatud kõnealuse direktiivi V lisas. Kõnealuse direktiivi V lisas on nõuetekohaselt osutatud kõnealusele laborile ning loetletud selle ülesanded ja kohustused. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 on sätestatud, et Euroopa Liidu tugilabor Newcastle'i haiguse jaoks on nimetatud kõnealuse direktiivi V lisas. Kõnealuse direktiivi V lisas on nõuetekohaselt osutatud kõnealusele laborile ning loetletud selle ülesanded ja kohustused.

| (3) | Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 19 on sätestatud liikmesriikide võetavad tõrjemeetmed juhul, kui kirjatuvide või kodulindudena peetavate lindude puhul kahtlustatakse nakatumist Newcastle'i haigusesse. Selles sätestatakse, et kõnealuste tõrjemeetmete vajalikuks nõuetekohaseks kohaldamiseks peavad liikmesriigid esitama komisjonile teabe haiguse olukorra ja kohaldatavate tõrjemeetmete kohta vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas esitatud näidisvormile. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 19 on sätestatud liikmesriikide võetavad tõrjemeetmed juhul, kui kirjatuvide või kodulindudena peetavate lindude puhul kahtlustatakse nakatumist Newcastle'i haigusesse. Selles sätestatakse, et kõnealuste tõrjemeetmete vajalikuks nõuetekohaseks kohaldamiseks peavad liikmesriigid esitama komisjonile teabe haiguse olukorra ja kohaldatavate tõrjemeetmete kohta vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas esitatud näidisvormile.

| (4) | Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 21 on sätestatud, et iga liikmesriik peab koostama situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Sellega nähakse ette, et nimetatud situatsiooniplaani koostamisel kohaldatavad kriteeriumid on sätestatud kõnealuse direktiivi VII lisas. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 21 on sätestatud, et iga liikmesriik peab koostama situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Sellega nähakse ette, et nimetatud situatsiooniplaani koostamisel kohaldatavad kriteeriumid on sätestatud kõnealuse direktiivi VII lisas.

| (5) | Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 24 on sätestatud, et vajaduse korral muudab nõukogu kõnealuse direktiivi lisasid komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, eelkõige selleks, et võtta arvesse teadustöö ja diagnostikameetodite arengut. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 24 on sätestatud, et vajaduse korral muudab nõukogu kõnealuse direktiivi lisasid komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, eelkõige selleks, et võtta arvesse teadustöö ja diagnostikameetodite arengut.

| (6) | Direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisas on sätestatud vastavalt: i) Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori nimi ja aadress ning selle ülesanded ja kohustused; ii) liikmesriikide kasutatav näidisvorm haiguse olukorrast ja võetud tõrjemeetmetest aruandmiseks ning iii) liikmesriikide kohaldatavad miinimumkriteeriumid selliste situatsiooniplaanide koostamisel, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisas on sätestatud vastavalt: i) Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori nimi ja aadress ning selle ülesanded ja kohustused; ii) liikmesriikide kasutatav näidisvorm haiguse olukorrast ja võetud tõrjemeetmetest aruandmiseks ning iii) liikmesriikide kohaldatavad miinimumkriteeriumid selliste situatsiooniplaanide koostamisel, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed.

| (7) | Selleks et lihtsustada ja ühtlustada korda seoses Newcastle'i haiguse tõrjega, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (4) artiklis 93 sätestatud uusi eeskirju seoses Euroopa Liidu referentlaborite määramisega ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 sätestatud uut rakendusaktide süsteemi, ning selleks, et tagada direktiivi 92/66/EMÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisa välja jätta ning komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused kõnealuste lisadega hõlmatud valdkondades. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(7)

Selleks et lihtsustada ja ühtlustada korda seoses Newcastle'i haiguse tõrjega, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (4) artiklis 93 sätestatud uusi eeskirju seoses Euroopa Liidu referentlaborite määramisega ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 sätestatud uut rakendusaktide süsteemi, ning selleks, et tagada direktiivi 92/66/EMÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisa välja jätta ning komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused kõnealuste lisadega hõlmatud valdkondades. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (8) | Selguse huvides peaksid Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused olema sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 ning situatsiooniplaanide koostamise kriteeriumid kõnealuse direktiivi artiklis 21. |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides peaksid Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused olema sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 ning situatsiooniplaanide koostamise kriteeriumid kõnealuse direktiivi artiklis 21.

| (9) | Järjepidevuse ja tõhususe huvides peaksid liikmesriigid tagama käesoleva direktiivi õigeaegse ülevõtmise. |
| --- | --- |

(9)

Järjepidevuse ja tõhususe huvides peaksid liikmesriigid tagama käesoleva direktiivi õigeaegse ülevõtmise.

| (10) | Direktiivi 92/66/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 92/66/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 92/66/EMÜ muutmine

Direktiivi 92/66/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 15

  1.   Komisjon määrab rakendusaktidega Euroopa Liidu tugilabori Newcastle'i haiguse jaoks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.


  2.   Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused on järgmised:






  a) | komisjoniga konsulteerides koordineerida liikmesriikides Newcastle'i haiguse diagnoosimiseks kasutatavaid meetodeid, konkreetsemalt:






  i) | liigitada, ladustada ja tarnida Newcastle'i haiguse viiruse tüvesid seroloogiliste testide jaoks ning antiseerumite valmistamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Komisjon määrab rakendusaktidega Euroopa Liidu tugilabori Newcastle'i haiguse jaoks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused on järgmised:

a)

komisjoniga konsulteerides koordineerida liikmesriikides Newcastle'i haiguse diagnoosimiseks kasutatavaid meetodeid, konkreetsemalt:

i)

liigitada, ladustada ja tarnida Newcastle'i haiguse viiruse tüvesid seroloogiliste testide jaoks ning antiseerumite valmistamiseks;

| ii) | tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardiseerimise eesmärgil liikmesriikide tugilaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive; |
| --- | --- |

ii)

tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardiseerimise eesmärgil liikmesriikide tugilaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive;

| iii) | koostada ja hooldada Newcastle'i haiguse viirusetüvede ja isolaatide kogu; |
| --- | --- |

iii)

koostada ja hooldada Newcastle'i haiguse viirusetüvede ja isolaatide kogu;

| iv) | korraldada liidu tasandil diagnostikaprotseduuride regulaarseid võrdluskatseid; |
| --- | --- |

iv)

korraldada liidu tasandil diagnostikaprotseduuride regulaarseid võrdluskatseid;

| v) | koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet liidus kasutatavate diagnostikameetodite ja tehtud katsete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

v)

koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet liidus kasutatavate diagnostikameetodite ja tehtud katsete tulemuste kohta;

| vi) | iseloomustada Newcastle'i haiguse viiruse isolaate kõige nüüdisaegsemate olemasolevate meetodite abil, et soodustada Newcastle'i haiguse epidemioloogia paremat mõistmist; |
| --- | --- |

vi)

iseloomustada Newcastle'i haiguse viiruse isolaate kõige nüüdisaegsemate olemasolevate meetodite abil, et soodustada Newcastle'i haiguse epidemioloogia paremat mõistmist;

| vii) | pidada sammu Newcastle'i haiguse järelevalve, epidemioloogia ja vältimise arenguga kogu maailmas; |
| --- | --- |

vii)

pidada sammu Newcastle'i haiguse järelevalve, epidemioloogia ja vältimise arenguga kogu maailmas;

| viii) | säilitada teadmisi Newcastle'i haiguse viiruse ja muude asjakohaste viiruste kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi; |
| --- | --- |

viii)

säilitada teadmisi Newcastle'i haiguse viiruse ja muude asjakohaste viiruste kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi;

| ix) | koguda põhjalikke teadmisi Newcastle'i haiguse likvideerimiseks ja tõrjeks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

ix)

koguda põhjalikke teadmisi Newcastle'i haiguse likvideerimiseks ja tõrjeks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamise ja kasutamise kohta;

| b) | aidata aktiivselt kaasa Newcastle'i haiguse puhangute diagnoosimisel liikmesriikides, uurides diagnoosi kinnitamiseks, iseloomustamiseks ja epidemioloogiliseks uurimiseks laborile saadetud viirusisolaate; |
| --- | --- |

b)

aidata aktiivselt kaasa Newcastle'i haiguse puhangute diagnoosimisel liikmesriikides, uurides diagnoosi kinnitamiseks, iseloomustamiseks ja epidemioloogiliseks uurimiseks laborile saadetud viirusisolaate;

| c) | abistada laboratoorse diagnoosi spetsialistide koolitamisel või ümberõppel vastavate tehnikate liidusisest ühtlustamist silmas pidades.“ |
| --- | --- |

c)

abistada laboratoorse diagnoosi spetsialistide koolitamisel või ümberõppel vastavate tehnikate liidusisest ühtlustamist silmas pidades.“

| 2) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Kui see on vajalik käesolevas artiklis ettenähtud meetmete nõuetekohaseks kohaldamiseks, esitavad liikmesriigid komisjonile alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees teabe haiguse olukorra ning kohaldatavate tõrjemeetmete kohta.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui see on vajalik käesolevas artiklis ettenähtud meetmete nõuetekohaseks kohaldamiseks, esitavad liikmesriigid komisjonile alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees teabe haiguse olukorra ning kohaldatavate tõrjemeetmete kohta.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Komisjon võib rakendusaktidega sätestada eeskirjad seoses teabega, mida liikmesriigid peavad komisjonile vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 esitama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Komisjon võib rakendusaktidega sätestada eeskirjad seoses teabega, mida liikmesriigid peavad komisjonile vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 esitama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 3) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 21

  1.   Iga liikmesriik koostab situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Vajaduse korral ajakohastatakse situatsiooniplaani, võttes arvesse olukorra muutusi.
  Situatsiooniplaani alusel peab olema võimalik juurdepääs rajatistele, seadmetele, töötajatele ning kõigile muudele Newcastle'i haiguse puhangu kiireks ja tulemuslikuks likvideerimiseks vajalikele materjalidele. Selles peavad olema täpselt märgitud nõuded, mida liikmesriik erakorralise vaktsineerimise korral vaktsiinidele esitab.


  2.   Situatsiooniplaan ja kõik selle ajakohastused esitatakse komisjonile.


  3.   Komisjon vaatab situatsiooniplaanid ja kõik nende ajakohastused läbi, et teha kindlaks, kas need võimaldavad soovitud eesmärke saavutada, ja soovitab asjaomasele liikmesriigile vajalikke muudatusi, et tagada eelkõige nende vastavus teiste liikmesriikide situatsiooniplaanidega.
  Komisjon kiidab situatsiooniplaani ja kõik selle ajakohastused, mida on vajaduse korral muudetud, heaks kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.


  4.   Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada kriteeriumid, mida liikmesriigid peavad situatsiooniplaanide koostamisel kohaldama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

1.   Iga liikmesriik koostab situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Vajaduse korral ajakohastatakse situatsiooniplaani, võttes arvesse olukorra muutusi.

Situatsiooniplaani alusel peab olema võimalik juurdepääs rajatistele, seadmetele, töötajatele ning kõigile muudele Newcastle'i haiguse puhangu kiireks ja tulemuslikuks likvideerimiseks vajalikele materjalidele. Selles peavad olema täpselt märgitud nõuded, mida liikmesriik erakorralise vaktsineerimise korral vaktsiinidele esitab.

2.   Situatsiooniplaan ja kõik selle ajakohastused esitatakse komisjonile.

3.   Komisjon vaatab situatsiooniplaanid ja kõik nende ajakohastused läbi, et teha kindlaks, kas need võimaldavad soovitud eesmärke saavutada, ja soovitab asjaomasele liikmesriigile vajalikke muudatusi, et tagada eelkõige nende vastavus teiste liikmesriikide situatsiooniplaanidega.

Komisjon kiidab situatsiooniplaani ja kõik selle ajakohastused, mida on vajaduse korral muudetud, heaks kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada kriteeriumid, mida liikmesriigid peavad situatsiooniplaanide koostamisel kohaldama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 4) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 25

  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (*1) artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*2) tähenduses.


  2.   Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |
| --- | --- |

4)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (*1) artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*2) tähenduses.

2.   Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

| 5) | V, VI ja VII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

V, VI ja VII lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Ülevõtmine

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 30. juuniks 2018. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2019.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Üleminekusätted

Newcastle'i haiguse jaoks Euroopa Liidu tugilabori määramine, nagu see oli osutatud direktiivi 92/66/EMÜ V lisas enne käesoleva direktiiviga tehtud muudatusi, jääb kehtima kuni Newcastle'i haiguse jaoks Euroopa Liidu tugilabori nõuetekohase määramiseni vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/66/EMÜ artiklile 15.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 18. aprill 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  14. veebruari 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“

*2

---

OTSUSED

| 23.4.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/598,

18. aprill 2018,

täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu („liit“) ja Gruusia vaheliste suhete areng Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames jätkub. Gruusia ühines ELi idapartnerlusega 2009. aastal ning seejärel toimusid läbirääkimised ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu üle. Sellele lepingule (2) („assotsieerimisleping“), millega nähakse muu hulgas ette järkjärguline põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, kirjutati alla 2014. aasta juunis ja see jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu („liit“) ja Gruusia vaheliste suhete areng Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames jätkub. Gruusia ühines ELi idapartnerlusega 2009. aastal ning seejärel toimusid läbirääkimised ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu üle. Sellele lepingule (2) („assotsieerimisleping“), millega nähakse muu hulgas ette järkjärguline põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomine, kirjutati alla 2014. aasta juunis ja see jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Gruusia väliskeskkond on jätkuvalt habras, mis ekspordi ja rahasaadetiste vähenemise tõttu tingis 2016. aastal suhteliselt aeglase SKP kasvu. Ehkki piirkondlik ja üleilmne majanduskasv 2017. aastal kiirenes, ohustab seda jätkuvalt langusrisk. |
| --- | --- |

(2)

Gruusia väliskeskkond on jätkuvalt habras, mis ekspordi ja rahasaadetiste vähenemise tõttu tingis 2016. aastal suhteliselt aeglase SKP kasvu. Ehkki piirkondlik ja üleilmne majanduskasv 2017. aastal kiirenes, ohustab seda jätkuvalt langusrisk.

| (3) | Gruusia eelarvepuudujääk on endiselt märkimisväärne ning riigi valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvab. Gruusia maksebilansi positsioon on väga suure jooksevkonto puudujäägi ja suure välisvõla tõttu samuti endiselt ebakindel. Gruusia välisvaluutareservid on olnud absoluutväärtuses stabiilsed, kuid võttes arvesse suurenevat vajadust reservide järele, on reservid langenud allapoole taset, mis on Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul piisav. Samuti kohaneb Gruusia jätkuvalt liiduga sõlmitud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Gruusia eelarvepuudujääk on endiselt märkimisväärne ning riigi valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvab. Gruusia maksebilansi positsioon on väga suure jooksevkonto puudujäägi ja suure välisvõla tõttu samuti endiselt ebakindel. Gruusia välisvaluutareservid on olnud absoluutväärtuses stabiilsed, kuid võttes arvesse suurenevat vajadust reservide järele, on reservid langenud allapoole taset, mis on Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) hinnangul piisav. Samuti kohaneb Gruusia jätkuvalt liiduga sõlmitud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetega.

| (4) | Sellega seoses leppisid Gruusia ametiasutused ja IMF 2017. aasta aprillis kokku 285,3 miljoni USA dollari suuruse kolmeaastase laiendatud rahastamisvahendi loomises ajavahemikuks 2017–2020. IMFi direktorite nõukogu kiitis kokkuleppe heaks 12. aprillil 2017. Laiendatud rahastamisvahendi eesmärk on toetada majandusreformi kava, mis aitab Gruusial vähendada oma majanduse haavatavust, ning edendada suuremat ja kaasavamat majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses leppisid Gruusia ametiasutused ja IMF 2017. aasta aprillis kokku 285,3 miljoni USA dollari suuruse kolmeaastase laiendatud rahastamisvahendi loomises ajavahemikuks 2017–2020. IMFi direktorite nõukogu kiitis kokkuleppe heaks 12. aprillil 2017. Laiendatud rahastamisvahendi eesmärk on toetada majandusreformi kava, mis aitab Gruusial vähendada oma majanduse haavatavust, ning edendada suuremat ja kaasavamat majanduskasvu.

| (5) | Võttes arvesse riigi täiendavat vajadust välisrahastamise järele, taotlesid Gruusia ametiasutused 2017. aasta juunis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse riigi täiendavat vajadust välisrahastamise järele, taotlesid Gruusia ametiasutused 2017. aasta juunis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

| (6) | Pärast 2008. aasta augustis toimunud sõjalist konflikti Venemaaga on Gruusia suhtes kohaldatud kaht makromajandusliku finantsabi programmi, mida liit lubas 2008. aasta oktoobris Brüsselis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil. Esimene neist, mille suurus oli 46 miljonit eurot, mis anti täiel määral toetustena, viidi ellu aastatel 2009–2010. Teine, mis oli taas 46 miljonit eurot, millest pool anti toetustena ja pool laenudena, viidi ellu aastatel 2015–2017. Samuti on liit teinud ajavahemikuks 2014–2020 Gruusiale kättesaadavaks 610–746 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames, sealhulgas eelarvetoetuse ja tehnilise abina. Peale selle saab Gruusia toetust naabruspoliitika investeerimisrahastust, millest aastatel 2008–2017 anti Gruusias elluviidavate projektide jaoks ligikaudu 86 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(6)

Pärast 2008. aasta augustis toimunud sõjalist konflikti Venemaaga on Gruusia suhtes kohaldatud kaht makromajandusliku finantsabi programmi, mida liit lubas 2008. aasta oktoobris Brüsselis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil. Esimene neist, mille suurus oli 46 miljonit eurot, mis anti täiel määral toetustena, viidi ellu aastatel 2009–2010. Teine, mis oli taas 46 miljonit eurot, millest pool anti toetustena ja pool laenudena, viidi ellu aastatel 2015–2017. Samuti on liit teinud ajavahemikuks 2014–2020 Gruusiale kättesaadavaks 610–746 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames, sealhulgas eelarvetoetuse ja tehnilise abina. Peale selle saab Gruusia toetust naabruspoliitika investeerimisrahastust, millest aastatel 2008–2017 anti Gruusias elluviidavate projektide jaoks ligikaudu 86 miljonit eurot.

| (7) | Arvestades, et Gruusia osaleb Euroopa naabruspoliitikas, peaks tal olema õigus saada liidult makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades, et Gruusia osaleb Euroopa naabruspoliitikas, peaks tal olema õigus saada liidult makromajanduslikku finantsabi.

| (8) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mis võetakse viivitamata maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse maksebilansi sidumata ja sihtotstarbeta toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mis võetakse viivitamata maksebilansi olukorra lühiajaliseks parandamiseks.

| (9) | Kuna Gruusia maksebilansis on ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist jätkuvalt märkimisväärne välisrahastamise puudujääk, loetakse Gruusiale liidu makromajandusliku finantsabi andmist koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks Gruusia taotlusele saada toetust majanduse stabiliseerimiseks. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Gruusia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahalist toetust. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Gruusia maksebilansis on ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide vahendite eraldamist jätkuvalt märkimisväärne välisrahastamise puudujääk, loetakse Gruusiale liidu makromajandusliku finantsabi andmist koostoimes IMFi programmiga praeguses erandlikus olukorras asjakohaseks vastuseks Gruusia taotlusele saada toetust majanduse stabiliseerimiseks. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Gruusia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformide kava, täiendades IMFi rahalist toetust.

| (10) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema jätkusuutliku välisrahastamise taastamise toetamine Gruusias, misläbi toetataks ka riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

(10)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema jätkusuutliku välisrahastamise taastamise toetamine Gruusias, misläbi toetataks ka riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

| (11) | Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud Gruusia täiendava välisrahastamisvajaduse kohta ning võetakse arvesse Gruusia suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ning vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Gruusias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ja liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust. |
| --- | --- |

(11)

Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks täielikud kvantitatiivsed hinnangud Gruusia täiendava välisrahastamisvajaduse kohta ning võetakse arvesse Gruusia suutlikkust rahastada end omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja vahendeid. Abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka kahe- ja mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ning vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, samuti Gruusias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ja liidu osalemisega saavutatavat lisaväärtust.

| (12) | Võttes arvesse Gruusia täiendavat välisrahastamisvajadust, riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu taset, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ja vaesuse esinemisest, ning riigi võlakoormust, tuleks osa abist anda toetusena. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse Gruusia täiendavat välisrahastamisvajadust, riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu taset, mille mõõtmisel lähtutakse sissetulekust elaniku kohta ja vaesuse esinemisest, ning riigi võlakoormust, tuleks osa abist anda toetusena.

| (13) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse peamiste põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, ja välistegevuse eri valdkondade eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas välistegevuse peamiste põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, ja välistegevuse eri valdkondade eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjakohase poliitikaga.

| (14) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Gruusia suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevuse tagamiseks tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd. |
| --- | --- |

(14)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Gruusia suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid liidu välispoliitika kooskõlastamiseks ja selle järjepidevuse tagamiseks tegema makromajandusliku finantsabi andmisel tihedat koostööd.

| (15) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Gruusia pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, kestlikule arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka Gruusia pühendumist avatud, õigusnorme järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(15)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Gruusia pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, kestlikule arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka Gruusia pühendumist avatud, õigusnorme järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Gruusia järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Gruusias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustust ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Liidu makromajanduslik finantsabi Gruusiale peaks hõlmama ka meetmeid assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise toetamiseks. Konkreetsete eesmärkide nõuetekohase hindamise tagamiseks on oluline, et need kavandataks kontrollitaval ja mõõdetaval viisil. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuse täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. Kui eeltingimus ei ole täidetud ja eesmärke ei ole saavutatud või kui assotsieerimislepingu eesmärke ja põhimõtteid üldiselt ei järgita, peaks komisjon liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmise ajutiselt peatama või lõpetama. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Gruusia järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Gruusias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustust ning soodustama struktuurireforme, mis toetavad jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, töökohtade loomist ja eelarve konsolideerimist. Liidu makromajanduslik finantsabi Gruusiale peaks hõlmama ka meetmeid assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise toetamiseks. Konkreetsete eesmärkide nõuetekohase hindamise tagamiseks on oluline, et need kavandataks kontrollitaval ja mõõdetaval viisil. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuse täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. Kui eeltingimus ei ole täidetud ja eesmärke ei ole saavutatud või kui assotsieerimislepingu eesmärke ja põhimõtteid üldiselt ei järgita, peaks komisjon liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmise ajutiselt peatama või lõpetama.

| (17) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seonduvate liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Gruusia võtma asjakohaseid meetmeid liidu makromajandusliku finantsabiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle ja kontrollikoda auditeid. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seonduvate liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Gruusia võtma asjakohaseid meetmeid liidu makromajandusliku finantsabiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon teeb kontrolle ja kontrollikoda auditeid.

| (18) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(18)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (19) | Toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus ja laenuna antava makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaksid olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(19)

Toetusena antava makromajandusliku finantsabi suurus ja laenuna antava makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaksid olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud arengust ja edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud arengust ja edastama neile asjakohased dokumendid.

| (21) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3).

| (22) | Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleks anda ainult juhul, kui on täidetud majanduspoliitilised tingimused, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Gruusia ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Võttes arvesse Gruusiale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada nõuandemenetlust, |
| --- | --- |

(22)

Liidu makromajanduslikku finantsabi tuleks anda ainult juhul, kui on täidetud majanduspoliitilised tingimused, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Gruusia ametiasutustega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Nimetatud määruse kohaselt tuleks üldjuhul kohaldada nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on kõnealust lävendit ületavate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Võttes arvesse Gruusiale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või lõpetamise suhtes kohaldada nõuandemenetlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit annab Gruusiale kuni 45 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi („liidu makromajanduslik finantsabi“), et toetada Gruusia majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Nimetatud maksimumsummast antakse kuni 35 miljonit eurot laenude ja kuni 10 miljonit eurot toetustena. Liidu makromajanduslikku finantsabi väljamaksmise eelduseks on, et Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad heaks liidu asjaomase aasta eelarve. Abi aitab katta Gruusia maksebilansiga seotud vajadusi, mis on kindlaks tehtud IMFi programmis.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendi rahastamiseks volitatakse komisjoni liidu nimel laenama vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ning laenama need seejärel edasi Gruusiale. Keskmine maksimaalne laenutähtaeg on 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Gruusia vahel sõlmitud lepingute või saavutatud kokkulepetega ning assotsieerimislepingus, sealhulgas põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduslepingus, sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega.

Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sh abi väljamaksetega seotud suundumustest ning esitab nendele institutsioonidele õigeaegselt asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi antakse kahe ja poole aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisele järgnevast päevast.

5.   Kui Gruusia rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil oluliselt võrreldes algsete prognoosidega, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või lõpetab abi andmise, kasutades artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlust.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Gruusia järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme (sh parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (4).

Artikkel 3

1.   Komisjon lepib kooskõlas artikli 7 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega Gruusia ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad selgelt kindlaks määratud majanduspoliitilised ja finantstingimused, mis keskenduvad struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis („vastastikuse mõistmise memorandum“), mis hõlmab muu hulgas kõnealuste tingimuste täitmise ajakava. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute või kokkulepetega, sealhulgas Gruusias IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Gruusias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustust ja seda ka lidu makromajandusliku finantsabi kasutamisel. Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleb nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, õigusnormidel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning muid liidu välispoliitika prioriteete. Komisjon jälgib korrapäraselt kõnealuste eesmärkide saavutamise edenemist.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus ja toetuslepingus, mille sõlmivad komisjon ja Gruusia ametiasutused.

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimuste täitmist, sealhulgas Gruusia majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd IMFi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Kui lõikes 3 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi kättesaadavaks kahe osamaksena, millest mõlemad sisaldavad toetus- ja laenukomponenti. Kummagi osamakse suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Laenu vormis antav liidu makromajanduslik finantsabi eraldatakse vajaduse korral kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (5).

3.   Komisjon teeb osamaksete tegemise otsuse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus, |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 sätestatud eeltingimus,

| b) | sellise poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning |
| --- | --- |

b)

sellise poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitteennetav krediidikokkulepe, ning

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine.

Teine osamakse tehakse üldjuhul mitte varem kui kolme kuu möödumisel esimese osamakse tegemisest.

4.   Kui lõike 3 esimeses lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, peatab komisjon ajutiselt või lõpetab liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed. Sel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või lõpetamise põhjustest.

5.   Liidu makromajanduslik finantsabi makstakse välja Gruusia Keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega ja eeldusel, et täiendav rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Gruusia rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes sama väärtuspäeva kursiga ning nende puhul ei kohaldata liidu suhtes laenutähtaegade muutmist ning nendest ei tulene liidule valuuta- ja intressimäärariski ega muid kommertsriske.

2.   Kui asjaolud seda võimaldavad ja kui Gruusia seda taotleb, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et tagada laenu andmise tehingu tingimustesse varasema tagasimaksmise klausli lisamine ja vastava klausli lisamine ka laenu võtmise tehingu tingimustesse.

3.   Kui asjaolud võimaldavad laenuintressimäära parendamist ja kui Gruusia seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgset laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ega põhjusta asjaomase laenu kestuse pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Gruusia kannab kõik kulud, mis liit on kandnud seoses käesoleva otsuse alusel tehtud laenu võtmise ja andmise tehingutega.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (7).

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest eelarve täitmist.

3.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud laenuleping ja toetusleping sisaldavad sätteid, millega:

| a) | tagatakse, et Gruusia kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Gruusia kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud rahalised vahendid, mis on ebaseaduslikult omastatud;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse, kehtestades eelkõige konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (8) nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (10); |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse, kehtestades eelkõige konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (8) nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (10);

| c) | antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselged volitused kontrolli, sealhulgas kohapealse kontrolli tegemiseks ja inspekteerimiseks; |
| --- | --- |

c)

antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselged volitused kontrolli, sealhulgas kohapealse kontrolli tegemiseks ja inspekteerimiseks;

| d) | antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselged volitused liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditite tegemiseks, sealhulgas dokumentide auditite ja kohapealsete auditite, nagu tegevusanalüüsi tegemiseks, ning |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselged volitused liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditite tegemiseks, sealhulgas dokumentide auditite ja kohapealsete auditite, nagu tegevusanalüüsi tegemiseks, ning

| e) | tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist ja/või toetuse täielikku tagasimaksmist, kui on tehtud kindlaks, et Gruusia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamisel olnud seotud pettuse või korruptsioonijuhtumiga või muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve. |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tagasimaksmist ja/või toetuse täielikku tagasimaksmist, kui on tehtud kindlaks, et Gruusia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamisel olnud seotud pettuse või korruptsioonijuhtumiga või muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

4.   Enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist hindab komisjon tegevusanalüüsi koostamisega Gruusia finantskorra ning nende haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, mis on abi andmise seisukohast olulised.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelmisel aastal, mis sisaldab hinnangut otsuse rakendamise kohta. Kõnealuses aruandes:

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise edenemist;

| b) | hinnatakse Gruusia majanduse olukorda ja perspektiivi ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edenemist; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Gruusia majanduse olukorda ja perspektiivi ning artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamise edenemist;

| c) | tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Gruusia jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete tegemist käsitlevate komisjoni otsuste vahel. |
| --- | --- |

c)

tuuakse välja seos vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste, Gruusia jooksvate majandus- ja eelarvetulemuste ning liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete tegemist käsitlevate komisjoni otsuste vahel.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppemist järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 18. aprill 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

L. PAVLOVA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Ühelt poolt Euroopa Liidu Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping (ELT L 261, 30.8.2014, lk 4).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

3

(4)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

4

(5)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

10

---