# Euroopa Liidu C 353/27.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 353 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide27. september 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 353

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide27. september 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–201618.–21. mai 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 217, 16.6.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID27. mai 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 237, 30.6.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2015–201618.–21. mai 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 217, 16.6.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID27. mai 2015. aasta istung
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 237, 30.6.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 217, 16.6.2016

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 237, 30.6.2016

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. mai 2015 |
| 2016/C 353/01 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon arengu rahastamise kohta (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Kolmapäev, 20. mai 2015 |
| 2016/C 353/04 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta delegeeritud direktiivi kohta, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist valgustus- ja kuvamisseadmetes (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 20. veebruari 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 376/2008 seoses põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi impordilitsentsi esitamise kohustusega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2336/2003, millega kehtestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 670/2003 kohaldamiseks, milles sätestatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhangu kohta (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Neljapäev, 21. mai 2015 |
| 2016/C 353/09 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Zimbabwe ja inimõiguste kaitsja Itai Dzamara juhtumi kohta (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon rohingja pagulaste raske olukorra ja Tai massihaudade kohta (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Svaasimaa ning inimõiguslaste Thulani Maseko ja Bheki Makhubu juhtumi kohta (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rahastamise kohta (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (2015/2037(INI)) | 74 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 27. mai 2015 |
| 2016/C 353/15 | Euroopa Parlamendi 27. mai 2015. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)) | 82 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. mai 2015

2016/C 353/01

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon arengu rahastamise kohta (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (2014/2209(INI))

27

Kolmapäev, 20. mai 2015

2016/C 353/04

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta delegeeritud direktiivi kohta, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist valgustus- ja kuvamisseadmetes (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 20. veebruari 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 376/2008 seoses põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi impordilitsentsi esitamise kohustusega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2336/2003, millega kehtestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 670/2003 kohaldamiseks, milles sätestatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhangu kohta (2015/2652(RSP))

Xylella fastidiosa

46

Neljapäev, 21. mai 2015

2016/C 353/09

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Zimbabwe ja inimõiguste kaitsja Itai Dzamara juhtumi kohta (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon rohingja pagulaste raske olukorra ja Tai massihaudade kohta (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Svaasimaa ning inimõiguslaste Thulani Maseko ja Bheki Makhubu juhtumi kohta (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rahastamise kohta (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (2015/2037(INI))

74

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 27. mai 2015

2016/C 353/15

Euroopa Parlamendi 27. mai 2015. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

82

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. mai 2015 |
| 2016/C 353/16 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmise taotluse (II) kohta (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. mai 2015

2016/C 353/16

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmise taotluse (II) kohta (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 19. mai 2015 |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitud lepingus sätestatud kaitsemeetmed ***IEuroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. mail 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/... Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanek ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Kolmapäev, 20. mai 2015 |
| 2016/C 353/23 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) I lisa (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maksejõuetusmenetluse kohta (uuesti sõnastatud) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Euroopa Parlamendi 20. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. mai 2015

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitud lepingus sätestatud kaitsemeetmed ***IEuroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. mail 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/... Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst)

114

2016/C 353/21

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanek ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

Kolmapäev, 20. mai 2015

2016/C 353/23

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) I lisa (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maksejõuetusmenetluse kohta (uuesti sõnastatud) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Euroopa Parlamendi 20. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2015–2016

18.–21. mai 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 217, 16.6.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

27. mai 2015. aasta istung

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 237, 30.6.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Arengu rahastamine

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon arengu rahastamise kohta (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimese ja teise arengu rahastamise teemalise konverentsi lõppdokumente (2002. aastal vastu võetud Monterrey konsensust ja 2008. aastal vastu võetud Doha deklaratsiooni), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimese ja teise arengu rahastamise teemalise konverentsi lõppdokumente (2002. aastal vastu võetud Monterrey konsensust ja 2008. aastal vastu võetud Doha deklaratsiooni),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone 68/204 ja 68/279 arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi kohta, mis toimub Addis Abebas (Etioopias) 13.–16. juulini 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone 68/204 ja 68/279 arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi kohta, mis toimub Addis Abebas (Etioopias) 13.–16. juulini 2015,

| — | võttes arvesse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi ettevalmistusprotsessi kaasjuhatajate 21. jaanuaril 2015 esitatud dokumenti konverentsil käsitletavate elementide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi ettevalmistusprotsessi kaasjuhatajate 21. jaanuaril 2015 esitatud dokumenti konverentsil käsitletavate elementide kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2014. aasta detsembris esitatud 2015. aasta järgset tegevuskava käsitlevat kokkuvõtvat aruannet „Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine” (The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2014. aasta detsembris esitatud 2015. aasta järgset tegevuskava käsitlevat kokkuvõtvat aruannet „Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine” (The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet),

| — | võttes arvesse säästva arengu rahastamise küsimuste valitsustevahelise ekspertkomisjoni 2014. aasta augustis vastu võetud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu rahastamise küsimuste valitsustevahelise ekspertkomisjoni 2014. aasta augustis vastu võetud aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma 2014. aasta juulis vastu võetud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma 2014. aasta juulis vastu võetud aruannet,

| — | võttes arvesse dokumenti ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2014. aasta maailma investeeringute aruannet säästva arengu eesmärkidesse investeerimise tegevuskava kohta (Investing in the SDGs: An Action Plan) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi 2014. aasta maailma investeeringute aruannet säästva arengu eesmärkidesse investeerimise tegevuskava kohta (Investing in the SDGs: An Action Plan) (1),

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20) 2012. aasta juuni lõppdokumenti „Soovitud tulevikuvisioon” („The future we want”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu konverentsi (Rio+20) 2012. aasta juuni lõppdokumenti „Soovitud tulevikuvisioon” („The future we want”),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2014. aasta septembri resolutsiooni, mis käsitleb riigivõla restruktureerimise mitmepoolset õigusraamistikku („Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2014. aasta septembri resolutsiooni, mis käsitleb riigivõla restruktureerimise mitmepoolset õigusraamistikku („Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings”),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2015. aasta teatist „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” (COM(2015)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2013. aasta teatist „Pärast aastat 2015: eesmärgiks ulatuslik ja terviklik lähenemisviis vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamisele” (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2013. aasta teatist „Pärast aastat 2015: eesmärgiks ulatuslik ja terviklik lähenemisviis vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamisele” (COM(2013)0531),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad poliitikavaldkondade arengusidusust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad poliitikavaldkondade arengusidusust,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 16. detsember 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse ümberkujundava arengukava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 16. detsember 2014. aasta järeldusi 2015. aasta järgse ümberkujundava arengukava kohta (2),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat (3),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad erasektori rolli tugevdamist arengukoostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad erasektori rolli tugevdamist arengukoostöös,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi 2015. aasta järgse üldise tegevuskava kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi 2015. aasta järgse üldise tegevuskava kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (7), 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (8), 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (9), 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (10) ja 16. aprilli 2013. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (7), 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta vastutustundlike äritavade rakendamise abil ja kaevandustööstuse rolli kohta arenguriikides (8), 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (9), 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (10) ja 16. aprilli 2013. aasta resolutsiooni arengu edendamise kohta kaubanduse kaudu (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 472/2014/EL Euroopa arenguaasta (2015) kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsust nr 472/2014/EL Euroopa arenguaasta (2015) kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et ELi arengupoliitika põhieesmärgiks on vaesuse kaotamine, ning samas artiklis sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et ELi arengupoliitika põhieesmärgiks on vaesuse kaotamine, ning samas artiklis sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0143/2015),

| A. | arvestades, et 2015. aasta on 2030. aastani kehtestatud säästva arengu eesmärkide ja ülemaailmsete kliimameetmete kokkuleppe vastuvõtmise tõttu ülemaailmsete arengualaste jõupingutuse jaoks ülioluline aasta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2015. aasta on 2030. aastani kehtestatud säästva arengu eesmärkide ja ülemaailmsete kliimameetmete kokkuleppe vastuvõtmise tõttu ülemaailmsete arengualaste jõupingutuse jaoks ülioluline aasta;

| B. | arvestades, et Addis Abebas (Etioopias) 13.–16. juulini 2015 peetava arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil tuleb töötada välja 2015. aasta järgse tegevuskava jaoks vajalikud rahastamis- ja rakendamistingimused, ja arvestades, et selle tegevuskava edu määrab kindlaks konverentsil ilmutatava ambitsioonikuse tase; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Addis Abebas (Etioopias) 13.–16. juulini 2015 peetava arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil tuleb töötada välja 2015. aasta järgse tegevuskava jaoks vajalikud rahastamis- ja rakendamistingimused, ja arvestades, et selle tegevuskava edu määrab kindlaks konverentsil ilmutatava ambitsioonikuse tase;

| C. | arvestades, et endiselt elab 1,5 miljardit inimest vaesuses ning puuduliku tervishoiu, hariduse ja elatustaseme tingimustes, eelkõige konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides; arvestades, et see on lubamatu olukord, sest maailmas on piisavalt vahendeid sellise olukorra järk-järguliseks kaotamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endiselt elab 1,5 miljardit inimest vaesuses ning puuduliku tervishoiu, hariduse ja elatustaseme tingimustes, eelkõige konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides; arvestades, et see on lubamatu olukord, sest maailmas on piisavalt vahendeid sellise olukorra järk-järguliseks kaotamiseks;

| D. | arvestades, et vaesust ja ebavõrdsust on võimalik kaotada ainult siis, kui võetakse kasutusele piisavad ja sobivad ressursid kõigi jaoks ning suunatakse jõupingutusi paremini marginaliseeritud rühmadele, nagu lastele, naistele, eakatele või puudega inimestele; arvestades, et kuigi äärmine puudus on märkimisväärselt vähenenud, on lastega seotud edusammud olnud aeglasemad, mistõttu vajadus teha investeeringuid lastesse – nii riigisiseste ressursside kasutuselevõtu kui ka rahvusvahelise avaliku sektori rahastamise abil – on üks olulisemaid tegureid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaesust ja ebavõrdsust on võimalik kaotada ainult siis, kui võetakse kasutusele piisavad ja sobivad ressursid kõigi jaoks ning suunatakse jõupingutusi paremini marginaliseeritud rühmadele, nagu lastele, naistele, eakatele või puudega inimestele; arvestades, et kuigi äärmine puudus on märkimisväärselt vähenenud, on lastega seotud edusammud olnud aeglasemad, mistõttu vajadus teha investeeringuid lastesse – nii riigisiseste ressursside kasutuselevõtu kui ka rahvusvahelise avaliku sektori rahastamise abil – on üks olulisemaid tegureid;

| E. | arvestades, et säästev areng ei ole võimalik ilma rahu ja julgeolekuta, mida tunnistatakse ka 2005. aasta Euroopa arengukonsensuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et säästev areng ei ole võimalik ilma rahu ja julgeolekuta, mida tunnistatakse ka 2005. aasta Euroopa arengukonsensuses;

| F. | arvestades, et kolm neljandikku maailma vaeseimatest inimestest – hinnanguliselt 960 miljonit – elab praegu keskmise sissetulekuga riikides, ja et uue arenguparadigma jaoks on seetõttu vaja programme, mis on suunatud nii vaestele inimestele kui ka vaestele riikidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kolm neljandikku maailma vaeseimatest inimestest – hinnanguliselt 960 miljonit – elab praegu keskmise sissetulekuga riikides, ja et uue arenguparadigma jaoks on seetõttu vaja programme, mis on suunatud nii vaestele inimestele kui ka vaestele riikidele;

| G. | arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) hinnangul küündivad arenguriikide finantsvajadused seoses vastuvõetud säästva arengu eesmärkidega ligikaudu 3,9 triljoni USA dollarini aastas, millest praegu on puudu 2,5 triljonit USA dollarit aastas; arvestades, et vähese tegevusega seotud kulud on selgelt palju suuremad säästva arengu nimel otsustava tegutsemisega seotud kuludest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) hinnangul küündivad arenguriikide finantsvajadused seoses vastuvõetud säästva arengu eesmärkidega ligikaudu 3,9 triljoni USA dollarini aastas, millest praegu on puudu 2,5 triljonit USA dollarit aastas; arvestades, et vähese tegevusega seotud kulud on selgelt palju suuremad säästva arengu nimel otsustava tegutsemisega seotud kuludest;

| H. | arvestades, et säästva arengu eesmärkidega seotud rahastamisvajaduse ulatus nõuab tugevat globaalset partnerlust ja kõigi erinevate rahastamisviiside (riigisisene, rahvusvaheline, avaliku ja erasektori rahastamine ning innovaatilised allikad) ning mitterahaliste vahendite kasutamist; arvestades, et erasektori rahastamine võib avaliku sektori rahastamist täiendada, kuid mitte asendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et säästva arengu eesmärkidega seotud rahastamisvajaduse ulatus nõuab tugevat globaalset partnerlust ja kõigi erinevate rahastamisviiside (riigisisene, rahvusvaheline, avaliku ja erasektori rahastamine ning innovaatilised allikad) ning mitterahaliste vahendite kasutamist; arvestades, et erasektori rahastamine võib avaliku sektori rahastamist täiendada, kuid mitte asendada;

| I. | arvestades, et riigisiseste vahendite mobiliseerimine ja ametlik arenguabi on arengu rahastamise asendamatud alustalad, mida tuleb tugevdada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riigisiseste vahendite mobiliseerimine ja ametlik arenguabi on arengu rahastamise asendamatud alustalad, mida tuleb tugevdada;

| J. | arvestades, et arenguriikide potentsiaal riigisiseste vahendite mobiliseerimisel on märkimisväärne, kuid riikide üksinda toimetuleku suutlikkus on praeguses olukorras piiratud; arvestades, et maksutulu moodustab enamikus arenguriikides endiselt väikse osa SKPst ning seega on oluline edendada hästi tasakaalustatud, õiglasi ja tõhusaid maksusüsteeme, mille aluseks on maksumaksjate ja äriühingute maksevõimelisus; arvestades, et riigisiseste vahendite mobiliseerimiseks on samuti vaja loodusvaradest saadava kasu õiglast ja läbipaistvat jaotust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arenguriikide potentsiaal riigisiseste vahendite mobiliseerimisel on märkimisväärne, kuid riikide üksinda toimetuleku suutlikkus on praeguses olukorras piiratud; arvestades, et maksutulu moodustab enamikus arenguriikides endiselt väikse osa SKPst ning seega on oluline edendada hästi tasakaalustatud, õiglasi ja tõhusaid maksusüsteeme, mille aluseks on maksumaksjate ja äriühingute maksevõimelisus; arvestades, et riigisiseste vahendite mobiliseerimiseks on samuti vaja loodusvaradest saadava kasu õiglast ja läbipaistvat jaotust;

| K. | arvestades, et vähesed arenenud riigid täidavad oma kohustust eraldada 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, sealhulgas 0,15–0,20 % rahvamajanduse kogutulust vähim arenenud riikidele; arvestades, et ELiga 2004. aastal või hiljem ühinenud liikmesriigid on kohustunud püüdma saavutada eesmärki, milleks on 0,33 % rahvamajanduse kogutulust, kuid keegi neist ei ole seda eesmärki veel täitnud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vähesed arenenud riigid täidavad oma kohustust eraldada 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, sealhulgas 0,15–0,20 % rahvamajanduse kogutulust vähim arenenud riikidele; arvestades, et ELiga 2004. aastal või hiljem ühinenud liikmesriigid on kohustunud püüdma saavutada eesmärki, milleks on 0,33 % rahvamajanduse kogutulust, kuid keegi neist ei ole seda eesmärki veel täitnud;

| L. | arvestades, et paljud vähem arenenud riigid on haavatavad, või on muutunud haavatavaks niisuguste välissündmuste mõjul nagu relvakonfliktid, epideemiad (nt Ebola) ja loodusõnnetused, ja arvestades, et nad vajavad suuremat toetust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljud vähem arenenud riigid on haavatavad, või on muutunud haavatavaks niisuguste välissündmuste mõjul nagu relvakonfliktid, epideemiad (nt Ebola) ja loodusõnnetused, ja arvestades, et nad vajavad suuremat toetust;

| M. | arvestades, et vaesuse vähendamine, majanduskasv ja julgeolek sõltuvad suurel määral riigi suutlikkusest täita oma suveräänseid funktsioone, et tagada õigusriik ning pakkuda põhilisi avalikke teenuseid, nagu juurdepääs haridusele ja tervishoiule, austades samal ajal omandi põhimõtet; arvestades, et need riigid vajavad eelkõige suuremat toetust, et võtta kasutusse toimivad tervishoiusüsteemid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaesuse vähendamine, majanduskasv ja julgeolek sõltuvad suurel määral riigi suutlikkusest täita oma suveräänseid funktsioone, et tagada õigusriik ning pakkuda põhilisi avalikke teenuseid, nagu juurdepääs haridusele ja tervishoiule, austades samal ajal omandi põhimõtet; arvestades, et need riigid vajavad eelkõige suuremat toetust, et võtta kasutusse toimivad tervishoiusüsteemid;

| N. | arvestades, et arengu tegevuskava on laienemas ning seepärast on oluline tunnustada ja veelgi stimuleerida jõupingutusi, mida tehakse lisaks ametlikule arenguabile; arvestades, et vaatamata probleemsele eelarveolukorrale paljudes OECD riikides, säilitati ametlik arenguabi kõrgel tasemel ning see jõudis kõigi aegade rekordini 2013. aastal, moodustades 134,8 miljardit US dollarit; arvestades, et ametlik arenguabi võib olla katalüsaatoriks erainvesteeringute ligimeelitamisel ning sellega seoses tuleks märkida, kui olulised on innovaatilised rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arengu tegevuskava on laienemas ning seepärast on oluline tunnustada ja veelgi stimuleerida jõupingutusi, mida tehakse lisaks ametlikule arenguabile; arvestades, et vaatamata probleemsele eelarveolukorrale paljudes OECD riikides, säilitati ametlik arenguabi kõrgel tasemel ning see jõudis kõigi aegade rekordini 2013. aastal, moodustades 134,8 miljardit US dollarit; arvestades, et ametlik arenguabi võib olla katalüsaatoriks erainvesteeringute ligimeelitamisel ning sellega seoses tuleks märkida, kui olulised on innovaatilised rahastamisvahendid;

| O. | arvestades, et erasektoril ja välismaisel otseinvesteeringul on võimalik oluliselt kaasa aidata säästva arengu eesmärkide saavutamisele, kui need on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetse parandamisega, mis kajastub UNCTADi tegevuskava ettepanekus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et erasektoril ja välismaisel otseinvesteeringul on võimalik oluliselt kaasa aidata säästva arengu eesmärkide saavutamisele, kui need on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetse parandamisega, mis kajastub UNCTADi tegevuskava ettepanekus;

| P. | arvestades, et erakapitali voog avaldab arenguriikidele eri viisidel nii positiivset kui ka negatiivset mõju; arvestades, et erasektori allikate finantsvood arenguriikidesse on märkimisväärsed, kuid väga muutlikud, ebaühtlaselt jaotunud ning sageli seotud kapitali väljavooluga, näiteks kasumi kodumaale tagasiviimisega, mis alates 2010. aastast on ületanud välismaise otseinvesteeringu uue sissevoolu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et erakapitali voog avaldab arenguriikidele eri viisidel nii positiivset kui ka negatiivset mõju; arvestades, et erasektori allikate finantsvood arenguriikidesse on märkimisväärsed, kuid väga muutlikud, ebaühtlaselt jaotunud ning sageli seotud kapitali väljavooluga, näiteks kasumi kodumaale tagasiviimisega, mis alates 2010. aastast on ületanud välismaise otseinvesteeringu uue sissevoolu;

| Q. | arvestades, et kodanikuühiskonnal on tähtis roll üldise ja kaasava protsessi tagamisel nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, ja et kodanikuühiskond aitab kaasa heale valitsemistavale ja vastutusele; arvestades, et arenguabi ja korruptsioon välistavad üksteist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kodanikuühiskonnal on tähtis roll üldise ja kaasava protsessi tagamisel nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, ja et kodanikuühiskond aitab kaasa heale valitsemistavale ja vastutusele; arvestades, et arenguabi ja korruptsioon välistavad üksteist;

| R. | arvestades, et arengumaades on oluline edendada pangateenuste kasutamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et arengumaades on oluline edendada pangateenuste kasutamist;

| S. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad suurimate arenguabi andjatena juhtima arengu rahastamise protsessi ja aitama leida usaldusväärset lahendust arengu rahastamise ees seisvatele probleemidele, tagades poliitikavaldkondade arengusidususe 2015. aasta järgses tegevuskavas; arvestades, et muud arenenud ja tärkava turumajandusega riigid peaksid järgima ELi eeskuju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad suurimate arenguabi andjatena juhtima arengu rahastamise protsessi ja aitama leida usaldusväärset lahendust arengu rahastamise ees seisvatele probleemidele, tagades poliitikavaldkondade arengusidususe 2015. aasta järgses tegevuskavas; arvestades, et muud arenenud ja tärkava turumajandusega riigid peaksid järgima ELi eeskuju;

Globaalne partnerlus

| 1. | tunneb heameelt arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi lõppdokumendi kavandi nullversiooni üle ning nõuab, et EL ja liikmesriigid seda toetaksid; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi lõppdokumendi kavandi nullversiooni üle ning nõuab, et EL ja liikmesriigid seda toetaksid;

| 2. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri kokkuvõtva aruande ja selles esitatud muudatustele suunatud universaalse, tervikliku ja integreeritud lähenemise üle uute arengueesmärkidega seotud globaalsele partnerlusele, ja seonduva finantsraamistiku üle, mille keskmes on vaesuse kaotamine, inimõiguste universaalsus ja sooline võrdõiguslikkus; on kindel, et niisugune ambitsioonikas partnerlus ei saa olla edukas, kui sellega ei kaasne laiaulatuslikud ja mahukad rakendamisvahendid; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt ÜRO peasekretäri kokkuvõtva aruande ja selles esitatud muudatustele suunatud universaalse, tervikliku ja integreeritud lähenemise üle uute arengueesmärkidega seotud globaalsele partnerlusele, ja seonduva finantsraamistiku üle, mille keskmes on vaesuse kaotamine, inimõiguste universaalsus ja sooline võrdõiguslikkus; on kindel, et niisugune ambitsioonikas partnerlus ei saa olla edukas, kui sellega ei kaasne laiaulatuslikud ja mahukad rakendamisvahendid;

| 3. | nõuab tungivalt, et EL kinnitaks oma poliitilist juhtpositsiooni kogu ettevalmistusprotsessi ajal, mille eesmärk on määrata kindlaks säästva arengu raamistik, arengu rahastamist käsitlev uuendatud kokkuleppe ja muud rakendamisvahendid vastavalt aluslepingutes sätestatud kohustustele ja väärtustele; on arvamusel, et ELi arenguabi andmine ei tohiks sõltuda teistest partneritest abiandjatest; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et EL kinnitaks oma poliitilist juhtpositsiooni kogu ettevalmistusprotsessi ajal, mille eesmärk on määrata kindlaks säästva arengu raamistik, arengu rahastamist käsitlev uuendatud kokkuleppe ja muud rakendamisvahendid vastavalt aluslepingutes sätestatud kohustustele ja väärtustele; on arvamusel, et ELi arenguabi andmine ei tohiks sõltuda teistest partneritest abiandjatest;

| 4. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid hoiaksid oma positsiooni arenguabi peamiste rahastajatena, tehes samas jõupingutusi jagatud vastutuse saavutamiseks; kutsub kõrge sissetulekuga riike, keskmist ületava sissetulekuga riike ja tärkava turumajandusega riike üles võtma märkimisväärseid kohustusi; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid hoiaksid oma positsiooni arenguabi peamiste rahastajatena, tehes samas jõupingutusi jagatud vastutuse saavutamiseks; kutsub kõrge sissetulekuga riike, keskmist ületava sissetulekuga riike ja tärkava turumajandusega riike üles võtma märkimisväärseid kohustusi;

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et komisjoni hiljutine teatis „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” on ulatuslik, suunatud poliitika ühtsusele ja selles kinnitatakse, et EL pühendub oma täieliku rolli täitmisele globaalses partnerluses; peab siiski kahetsusväärseks, et tulevase finantseesmärkide ajakava suhtes on kehtestatud vähe kohustusi; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et komisjoni hiljutine teatis „Vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmne partnerlus pärast 2015. aastat” on ulatuslik, suunatud poliitika ühtsusele ja selles kinnitatakse, et EL pühendub oma täieliku rolli täitmisele globaalses partnerluses; peab siiski kahetsusväärseks, et tulevase finantseesmärkide ajakava suhtes on kehtestatud vähe kohustusi;

Rahvusvaheline avaliku sektori rahastamine

| 6. | toonitab, et ametlik arenguabi on endiselt üks arengu rahastamise olulisi vahendeid; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid viivitamata taas endale kohustuse järgida eesmärki eraldada 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, kusjuures 50 % ametlikust arenguabist ja vähemalt 0,2 % rahvamajanduse kogutulust eraldataks vähim arenenud riikidele, ning esitaksid eelarvepiiranguid arvesse võttes mitmeaastased eelarve ajakavad protsendimäärade suurendamiseks 2020. aastani; tunneb heameelt selle üle, et EL on võtnud kindla hoiaku jõupingutuste keskendamise suhtes arenguabi kvantiteedile ja kvaliteedile; kutsub teisi arenenud partnereid ja tärkava turumajandusega riike üles arenguabi suurendama ning komisjoni ja liikmesriike üles veenma avaliku ja erasektori abiandjaid kogu maailmas täitma juba võetud finantslubadusi ning võtma uusi kohustusi; toonitab, et kõik abiandjad peaksid tagama, et ametlik arenguabi kujutab endast tõelisi ülekandeid arenguriikidesse; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et ametlik arenguabi on endiselt üks arengu rahastamise olulisi vahendeid; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid viivitamata taas endale kohustuse järgida eesmärki eraldada 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, kusjuures 50 % ametlikust arenguabist ja vähemalt 0,2 % rahvamajanduse kogutulust eraldataks vähim arenenud riikidele, ning esitaksid eelarvepiiranguid arvesse võttes mitmeaastased eelarve ajakavad protsendimäärade suurendamiseks 2020. aastani; tunneb heameelt selle üle, et EL on võtnud kindla hoiaku jõupingutuste keskendamise suhtes arenguabi kvantiteedile ja kvaliteedile; kutsub teisi arenenud partnereid ja tärkava turumajandusega riike üles arenguabi suurendama ning komisjoni ja liikmesriike üles veenma avaliku ja erasektori abiandjaid kogu maailmas täitma juba võetud finantslubadusi ning võtma uusi kohustusi; toonitab, et kõik abiandjad peaksid tagama, et ametlik arenguabi kujutab endast tõelisi ülekandeid arenguriikidesse;

| 7. | rõhutab, et EL ja muud arenenud riigid peavad pidama kinni oma kohustusest tagada suurendatud, uus ja täiendav kliimamuutustega seotud rahastamine, et saavutada 2020. aastaks eesmärk mobiliseerida ühiselt 100 miljardit USA dollarit aastas paljudest eri allikatest, avalikust ja erasektorist, kahe- ja mitmepoolselt, k.a alternatiivsed allikad; taunib asjaolu, et kliimamuutustega seotud rahastamise täiendavuse osas seoses ametliku arenguabiga ei ole tehtud edusamme; nõuab, et arenguriigid ja tärkava turumajandusega riigid teeksid ühise rahvusvahelise jõupingutuse, et saavutada, et 2015. aasta detsembris Pariisi konverentsil sõlmitava ülemaailmsete kliimameetmete kokkuleppe raames nähtaks arenguriikidele ette uus ja täiendav kliimameetmete rahastamine, kuid mitte arengueelarve arvelt; on arvamusel, et EL peaks tegema ettepaneku vahemeetmete kohta, mis on vajalikud täieliku täiendavuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid CO2-turul omandatud tulu kliimameetmeteks arenguriikides; palub samuti, et tärkava turumajandusega riigid koguksid vahendeid kliimameetmete rahastamiseks arenguriikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL ja muud arenenud riigid peavad pidama kinni oma kohustusest tagada suurendatud, uus ja täiendav kliimamuutustega seotud rahastamine, et saavutada 2020. aastaks eesmärk mobiliseerida ühiselt 100 miljardit USA dollarit aastas paljudest eri allikatest, avalikust ja erasektorist, kahe- ja mitmepoolselt, k.a alternatiivsed allikad; taunib asjaolu, et kliimamuutustega seotud rahastamise täiendavuse osas seoses ametliku arenguabiga ei ole tehtud edusamme; nõuab, et arenguriigid ja tärkava turumajandusega riigid teeksid ühise rahvusvahelise jõupingutuse, et saavutada, et 2015. aasta detsembris Pariisi konverentsil sõlmitava ülemaailmsete kliimameetmete kokkuleppe raames nähtaks arenguriikidele ette uus ja täiendav kliimameetmete rahastamine, kuid mitte arengueelarve arvelt; on arvamusel, et EL peaks tegema ettepaneku vahemeetmete kohta, mis on vajalikud täieliku täiendavuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid CO2-turul omandatud tulu kliimameetmeteks arenguriikides; palub samuti, et tärkava turumajandusega riigid koguksid vahendeid kliimameetmete rahastamiseks arenguriikides;

| 8. | toetab täiendavale arengu ja kliimamuutustega seotud rahastamisele innovaatiliste rahastamisallikate leidmist, k.a finantstehingute maksud, rahvusvahelisele õhu- ja meretranspordile kehtestatud CO2-maksud ning CO2-turult saadud tulu automaatne eraldamine; tunneb heameelt Euroopa ja muu maailma täiendavate jõupingutuste üle muude lisaallikate leidmiseks; |
| --- | --- |

8.

toetab täiendavale arengu ja kliimamuutustega seotud rahastamisele innovaatiliste rahastamisallikate leidmist, k.a finantstehingute maksud, rahvusvahelisele õhu- ja meretranspordile kehtestatud CO2-maksud ning CO2-turult saadud tulu automaatne eraldamine; tunneb heameelt Euroopa ja muu maailma täiendavate jõupingutuste üle muude lisaallikate leidmiseks;

| 9. | rõhutab, et ametlik arenguabi peaks jääma rahalise panuse andmise standardmeetmeks; toetab täiendava säästva arengu ametliku kogutoetuse näitaja kasutuselevõttu, tingimusel et on täiesti selge, et see ei asenda ega pisenda mingil moel ametliku arenguabi meedet; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ametlik arenguabi peaks jääma rahalise panuse andmise standardmeetmeks; toetab täiendava säästva arengu ametliku kogutoetuse näitaja kasutuselevõttu, tingimusel et on täiesti selge, et see ei asenda ega pisenda mingil moel ametliku arenguabi meedet;

| 10. | märgib, et kuigi enamikku ametlikust arenguabist antakse toetustena, on sooduslaenud samuti tähtsad, kuid suurendavad võlakoormust ja riski, mis võivad põhjustada võlamulli, eriti Sahara-taguse Aafrika ja Kariibi mere riikide puhul, millel on piiratud võimalused võlga tagasi maksta; kutsub seepärast abiandjaid üles andma vähim arenenud riikidele abi toetustena; on arvamusel, et sooduslaenud ei pruugi sobida investeeringuteks sotsiaalsektoritesse, kus ei taotleta kasumit; tunneb heameelt OECD arenguabi komitee kokkuleppe üle ajakohastada sooduslaenude aruandlust, võttes kasutusele toetustega võrdväärse süsteemi ametliku arenguabi summade arvutamiseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kuigi enamikku ametlikust arenguabist antakse toetustena, on sooduslaenud samuti tähtsad, kuid suurendavad võlakoormust ja riski, mis võivad põhjustada võlamulli, eriti Sahara-taguse Aafrika ja Kariibi mere riikide puhul, millel on piiratud võimalused võlga tagasi maksta; kutsub seepärast abiandjaid üles andma vähim arenenud riikidele abi toetustena; on arvamusel, et sooduslaenud ei pruugi sobida investeeringuteks sotsiaalsektoritesse, kus ei taotleta kasumit; tunneb heameelt OECD arenguabi komitee kokkuleppe üle ajakohastada sooduslaenude aruandlust, võttes kasutusele toetustega võrdväärse süsteemi ametliku arenguabi summade arvutamiseks;

| 11. | märgib, et EL on maailma juhtiv arenguabi andja, kelle antav abi moodustab maailma ametlikust arenguabist peaaegu 60 %; palub siiski, et komisjon esitaks selged ja läbipaistvad andmed ELi antava arenguabi kogueelarve osakaalu kohta, et hinnata Monterrey konsensuse järelmeetmeid kõigi Euroopa doonorriikide lõikes; väljendab samuti kahetsust, et ELi rahalise toetuse määr arenguriikidele ei ole nähtav, ning kutsub komisjoni üles arendama asjakohaseid ja sihtotstarbelisi side- ja teabevahendeid, et suurendada ELi arenguabi nähtavust; |
| --- | --- |

11.

märgib, et EL on maailma juhtiv arenguabi andja, kelle antav abi moodustab maailma ametlikust arenguabist peaaegu 60 %; palub siiski, et komisjon esitaks selged ja läbipaistvad andmed ELi antava arenguabi kogueelarve osakaalu kohta, et hinnata Monterrey konsensuse järelmeetmeid kõigi Euroopa doonorriikide lõikes; väljendab samuti kahetsust, et ELi rahalise toetuse määr arenguriikidele ei ole nähtav, ning kutsub komisjoni üles arendama asjakohaseid ja sihtotstarbelisi side- ja teabevahendeid, et suurendada ELi arenguabi nähtavust;

| 12. | kutsub ELi üles võtma arvesse pikaajalisi finantsvajadusi ning soodustama ja kasutama selleks strateegilisemat, ambitsioonikamat ja üldisemat lähenemisviisi kooskõlas säästva arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi üles võtma arvesse pikaajalisi finantsvajadusi ning soodustama ja kasutama selleks strateegilisemat, ambitsioonikamat ja üldisemat lähenemisviisi kooskõlas säästva arengu eesmärkidega;

| 13. | tuletab meelde ELi eelarvest arengu rahastamiseks eraldatavaid rahalisi toetusi: perioodiks 2014–2020 on arengukoostöö jaoks eraldatud 19,7 miljardit eurot ja humanitaarabi jaoks 6,8 miljardit eurot, ning lisaks on hädaabireservis 2,2 miljardit eurot; juhib tähelepanu ka 30,5 miljardi euro suurusele Euroopa Arengufondile; toetab Euroopa Arengufondi kandmist eelarvesse, mis tooks suurema läbipaistvuse, nähtavuse, tõhususe ja tulemuslikkusega kasu; peab tervitatavaks valimistejärgse vahehindamise ja mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisega tekkinud võimalust võtta arvesse humanitaarabi üha suuremaid struktuurilisi vajadusi ning kõige vaesemate ja nõrgemate riikide arenguvajadusi; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde ELi eelarvest arengu rahastamiseks eraldatavaid rahalisi toetusi: perioodiks 2014–2020 on arengukoostöö jaoks eraldatud 19,7 miljardit eurot ja humanitaarabi jaoks 6,8 miljardit eurot, ning lisaks on hädaabireservis 2,2 miljardit eurot; juhib tähelepanu ka 30,5 miljardi euro suurusele Euroopa Arengufondile; toetab Euroopa Arengufondi kandmist eelarvesse, mis tooks suurema läbipaistvuse, nähtavuse, tõhususe ja tulemuslikkusega kasu; peab tervitatavaks valimistejärgse vahehindamise ja mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisega tekkinud võimalust võtta arvesse humanitaarabi üha suuremaid struktuurilisi vajadusi ning kõige vaesemate ja nõrgemate riikide arenguvajadusi;

| 14. | märgib, et 2015. aasta eelarves on arengukoostöö kulukohustusteks ette nähtud 2,4 miljardit eurot (2,1 miljardit eurot makseteks) ning humanitaarabi kulukohustusteks 928,8 miljonit eurot (918,8 miljonit eurot makseteks); toetab maksmata arvete vähendamiseks astutud samme, eelkõige seoses eesmärgiga säilitada kõige haavatavamate partnerite rahaline suutlikkus, ning toonitab, kui tähtis on kulukohustuste ja maksete võrdsuse põhimõte seoses humanitaarabiga, sest kriise puhkeb sagedamini ja rahalised vahendid tuleb välja maksta kiiresti; |
| --- | --- |

14.

märgib, et 2015. aasta eelarves on arengukoostöö kulukohustusteks ette nähtud 2,4 miljardit eurot (2,1 miljardit eurot makseteks) ning humanitaarabi kulukohustusteks 928,8 miljonit eurot (918,8 miljonit eurot makseteks); toetab maksmata arvete vähendamiseks astutud samme, eelkõige seoses eesmärgiga säilitada kõige haavatavamate partnerite rahaline suutlikkus, ning toonitab, kui tähtis on kulukohustuste ja maksete võrdsuse põhimõte seoses humanitaarabiga, sest kriise puhkeb sagedamini ja rahalised vahendid tuleb välja maksta kiiresti;

| 15. | kutsub ELi üles tagama, et läbirääkimised 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava, arengu rahastamise ja kliimamuutuste üle seostuksid usutavalt katastroofiohu vähendamist käsitleva uue Sendai raamistikuga aastateks 2015–2030, selleks et suurendada vastupanuvõimet ja valmisolekut, järgides samas üldeesmärki mitte jätta kedagi maha; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles tagama, et läbirääkimised 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava, arengu rahastamise ja kliimamuutuste üle seostuksid usutavalt katastroofiohu vähendamist käsitleva uue Sendai raamistikuga aastateks 2015–2030, selleks et suurendada vastupanuvõimet ja valmisolekut, järgides samas üldeesmärki mitte jätta kedagi maha;

| 16. | tuletab meelde, et arengukoostöö on ELi ja liikmesriikide ühine vastutusvaldkond ning et selle puhul on vaja järgida vastastikuse täiendavuse ja kooskõlastamise põhimõtteid; rõhutab vajadust kaasata kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused kooskõlastamisprotsessi; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et arengukoostöö on ELi ja liikmesriikide ühine vastutusvaldkond ning et selle puhul on vaja järgida vastastikuse täiendavuse ja kooskõlastamise põhimõtteid; rõhutab vajadust kaasata kodanikuühiskond ja kohalikud ametiasutused kooskõlastamisprotsessi;

| 17. | kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama abi tõhususe tegevuskava, võttes aluseks Busani tulemusliku arengukoostöö partnerluses sisalduvad kohustused, vähendades eri abimehhanismide ja andjate suurema kooskõlastamise kaudu abi killustatust ning koordineerides rohkem eri abimehhanismide ja huvirühmade vahel; toonitab, et arengu rahastamine peaks olema vaeste vajadusi arvestav, sootundlik, keskkonnahoidlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi ja liikmesriike üles edendama abi tõhususe tegevuskava, võttes aluseks Busani tulemusliku arengukoostöö partnerluses sisalduvad kohustused, vähendades eri abimehhanismide ja andjate suurema kooskõlastamise kaudu abi killustatust ning koordineerides rohkem eri abimehhanismide ja huvirühmade vahel; toonitab, et arengu rahastamine peaks olema vaeste vajadusi arvestav, sootundlik, keskkonnahoidlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline;

| 18. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu kohaselt on vaesuse vähendamine ja viimaks kaotamine ELi peamine eesmärk arenguvaldkonnas, samas kui inimõiguste kaitse, sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne sidusus ja võitlus ebavõrdsuse vastu peaks olema arengutegevuse keskmes; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu kohaselt on vaesuse vähendamine ja viimaks kaotamine ELi peamine eesmärk arenguvaldkonnas, samas kui inimõiguste kaitse, sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne sidusus ja võitlus ebavõrdsuse vastu peaks olema arengutegevuse keskmes;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on kehtestada kulude poolel selged prioriteedid, pöörates erilist tähelepanu meetmetele tervishoiu, hariduse, energia, veevarustuse ja taristu valdkonnas; rõhutab vajadust teha abi tõhususe valdkonnas edasisi jõupingutusi ja parandusi, koordineerides suuremal määral eri abi mehhanisme ja abi andjaid; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on kehtestada kulude poolel selged prioriteedid, pöörates erilist tähelepanu meetmetele tervishoiu, hariduse, energia, veevarustuse ja taristu valdkonnas; rõhutab vajadust teha abi tõhususe valdkonnas edasisi jõupingutusi ja parandusi, koordineerides suuremal määral eri abi mehhanisme ja abi andjaid;

| 20. | toonitab, et ametliku arenguabi puhul tuleks pidada esmatähtsaks sotsiaalteenuseid kõigi jaoks ning avalikke hüviseid, mida erasektor nii tõhusalt ei paku, nt alusharidust, sotsiaalseid turvavõrke, tervishoidu ja kanalisatsioonitaristuid, veevarustust ja energiat, et arenguriigid saaksid saavutada oma täieliku potentsiaali; toonitab, et rahvusvahelise avaliku sektori rahastamise peamine kriteerium peaks olema ligipääsetavus, et edendada üldiseid ja kaasavaid teenuseid ja taristuid; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et ametliku arenguabi puhul tuleks pidada esmatähtsaks sotsiaalteenuseid kõigi jaoks ning avalikke hüviseid, mida erasektor nii tõhusalt ei paku, nt alusharidust, sotsiaalseid turvavõrke, tervishoidu ja kanalisatsioonitaristuid, veevarustust ja energiat, et arenguriigid saaksid saavutada oma täieliku potentsiaali; toonitab, et rahvusvahelise avaliku sektori rahastamise peamine kriteerium peaks olema ligipääsetavus, et edendada üldiseid ja kaasavaid teenuseid ja taristuid;

| 21. | rõhutab vajadust tagada, et kõige kaitsetumas olukorras elanikkond saab juurdepääsu arenguvõimalustele; tuletab sellega seoses meelde, et abi edastamine ainult valitsuste kaudu võib päädida marginaliseeritud või kaitsetute kogukondade ebapiisava rahastamisega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust tagada, et kõige kaitsetumas olukorras elanikkond saab juurdepääsu arenguvõimalustele; tuletab sellega seoses meelde, et abi edastamine ainult valitsuste kaudu võib päädida marginaliseeritud või kaitsetute kogukondade ebapiisava rahastamisega;

| 22. | rõhutab, kui tähtsad on arengupangad, kes kaasavad täiendavaid rahalisi vahendeid taristute rahastamises valitseva tühimiku kaotamiseks ning juurdepääsu andmiseks krediidile arenguriikides, kus on järelevalve- ja mõju hindamise mehhanismid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtsad on arengupangad, kes kaasavad täiendavaid rahalisi vahendeid taristute rahastamises valitseva tühimiku kaotamiseks ning juurdepääsu andmiseks krediidile arenguriikides, kus on järelevalve- ja mõju hindamise mehhanismid;

| 23. | rõhutab, et ELi püüdlused parimal võimalikul tasemel koordineerimise suunas on vältimatult vajalikud, et saavutada sidusus muude poliitikavaldkondadega (keskkond, ränne, rahvusvaheline kaubandus, inimõigused, põllumajandus jne) ning vältida töö dubleerimist ja tegevustes järjekindluse puudumist; tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga (ELi toimimise lepingu artikkel 208) sai poliitikavaldkondade arengusidususest lepingujärgne kohustus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ELi püüdlused parimal võimalikul tasemel koordineerimise suunas on vältimatult vajalikud, et saavutada sidusus muude poliitikavaldkondadega (keskkond, ränne, rahvusvaheline kaubandus, inimõigused, põllumajandus jne) ning vältida töö dubleerimist ja tegevustes järjekindluse puudumist; tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga (ELi toimimise lepingu artikkel 208) sai poliitikavaldkondade arengusidususest lepingujärgne kohustus;

Riigisiseste vahendite mobiliseerimine ja rahvusvaheline maksualane koostöö

| 24. | toonitab, et riigisiseste vahendite mobiliseerimine on paremini prognoositav ja jätkusuutlikum kui välisabi ning et see peaks olema peamine rahastamisallikas; ergutab arenguriike tegema jõupingutusi, et sellist mobiliseerimist suurendada; toonitab, kui oluline on parandada arenguriikides riiklike maksude kogumist, ning vajadust toimivate, hästi tasakaalustatud, õiglaste ja tõhusate maksusüsteemide järele, mis arvestavad vaeste vajadusi, on tundlikud kõige kaitsetumate rühmade suhtes ning austavad rahvusvahelise säästva arenguga seotud kohustusi; nõuab kahjulike toetuste kaotamist energia (eriti fossiilkütuste), kalanduse ja põllumajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et riigisiseste vahendite mobiliseerimine on paremini prognoositav ja jätkusuutlikum kui välisabi ning et see peaks olema peamine rahastamisallikas; ergutab arenguriike tegema jõupingutusi, et sellist mobiliseerimist suurendada; toonitab, kui oluline on parandada arenguriikides riiklike maksude kogumist, ning vajadust toimivate, hästi tasakaalustatud, õiglaste ja tõhusate maksusüsteemide järele, mis arvestavad vaeste vajadusi, on tundlikud kõige kaitsetumate rühmade suhtes ning austavad rahvusvahelise säästva arenguga seotud kohustusi; nõuab kahjulike toetuste kaotamist energia (eriti fossiilkütuste), kalanduse ja põllumajanduse valdkonnas;

| 25. | palub, et komisjon tõhustaks oma abi suutlikkuse suurendamiseks maksude haldamise, finantsjuhtimise, avaliku sektori finantsjuhtimise, korruptsioonivastase võitluse, varastatud varade tagastamise, maksupettuse ning ebakorrektsete siirdehindade vastase võitluse valdkonnas; usub, et liit peab selles etendama keskset rolli; tuletab meelde, kui tähtis on jaotada loodusvaradest saadud maksutulu, eelkõige riiklike investeerimisfondide loomise abil; rõhutab, et eelarvearuandluse parandamiseks tuleb kiirendada ja suurendada jätkuvaid jõupingutusi, ja nõuab eelarvearuandluse tavade suuremat ühtlustamist riigiti; |
| --- | --- |

25.

palub, et komisjon tõhustaks oma abi suutlikkuse suurendamiseks maksude haldamise, finantsjuhtimise, avaliku sektori finantsjuhtimise, korruptsioonivastase võitluse, varastatud varade tagastamise, maksupettuse ning ebakorrektsete siirdehindade vastase võitluse valdkonnas; usub, et liit peab selles etendama keskset rolli; tuletab meelde, kui tähtis on jaotada loodusvaradest saadud maksutulu, eelkõige riiklike investeerimisfondide loomise abil; rõhutab, et eelarvearuandluse parandamiseks tuleb kiirendada ja suurendada jätkuvaid jõupingutusi, ja nõuab eelarvearuandluse tavade suuremat ühtlustamist riigiti;

| 26. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegelema aktiivselt võitlusega maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu, mis pisendavad arenguabi ning suurendavad arenguriikide võlgu, tegema arenguriikidega koostööd, et võidelda maksustamise agressiivse vältimise tavadega teatavate rahvusvaheliste äriühingute poolt, ning otsima viise, kuidas aidata arenguriikidel seista vastu survele osalemaks maksukonkurentsis, sest see segab riigisiseste vahendite mobiliseerimist arengu heaks; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegelema aktiivselt võitlusega maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseaduslike finantsvoogude vastu, mis pisendavad arenguabi ning suurendavad arenguriikide võlgu, tegema arenguriikidega koostööd, et võidelda maksustamise agressiivse vältimise tavadega teatavate rahvusvaheliste äriühingute poolt, ning otsima viise, kuidas aidata arenguriikidel seista vastu survele osalemaks maksukonkurentsis, sest see segab riigisiseste vahendite mobiliseerimist arengu heaks;

| 27. | toetab maksualase koostööga tegeleva valitsustevahelise organi loomist ÜRO egiidi all; ergutab teabe automaatset vahetamist; nõuab, et loodaks tegelike tulusaajate avalikud registrid ning viidaks kõigi valdkondade rahvusvaheliste äriühingute jaoks sisse kohustuslik aruandlus riikide kaupa, ning tagataks arengumaadega peetavate maksu- ja investeerimislepingute teemaliste läbirääkimiste käigus maksustamisõiguste õiglane jaotus; |
| --- | --- |

27.

toetab maksualase koostööga tegeleva valitsustevahelise organi loomist ÜRO egiidi all; ergutab teabe automaatset vahetamist; nõuab, et loodaks tegelike tulusaajate avalikud registrid ning viidaks kõigi valdkondade rahvusvaheliste äriühingute jaoks sisse kohustuslik aruandlus riikide kaupa, ning tagataks arengumaadega peetavate maksu- ja investeerimislepingute teemaliste läbirääkimiste käigus maksustamisõiguste õiglane jaotus;

| 28. | on seisukohal, et rahvusvahelised ettevõtete maksustamise eeskirjad peaksid sisaldama põhimõtet, et makse makstakse väärtuse saamise või tekitamise kohas; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et rahvusvahelised ettevõtete maksustamise eeskirjad peaksid sisaldama põhimõtet, et makse makstakse väärtuse saamise või tekitamise kohas;

| 29. | rõhutab hea valitsemistava, inimõiguste kaitse, õigusriigi põhimõtte, institutsioonilise raamistiku ja regulatiivsete vahendite otsustavat tähtsust; toetab eelkõige investeerimist suutlikkuse suurendamisse, sotsiaalteenustesse, nagu haridus ja tervishoid (tagades üldise tervisekindlustuse), k.a seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused, toitumisse, avalikesse teenustesse ja sotsiaalkaitsesse ning võitlusesse vaesuse ja ebavõrdsusega, k.a laste seas ning soolise ebavõrdsuse puhul; rõhutab vajadust juurdepääsetavate taristute ja valikuliste avaliku sektori investeeringute ning loodusressursside säästva kasutamise järele, sealhulgas kaevandussektoris; |
| --- | --- |

29.

rõhutab hea valitsemistava, inimõiguste kaitse, õigusriigi põhimõtte, institutsioonilise raamistiku ja regulatiivsete vahendite otsustavat tähtsust; toetab eelkõige investeerimist suutlikkuse suurendamisse, sotsiaalteenustesse, nagu haridus ja tervishoid (tagades üldise tervisekindlustuse), k.a seksuaal- ja reproduktiivtervis ning seonduvad õigused, toitumisse, avalikesse teenustesse ja sotsiaalkaitsesse ning võitlusesse vaesuse ja ebavõrdsusega, k.a laste seas ning soolise ebavõrdsuse puhul; rõhutab vajadust juurdepääsetavate taristute ja valikuliste avaliku sektori investeeringute ning loodusressursside säästva kasutamise järele, sealhulgas kaevandussektoris;

| 30. | toonitab, et arengu rahastamine peab tugevdama kättesaadavaid vahendeid, et edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, naiste õigusi ja naiste mõjuvõimu suurendamist; toonitab naiste erilist rolli ühiskonnas ning rõhutab, et see peaks hõlmama sooteadlikku eelarvestamist, sihipäraseid investeeringuid tähtsatesse sektoritesse, nagu tervishoidu ja haridusse, ning meetmeid, mis tagavad, et arengu rahastamisel võetakse täielikult arvesse naiste ja tütarlaste olukorda; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et arengu rahastamine peab tugevdama kättesaadavaid vahendeid, et edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust, naiste õigusi ja naiste mõjuvõimu suurendamist; toonitab naiste erilist rolli ühiskonnas ning rõhutab, et see peaks hõlmama sooteadlikku eelarvestamist, sihipäraseid investeeringuid tähtsatesse sektoritesse, nagu tervishoidu ja haridusse, ning meetmeid, mis tagavad, et arengu rahastamisel võetakse täielikult arvesse naiste ja tütarlaste olukorda;

| 31. | kutsub üles rahastama arenguriikides suuremal määral teadus- ja arendustegevust, tehnoloogiaid ja innovatsiooni, märkides, et selline rahastamine peaks toimuma nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt; nõuab tungivalt sellise teadus- ja arendustegevuse edendamist, mis võib tulla kasuks edusammudele keerukate probleemide lahendamisel ning ülemaailmsete avalike hüviste heal haldamisel, näiteks tehnoloogia ja innovatsioon tervishoius; märgib, kui olulised on sellega seoses mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; nõuab, et vaadataks läbi arengumaades vabakaubanduslepingutega kasutusele võetud intellektuaalomandi õiguste kord, et teha kindlaks võimalikud kahjulikud mõjud rahva tervisele, keskkonnale või tehnosiirdele; |
| --- | --- |

31.

kutsub üles rahastama arenguriikides suuremal määral teadus- ja arendustegevust, tehnoloogiaid ja innovatsiooni, märkides, et selline rahastamine peaks toimuma nii siseriiklikult kui ka rahvusvaheliselt; nõuab tungivalt sellise teadus- ja arendustegevuse edendamist, mis võib tulla kasuks edusammudele keerukate probleemide lahendamisel ning ülemaailmsete avalike hüviste heal haldamisel, näiteks tehnoloogia ja innovatsioon tervishoius; märgib, kui olulised on sellega seoses mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; nõuab, et vaadataks läbi arengumaades vabakaubanduslepingutega kasutusele võetud intellektuaalomandi õiguste kord, et teha kindlaks võimalikud kahjulikud mõjud rahva tervisele, keskkonnale või tehnosiirdele;

Erasektor ja kodanikuühiskond

| 32. | toonitab, et on äärmiselt oluline luua arengumaades soodsad tingimused eraettevõteteks ja ettevõtluseks, eriti VKEde jaoks, sest neil on põhjapanev roll töökohtade loomisel ja kaasavas kasvus; nõuab eelkõige mikrorahastamise laenude ja tagatisskeemide jätkuvat tugevdamist; rõhutab ka vajadust jätkata kohalike ja piirkondlike pankade ning rahandusühistute arendamist, et märkimisväärselt vähendada turu laenude ülemääraseid intressimäärasid, et toetada paremini kogukonna arengut kohalikul tasandil (13); nõuab erasektori tegevuse vastavusse viimist säästva arengu eesmärkidega asjakohaste partnerluste, rahastamisvahendite, stiimulite, vastutusraamistiku ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse abil; tuletab meelde, et tuleb järgida kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid, nagu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardid ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

32.

toonitab, et on äärmiselt oluline luua arengumaades soodsad tingimused eraettevõteteks ja ettevõtluseks, eriti VKEde jaoks, sest neil on põhjapanev roll töökohtade loomisel ja kaasavas kasvus; nõuab eelkõige mikrorahastamise laenude ja tagatisskeemide jätkuvat tugevdamist; rõhutab ka vajadust jätkata kohalike ja piirkondlike pankade ning rahandusühistute arendamist, et märkimisväärselt vähendada turu laenude ülemääraseid intressimäärasid, et toetada paremini kogukonna arengut kohalikul tasandil (13); nõuab erasektori tegevuse vastavusse viimist säästva arengu eesmärkidega asjakohaste partnerluste, rahastamisvahendite, stiimulite, vastutusraamistiku ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse abil; tuletab meelde, et tuleb järgida kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid, nagu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardid ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted;

| 33. | toonitab, et tuleb edendada ettevõtjatele teabevahendite, koolituse ja nõuandeplatvormide pakkumist, mis on olulised nende arengu jaoks; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et tuleb edendada ettevõtjatele teabevahendite, koolituse ja nõuandeplatvormide pakkumist, mis on olulised nende arengu jaoks;

| 34. | rõhutab, et majandusele kauakestva tõuke andmiseks tuleb noortele ja naistele võimaldada juurdepääs laenudele, et toetada idufirmasid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et majandusele kauakestva tõuke andmiseks tuleb noortele ja naistele võimaldada juurdepääs laenudele, et toetada idufirmasid;

| 35. | rõhutab, et tootjaliitude kollektiivne ettevõtlus etendab sotsiaalses sidususes olulist rolli ning ennetab etnilisi ja usulisi konflikte; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et tootjaliitude kollektiivne ettevõtlus etendab sotsiaalses sidususes olulist rolli ning ennetab etnilisi ja usulisi konflikte;

| 36. | rõhutab, et ELi toetus erasektorile ja koostöö erasektoriga saab ja peab aitama kaasa vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele ning austama ja edendama inimõigusi, keskkonnanorme, kliimaga seotud kohustusi ja sotsiaalset dialoogi; nõuab, et kehtestataks õiguslikult siduv raamistik äriühingute, sh rahvusvaheliste korporatsioonide jaoks, mis hõlmaks kaebuste esitamise korda; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ELi toetus erasektorile ja koostöö erasektoriga saab ja peab aitama kaasa vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisele ning austama ja edendama inimõigusi, keskkonnanorme, kliimaga seotud kohustusi ja sotsiaalset dialoogi; nõuab, et kehtestataks õiguslikult siduv raamistik äriühingute, sh rahvusvaheliste korporatsioonide jaoks, mis hõlmaks kaebuste esitamise korda;

| 37. | nõuab, et EL kehtestaks koos arengumaadega vastutustundlikumat, läbipaistvat ja kontrollipõhist investeerimist soodustava regulatiivse raamistiku, mis oleks kooskõlas UNCTADi laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikuga ning aitaks kaasa sotsiaalselt vastutustundliku erasektori arendamisele arenguriikides; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et EL kehtestaks koos arengumaadega vastutustundlikumat, läbipaistvat ja kontrollipõhist investeerimist soodustava regulatiivse raamistiku, mis oleks kooskõlas UNCTADi laiaulatusliku säästvat arengut käsitleva investeerimispoliitika raamistikuga ning aitaks kaasa sotsiaalselt vastutustundliku erasektori arendamisele arenguriikides;

| 38. | kutsub komisjoni üles toetama arenguriikide mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kooperatiivide suuremat juurdepääsu rahastamisele; toonitab, kui olulised on mikrorahastamise laenud skeemid eelkõige naistele; ergutab arendama edasi kohalikke ja piirkondlikke panku ja rahandusühistuid; palub komisjonil ergutada arengumaid, et nad kujundaksid poliitikat ja kehtestaksid õigusraamistikke nii, et see soodustaks pangateenuste arengut; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmesugustel tasanditel, k.a vaeste, naiste ja muude kaitsetumate rühmade seas esineb vajadus teabe ja koolituse järele finantsasjades, pangatoodete ja kindlustuse kasutamises ning asjakohastes uutes tehnoloogiates; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles toetama arenguriikide mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kooperatiivide suuremat juurdepääsu rahastamisele; toonitab, kui olulised on mikrorahastamise laenud skeemid eelkõige naistele; ergutab arendama edasi kohalikke ja piirkondlikke panku ja rahandusühistuid; palub komisjonil ergutada arengumaid, et nad kujundaksid poliitikat ja kehtestaksid õigusraamistikke nii, et see soodustaks pangateenuste arengut; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmesugustel tasanditel, k.a vaeste, naiste ja muude kaitsetumate rühmade seas esineb vajadus teabe ja koolituse järele finantsasjades, pangatoodete ja kindlustuse kasutamises ning asjakohastes uutes tehnoloogiates;

| 39. | tuletab meelde, et riigiabist üksi ei piisa, et katta kõik arenguriikide investeerimisvajadused; rõhutab seepärast segarahastamise ning avaliku ja erasektori partnerluse võimendavat mõju, mis on vahend arenguabi mõju suurendamiseks, erasektori finantsvahendite kaasamiseks ja kohalike ettevõtete toetamiseks; rõhutab siiski, et segarahastamine ei saa asendada riigi kohustust võtta vastutus sotsiaalsete vajaduste täitmise eest ning et see tuleks viia kooskõlla riiklike arengueesmärkide ning arengu tõhususe põhimõtetega; ergutab avaliku ja erasektori partnerlusi, eriti innovatiivsete ravimite algatusega seotud teadusuuringute vallas (nt Ebola + programm); |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et riigiabist üksi ei piisa, et katta kõik arenguriikide investeerimisvajadused; rõhutab seepärast segarahastamise ning avaliku ja erasektori partnerluse võimendavat mõju, mis on vahend arenguabi mõju suurendamiseks, erasektori finantsvahendite kaasamiseks ja kohalike ettevõtete toetamiseks; rõhutab siiski, et segarahastamine ei saa asendada riigi kohustust võtta vastutus sotsiaalsete vajaduste täitmise eest ning et see tuleks viia kooskõlla riiklike arengueesmärkide ning arengu tõhususe põhimõtetega; ergutab avaliku ja erasektori partnerlusi, eriti innovatiivsete ravimite algatusega seotud teadusuuringute vallas (nt Ebola + programm);

| 40. | nõuab, et võetakse vastu rahvusvahelised standardid ja kriteeriumid ning laenuriski analüüs selliste segaprojektide ning avaliku ja erasektori partnerluste jaoks, mis kaasavad erasektori finantsvahendeid ning toetavad kohalikke ettevõtteid, austades samal ajal kokkulepitud ILO, WHO ja rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; nõuab tungivalt, et komisjon, kes soovib edaspidi segarahastamisvahendite kasutamist märkimisväärselt laiendada, viiks ellu Euroopa Kontrollikoja eriaruandes segarahastamisvahendite kasutamise kohta antud soovitused ning hindaks laenude ja toetuste ühendamise mehhanismi, eriti seoses arengu ning finantsilise täiendavuse, läbipaistvuse ja vastutusega; kutsub EIPd ning muid arengu rahastamisasutusi üles seadma esmatähtsaks investeerimise sellistesse äriühingutesse ja fondidesse, kes avalikustavad tegelikke tulusaajaid ning kohaldavad aruandlust riikide kaupa; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et võetakse vastu rahvusvahelised standardid ja kriteeriumid ning laenuriski analüüs selliste segaprojektide ning avaliku ja erasektori partnerluste jaoks, mis kaasavad erasektori finantsvahendeid ning toetavad kohalikke ettevõtteid, austades samal ajal kokkulepitud ILO, WHO ja rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; nõuab tungivalt, et komisjon, kes soovib edaspidi segarahastamisvahendite kasutamist märkimisväärselt laiendada, viiks ellu Euroopa Kontrollikoja eriaruandes segarahastamisvahendite kasutamise kohta antud soovitused ning hindaks laenude ja toetuste ühendamise mehhanismi, eriti seoses arengu ning finantsilise täiendavuse, läbipaistvuse ja vastutusega; kutsub EIPd ning muid arengu rahastamisasutusi üles seadma esmatähtsaks investeerimise sellistesse äriühingutesse ja fondidesse, kes avalikustavad tegelikke tulusaajaid ning kohaldavad aruandlust riikide kaupa;

| 41. | toetab arenguriikidele, eriti vähim arenenud riikidele suuremate turulepääsuvõimaluste andmist, sest sellega saab tugevdada erasektorit ja luua stiimulid reformide läbiviimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et eelkõige arenguriikide, vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikidega sõlmitavad kaubandus- ja investeerimislepingud on vastavuses säästva arengu eesmärkidega ning edendavad inimõigusi ja piirkondlikku integratsiooni; rõhutab, et selliste lepingute suhtes tuleks kohaldada säästva arengu eesmärkide mõju hindamisi; toetab komisjoni ettepanekut ajakohastada kaubandusabi strateegiat, võttes seejuures arvesse 2015. aasta järgset raamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemusi ning arenguriikide, vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikide erinevat kohtlemist kaubanduslepingutes, austades samal ajal nende poliitilist ruumi, et nad saaksid teha suveräänseid otsuseid vastavalt riiklikule kontekstile ja elanikkonna vajadustele; |
| --- | --- |

41.

toetab arenguriikidele, eriti vähim arenenud riikidele suuremate turulepääsuvõimaluste andmist, sest sellega saab tugevdada erasektorit ja luua stiimulid reformide läbiviimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et eelkõige arenguriikide, vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikidega sõlmitavad kaubandus- ja investeerimislepingud on vastavuses säästva arengu eesmärkidega ning edendavad inimõigusi ja piirkondlikku integratsiooni; rõhutab, et selliste lepingute suhtes tuleks kohaldada säästva arengu eesmärkide mõju hindamisi; toetab komisjoni ettepanekut ajakohastada kaubandusabi strateegiat, võttes seejuures arvesse 2015. aasta järgset raamistikku käsitlevate läbirääkimiste tulemusi ning arenguriikide, vähim arenenud riikide ja ebakindlate riikide erinevat kohtlemist kaubanduslepingutes, austades samal ajal nende poliitilist ruumi, et nad saaksid teha suveräänseid otsuseid vastavalt riiklikule kontekstile ja elanikkonna vajadustele;

| 42. | nõuab meetmete võtmist, mis suurendaksid riiklike avalike hangete süsteemide kasutamist ja läbipaistvust avaliku sektori hallatavates tegevusvaldkondades ning tugevdaksid arengumaade konkurentsiameteid; |
| --- | --- |

42.

nõuab meetmete võtmist, mis suurendaksid riiklike avalike hangete süsteemide kasutamist ja läbipaistvust avaliku sektori hallatavates tegevusvaldkondades ning tugevdaksid arengumaade konkurentsiameteid;

| 43. | toonitab, et rändajad annavad oma päritoluriikide arengusse positiivse panuse, ning nõuab, et päritolu- ja sihtriigid teeksid rände valdkonnas tulemuslikumat ja innovaatilisemat koostööd; juhib tähelepanu märkimisväärsetele ja kasvavatele finantsvoogudele, mis avalduvad diasporaa rahaülekannetes, ja toetab diasporaa fondide loomist; nõuab jätkuvate jõupingutuste tegemist ülekandekulude vähendamiseks, et suurendada mõju päritoluriikide kohalikule arengule; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et rändajad annavad oma päritoluriikide arengusse positiivse panuse, ning nõuab, et päritolu- ja sihtriigid teeksid rände valdkonnas tulemuslikumat ja innovaatilisemat koostööd; juhib tähelepanu märkimisväärsetele ja kasvavatele finantsvoogudele, mis avalduvad diasporaa rahaülekannetes, ja toetab diasporaa fondide loomist; nõuab jätkuvate jõupingutuste tegemist ülekandekulude vähendamiseks, et suurendada mõju päritoluriikide kohalikule arengule;

| 44. | nõuab, et kohalikud ametiasutused ja kodanikuühiskond, sh kogukonnapõhised vabaühendused, osaleksid rohkem arenguprioriteete käsitlevates aruteludes, eelkõige Addis Abebas toimuval konverentsil, ja et 2015. aasta järgset tegevuskava rakendataks kaasavamalt ja vastutustundlikumalt; toonitab vabaühenduste rolli kohapeal toimuva tegevuse elluviimisel ning aruandlus-, järelevalve- ja läbivaatamismehhanismide väljatöötamisel; tunnistab, et kohalike ametiasutuste roll täitmiseks säästva arengu eesmärkide rakendamisel on vaja eraldada vajalikud vahendid; nõuab sagedasemat konsulteerimist noortega 2015. aasta järgse tegevuskava käsitlevate arutelude käigus, nimelt innovaatiliste kommunikatsioonitehnoloogiate abil; toonitab ELi delegatsioonide rolli niisuguste dialoogide juhatajatena; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et kohalikud ametiasutused ja kodanikuühiskond, sh kogukonnapõhised vabaühendused, osaleksid rohkem arenguprioriteete käsitlevates aruteludes, eelkõige Addis Abebas toimuval konverentsil, ja et 2015. aasta järgset tegevuskava rakendataks kaasavamalt ja vastutustundlikumalt; toonitab vabaühenduste rolli kohapeal toimuva tegevuse elluviimisel ning aruandlus-, järelevalve- ja läbivaatamismehhanismide väljatöötamisel; tunnistab, et kohalike ametiasutuste roll täitmiseks säästva arengu eesmärkide rakendamisel on vaja eraldada vajalikud vahendid; nõuab sagedasemat konsulteerimist noortega 2015. aasta järgse tegevuskava käsitlevate arutelude käigus, nimelt innovaatiliste kommunikatsioonitehnoloogiate abil; toonitab ELi delegatsioonide rolli niisuguste dialoogide juhatajatena;

Ülemaailmne juhtimine

| 45. | tuletab meelde ÜRO keskse rolli maailmamajanduse juhtimises ja arengus, mida täiendavad teised olemasolevad institutsioonid ja foorumid, nagu OECD; nõuab, et mitmepoolsetes institutsioonides ning muudes norme ja standardeid kehtestavates organites, sh rahvusvahelistes finantsasutustes, oleksid kõik riigid esindatud võrdselt ja sooliselt tasakaalustatult; tuletab meelde, et kõik rahvusvahelised finantsasutused peaksid järgima peamisi läbipaistvusnorme, mis on sätestatud rahvusvaheliste finantsasutuste läbipaistvushartas, ning kehtestama avalikustamispoliitika; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde ÜRO keskse rolli maailmamajanduse juhtimises ja arengus, mida täiendavad teised olemasolevad institutsioonid ja foorumid, nagu OECD; nõuab, et mitmepoolsetes institutsioonides ning muudes norme ja standardeid kehtestavates organites, sh rahvusvahelistes finantsasutustes, oleksid kõik riigid esindatud võrdselt ja sooliselt tasakaalustatult; tuletab meelde, et kõik rahvusvahelised finantsasutused peaksid järgima peamisi läbipaistvusnorme, mis on sätestatud rahvusvaheliste finantsasutuste läbipaistvushartas, ning kehtestama avalikustamispoliitika;

| 46. | rõhutab, et jätkusuutlikke võlalahendusi, k.a vastutustundliku laenuandmise ja -võtmise standardid, peab toetama valitsemissektori võla restruktureerimisprotsesside mitmepoolne õigusraamistik, mille eesmärk on võlakoormat kergendada ning üle jõu käivat võlakoormat vältida; palub, et EL osaleks konstruktiivselt selle raamistiku üle peetavates ÜRO läbirääkimistes; nõuab tungivalt, et EL näeks vaeva nende UNCTADi põhimõtete rakendamise nimel, mis käsitlevad nii laenuvõtjate kui -andjate poolseid vastutustundlikke riigivõlaga seotud tehinguid; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et jätkusuutlikke võlalahendusi, k.a vastutustundliku laenuandmise ja -võtmise standardid, peab toetama valitsemissektori võla restruktureerimisprotsesside mitmepoolne õigusraamistik, mille eesmärk on võlakoormat kergendada ning üle jõu käivat võlakoormat vältida; palub, et EL osaleks konstruktiivselt selle raamistiku üle peetavates ÜRO läbirääkimistes; nõuab tungivalt, et EL näeks vaeva nende UNCTADi põhimõtete rakendamise nimel, mis käsitlevad nii laenuvõtjate kui -andjate poolseid vastutustundlikke riigivõlaga seotud tehinguid;

| 47. | tunneb heameelt rahvusvaheliste jõupingutuste üle, mille eesmärk on kustutada Ebolast mõjutatud riikide rahvusvahelisi võlakohustusi, et aidata neil lahendada epideemiast tulenevaid majanduskriise; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt rahvusvaheliste jõupingutuste üle, mille eesmärk on kustutada Ebolast mõjutatud riikide rahvusvahelisi võlakohustusi, et aidata neil lahendada epideemiast tulenevaid majanduskriise;

| 48. | kutsub üles vaatama läbi rahvusvaheliste organisatsioonide arengu finantsabi programmid ja vahendid, et viia need uute säästva arengu eesmärkidega vastavusse; nõuab tungivalt, et Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank kehtestaksid kõrgeimad vastutustundliku rahastamise standardid ning viiksid oma vahendid suuremal määral vastavusse arenguriikide vajadustega, kasutades selleks muu hulgas vastastikku kasulikku vaesemaid soosivat laenutegevust; nõuab eelkõige Euroopa Investeerimispangale eraldatud summade suurendamist üle selle praeguse mandaadi raamide, et suurendada veelgi madala sissetulekuga riikide rahastamist; |
| --- | --- |

48.

kutsub üles vaatama läbi rahvusvaheliste organisatsioonide arengu finantsabi programmid ja vahendid, et viia need uute säästva arengu eesmärkidega vastavusse; nõuab tungivalt, et Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank kehtestaksid kõrgeimad vastutustundliku rahastamise standardid ning viiksid oma vahendid suuremal määral vastavusse arenguriikide vajadustega, kasutades selleks muu hulgas vastastikku kasulikku vaesemaid soosivat laenutegevust; nõuab eelkõige Euroopa Investeerimispangale eraldatud summade suurendamist üle selle praeguse mandaadi raamide, et suurendada veelgi madala sissetulekuga riikide rahastamist;

Järelevalve, vastutus ja läbivaatamine

| 49. | kutsub üles jõudma Addis Abeba konverentsil kokkuleppele toimiva, läbipaistva ja ligipääsetava jälgimis- ja aruandlusraamistiku osas, et tagada konkreetsete kohustuste ja sihtidega seotud investeeringute ja edusammude tõhusad järelmeetmed ja jälgimine; nõuab rahvusvahelist algatust statistika, andmete ja teabe kvaliteedi parandamiseks, k.a andmed, mis on liigitatud sissetuleku, soo, vanuse, rassi, rahvuse ja rändestaatuse, puude, geograafilise asukoha ja muude riiklikus kontekstis oluliste näitajate alusel; palub kõigil osalistel tagada abi ja rahastamise läbipaistev ja tulemuslik rakendamine, eelkõige allkirjastades ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja rakendades tulemuslikult selle sätteid ning kohustudes järjepidevalt avaldama täpseid, õigeaegseid ja võrreldavaid andmeid tulude ja kulude kohta ning eelarvedokumente; palub eelkõige, et komisjon jälgiks ja kontrolliks edaspidigi abiprogrammide ja projektide rahastamist ning võtaks vajalikud meetmed, kui saadakse tõendeid korruptsiooni ja halva majandamise kohta; nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon suurendaks oma toetust, et tugevdada arenguriikide kohtuasutusi ja korruptsioonivastaseid asutusi, |
| --- | --- |

49.

kutsub üles jõudma Addis Abeba konverentsil kokkuleppele toimiva, läbipaistva ja ligipääsetava jälgimis- ja aruandlusraamistiku osas, et tagada konkreetsete kohustuste ja sihtidega seotud investeeringute ja edusammude tõhusad järelmeetmed ja jälgimine; nõuab rahvusvahelist algatust statistika, andmete ja teabe kvaliteedi parandamiseks, k.a andmed, mis on liigitatud sissetuleku, soo, vanuse, rassi, rahvuse ja rändestaatuse, puude, geograafilise asukoha ja muude riiklikus kontekstis oluliste näitajate alusel; palub kõigil osalistel tagada abi ja rahastamise läbipaistev ja tulemuslik rakendamine, eelkõige allkirjastades ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni ja rakendades tulemuslikult selle sätteid ning kohustudes järjepidevalt avaldama täpseid, õigeaegseid ja võrreldavaid andmeid tulude ja kulude kohta ning eelarvedokumente; palub eelkõige, et komisjon jälgiks ja kontrolliks edaspidigi abiprogrammide ja projektide rahastamist ning võtaks vajalikud meetmed, kui saadakse tõendeid korruptsiooni ja halva majandamise kohta; nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon suurendaks oma toetust, et tugevdada arenguriikide kohtuasutusi ja korruptsioonivastaseid asutusi,

| 50. | nõuab rahvusvahelist algatust statistika, andmete ja teabe kvaliteedi suurendamiseks, et jälgida kulutuste, investeeringute ja edusammude tegemist konkreetsete kohustuste ja eesmärkide valdkonnas; tunneb heameelt ülemaailmsete jõupingutuste üle, mida tehakse, et tagada säästva arengu eesmärkide rakendamisel selliste andmete kasutamine, mis on piisavalt liigitatud sissetuleku, soo, vanuse ja muude näitajate alusel, et poliitika rakendamist saaks tulemuslikult kontrollida; |
| --- | --- |

50.

nõuab rahvusvahelist algatust statistika, andmete ja teabe kvaliteedi suurendamiseks, et jälgida kulutuste, investeeringute ja edusammude tegemist konkreetsete kohustuste ja eesmärkide valdkonnas; tunneb heameelt ülemaailmsete jõupingutuste üle, mida tehakse, et tagada säästva arengu eesmärkide rakendamisel selliste andmete kasutamine, mis on piisavalt liigitatud sissetuleku, soo, vanuse ja muude näitajate alusel, et poliitika rakendamist saaks tulemuslikult kontrollida;

| 51. | kordab, et täienduseks sisemajanduse koguproduktile on vaja uut näitajate kogumit, võtmaks arvesse uusi ühiskondlikke ja keskkonnaprobleeme, ja et see kogum peaks eelkõige hõlmama inimarengu indeksit, Gini indeksit, soolise võrdõiguslikkuse meedet, CO2-jalajälge ning ökoloogilist jalajälge; |
| --- | --- |

51.

kordab, et täienduseks sisemajanduse koguproduktile on vaja uut näitajate kogumit, võtmaks arvesse uusi ühiskondlikke ja keskkonnaprobleeme, ja et see kogum peaks eelkõige hõlmama inimarengu indeksit, Gini indeksit, soolise võrdõiguslikkuse meedet, CO2-jalajälge ning ökoloogilist jalajälge;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile ning arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi ettevalmistusprotsessis kaasjuhatajatele. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile ning arengu rahastamise kolmanda rahvusvahelise konverentsi ettevalmistusprotsessis kaasjuhatajatele.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0059.

(6)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0063.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0163.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0394.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0205.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0119.

(12)  ELT L 136, 9.5.2014, lk 1.

(13)  Aruanne arenguriikide VKEde toetamise kohta finantsvahendajate kaudu (Report on Support for SMEs in Developing Countries Through Financial Intermediaries), Dalberg, november 2011, www.eib.org.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Ohutumad tervishoiuteenused Euroopas

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon ohutumate tervishoiuteenuste kohta Euroopas: patsiendi ohutuse suurendamine ja võitlus antimikroobse resistentsuse vastu (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist teemal „Tegevuskava antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamiseks” (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist teemal „Tegevuskava antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamiseks” (COM(2011)0748),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2012. aasta järeldusi antimikroobse resistentsuse mõju kohta inimtervishoius ja veterinaarias – algatuse „Üks tervis” aspekt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2012. aasta järeldusi antimikroobse resistentsuse mõju kohta inimtervishoius ja veterinaarias – algatuse „Üks tervis” aspekt,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni mikroobide probleemi ja suureneva antimikroobse resistentsuse riski kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni mikroobide probleemi ja suureneva antimikroobse resistentsuse riski kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2012. aasta ja 19. juuni 2014. aasta aruandeid nõukogule, mis põhinevad liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (COM(2012)0658 ja COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2012. aasta ja 19. juuni 2014. aasta aruandeid nõukogule, mis põhinevad liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (COM(2012)0658 ja COM(2014)0371),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsust nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriaruannet 411 patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriaruannet 411 patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi kohta,

| — | võttes arvesse antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamise tegevuskava eduaruannet (SANTE/10251/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamise tegevuskava eduaruannet (SANTE/10251/2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2014. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2014. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veterinaarravimite kohta (2014/0257(COD)),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) koostatud patsiendi ohutust käsitlevat rahvusvahelise klassifitseerimise kontseptuaalset raamistikku („Conceptual framework for the international classification for patient safety”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) koostatud patsiendi ohutust käsitlevat rahvusvahelise klassifitseerimise kontseptuaalset raamistikku („Conceptual framework for the international classification for patient safety”),

| — | võttes arvesse eesistujariigi Läti pingutusi antimikroobse resistentsuse probleemiga tegelemisel, seda eelkõige tuberkuloosi ja multiresistentse tuberkuloosi (MDR-TB) valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi Läti pingutusi antimikroobse resistentsuse probleemiga tegelemisel, seda eelkõige tuberkuloosi ja multiresistentse tuberkuloosi (MDR-TB) valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad patsiendi ohutust ja tervishoiuteenuste kvaliteeti, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja antimikroobse resistentsuse ennetamist ja tõrjet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad patsiendi ohutust ja tervishoiuteenuste kvaliteeti, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja antimikroobse resistentsuse ennetamist ja tõrjet,

| — | võttes arvesse ECDC/EFSA/EMA esimest ühisaruannet antimikroobsete ainete tarbimise ning inimestel ja toidu tootmise eesmärgil peetavatel loomadel esinevate bakterite antimikroobse resistentsuse tervikanalüüsi kohta (asutustevaheline ühisanalüüs antimikroobsete ainete tarbimise ja resistentsuse kohta – JIACRA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECDC/EFSA/EMA esimest ühisaruannet antimikroobsete ainete tarbimise ning inimestel ja toidu tootmise eesmärgil peetavatel loomadel esinevate bakterite antimikroobse resistentsuse tervikanalüüsi kohta (asutustevaheline ühisanalüüs antimikroobsete ainete tarbimise ja resistentsuse kohta – JIACRA),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0142/2015),

| A. | arvestades, et tervishoiu üldise kvaliteedi tähtis osa on patsiendi ohutus, mille olulised elemendid on tervishoiukultuur ja kõrvalekallete ohjamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tervishoiu üldise kvaliteedi tähtis osa on patsiendi ohutus, mille olulised elemendid on tervishoiukultuur ja kõrvalekallete ohjamine;

| B. | arvestades Euroopa Liidu liikmesriikide tervishoiusüsteemides kõrvalekallete esinemise ja levimuse kohta olemasolevate andmete hetkel küll piiratud, kuid pidevalt kasvavat hulka ning arvestades, et viimased olemasolevad andmed pärinevad 2008. aastast; |
| --- | --- |

B.

arvestades Euroopa Liidu liikmesriikide tervishoiusüsteemides kõrvalekallete esinemise ja levimuse kohta olemasolevate andmete hetkel küll piiratud, kuid pidevalt kasvavat hulka ning arvestades, et viimased olemasolevad andmed pärinevad 2008. aastast;

| C. | arvestades, et hinnanguliselt 8–12 % haiglaravile võetud patsientidest ELis kannatab ravi ajal kõrvalekallete tõttu ning arvestades, et ligikaudu poolt nendest juhtumitest oleks võimalik vältida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hinnanguliselt 8–12 % haiglaravile võetud patsientidest ELis kannatab ravi ajal kõrvalekallete tõttu ning arvestades, et ligikaudu poolt nendest juhtumitest oleks võimalik vältida;

| D. | arvestades, et kõige sagedasemad tervishoiuteenustega seotud kõrvalekalded on tervishoiuteenustega seotud nakkused, ravimite kõrvalnähud ning kirurgilise sekkumise käigus või pärast seda tekkivad tüsistused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõige sagedasemad tervishoiuteenustega seotud kõrvalekalded on tervishoiuteenustega seotud nakkused, ravimite kõrvalnähud ning kirurgilise sekkumise käigus või pärast seda tekkivad tüsistused;

| E. | arvestades, et patsiendi ohutus ja kvaliteetne tervishoid eeldavad tervishoiutöötajate inimväärseid töötingimusi ja tööohutust, ning arvestades eelkõige, et ülerahvastatud ja personalinappuses tervishoiuasutustes on väga raske tagada patsiendi ohutust, tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet ning multiresistentsete bakterite leviku ennetamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et patsiendi ohutus ja kvaliteetne tervishoid eeldavad tervishoiutöötajate inimväärseid töötingimusi ja tööohutust, ning arvestades eelkõige, et ülerahvastatud ja personalinappuses tervishoiuasutustes on väga raske tagada patsiendi ohutust, tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet ning multiresistentsete bakterite leviku ennetamist;

| F. | arvestades, et praegune majanduskriis avaldab üha suuremat survet liikmesriikide tervishoiueelarvetele ja mõjutab seetõttu patsiendi ohutust, kuna paljud liikmesriigid on tõhususega tegelemise asemel karmide kärbetega vähendanud oma tervishoiusüsteemide eelarveid ja töötajate arvu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegune majanduskriis avaldab üha suuremat survet liikmesriikide tervishoiueelarvetele ja mõjutab seetõttu patsiendi ohutust, kuna paljud liikmesriigid on tõhususega tegelemise asemel karmide kärbetega vähendanud oma tervishoiusüsteemide eelarveid ja töötajate arvu;

| G. | arvestades, et majanduskriis on veelgi suurendanud ebavõrdsust tervishoiuteenuste kättesaadavuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et majanduskriis on veelgi suurendanud ebavõrdsust tervishoiuteenuste kättesaadavuses;

| H. | arvestades, et arstide ja teiste tervishoiutöötajate pidevõpe on ülioluline, hoidmaks ära kõrvalekaldeid, sealhulgas ravimite kõrvalnähte, mis lähevad ELi tervishoiusüsteemidele hinnanguliselt maksma ligikaudu 2,7 miljardit eurot aastas ravikuludena ja moodustavad 1,1 % kogu ELi haiglaravijuhtudest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arstide ja teiste tervishoiutöötajate pidevõpe on ülioluline, hoidmaks ära kõrvalekaldeid, sealhulgas ravimite kõrvalnähte, mis lähevad ELi tervishoiusüsteemidele hinnanguliselt maksma ligikaudu 2,7 miljardit eurot aastas ravikuludena ja moodustavad 1,1 % kogu ELi haiglaravijuhtudest;

| I. | arvestades, et elektrooniline tervis (e-tervis) ja koduhooldus võib oluliselt suurendada ravi kvaliteeti ja tõhusust ning samal ajal toetada tulemuslikumaid tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elektrooniline tervis (e-tervis) ja koduhooldus võib oluliselt suurendada ravi kvaliteeti ja tõhusust ning samal ajal toetada tulemuslikumaid tervishoiuteenuseid;

| J. | arvestades, et valdkondadevaheline lähenemine suurendab ravi positiivsete tulemuste võimalust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valdkondadevaheline lähenemine suurendab ravi positiivsete tulemuste võimalust;

| K. | arvestades, et patsientidel, perekondadel ja patsientide organisatsioonidel on oluline roll ohutuma ravi kaitsmisel ning nende rolli tuleks edendada patsientide võimestamise ning tervishoiuprotsessis ja -poliitikas igal tasandil osalemise abil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et patsientidel, perekondadel ja patsientide organisatsioonidel on oluline roll ohutuma ravi kaitsmisel ning nende rolli tuleks edendada patsientide võimestamise ning tervishoiuprotsessis ja -poliitikas igal tasandil osalemise abil;

| L. | arvestades, et koduhooldus võib patsiente psühholoogiliselt aidata ja anda paremaid ravitulemusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et koduhooldus võib patsiente psühholoogiliselt aidata ja anda paremaid ravitulemusi;

| M. | arvestades, et on täheldatud, et vähem informeeritud inimesed kasutavad antibiootikume sagedamini, samas kui igakülgne teadlikkus antibiootikumidest võib innustada inimesi neid vastutustundlikumalt kasutama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on täheldatud, et vähem informeeritud inimesed kasutavad antibiootikume sagedamini, samas kui igakülgne teadlikkus antibiootikumidest võib innustada inimesi neid vastutustundlikumalt kasutama;

| N. | arvestades, et 30 %–50 % inimesi ei võta neile arsti poolt välja kirjutatud ravimeid või ei võta neid arsti ettekirjutuste kohaselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 30 %–50 % inimesi ei võta neile arsti poolt välja kirjutatud ravimeid või ei võta neid arsti ettekirjutuste kohaselt;

| O. | arvestades, et haiglates, üldarstide ja ka veterinaaride hulgas esineb ravimitööstusega seotud huvide konflikte; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et haiglates, üldarstide ja ka veterinaaride hulgas esineb ravimitööstusega seotud huvide konflikte;

| P. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused on liikmesriikides suur rahvatervise probleem (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmetel põeb ELis tervishoiuteenustega seotud nakkust keskmiselt üks statsionaarse ravi patsient 20st, st 4,1 miljonit patsienti aastas, ning igal aastal sureb tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõttu ELis 37 000 inimest, kuigi 20–30 % nendest nakkustest peetakse tõhusate hügieeni- ja kontrollikavade kaudu välditavateks) ja see on tervishoiuteenuste piiratud eelarvete jaoks suur koorem; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused on liikmesriikides suur rahvatervise probleem (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmetel põeb ELis tervishoiuteenustega seotud nakkust keskmiselt üks statsionaarse ravi patsient 20st, st 4,1 miljonit patsienti aastas, ning igal aastal sureb tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõttu ELis 37 000 inimest, kuigi 20–30 % nendest nakkustest peetakse tõhusate hügieeni- ja kontrollikavade kaudu välditavateks) ja see on tervishoiuteenuste piiratud eelarvete jaoks suur koorem;

| Q. | arvestades, et patsientide kogemused ja sisend erinevad sageli tervishoiutöötajate omast ning need võivad olla väärtuslikud uute viiside leidmisel tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks ja ennetamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et patsientide kogemused ja sisend erinevad sageli tervishoiutöötajate omast ning need võivad olla väärtuslikud uute viiside leidmisel tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks ja ennetamiseks;

| R. | arvestades, et multiresistentsetest bakteritest põhjustatud tervishoiuteenustega seotud nakkuste levik suureneb; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et multiresistentsetest bakteritest põhjustatud tervishoiuteenustega seotud nakkuste levik suureneb;

| S. | arvestades, et antimikroobne resistentsus bakteriaalsete haigusetekitajate suhtes on kogu maailmas suurenenud, mis toob kaasa tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku ning inimeste ja loomade nakkushaiguste ravi suurema ebaõnnestumise riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et antimikroobne resistentsus bakteriaalsete haigusetekitajate suhtes on kogu maailmas suurenenud, mis toob kaasa tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku ning inimeste ja loomade nakkushaiguste ravi suurema ebaõnnestumise riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| T. | arvestades, et hinnangute kohaselt sureb maailmas 2050. aastaks antimikroobse resistentsuse tõttu igal aastal 10 miljonit inimest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hinnangute kohaselt sureb maailmas 2050. aastaks antimikroobse resistentsuse tõttu igal aastal 10 miljonit inimest;

| U. | arvestades, et bakterite antibiootikumiresistentsus antibiootikumide suhtes, mida tavaliselt haigusetekitajate vastu kasutatakse, on mitmetes liikmesriikides vähemalt 25 % või rohkem; arvestades, et lõhe antimikroobse resistentsuse ning uute antibiootikumide väljatöötamise ja nende kliinilises tegevuses kasutuselevõtu vahel üha süveneb, ning see on seotud teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemidega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et bakterite antibiootikumiresistentsus antibiootikumide suhtes, mida tavaliselt haigusetekitajate vastu kasutatakse, on mitmetes liikmesriikides vähemalt 25 % või rohkem; arvestades, et lõhe antimikroobse resistentsuse ning uute antibiootikumide väljatöötamise ja nende kliinilises tegevuses kasutuselevõtu vahel üha süveneb, ning see on seotud teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemidega;

| V. | arvestades, et uusimate uuringute andmetel on antimikroobne resistentsus ELis viimaste aastate jooksul kasvanud, väheste eranditega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et uusimate uuringute andmetel on antimikroobne resistentsus ELis viimaste aastate jooksul kasvanud, väheste eranditega;

| W. | arvestades, et ELi hinnangul sureb igal aastal ravimresistentsete bakterite tekitatud nakkuste tõttu vähemalt 25 000 inimest, mis läheb ECDC kogutud 2011. aasta andmete kohaselt riiklikele tervishoiusüsteemidele maksma hinnanguliselt 1,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi hinnangul sureb igal aastal ravimresistentsete bakterite tekitatud nakkuste tõttu vähemalt 25 000 inimest, mis läheb ECDC kogutud 2011. aasta andmete kohaselt riiklikele tervishoiusüsteemidele maksma hinnanguliselt 1,5 miljardit eurot;

| X. | arvestades, et ravimresistentsete nakkuste kulud on igal aastal hinnanguliselt 1,5 miljonit eurot, sest tervishoiukulud kasvavad ja tõhusus väheneb; arvestades, et ravimresistentse bakteriga nakatunud patsiendid tuleb haiglaravil olles isoleerida ja see erinõue läheb maksma 900 miljonit eurot ning tekitab haiglates 2,5 miljonit lisavoodipäeva aastas; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ravimresistentsete nakkuste kulud on igal aastal hinnanguliselt 1,5 miljonit eurot, sest tervishoiukulud kasvavad ja tõhusus väheneb; arvestades, et ravimresistentse bakteriga nakatunud patsiendid tuleb haiglaravil olles isoleerida ja see erinõue läheb maksma 900 miljonit eurot ning tekitab haiglates 2,5 miljonit lisavoodipäeva aastas;

| Y. | arvestades, et üks peamisi antimikroobse resistentsuse põhjusi haiglates on üldtunnustatud nakkuse ennetamise ja tõrje tavade puudulik järgimine; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et üks peamisi antimikroobse resistentsuse põhjusi haiglates on üldtunnustatud nakkuse ennetamise ja tõrje tavade puudulik järgimine;

| Z. | arvestades, et esmavaliku ravimite tõhusus bakteriaalsete patogeenide vastu on resistentsuse tõttu üha piiratum ning teise ja kolmanda valiku ravimid ei ole alati kättesaadavad ning on sageli toksilisemad, kallimad ja vähem tõhusad kui esmavaliku ravimid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et esmavaliku ravimite tõhusus bakteriaalsete patogeenide vastu on resistentsuse tõttu üha piiratum ning teise ja kolmanda valiku ravimid ei ole alati kättesaadavad ning on sageli toksilisemad, kallimad ja vähem tõhusad kui esmavaliku ravimid;

| AA. | arvestades, et üks peamisi antimikroobse resistentsuse põhjusi on antimikroobsete ainete, sealhulgas antibiootikumide väärkasutamine ning eelkõige nende süstemaatiline ja ülemäärane kasutamine; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et üks peamisi antimikroobse resistentsuse põhjusi on antimikroobsete ainete, sealhulgas antibiootikumide väärkasutamine ning eelkõige nende süstemaatiline ja ülemäärane kasutamine;

| AB. | arvestades, et üha suurem mobiilsus Euroopa tervishoiusüsteemide vahel ning tervishoiu üha suurem piiriülene olemus Euroopas võivad soodustada resistentsete mikroorganismide levikut ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et üha suurem mobiilsus Euroopa tervishoiusüsteemide vahel ning tervishoiu üha suurem piiriülene olemus Euroopas võivad soodustada resistentsete mikroorganismide levikut ühest liikmesriigist teise;

| AC. | arvestades, et vaktsineerimisprogrammid on tõhus vahend võitluses antibiootikumiresistentsuse vastu, sest nad võivad aidata piirata antibiootikumide kasutamist ja seeläbi antimikroobse resistentsuse kujunemist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vaktsineerimisprogrammid on tõhus vahend võitluses antibiootikumiresistentsuse vastu, sest nad võivad aidata piirata antibiootikumide kasutamist ja seeläbi antimikroobse resistentsuse kujunemist;

| AD. | arvestades, et antibakteriaalse valdkonna teadus- ja arendustegevus on seotud ainulaadsete probleemküsimustega, sest oskusteabe väljatöötamine ja selle laboratooriumis kohaldamine nõuab pikaajalist perspektiivi, ning arvestades, et kahetsusväärselt on paljud sellist oskusteavet valdavad teadustöötajad läinud era- ja avaliku sektori rahastamise nappuse tõttu üle muudesse valdkondadesse; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et antibakteriaalse valdkonna teadus- ja arendustegevus on seotud ainulaadsete probleemküsimustega, sest oskusteabe väljatöötamine ja selle laboratooriumis kohaldamine nõuab pikaajalist perspektiivi, ning arvestades, et kahetsusväärselt on paljud sellist oskusteavet valdavad teadustöötajad läinud era- ja avaliku sektori rahastamise nappuse tõttu üle muudesse valdkondadesse;

| AE. | arvestades, et peamiste isikliku hügieeni ettevaatusabinõude mittejärgimine nii haiglas kui ka väljaspool haiglat võib soodustada patogeenide – eriti antimikroobse resistentsusega patogeenide – levikut; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et peamiste isikliku hügieeni ettevaatusabinõude mittejärgimine nii haiglas kui ka väljaspool haiglat võib soodustada patogeenide – eriti antimikroobse resistentsusega patogeenide – levikut;

| AF. | arvestades, et üha arvukamad teaduslikud tõendid näitavad, et hea kätehügieen tervishoiuasutustes eeldab selliseid kätekuivatusmeetodeid, mis ei hõlbusta mikroobidega ristsaastumist õhu kaudu leviku ja aerosoolide pihustamise teel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et üha arvukamad teaduslikud tõendid näitavad, et hea kätehügieen tervishoiuasutustes eeldab selliseid kätekuivatusmeetodeid, mis ei hõlbusta mikroobidega ristsaastumist õhu kaudu leviku ja aerosoolide pihustamise teel;

| AG. | arvestades, et meditsiiniseadmetel võib leida resistentseid baktereid isegi siis, kui seadmeid on steriliseeritud tootja juhiste kohaselt; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et meditsiiniseadmetel võib leida resistentseid baktereid isegi siis, kui seadmeid on steriliseeritud tootja juhiste kohaselt;

| AH. | arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine inimtervishoius ja veterinaarias aitab kaasa resistoomi kujunemisele keskkonnas, mis võib olla aluseks resistentsuse kujunemisele nii inimestel kui loomadel; arvestades, et nii inimtervishoius kui ka veterinaarias kasutatakse samade klasside antibiootikume ja mõlemas sektoris on kujunenud välja sarnased resistentsusmehhanismid; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine inimtervishoius ja veterinaarias aitab kaasa resistoomi kujunemisele keskkonnas, mis võib olla aluseks resistentsuse kujunemisele nii inimestel kui loomadel; arvestades, et nii inimtervishoius kui ka veterinaarias kasutatakse samade klasside antibiootikume ja mõlemas sektoris on kujunenud välja sarnased resistentsusmehhanismid;

| AI. | arvestades, et intensiivpõllumajandus võib tähendada, et põllumajandusettevõtetes söödetakse kariloomadele, kodulindudele ja kaladele ebaõigesti ja regulaarselt antibiootikume kiirema kasvu soodustamiseks ja profülaktilisel eesmärgil, et hoida ära kitsastest, piiratud ja stressirohketest ning loomade immuunsüsteemi pärssivatest pidamistingimustest põhjustatud haiguste levikut ja leevendada antisanitaarseid olusid; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et intensiivpõllumajandus võib tähendada, et põllumajandusettevõtetes söödetakse kariloomadele, kodulindudele ja kaladele ebaõigesti ja regulaarselt antibiootikume kiirema kasvu soodustamiseks ja profülaktilisel eesmärgil, et hoida ära kitsastest, piiratud ja stressirohketest ning loomade immuunsüsteemi pärssivatest pidamistingimustest põhjustatud haiguste levikut ja leevendada antisanitaarseid olusid;

| AJ. | arvestades, et WHO ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni toetatud kontseptsioon „Üks tervis” tunnustab asjaolu, et inimtervis, loomatervis ja ökosüsteemid on omavahel seotud; arvestades, et loomad ja loomset päritolu toit võib olla peamine otsene resistentsete zoonootiliste patogeenide allikas; arvestades, et seetõttu võib antibiootikumide kasutamine loomadel, eriti inimtoiduks ettenähtud ja intensiivpõllumajanduslikult peetavatel loomadel mõjutada inimeste antibiootikumiresistentsust; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et WHO ja Maailma Loomatervise Organisatsiooni toetatud kontseptsioon „Üks tervis” tunnustab asjaolu, et inimtervis, loomatervis ja ökosüsteemid on omavahel seotud; arvestades, et loomad ja loomset päritolu toit võib olla peamine otsene resistentsete zoonootiliste patogeenide allikas; arvestades, et seetõttu võib antibiootikumide kasutamine loomadel, eriti inimtoiduks ettenähtud ja intensiivpõllumajanduslikult peetavatel loomadel mõjutada inimeste antibiootikumiresistentsust;

| AK. | arvestades, et kontseptsiooni „Üks tervis” silmas pidades võib lähenemisviis, mille puhul nii inimtervishoius töötajad kui veterinaarid võtavad meetmeid resistentsete nakkuste ennetamiseks ja vähendavad antibiootikumide kasutamist, aidata ära hoida tervishoiuteenustega seotud nakkusi nii haiglates kui ka väljaspool haiglaid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kontseptsiooni „Üks tervis” silmas pidades võib lähenemisviis, mille puhul nii inimtervishoius töötajad kui veterinaarid võtavad meetmeid resistentsete nakkuste ennetamiseks ja vähendavad antibiootikumide kasutamist, aidata ära hoida tervishoiuteenustega seotud nakkusi nii haiglates kui ka väljaspool haiglaid;

| AL. | arvestades, et WHO andmetel kasutatakse mitmes ELi liikmesriigis antimikroobseid aineid palju rohkem kariloomade kui inimeste puhul (5); |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et WHO andmetel kasutatakse mitmes ELi liikmesriigis antimikroobseid aineid palju rohkem kariloomade kui inimeste puhul (5);

| AM. | arvestades, et Euroopa tarbijaliitude andmetel oli kuues liikmesriigis kontrollitud lihatoodetest üle 70 % saastunud antibiootikumiresistentsete bakteritega ning veel kaheksas liikmesriigis olid sellised bakterid esindatud rohkem kui pooltel kõigist proovidest (6); |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Euroopa tarbijaliitude andmetel oli kuues liikmesriigis kontrollitud lihatoodetest üle 70 % saastunud antibiootikumiresistentsete bakteritega ning veel kaheksas liikmesriigis olid sellised bakterid esindatud rohkem kui pooltel kõigist proovidest (6);

| AN. | arvestades, et täheldatud on kampülobakteri fluorokinoloonide suhtes resistentsuse kõrget taset ning enamik inimese kampülobakteriga nakatumisi on tingitud kanaliha käitlemisest, valmistamisest ja tarbimisest; arvestades, et suur resistentsus vähendab inimese kampülobakteriga nakatumise puhul tõhusaid ravivõimalusi; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et täheldatud on kampülobakteri fluorokinoloonide suhtes resistentsuse kõrget taset ning enamik inimese kampülobakteriga nakatumisi on tingitud kanaliha käitlemisest, valmistamisest ja tarbimisest; arvestades, et suur resistentsus vähendab inimese kampülobakteriga nakatumise puhul tõhusaid ravivõimalusi;

| AO. | arvestades, et ELis on 2006. aastast alates keelatud antibiootikumide subterapeutiline kasutamine, mille puhul kariloomadele söödetakse kasvu edendamiseks väikestes annustes antibiootikume; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ELis on 2006. aastast alates keelatud antibiootikumide subterapeutiline kasutamine, mille puhul kariloomadele söödetakse kasvu edendamiseks väikestes annustes antibiootikume;

| AP. | arvestades, et valdav osa ravimsöötadest põllumajandusloomadele sisaldab antimikroobseid aineid; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et valdav osa ravimsöötadest põllumajandusloomadele sisaldab antimikroobseid aineid;

| AQ. | arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine lemmikloomadel on täiendav riskitegur antimikroobse resistentsuse kujunemisele ja inimesele ülekandumisele ning arvestades, et veterinaariakliinikutes lemmikloomade puhul täheldatud antibiootikumiresistentsuse kasv vastab samasugusele suundumusele haiglates; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine lemmikloomadel on täiendav riskitegur antimikroobse resistentsuse kujunemisele ja inimesele ülekandumisele ning arvestades, et veterinaariakliinikutes lemmikloomade puhul täheldatud antibiootikumiresistentsuse kasv vastab samasugusele suundumusele haiglates;

| AR. | arvestades, et antimikroobse resistentsuse ülekandumine lemmikloomadelt inimestele ei ole täielikult kvantifitseeritud ja nõuab täiendavaid uuringuid; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et antimikroobse resistentsuse ülekandumine lemmikloomadelt inimestele ei ole täielikult kvantifitseeritud ja nõuab täiendavaid uuringuid;

| AS. | arvestades, et on üldteada, et kehtivad veterinaarravimite alased õigusaktid ei anna piisavaid vahendeid, mille abil tagada, et loomadel antimikroobsete ainete kasutamisega seotud riske inimtervisele juhitakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et on üldteada, et kehtivad veterinaarravimite alased õigusaktid ei anna piisavaid vahendeid, mille abil tagada, et loomadel antimikroobsete ainete kasutamisega seotud riske inimtervisele juhitakse asjakohaselt;

| AT. | arvestades, et antibiootikumide ettenähtust erinev kasutamine on mureküsimus nii veterinaarias kui ka inimtervishoius; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et antibiootikumide ettenähtust erinev kasutamine on mureküsimus nii veterinaarias kui ka inimtervishoius;

| AU. | arvestades, et ravimitootjad kalduvad lisama uusi antibiootikume olemasolevatesse antibiootikumiklassidesse, selle asemel, et avastada ja töötada välja tõeliselt uusi antibakteriaalseid toimeaineid, ning seetõttu tekib resistentsus uute toimeainete suhtes kiiremini kui tõeliselt uue toimemehhanismiga ravimite puhul; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et ravimitootjad kalduvad lisama uusi antibiootikume olemasolevatesse antibiootikumiklassidesse, selle asemel, et avastada ja töötada välja tõeliselt uusi antibakteriaalseid toimeaineid, ning seetõttu tekib resistentsus uute toimeainete suhtes kiiremini kui tõeliselt uue toimemehhanismiga ravimite puhul;

| AV. | arvestades, et oluline on ergutada farmaatsialaboreid töötama välja uusi antibiootikume, kaaludes stiimulite ja alternatiivsete majandusmudelite loomist, et tunnustada innovatsiooni; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et oluline on ergutada farmaatsialaboreid töötama välja uusi antibiootikume, kaaludes stiimulite ja alternatiivsete majandusmudelite loomist, et tunnustada innovatsiooni;

| AW. | arvestades, et esmatähtis on julgustada farmaatsiaettevõtteid investeerima ja jätkama investeerimist uute antibiootiliste toimeainete, eriti selliste toimeainete väljatöötamisse, mis toimivad haiguste vastu, mille puhul antimikroobne resistentsus on suur probleem, nagu






  — | enamlevinud multiresistentsete gramnegatiivsete bakterite (nt K. pneumoniae ja Acinetobacter või E. coli) põhjustatud haigused või muud multiresistentsed bakterid või nende tekitatud haigused, nagu Staphylococcus aureus või tuberkuloos, ja |
| --- | --- | --- |

AW.

arvestades, et esmatähtis on julgustada farmaatsiaettevõtteid investeerima ja jätkama investeerimist uute antibiootiliste toimeainete, eriti selliste toimeainete väljatöötamisse, mis toimivad haiguste vastu, mille puhul antimikroobne resistentsus on suur probleem, nagu

—

enamlevinud multiresistentsete gramnegatiivsete bakterite (nt K. pneumoniae ja Acinetobacter või E. coli) põhjustatud haigused või muud multiresistentsed bakterid või nende tekitatud haigused, nagu Staphylococcus aureus või tuberkuloos, ja

| — | viiruste (nt HIV) või parasiitide põhjustatud haigused (nt malaaria), |
| --- | --- |

—

viiruste (nt HIV) või parasiitide põhjustatud haigused (nt malaaria),

ning töötama välja muid meetodeid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vastu võitlemiseks ilma antibiootikume kasutamata;

| AX. | arvestades, et seda oleks võimalik saavutada mõnede oluliste teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemide kõrvaldamisega, mis on takistanud antimikroobsete ainete väljatöötamist, eelkõige ergutades teadus-ja arendustegevusse investeerimist ja suunates selle suurimate rahvatervise alaste vajaduste rahuldamiseks, säilitades samal ajal riiklike tervishoiusüsteemide kestlikkuse; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et seda oleks võimalik saavutada mõnede oluliste teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemide kõrvaldamisega, mis on takistanud antimikroobsete ainete väljatöötamist, eelkõige ergutades teadus-ja arendustegevusse investeerimist ja suunates selle suurimate rahvatervise alaste vajaduste rahuldamiseks, säilitades samal ajal riiklike tervishoiusüsteemide kestlikkuse;

| AY. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõikes 2 on kehtestatud tähtaeg seoses geenide kasutamisega, mis muudavad transgeensed taimed antibiootikumiresistentseks; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõikes 2 on kehtestatud tähtaeg seoses geenide kasutamisega, mis muudavad transgeensed taimed antibiootikumiresistentseks;

| AZ. | arvestades, et tootespetsialistid ei peaks kunagi teostama ravi, vaid ainult toetama meditsiinitöötajaid, kui nad selleks soovi avaldavad, näiteks toimingute teostamisel või spetsiifiliste seadmete kokkupanemisel või lahtivõtmisel; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et tootespetsialistid ei peaks kunagi teostama ravi, vaid ainult toetama meditsiinitöötajaid, kui nad selleks soovi avaldavad, näiteks toimingute teostamisel või spetsiifiliste seadmete kokkupanemisel või lahtivõtmisel;

| BA. | arvestades, et direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) rakendatakse kogu ELis, mistõttu on veelgi asjakohasem, et Euroopa patsiente teavitataks patsiendi ohutusest eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) rakendatakse kogu ELis, mistõttu on veelgi asjakohasem, et Euroopa patsiente teavitataks patsiendi ohutusest eri liikmesriikides;

| BB. | arvestades, et äärmiselt oluline on tagada patsientide õigused ja üldsuse usaldus tervishoiuteenuste vastu, tagades, et liikmesriikidel on kehtestatud süsteemid, et maksta raviteenuste valest osutamisest põhjustatud hooletuse eest õiglast rahalist hüvitist; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et äärmiselt oluline on tagada patsientide õigused ja üldsuse usaldus tervishoiuteenuste vastu, tagades, et liikmesriikidel on kehtestatud süsteemid, et maksta raviteenuste valest osutamisest põhjustatud hooletuse eest õiglast rahalist hüvitist;

| BC. | arvestades, et internet on suurim reguleerimata ravimiturg maailmas; arvestades, et 62 % internetist ostetud ravimitest osutuvad võltsituks või ei vasta normidele; arvestades, et väga suur osa internetis tegutsevatest ettevõtjatest teevad seda ebaseaduslikult ja retseptiravimite ebaseadusliku internetimüügi aastane kogukäive maailmas on hinnangute kohaselt ligikaudu 200 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et internet on suurim reguleerimata ravimiturg maailmas; arvestades, et 62 % internetist ostetud ravimitest osutuvad võltsituks või ei vasta normidele; arvestades, et väga suur osa internetis tegutsevatest ettevõtjatest teevad seda ebaseaduslikult ja retseptiravimite ebaseadusliku internetimüügi aastane kogukäive maailmas on hinnangute kohaselt ligikaudu 200 miljardit USA dollarit;

| BD. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele;

Nõukogu patsiendi ohutust käsitlevate soovituste rakendamine

Tagasiside komisjoni teise rakendamisaruande kohta

| 1. | tuletab meelde, et ravimeid käsitlevad ELi õigusaktid võeti vastu patsientide ohutuse kaitseks; tuletab meelde oma ülalnimetatud 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ravimeid käsitlevad ELi õigusaktid võeti vastu patsientide ohutuse kaitseks; tuletab meelde oma ülalnimetatud 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta;

| 2. | väljendab heameelt tervishoiuteenustega seotud nakkuste seiresüsteemi parandamise üle ELis ja muude teatavate liikmesriikide poolt võetud viimaste meetmete üle, mille eesmärk on parandada patsientide üldist ohutust ning ennetada tervishoiuteenustega seotud nakkusi, ja eriti liikmesriikide tehtud edusammude üle patsiendi ohutust käsitlevate strateegiate ja programmide, sh patsiendi ohutus õigusaktides, ning aruandlus- ja õppesüsteemide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt tervishoiuteenustega seotud nakkuste seiresüsteemi parandamise üle ELis ja muude teatavate liikmesriikide poolt võetud viimaste meetmete üle, mille eesmärk on parandada patsientide üldist ohutust ning ennetada tervishoiuteenustega seotud nakkusi, ja eriti liikmesriikide tehtud edusammude üle patsiendi ohutust käsitlevate strateegiate ja programmide, sh patsiendi ohutus õigusaktides, ning aruandlus- ja õppesüsteemide väljatöötamisel;

| 3. | märgib siiski, et teine rakendamisaruanne näitab endiselt liikmesriikide ebaühtlast arengut seoses patsiendi ohutuse suurendamisega ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et mõningad liikmesriigid on muu hulgas nõukogu soovituste rakendamist ilmselgelt aeglustanud, võimalik, et majanduskriisist põhjustatud finantspiirangute tõttu; |
| --- | --- |

3.

märgib siiski, et teine rakendamisaruanne näitab endiselt liikmesriikide ebaühtlast arengut seoses patsiendi ohutuse suurendamisega ja peab kahetsusväärseks asjaolu, et mõningad liikmesriigid on muu hulgas nõukogu soovituste rakendamist ilmselgelt aeglustanud, võimalik, et majanduskriisist põhjustatud finantspiirangute tõttu;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et kokkuhoiumeetmed on kogu Euroopas vähendanud haiglates ja muudes tervishoiuasutustes puhastusteenuseid osutavate töötajate arvu, arvestades kui oluline roll on nendel töötajatel kõrge hügieenilisuse säilitamisel; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et kokkuhoiumeetmed on kogu Euroopas vähendanud haiglates ja muudes tervishoiuasutustes puhastusteenuseid osutavate töötajate arvu, arvestades kui oluline roll on nendel töötajatel kõrge hügieenilisuse säilitamisel;

| 5. | kutsub liikmesriike praegusel majanduskriisi perioodil üles tagama, et kokkuhoiumeetmed ei avaldaks mõju patsiendi ohutusele ja tervishoiusüsteemid on endiselt piisavalt rahastatud, ning eelkõige vältima kõige kahjustavamaid meetmeid, nagu lühiajalist kokkuhoidu, mis viib keskmises ja pikemas perspektiivis suuremate kuludeni; selle asemel tuleks keskenduda kvaliteetsete ja suure tõhususega tervishoiusüsteemide jätkuvale arendamisele; kutsub liikmesriike tagama piisava arvu tervishoiutöötajaid, kes on spetsialiseerunud nakkuste ennetamisele ja tõrjele ning haiglahügieenile, seades eesmärgiks patsiendikesksema lähenemisviisi; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike praegusel majanduskriisi perioodil üles tagama, et kokkuhoiumeetmed ei avaldaks mõju patsiendi ohutusele ja tervishoiusüsteemid on endiselt piisavalt rahastatud, ning eelkõige vältima kõige kahjustavamaid meetmeid, nagu lühiajalist kokkuhoidu, mis viib keskmises ja pikemas perspektiivis suuremate kuludeni; selle asemel tuleks keskenduda kvaliteetsete ja suure tõhususega tervishoiusüsteemide jätkuvale arendamisele; kutsub liikmesriike tagama piisava arvu tervishoiutöötajaid, kes on spetsialiseerunud nakkuste ennetamisele ja tõrjele ning haiglahügieenile, seades eesmärgiks patsiendikesksema lähenemisviisi;

| 6. | kutsub liikmesriike üles seadma konkreetseid ja edasipüüdlikke kvantitatiivseid eesmärke antibiootikumide kasutamise vähendamiseks; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles seadma konkreetseid ja edasipüüdlikke kvantitatiivseid eesmärke antibiootikumide kasutamise vähendamiseks;

| 7. | peab kiiduväärseks patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi ELi töörühma tööd; töörühma kuuluvad kõigi 28 liikmesriigi esindajad, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja ELi organid ning see abistab ELi patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi alase tegevuskava väljatöötamisel; |
| --- | --- |

7.

peab kiiduväärseks patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi ELi töörühma tööd; töörühma kuuluvad kõigi 28 liikmesriigi esindajad, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja ELi organid ning see abistab ELi patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi alase tegevuskava väljatöötamisel;

| 8. | soovitab komisjonil jätkuvalt jälgida patsiendi ohutust käsitlevate sätete rakendamist liikmesriikides ning vajaduse korral töötada välja uued asjakohased suunised; |
| --- | --- |

8.

soovitab komisjonil jätkuvalt jälgida patsiendi ohutust käsitlevate sätete rakendamist liikmesriikides ning vajaduse korral töötada välja uued asjakohased suunised;

Suunised olukorra parandamiseks

| 9. | väljendab heameelt ELi kaasrahastatud ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) teostatud töö üle võrreldavate näitajate väljatöötamiseks, mille abil hinnata patsiendi ohutust; kutsub liikmesriike üles selliseid näitajaid patsiendi ohutuse hindamisel rakendama; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt ELi kaasrahastatud ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) teostatud töö üle võrreldavate näitajate väljatöötamiseks, mille abil hinnata patsiendi ohutust; kutsub liikmesriike üles selliseid näitajaid patsiendi ohutuse hindamisel rakendama;

| 10. | märgib, et oluline on lisada patsiendi ohutus tervishoiutöötajate õppekavasse, töökohal toimuvasse väljaõppesse ja täiendõppesse kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

märgib, et oluline on lisada patsiendi ohutus tervishoiutöötajate õppekavasse, töökohal toimuvasse väljaõppesse ja täiendõppesse kõikides liikmesriikides;

| 11. | rõhutab e-tervise potentsiaalset kasu kõrvalekallete vähendamisel, sest see võimaldab jälgida teabevooge ja raviprotsessidest paremini aru saada, samuti väljastada digiretsepte ja hoiatada ravimite koostoimete eest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt uurima võimalusi, mida e-tervis patsiendi ohutuse tagamiseks pakub, sh elektrooniliste haiguslugude kasutuselevõtt, ning tõhustama koostööd kogemuste, teadmiste ja heade tavade vahetamiseks kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

rõhutab e-tervise potentsiaalset kasu kõrvalekallete vähendamisel, sest see võimaldab jälgida teabevooge ja raviprotsessidest paremini aru saada, samuti väljastada digiretsepte ja hoiatada ravimite koostoimete eest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt uurima võimalusi, mida e-tervis patsiendi ohutuse tagamiseks pakub, sh elektrooniliste haiguslugude kasutuselevõtt, ning tõhustama koostööd kogemuste, teadmiste ja heade tavade vahetamiseks kõnealuses valdkonnas;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama mobiilse tervise (m-tervise) potentsiaali, pidades silmas ravi tõhusust, haiglaravijuhtude arvu ja inimese kohta arvutatavate iga-aastaste tervishoiukulude määra vähendamist; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama mobiilse tervise (m-tervise) potentsiaali, pidades silmas ravi tõhusust, haiglaravijuhtude arvu ja inimese kohta arvutatavate iga-aastaste tervishoiukulude määra vähendamist;

| 13. | märgib, et antibiootikumide kasutamine ja antimikroobse resistentsuse levik on liikmesriigiti väga erinev, ning ergutab liikmesriike kasutama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et antibiootikumide kasutamine ja antimikroobse resistentsuse levik on liikmesriigiti väga erinev, ning ergutab liikmesriike kasutama parimaid tavasid;

| 14. | rõhutab möödapääsmatut vajadust edendada veterinaaria-alaseid uuringuid ja innovatsiooni ELi ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

14.

rõhutab möödapääsmatut vajadust edendada veterinaaria-alaseid uuringuid ja innovatsiooni ELi ja liikmesriikide tasandil;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:






  a) | pingutuste jätkamine patsiendi ohutuse parandamiseks, võttes kõik vajalikud meetmed, et täita täielikult nõukogu soovitusi; |
| --- | --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:

a)

pingutuste jätkamine patsiendi ohutuse parandamiseks, võttes kõik vajalikud meetmed, et täita täielikult nõukogu soovitusi;

| b) | ühtsete uuringutega kooskõlas korrapärane andmete kogumine kõrvalnähtude esinemise ja levimuse kohta oma territooriumil, varajase hoiatamise süsteemide tõhustamine ja andmevahetuse tõhus koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

ühtsete uuringutega kooskõlas korrapärane andmete kogumine kõrvalnähtude esinemise ja levimuse kohta oma territooriumil, varajase hoiatamise süsteemide tõhustamine ja andmevahetuse tõhus koordineerimine;

| c) | tagamine, et tervishoiusüsteemis määratakse juhid ametisse teenete, mitte poliitiliste sidemete alusel; |
| --- | --- |

c)

tagamine, et tervishoiusüsteemis määratakse juhid ametisse teenete, mitte poliitiliste sidemete alusel;

| d) | tervishoiutöötajate töötingimuste pideva parandamise ja jätkuva hindamise tagamine, eesmärgiga parandada patsiendi ohutust; |
| --- | --- |

d)

tervishoiutöötajate töötingimuste pideva parandamise ja jätkuva hindamise tagamine, eesmärgiga parandada patsiendi ohutust;

| e) | tervishoiutöötajate, isegi patsientidega mittekokkupuutuvate töötajate baasväljaõppe tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas enne, kui nad haiglas või tervishoiuasutuses tööd alustavad ning seejärel korrapäraselt; |
| --- | --- |

e)

tervishoiutöötajate, isegi patsientidega mittekokkupuutuvate töötajate baasväljaõppe tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas enne, kui nad haiglas või tervishoiuasutuses tööd alustavad ning seejärel korrapäraselt;

| f) | arstide ja teiste tervishoiutöötajate asjakohase ja ajakohastatud koolituse tagamine ning heade tavade vahetamine, et olla kursis uusima kasutatava tehnoloogiaga ja haiglahügieeni tavadega, ning seiresüsteemide loomine, mille eesmärk on kontrollida, et tervishoiutöötajate pädevused on ajakohased, eelkõige pidades silmas WHO kirurgilise ohutuse kontrollinimekirja; see vähendaks ravivigade (sh tervishoiuteenustega seotud nakkuste) levikut, mis on tingitud puudulikest teadmistest ja tehnoloogia arenguga mitte kursis olemisest; |
| --- | --- |

f)

arstide ja teiste tervishoiutöötajate asjakohase ja ajakohastatud koolituse tagamine ning heade tavade vahetamine, et olla kursis uusima kasutatava tehnoloogiaga ja haiglahügieeni tavadega, ning seiresüsteemide loomine, mille eesmärk on kontrollida, et tervishoiutöötajate pädevused on ajakohased, eelkõige pidades silmas WHO kirurgilise ohutuse kontrollinimekirja; see vähendaks ravivigade (sh tervishoiuteenustega seotud nakkuste) levikut, mis on tingitud puudulikest teadmistest ja tehnoloogia arenguga mitte kursis olemisest;

| g) | multidistsiplinaarse lähenemise tagamine ravi käigus; |
| --- | --- |

g)

multidistsiplinaarse lähenemise tagamine ravi käigus;

| h) | patsiendi raviteenuste parema kooskõlastatuse ja järjepidevuse tagamine, eelkõige ühest ravisektorist teise liikudes ja info edastamisel näiteks haigla ja esmatasandi arstiabi vahel; |
| --- | --- |

h)

patsiendi raviteenuste parema kooskõlastatuse ja järjepidevuse tagamine, eelkõige ühest ravisektorist teise liikudes ja info edastamisel näiteks haigla ja esmatasandi arstiabi vahel;

| i) | tervishoiuasutuste koormuse vähendamine koduse hoolduse ja ravi edendamise abil; |
| --- | --- |

i)

tervishoiuasutuste koormuse vähendamine koduse hoolduse ja ravi edendamise abil;

| j) | tagamine, et tervishoiutöötajad teavitavad patsiente, kui ravimit kasutatakse ettenähtust erineval viisil ja annavad patsientidele teavet võimalike riskide kohta, mis võimaldab patsientidel anda informeeritud nõusoleku; |
| --- | --- |

j)

tagamine, et tervishoiutöötajad teavitavad patsiente, kui ravimit kasutatakse ettenähtust erineval viisil ja annavad patsientidele teavet võimalike riskide kohta, mis võimaldab patsientidel anda informeeritud nõusoleku;

| k) | omavahel teabe vahetamine parima lähenemisviisi osas võitluses antibiootikumiresistentsuse vastu, et rakendada kõige tõhusamat lähenemisviisi kogu ELis; |
| --- | --- |

k)

omavahel teabe vahetamine parima lähenemisviisi osas võitluses antibiootikumiresistentsuse vastu, et rakendada kõige tõhusamat lähenemisviisi kogu ELis;

| l) | patsientidele võrdse juurdepääsu tagamine tervishoiuteenustele ja ravile, et võidelda olemasoleva tervishoiualase ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

l)

patsientidele võrdse juurdepääsu tagamine tervishoiuteenustele ja ravile, et võidelda olemasoleva tervishoiualase ebavõrdsuse vastu;

| m) | patsientide hulgas teavituskampaaniate korraldamine tervishoiusüsteemis esinevate kõrvalnähtude ohu ja võimalike ennetusmeetmete kohta, alustades põhilistest hügieenimeetmetest, ning teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja tervishoiualaste kursuste korraldamine koolides mitte ainult antibiootikumide, vaid kõikide ravimite mõistliku kasutamise ja antibiootikumiresistentsuse levikuga seotud ohtude kohta; kampaaniates tuleks pöörduda lapsevanemate ja laste eest vastutavate hooldajate ja eakate poole ning nendele peaks alati järgnema tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

m)

patsientide hulgas teavituskampaaniate korraldamine tervishoiusüsteemis esinevate kõrvalnähtude ohu ja võimalike ennetusmeetmete kohta, alustades põhilistest hügieenimeetmetest, ning teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja tervishoiualaste kursuste korraldamine koolides mitte ainult antibiootikumide, vaid kõikide ravimite mõistliku kasutamise ja antibiootikumiresistentsuse levikuga seotud ohtude kohta; kampaaniates tuleks pöörduda lapsevanemate ja laste eest vastutavate hooldajate ja eakate poole ning nendele peaks alati järgnema tulemuste hindamine;

| n) | tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise olulisuse rõhutamine tervishoiuasutustes, ohjeldades levikut patsientide ja kontaktide seire ja nakkusetõrjemeetmete abil ning edendades jätkuavalt hea hügieeni tavasid (nagu kätepesu); |
| --- | --- |

n)

tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise olulisuse rõhutamine tervishoiuasutustes, ohjeldades levikut patsientide ja kontaktide seire ja nakkusetõrjemeetmete abil ning edendades jätkuavalt hea hügieeni tavasid (nagu kätepesu);

| o) | hügieenialaste ettevaatusabinõude tõhustamine, kasutades selleks rohkem hügieenispetsialiste, kes jälgivad tervishoiuasutuse kõiki tervise- ja hügieenialaseid aspekte, patsiente ja suhtlust patsientide ja väljastpoolt haiglat tulnud külastajate vahel; |
| --- | --- |

o)

hügieenialaste ettevaatusabinõude tõhustamine, kasutades selleks rohkem hügieenispetsialiste, kes jälgivad tervishoiuasutuse kõiki tervise- ja hügieenialaseid aspekte, patsiente ja suhtlust patsientide ja väljastpoolt haiglat tulnud külastajate vahel;

| p) | patsientide organisatsioonide ja esindajate aktiivne ja ametlik kaasamine poliitika ja programmide väljatöötamise kõikides etappides ja kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

p)

patsientide organisatsioonide ja esindajate aktiivne ja ametlik kaasamine poliitika ja programmide väljatöötamise kõikides etappides ja kõigil tasanditel;

| q) | koostöös huvirühmadega, eelkõige patsientide organisatsioonidega ELi suuniste väljatöötamine patsientide kaasamiseks patsiendi ohutuse strateegiatesse ja meetmetesse; |
| --- | --- |

q)

koostöös huvirühmadega, eelkõige patsientide organisatsioonidega ELi suuniste väljatöötamine patsientide kaasamiseks patsiendi ohutuse strateegiatesse ja meetmetesse;

| r) | patsientide organisatsioonidele asjakohase toe pakkumine patsiendi ohutusega seotud toimingute tegemisel; |
| --- | --- |

r)

patsientide organisatsioonidele asjakohase toe pakkumine patsiendi ohutusega seotud toimingute tegemisel;

| 16. | kutsub liikmesriike üles uurima võimalikku eeskirjade eiramist, mis seisneb algselt ühekordseks kasutamiseks mõeldud ja vastavalt märgistatud meditsiiniseadmete ümberkohandamises ja korduvkasutamises; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles uurima võimalikku eeskirjade eiramist, mis seisneb algselt ühekordseks kasutamiseks mõeldud ja vastavalt märgistatud meditsiiniseadmete ümberkohandamises ja korduvkasutamises;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid tervishoiutöötajate, hooldustöötajate, veterinaaride ja üldsuse teadlikkuse suurendamise programme, milles on tähelepanu keskmes antibiootikumide kasutamine ja nakkuste ennetamine; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid parandaksid tervishoiutöötajate, hooldustöötajate, veterinaaride ja üldsuse teadlikkuse suurendamise programme, milles on tähelepanu keskmes antibiootikumide kasutamine ja nakkuste ennetamine;

| 18. | kutsub Euroopa Ravimiametit (EMA) üles koostama suunised meditsiinilisel vajadusel põhineva ravimite ettenähtust erineva/litsentsimata kasutuse kohta ning koostama loendi ravimitest, mida litsentsitud alternatiividele vaatamata ettenähtust erinevalt kasutatakse; |
| --- | --- |

18.

kutsub Euroopa Ravimiametit (EMA) üles koostama suunised meditsiinilisel vajadusel põhineva ravimite ettenähtust erineva/litsentsimata kasutuse kohta ning koostama loendi ravimitest, mida litsentsitud alternatiividele vaatamata ettenähtust erinevalt kasutatakse;

| 19. | kutsub komisjoni ja ECDCd üles töötama välja tervishoiutöötajatele, patsientidele ja nende perekondadele mõeldud suuniseid tõhusa kätepesu ja kuivatamise kohta, ergutades kasutama kätekuivatusmeetodeid, mis ei soodusta mikroobidega ristsaastumist õhu kaudu leviku ja aerosoolide pihustamise teel; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja ECDCd üles töötama välja tervishoiutöötajatele, patsientidele ja nende perekondadele mõeldud suuniseid tõhusa kätepesu ja kuivatamise kohta, ergutades kasutama kätekuivatusmeetodeid, mis ei soodusta mikroobidega ristsaastumist õhu kaudu leviku ja aerosoolide pihustamise teel;

| 20. | rõhutab vajadust parandada oluliselt veterinaaride ja põllumajandusettevõtjate teavitamist ja neile ette nähtud õppekavasid ja koolitusi; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust parandada oluliselt veterinaaride ja põllumajandusettevõtjate teavitamist ja neile ette nähtud õppekavasid ja koolitusi;

| 21. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon esildaks võimalikult kiiresti seadusandliku ettepaneku ravimi andmete välja kohustusliku lisamise kohta pakendi infolehele; ravimi andmete väljal esitatav teave peab olema lihtsalt loetav, silmatorkav ja ülejäänud tekstist selgelt eristuv; Ravimi andmete väli peab sisaldama ravimit käsitlevate faktide lühikirjeldust, et patsient saaks aru ravimi kasust ja võimalikest ohtudest ning et ravimit oleks võimalik ohutult ja õigesti tarvitada; see hõlmab muu hulgas nõuandeid selle kohta, kuidas antibiootikume õigesti ja nõuetekohaselt kasutada; |
| --- | --- |

21.

nõuab veel kord tungivalt, et komisjon esildaks võimalikult kiiresti seadusandliku ettepaneku ravimi andmete välja kohustusliku lisamise kohta pakendi infolehele; ravimi andmete väljal esitatav teave peab olema lihtsalt loetav, silmatorkav ja ülejäänud tekstist selgelt eristuv; Ravimi andmete väli peab sisaldama ravimit käsitlevate faktide lühikirjeldust, et patsient saaks aru ravimi kasust ja võimalikest ohtudest ning et ravimit oleks võimalik ohutult ja õigesti tarvitada; see hõlmab muu hulgas nõuandeid selle kohta, kuidas antibiootikume õigesti ja nõuetekohaselt kasutada;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ELi logo kasutuselevõttu, mis on ette nähtud rakendusmääruses (EL) nr 699/2014, et oleks võimalik selgelt kindlaks teha internetiapteegid, mis pakuvad üldsusele ravimeid kaugmüügis ja kaitsta samal ajal tarbijaid võltsravimite ostmise eest, mis kujutavad sageli terviseohtu; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ELi logo kasutuselevõttu, mis on ette nähtud rakendusmääruses (EL) nr 699/2014, et oleks võimalik selgelt kindlaks teha internetiapteegid, mis pakuvad üldsusele ravimeid kaugmüügis ja kaitsta samal ajal tarbijaid võltsravimite ostmise eest, mis kujutavad sageli terviseohtu;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et otsuse nr 1082/2013/EL (tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta) alusel peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajakohastatud teabe terviseohtudeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise seisu kohta riigi tasandil, ning kutsub liikmesriike üles esitama asjakohase teabe otsuses esitatud ajakava kohaselt; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et otsuse nr 1082/2013/EL (tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta) alusel peavad liikmesriigid esitama komisjonile ajakohastatud teabe terviseohtudeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise seisu kohta riigi tasandil, ning kutsub liikmesriike üles esitama asjakohase teabe otsuses esitatud ajakava kohaselt;

Aruandlus ja aruandekohustuse/vastutuse küsimused

| 24. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid korrapärase teabe esitamist tervishoiutöötajate poolt patsientidele selle kohta, kuidas nad saavad vähendada tervishoiusüsteemiga kokkupuutest tulenevaid riske oma ohutusele; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ergutaksid korrapärase teabe esitamist tervishoiutöötajate poolt patsientidele selle kohta, kuidas nad saavad vähendada tervishoiusüsteemiga kokkupuutest tulenevaid riske oma ohutusele;

| 25. | ergutab liikmesriike looma sõltumatuid organeid, mis teevad tervishoiutöötajatega koostööd, et tagada teadlikkuse suurendamine ja patsiendi ohutust ähvardavatest teguritest hoiatamine; |
| --- | --- |

25.

ergutab liikmesriike looma sõltumatuid organeid, mis teevad tervishoiutöötajatega koostööd, et tagada teadlikkuse suurendamine ja patsiendi ohutust ähvardavatest teguritest hoiatamine;

| 26. | kutsub liikmesriike kõrvalnähte ja ravivigu käsitlevaid aruandlussüsteeme täiustama, töötades välja meetmed, mis julgustavad tervishoiutöötajaid ja patsiente andma sellekohast teavet täpselt, süüdistusteta ja anonüümselt, ning kaaluma elektroonilise süsteemi loomist, mis võiks hõlbustada ja parandada patsientide poolset teatamist; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike kõrvalnähte ja ravivigu käsitlevaid aruandlussüsteeme täiustama, töötades välja meetmed, mis julgustavad tervishoiutöötajaid ja patsiente andma sellekohast teavet täpselt, süüdistusteta ja anonüümselt, ning kaaluma elektroonilise süsteemi loomist, mis võiks hõlbustada ja parandada patsientide poolset teatamist;

| 27. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mis parandaksid kõrvalnähtudest teatamise kvantiteedi kõrval ka selle kvaliteeti, nii et aruandlus sisaldaks tõhusat teavet, mis tõeliselt parandaks patsiendi ohutust, ning looma süsteemi, millest on võimalik andmeid kiiresti kätte saada ja mis tagaks igakülgse ja süstemaatilise hindamise; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu meetmeid, mis parandaksid kõrvalnähtudest teatamise kvantiteedi kõrval ka selle kvaliteeti, nii et aruandlus sisaldaks tõhusat teavet, mis tõeliselt parandaks patsiendi ohutust, ning looma süsteemi, millest on võimalik andmeid kiiresti kätte saada ja mis tagaks igakülgse ja süstemaatilise hindamise;

| 28. | kutsub komisjoni üles töötama välja tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta andmete kogumiseks ühtseid uuringuid; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles töötama välja tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta andmete kogumiseks ühtseid uuringuid;

| 29. | kutsub liikmesriike üles rangemalt kontrollima ja keelustama ravi teostamist asutuseväliste mittemeditsiinitöötajate poolt; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles rangemalt kontrollima ja keelustama ravi teostamist asutuseväliste mittemeditsiinitöötajate poolt;

| 30. | kutsub liikmesriike üles teavitama patsiente, näiteks patsiendi õiguste esindaja poolt, tervishoiuga seotud kõrvalnähtude ohtudest ja nende ennetamisest, samuti kaebuste esitamise korrast ja olemasolevatest õiguskaitsevahenditest kõrvalnähtude esinemise korral; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles teavitama patsiente, näiteks patsiendi õiguste esindaja poolt, tervishoiuga seotud kõrvalnähtude ohtudest ja nende ennetamisest, samuti kaebuste esitamise korrast ja olemasolevatest õiguskaitsevahenditest kõrvalnähtude esinemise korral;

| 31. | kutsub liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, et hoida arstide ja veterinaaride puhul ära huvide konflikt seoses ravimite väljakirjutamise ja müügiga; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, et hoida arstide ja veterinaaride puhul ära huvide konflikt seoses ravimite väljakirjutamise ja müügiga;

| 32. | kutsub liikmesriike üles tagama, et patsientide jaoks, kes on kannatanud tervishoiuteenustega seotud nakkuste või ravivea tõttu, on hõlpsasti kättesaadav kogu teave olemasolevate kaebuse esitamise ja õiguskaitse mehhanismide kohta; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles tagama, et patsientide jaoks, kes on kannatanud tervishoiuteenustega seotud nakkuste või ravivea tõttu, on hõlpsasti kättesaadav kogu teave olemasolevate kaebuse esitamise ja õiguskaitse mehhanismide kohta;

| 33. | kutsub komisjoni üles esitama aruannet kollektiivse õiguskaitse riiklike tavade kohta seoses tervishoiuteenustega seotud nakkusjuhtumitega; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles esitama aruannet kollektiivse õiguskaitse riiklike tavade kohta seoses tervishoiuteenustega seotud nakkusjuhtumitega;

| 34. | tunnustab selliste kodanikualgatuste väärtust nagu Euroopa Liidu põhiõiguste hartal põhinev patsientide õiguste Euroopa harta ning Euroopa patsiendi õiguste päev, mida tähistatakse alates 2007. aastast igal aastal 18. aprillil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Euroopa patsiendi õiguste päeva kohalikul, riigi ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

34.

tunnustab selliste kodanikualgatuste väärtust nagu Euroopa Liidu põhiõiguste hartal põhinev patsientide õiguste Euroopa harta ning Euroopa patsiendi õiguste päev, mida tähistatakse alates 2007. aastast igal aastal 18. aprillil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Euroopa patsiendi õiguste päeva kohalikul, riigi ja ELi tasandil;

Võitlus antimikroobse resistentsuse vastu

Hetkeseis ja paljulubavad lahendused

| 35. | väljendab heameelt komisjoni töö üle antimikroobse resistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas, samuti ECDC koordineerimise ja järelevalve alaste pingutuste üle, eelkõige antimikroobse resistentsuse seire üleeuroopalise võrgustiku (EARS-Net), antimikroobsete ainete tarbimise seire üleeuroopalise võrgustiku (ESAC-Net) ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste seire võrgustiku (HAI-Net) raames; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt komisjoni töö üle antimikroobse resistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas, samuti ECDC koordineerimise ja järelevalve alaste pingutuste üle, eelkõige antimikroobse resistentsuse seire üleeuroopalise võrgustiku (EARS-Net), antimikroobsete ainete tarbimise seire üleeuroopalise võrgustiku (ESAC-Net) ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste seire võrgustiku (HAI-Net) raames;

| 36. | tunneb heameelt ECDC, EMA ja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ühise koordineerimis- ja järelevalvealase töö üle antimikroobse resistentsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt ECDC, EMA ja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ühise koordineerimis- ja järelevalvealase töö üle antimikroobse resistentsuse valdkonnas;

| 37. | märgib murega, et aastatel 2010–2013 suurenes paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil märkimisväärselt fluorokinoloonide, kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide ja aminoglükosiidide suhtes resistentse bakteri K. pneumoniae osakaal, samuti kombineeritud resistentsus kõigi kolme antibiootikumide rühma suhtes ning karbapeneemide suhtes, mis on viimase valiku antibiootikumid; märgib veel, et samal perioodil kasvas paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil märkimisväärselt ka bakteri E. coli resistentsus kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide suhtes; märgib lisaks, et teatavates Euroopa piirkondades moodustab multiresistentne tuberkuloos (MDR-TB) kuni 20 % kõigist uutest haigestumisjuhtudest, samal ajal kui MDR-TB ravitulemused on murettekitavalt kehvad; |
| --- | --- |

37.

märgib murega, et aastatel 2010–2013 suurenes paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil märkimisväärselt fluorokinoloonide, kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide ja aminoglükosiidide suhtes resistentse bakteri K. pneumoniae osakaal, samuti kombineeritud resistentsus kõigi kolme antibiootikumide rühma suhtes ning karbapeneemide suhtes, mis on viimase valiku antibiootikumid; märgib veel, et samal perioodil kasvas paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil märkimisväärselt ka bakteri E. coli resistentsus kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide suhtes; märgib lisaks, et teatavates Euroopa piirkondades moodustab multiresistentne tuberkuloos (MDR-TB) kuni 20 % kõigist uutest haigestumisjuhtudest, samal ajal kui MDR-TB ravitulemused on murettekitavalt kehvad;

| 38. | Riikides, kus on suur resistentsus mitme ravimi suhtes, sealhulgas resistentsus karbapeneemide suhtes, on kättesaadavad vaid vähesed ravivariandid, mille hulgas on polümüksiinid; rõhutab, et nendes riikides on polümüksiini suhtes resistentsete bakterite olemasolu oluline hoiatus, et võimalused nakatunud patsientide ravimiseks muutuvad veelgi piiratumaks; |
| --- | --- |

38.

Riikides, kus on suur resistentsus mitme ravimi suhtes, sealhulgas resistentsus karbapeneemide suhtes, on kättesaadavad vaid vähesed ravivariandid, mille hulgas on polümüksiinid; rõhutab, et nendes riikides on polümüksiini suhtes resistentsete bakterite olemasolu oluline hoiatus, et võimalused nakatunud patsientide ravimiseks muutuvad veelgi piiratumaks;

| 39. | märgib, et antimikroobse resistentsusega bakterite põhjustatud nakkused nõuavad väga tõenäoliselt kulukat pikka haiglaravi ning alternatiivsete ja kallimate ravivõimaluste kasutamist, mis koormavad rohkem liikmesriikide tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

39.

märgib, et antimikroobse resistentsusega bakterite põhjustatud nakkused nõuavad väga tõenäoliselt kulukat pikka haiglaravi ning alternatiivsete ja kallimate ravivõimaluste kasutamist, mis koormavad rohkem liikmesriikide tervishoiusüsteeme;

| 40. | peab kahetsusväärseks, et viimase 25 aasta jooksul on täheldatud nii teadlikkuse puudumist antimikroobsete ainete ja eriti antibiootikumide aruka kasutamise tähtsuse osas kui ka seisakut antimikroobsete ravimite väljatöötamise alal, mis on tingitud eelkõige teaduslike, majanduslike ja regulatiivsete tõkete esilekerkimisest; |
| --- | --- |

40.

peab kahetsusväärseks, et viimase 25 aasta jooksul on täheldatud nii teadlikkuse puudumist antimikroobsete ainete ja eriti antibiootikumide aruka kasutamise tähtsuse osas kui ka seisakut antimikroobsete ravimite väljatöötamise alal, mis on tingitud eelkõige teaduslike, majanduslike ja regulatiivsete tõkete esilekerkimisest;

| 41. | märgib, et nii raamprogrammis „Horisont 2020” kui ka ELi kolmandas tervishoiuvaldkonna tegevusprogrammis on pööratud tähelepanu tervishoiuteenustega seotud nakkustele ja antimikroobsele resistentsusele; |
| --- | --- |

41.

märgib, et nii raamprogrammis „Horisont 2020” kui ka ELi kolmandas tervishoiuvaldkonna tegevusprogrammis on pööratud tähelepanu tervishoiuteenustega seotud nakkustele ja antimikroobsele resistentsusele;

| 42. | märgib, et mõned olemasolevad ja tõhusad antibiootikumid ei ole mitmes liikmesriigis saadaval, mistõttu valitakse ebasobiv medikamentoosne ravi, ning kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles uurima, kuidas tõhusaid antibiootikume turul kättesaadavana hoida; |
| --- | --- |

42.

märgib, et mõned olemasolevad ja tõhusad antibiootikumid ei ole mitmes liikmesriigis saadaval, mistõttu valitakse ebasobiv medikamentoosne ravi, ning kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles uurima, kuidas tõhusaid antibiootikume turul kättesaadavana hoida;

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et antibiootikumiresistentsuse tõttu lükkub sageli edasi ravi õigete antibiootikumidega ning kui patsientidele antakse valesid antibiootikume või ravi algab liiga hilja, kannatavad raskete nakkustega patsiendid tõsiste tüsistuste all, mis võivad lõppeda surmaga; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et antibiootikumiresistentsuse tõttu lükkub sageli edasi ravi õigete antibiootikumidega ning kui patsientidele antakse valesid antibiootikume või ravi algab liiga hilja, kannatavad raskete nakkustega patsiendid tõsiste tüsistuste all, mis võivad lõppeda surmaga;

| 44. | märgib suure murega, et paljud loomad on nakatunud antibiootikumiresistentsete bakteritega ja esineb risk, et nakatunud lihalt kanduvad need bakterid edasi inimesele; |
| --- | --- |

44.

märgib suure murega, et paljud loomad on nakatunud antibiootikumiresistentsete bakteritega ja esineb risk, et nakatunud lihalt kanduvad need bakterid edasi inimesele;

| 45. | märgib suure murega, et antimikroobsete ainete kasutamine veterinaarias on seotud antimikroobse resistentsuse väljakujunemisega põllumajandustöötajatel, ning on oht, et see resistentsus võib haiglaravi korral levida; |
| --- | --- |

45.

märgib suure murega, et antimikroobsete ainete kasutamine veterinaarias on seotud antimikroobse resistentsuse väljakujunemisega põllumajandustöötajatel, ning on oht, et see resistentsus võib haiglaravi korral levida;

| 46. | väljendab heameelt liikmesriikide, loomatervise spetsialistide ja loomaomanike poolt tehtud algatuste ja võetud meetmete üle, mille eesmärk on antimikroobsete ainete vastutustundlik kasutamine loomadel ja antimikroobsete ainete kasutamise vähendamine loomakasvatuses; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt liikmesriikide, loomatervise spetsialistide ja loomaomanike poolt tehtud algatuste ja võetud meetmete üle, mille eesmärk on antimikroobsete ainete vastutustundlik kasutamine loomadel ja antimikroobsete ainete kasutamise vähendamine loomakasvatuses;

| 47. | on seisukohal, et uute antimikroobsete ravimite alased teadusuuringud on üliolulised ning kutsub komisjoni üles kasutama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, et ergutada teadusuuringuid ja toetada näiteks selliseid olemasolevaid struktuure nagu innovatiivsete ravimite algatus (IMI); |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et uute antimikroobsete ravimite alased teadusuuringud on üliolulised ning kutsub komisjoni üles kasutama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, et ergutada teadusuuringuid ja toetada näiteks selliseid olemasolevaid struktuure nagu innovatiivsete ravimite algatus (IMI);

| 48. | nõuab suurema tähelepanu pööramist uutele sihtmärkidele suunatud uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamist; |
| --- | --- |

48.

nõuab suurema tähelepanu pööramist uutele sihtmärkidele suunatud uute antimikroobsete toimeainete väljatöötamist;

| 49. | väljendab heameelt ja ergutab jätkama teadusuuringuid tõeliselt uute antimikroobsete ravimite, eriti selliste antibiootikumide väljatöötamiseks, mis on toimivad enamlevinud multiresistentsete gramnegatiivsete bakterite ja haiguste vastu, mille puhul võib kergesti kujuneda antimikroobne resistentsus, nt K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloos ja malaaria; rõhutab sellegipoolest, et esmatähtis on kõigepealt tagada antimikroobsete ainete vastutustundlik ja mõistlik kasutamine; tunnustab ja ergutab jätkama teadusuuringuid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vastu võitlemise alternatiivsete meetodite valdkonnas, mille puhul ei kasutata antibiootikume, ning MDR-TB vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt ja ergutab jätkama teadusuuringuid tõeliselt uute antimikroobsete ravimite, eriti selliste antibiootikumide väljatöötamiseks, mis on toimivad enamlevinud multiresistentsete gramnegatiivsete bakterite ja haiguste vastu, mille puhul võib kergesti kujuneda antimikroobne resistentsus, nt K. pneumoniae, Acinetobacter, E. coli, HIV, Staphylococcus aureus, tuberkuloos ja malaaria; rõhutab sellegipoolest, et esmatähtis on kõigepealt tagada antimikroobsete ainete vastutustundlik ja mõistlik kasutamine; tunnustab ja ergutab jätkama teadusuuringuid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vastu võitlemise alternatiivsete meetodite valdkonnas, mille puhul ei kasutata antibiootikume, ning MDR-TB vastu võitlemise valdkonnas;

| 50. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama teadus- ja arendustegevust, et leida uued vahendid Euroopas üha enam levivate bakteriaalsete nakkuste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama teadus- ja arendustegevust, et leida uued vahendid Euroopas üha enam levivate bakteriaalsete nakkuste vastu võitlemiseks;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama stiimuleid avaliku ja erasektori koostööks, et ergutada antibiootikumide väljatöötamisele suunatud teadus- ja arendustegevust; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama stiimuleid avaliku ja erasektori koostööks, et ergutada antibiootikumide väljatöötamisele suunatud teadus- ja arendustegevust;

| 52. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koostööd patsiendi ohutuse ja antimikroobse resistentsuse vastu võitlemise valdkonnas, et piirata ja vähendada resistentsete mikroorganismide levikut ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama koostööd patsiendi ohutuse ja antimikroobse resistentsuse vastu võitlemise valdkonnas, et piirata ja vähendada resistentsete mikroorganismide levikut ühest liikmesriigist teise;

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama nn adaptiivsete müügilubade skeeme ja muid regulatiivseid vahendeid, mis võimaldavad innovatiivsed antibakteerikumid patsientide jaoks varakult kättesaadavaks teha, et ravida resistentseid nakkusi; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama nn adaptiivsete müügilubade skeeme ja muid regulatiivseid vahendeid, mis võimaldavad innovatiivsed antibakteerikumid patsientide jaoks varakult kättesaadavaks teha, et ravida resistentseid nakkusi;

| 54. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Euroopa Ravimiameti nn adaptiivsete müügilubade programmi ja kõiki muid nende käsutuses olevaid regulatiivseid vahendeid, et teha patsientide jaoks kiiremini kättesaadavaks innovatiivne antibakteriaalne ravi; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Euroopa Ravimiameti nn adaptiivsete müügilubade programmi ja kõiki muid nende käsutuses olevaid regulatiivseid vahendeid, et teha patsientide jaoks kiiremini kättesaadavaks innovatiivne antibakteriaalne ravi;

| 55. | rõhutab, et patsiendid peavad olema igasuguse tervishoiupoliitika keskmes, ning ergutab tervisealase teadlikkuse suurendamist ja patsientide kaasamist ravialaste otsuste tegemise protsessis; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et patsiendid peavad olema igasuguse tervishoiupoliitika keskmes, ning ergutab tervisealase teadlikkuse suurendamist ja patsientide kaasamist ravialaste otsuste tegemise protsessis;

| 56. | peab äärmiselt oluliseks, et komisjon tagaks antimikroobse resistentsuse ELi tegevuskava jätkumise pärast 2016. aastat, rõhutades sealhulgas seda, kuidas tulla toime antimikroobse resistentsusega seotud teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemide kõrvaldamisega ning hõlmates ka tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje; |
| --- | --- |

56.

peab äärmiselt oluliseks, et komisjon tagaks antimikroobse resistentsuse ELi tegevuskava jätkumise pärast 2016. aastat, rõhutades sealhulgas seda, kuidas tulla toime antimikroobse resistentsusega seotud teadus-, regulatiivse ja majandusvaldkonna probleemide kõrvaldamisega ning hõlmates ka tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje;

Soovitused antibiootikumide kasutamise kohta inimtervishoius

| 57. | tuletab meelde, et iseravimine antibiootikumidega peaks olema rangelt keelatud ning rõhutab, et liikmesriikide pädevatel asutustel tuleb jõustada antibakteriaalsete ainete ainult retsepti alusel kättesaadavaks tegemise poliitika; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et iseravimine antibiootikumidega peaks olema rangelt keelatud ning rõhutab, et liikmesriikide pädevatel asutustel tuleb jõustada antibakteriaalsete ainete ainult retsepti alusel kättesaadavaks tegemise poliitika;

| 58. | kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada inimtervishoius kõigi antimikroobsete toimeainete ja eriti selliste antibiootikumide vastutustundlik ja mõistlik kasutamine, mida peetakse bakteriaalsete nakkuste haiglaravis viimase valiku ravimiks, pidades meeles, et antibiootikumide ebaõige kasutamine ennetaval eesmärgil (sh haiglates) on üks peamisi antibiootikumiresistentsuse kujunemisele kaasa aitavaid tegureid; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada inimtervishoius kõigi antimikroobsete toimeainete ja eriti selliste antibiootikumide vastutustundlik ja mõistlik kasutamine, mida peetakse bakteriaalsete nakkuste haiglaravis viimase valiku ravimiks, pidades meeles, et antibiootikumide ebaõige kasutamine ennetaval eesmärgil (sh haiglates) on üks peamisi antibiootikumiresistentsuse kujunemisele kaasa aitavaid tegureid;

| 59. | kutsub liikmesriike üles edendama patsientide jaoks kvaliteetsete ravimite kättesaadavust ja täieliku ravitsükli läbimist, toetades eriti kõige kaitsetumaid, et ennetada resistentsuse kujunemist; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike üles edendama patsientide jaoks kvaliteetsete ravimite kättesaadavust ja täieliku ravitsükli läbimist, toetades eriti kõige kaitsetumaid, et ennetada resistentsuse kujunemist;

| 60. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teostaksid uuringuid nn unustatud antibiootikumide valdkonnas, et oleks võimalik laiendada kasutatavate ravimite valikut; |
| --- | --- |

60.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teostaksid uuringuid nn unustatud antibiootikumide valdkonnas, et oleks võimalik laiendada kasutatavate ravimite valikut;

| 61. | kutsub komisjoni üles osalema WHO töös uue majandusmudeli väljatöötamisel, et võtta arvesse rahvatervise probleeme ja vajadusi; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni üles osalema WHO töös uue majandusmudeli väljatöötamisel, et võtta arvesse rahvatervise probleeme ja vajadusi;

| 62. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles alustama arutelu, et töötada välja uus majandusmudel, milles müügimaht on lahti seotud uue antibiootikumi eest makstavast hüvitisest ning mis kajastaks uue antibiootikumi ühiskondlikku väärtust ja tagaks ettevõttele piisava investeeringutasuvuse, samal ajal kui ostja saab õiguse kasutada toodet ja kontrolli müügimahu üle; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles alustama arutelu, et töötada välja uus majandusmudel, milles müügimaht on lahti seotud uue antibiootikumi eest makstavast hüvitisest ning mis kajastaks uue antibiootikumi ühiskondlikku väärtust ja tagaks ettevõttele piisava investeeringutasuvuse, samal ajal kui ostja saab õiguse kasutada toodet ja kontrolli müügimahu üle;

| 63. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:






  a) | meeldetuletus arstidele, et ülimalt tähtis on tagada antibiootikumiravi asjakohane ja vastutustundlik määramine; |
| --- | --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:

a)

meeldetuletus arstidele, et ülimalt tähtis on tagada antibiootikumiravi asjakohane ja vastutustundlik määramine;

| b) | tagamine, et võimaluse korral tehakse alati enne antibiootikumide määramist mikrobioloogiline diagnoosimine, näiteks kasutades uusi, kohapealset kiiret diagnoosimist võimaldavaid diagnostikavahendeid ja/või antibiogramme, eriti haiguste puhul, millel on kalduvus korduda, samuti tuleks kõrvaldada takistused, mis ei võimalda nõuetekohast mikrobioloogilist diagnoosimist, eriti ambulatoorses sektoris; |
| --- | --- |

b)

tagamine, et võimaluse korral tehakse alati enne antibiootikumide määramist mikrobioloogiline diagnoosimine, näiteks kasutades uusi, kohapealset kiiret diagnoosimist võimaldavaid diagnostikavahendeid ja/või antibiogramme, eriti haiguste puhul, millel on kalduvus korduda, samuti tuleks kõrvaldada takistused, mis ei võimalda nõuetekohast mikrobioloogilist diagnoosimist, eriti ambulatoorses sektoris;

| c) | antibiootikumide ravi eesmärgil väljakirjutamise reguleerimine, eelkõige rangelt rakendades seadused, mis keelavad antibiootikumide raviks väljastamise ilma retseptita, nii et oleks tagatud ravimite asjakohane kasutamine, milleks täpsustatakse ravi eesmärk ja valitakse asjakohane medikamentoosne ravi; |
| --- | --- |

c)

antibiootikumide ravi eesmärgil väljakirjutamise reguleerimine, eelkõige rangelt rakendades seadused, mis keelavad antibiootikumide raviks väljastamise ilma retseptita, nii et oleks tagatud ravimite asjakohane kasutamine, milleks täpsustatakse ravi eesmärk ja valitakse asjakohane medikamentoosne ravi;

| d) | vastutustundlike turustamistavade rakendamine, ennetades huvide konflikte tootjate ja ravimite väljakirjutajate vahel; |
| --- | --- |

d)

vastutustundlike turustamistavade rakendamine, ennetades huvide konflikte tootjate ja ravimite väljakirjutajate vahel;

| e) | uute tulumudelite väljatöötamine, mille puhul ettevõtjate majanduslik tulu on lahti seotud väljakirjutatud antibiootikumide kogusest, soodustades samal ajal innovatsiooni ravimitööstuses ja tasakaalustades seda tervishoiusüsteemide kestlikkusega; |
| --- | --- |

e)

uute tulumudelite väljatöötamine, mille puhul ettevõtjate majanduslik tulu on lahti seotud väljakirjutatud antibiootikumide kogusest, soodustades samal ajal innovatsiooni ravimitööstuses ja tasakaalustades seda tervishoiusüsteemide kestlikkusega;

| f) | antibiootikumide müügi ja levitamise reguleerimine, nii et patsiendid saavad ainult kindla koguse antibiootikumi, mille arst on välja kirjutanud; mõnedes liikmesriikides kehtivad ikka veel eeskirjad, mis lubavad antibiootikumide müüki suuremas pakendis, kui konkreetseks raviks vajalik; |
| --- | --- |

f)

antibiootikumide müügi ja levitamise reguleerimine, nii et patsiendid saavad ainult kindla koguse antibiootikumi, mille arst on välja kirjutanud; mõnedes liikmesriikides kehtivad ikka veel eeskirjad, mis lubavad antibiootikumide müüki suuremas pakendis, kui konkreetseks raviks vajalik;

| g) | tagamine, et patsiendid järgiksid paremini tervishoiutöötajate ettekirjutusi seoses antibiootikumi- ja muu asjakohase raviga ning strateegiate väljatöötamine, mille eesmärk on suurendada patsientide teadlikkust antibiootikumide vastutustundliku kasutamise olulisusest ja kasvava antimikroobse resistentsuse ohtudest; |
| --- | --- |

g)

tagamine, et patsiendid järgiksid paremini tervishoiutöötajate ettekirjutusi seoses antibiootikumi- ja muu asjakohase raviga ning strateegiate väljatöötamine, mille eesmärk on suurendada patsientide teadlikkust antibiootikumide vastutustundliku kasutamise olulisusest ja kasvava antimikroobse resistentsuse ohtudest;

| h) | antibiootikumiresistentsuse ja antibiootikumide kasutamise seire haiglates ning tagamine, et antibiootikume kasutatakse haiglates ainult õigetel näidustustel, õiges annuses ja lühima võimaliku aja jooksul, nagu soovitatud tõenduspõhistes suunistes; |
| --- | --- |

h)

antibiootikumiresistentsuse ja antibiootikumide kasutamise seire haiglates ning tagamine, et antibiootikume kasutatakse haiglates ainult õigetel näidustustel, õiges annuses ja lühima võimaliku aja jooksul, nagu soovitatud tõenduspõhistes suunistes;

| i) | nakkustõrje intensiivistamine eelkõige piiriülesest perspektiivist, jälgides eriti tähelepanelikult multiresistentsete bakterite võimalikku esinemist, teostades selleks nõuetekohaselt multiresistentsete bakterite laialdase leviku poolest tuntud riigist/piirkonnast/haiglast ületoodud patsientide sõeluuringut ja isoleerides positiivse proovi andnud patsiendid eraldi palatisse või ühesuguse nakkusega patsiendid ühte palatisse (cohort nursing); |
| --- | --- |

i)

nakkustõrje intensiivistamine eelkõige piiriülesest perspektiivist, jälgides eriti tähelepanelikult multiresistentsete bakterite võimalikku esinemist, teostades selleks nõuetekohaselt multiresistentsete bakterite laialdase leviku poolest tuntud riigist/piirkonnast/haiglast ületoodud patsientide sõeluuringut ja isoleerides positiivse proovi andnud patsiendid eraldi palatisse või ühesuguse nakkusega patsiendid ühte palatisse (cohort nursing);

| j) | mitmeid sidusrühmi hõlmava strateegia väljatöötamine MDR-TB valdkonnas, et hõlmata sellised olulised aspektid nagu ennetus, teadlikkuse tõstmine, diagnoosimine, asjakohane ravi ning määratud medikamentoosse ravi järgimine; |
| --- | --- |

j)

mitmeid sidusrühmi hõlmava strateegia väljatöötamine MDR-TB valdkonnas, et hõlmata sellised olulised aspektid nagu ennetus, teadlikkuse tõstmine, diagnoosimine, asjakohane ravi ning määratud medikamentoosse ravi järgimine;

| k) | ohutusstandardite parandamine, eriti steriliseerimisele raskesti alluvate meditsiiniseadmete puhul (nt endoskoobid) ja hoolikas jälgimine, et algselt ühekordseks kasutamiseks mõeldud ja CE-märgisel vastavalt märgistatud meditsiiniseadmed vastavad korduva kasutamise puhul kõigile ohutusstandarditele, et kaitsta tarbijate tervist; |
| --- | --- |

k)

ohutusstandardite parandamine, eriti steriliseerimisele raskesti alluvate meditsiiniseadmete puhul (nt endoskoobid) ja hoolikas jälgimine, et algselt ühekordseks kasutamiseks mõeldud ja CE-märgisel vastavalt märgistatud meditsiiniseadmed vastavad korduva kasutamise puhul kõigile ohutusstandarditele, et kaitsta tarbijate tervist;

| l) | üldsusele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamine, sh tervishoiualased kursused koolides antibiootikumide mõistliku kasutamise, antibiootikumiresistentsuse levikuga seotud riskide ja isikliku hügieeni heade tavade kujundamise olulisuse kohta; kampaaniad peaks olema suunatud noortele ja eakatele, lapsevanematele ja hooldustöötajatele ning nendele peaks järgnema tulemuste hindamine, pidades seejuures meeles e-tervise süsteemide pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

l)

üldsusele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamine, sh tervishoiualased kursused koolides antibiootikumide mõistliku kasutamise, antibiootikumiresistentsuse levikuga seotud riskide ja isikliku hügieeni heade tavade kujundamise olulisuse kohta; kampaaniad peaks olema suunatud noortele ja eakatele, lapsevanematele ja hooldustöötajatele ning nendele peaks järgnema tulemuste hindamine, pidades seejuures meeles e-tervise süsteemide pakutavaid võimalusi;

| m) | avaliku sektori rahastamise suurendamine ja uute akadeemiliste ametikohtade loomine, et keskenduda bakteriaalsete nakkuste ravi uute võimaluste uurimisele ja valideerimisele; |
| --- | --- |

m)

avaliku sektori rahastamise suurendamine ja uute akadeemiliste ametikohtade loomine, et keskenduda bakteriaalsete nakkuste ravi uute võimaluste uurimisele ja valideerimisele;

| n) | stiimulite suurendamine eriti uute antimikroobsete ainete väljatöötamisele suunatud teadus- ja arendustegevuseks; |
| --- | --- |

n)

stiimulite suurendamine eriti uute antimikroobsete ainete väljatöötamisele suunatud teadus- ja arendustegevuseks;

| o) | ECDC kutsumine kohapeale, et anda liikmesriikidele teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust antimikroobse resistentsuse valdkonnas, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse Haiguste Ennetuse ja Eõrje Euroopa Keskus) artiklis 9; eriti peaksid EDCD kohale kutsuma need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, samuti eelkõige need liikmesriigid, kus antimikroobne resistentsus on juba kõrge või levib murettekitavalt kiiresti; |
| --- | --- |

o)

ECDC kutsumine kohapeale, et anda liikmesriikidele teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust antimikroobse resistentsuse valdkonnas, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse Haiguste Ennetuse ja Eõrje Euroopa Keskus) artiklis 9; eriti peaksid EDCD kohale kutsuma need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, samuti eelkõige need liikmesriigid, kus antimikroobne resistentsus on juba kõrge või levib murettekitavalt kiiresti;

| p) | haiglate ja muude tervishoiuasutuste tervishoiuteenustega seotud nakkusi käsitlevate dokumentide avalikustamine, et patsiendid saaksid teha teadlikke valikuid; |
| --- | --- |

p)

haiglate ja muude tervishoiuasutuste tervishoiuteenustega seotud nakkusi käsitlevate dokumentide avalikustamine, et patsiendid saaksid teha teadlikke valikuid;

| 64. | kutsub komisjoni üles kaaluma, millised tagajärjed on direktiiviga 2011/24/EL ette nähtud suuremal mobiilsusel, arvestades, et patsientide ravi eesmärgil reisimine Euroopas võib soodustada antimikroobse resistentsuse kujunemist; |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles kaaluma, millised tagajärjed on direktiiviga 2011/24/EL ette nähtud suuremal mobiilsusel, arvestades, et patsientide ravi eesmärgil reisimine Euroopas võib soodustada antimikroobse resistentsuse kujunemist;

Soovitused antibiootikumide kasutamise kohta veterinaarias üldiselt ja eriti loomakasvatuses

| 65. | väljendab muret selle pärast, et EFSA ja ECDC ühisaruandest antimikroobse resistentsuse kohta nähtub, et sellised kõige sagedamini toidutekkelisi nakkusi põhjustavad bakterid nagu salmonella ja kampülobakter on omandanud märkimisväärse resistentsuse tavapäraste antimikroobsete ainete suhtes; |
| --- | --- |

65.

väljendab muret selle pärast, et EFSA ja ECDC ühisaruandest antimikroobse resistentsuse kohta nähtub, et sellised kõige sagedamini toidutekkelisi nakkusi põhjustavad bakterid nagu salmonella ja kampülobakter on omandanud märkimisväärse resistentsuse tavapäraste antimikroobsete ainete suhtes;

| 66. | kordab 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis (ravimiresistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele) (7) esitatud üleskutset lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine loomakasvatuses, rõhutades, et loomakasvatuse ja intensiivse kalakasvatuse sektoris tuleks keskenduda haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimuste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega; |
| --- | --- |

66.

kordab 27. oktoobri 2011. aasta resolutsioonis (ravimiresistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele) (7) esitatud üleskutset lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine loomakasvatuses, rõhutades, et loomakasvatuse ja intensiivse kalakasvatuse sektoris tuleks keskenduda haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimuste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega;

| 67. | kutsub liikmesriike üles rakendama või välja töötama järgmised meetmed:






  a) | kõigi antimikroobikumide (sh ravimsööt) vastutustundliku ja mõistliku kasutamise edendamine ja toetamine veterinaarias, lubades nende kasutamist ainult raviks pärast veterinaarse diagnoosi saamist, ning pöörates erilist tähelepanu antibiootikumidele, mis on WHO inimtervishoius elulise tähtsusega antimikroobikumide loetelus; |
| --- | --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles rakendama või välja töötama järgmised meetmed:

a)

kõigi antimikroobikumide (sh ravimsööt) vastutustundliku ja mõistliku kasutamise edendamine ja toetamine veterinaarias, lubades nende kasutamist ainult raviks pärast veterinaarse diagnoosi saamist, ning pöörates erilist tähelepanu antibiootikumidele, mis on WHO inimtervishoius elulise tähtsusega antimikroobikumide loetelus;

| b) | õiguslike vahendite kasutuselevõtt antibiootikumide kasutuse piiramiseks loomadel, kui tehakse kindlaks oluline risk rahvatervisele; |
| --- | --- |

b)

õiguslike vahendite kasutuselevõtt antibiootikumide kasutuse piiramiseks loomadel, kui tehakse kindlaks oluline risk rahvatervisele;

| c) | rangema kontrolli kohaldamine, et piirata antibiootikumide kasutamist veterinaarmeditsiinis; üks viis selle saavutamiseks on anda antibiootikumide väljakirjutamise õigus erialaselt kvalifitseeritud veterinaaridele ning siduda lahti veterinaaride õigus antibiootikume nii välja kirjutada kui ka müüa, et kõrvaldada kõik majanduslikud stiimulid; |
| --- | --- |

c)

rangema kontrolli kohaldamine, et piirata antibiootikumide kasutamist veterinaarmeditsiinis; üks viis selle saavutamiseks on anda antibiootikumide väljakirjutamise õigus erialaselt kvalifitseeritud veterinaaridele ning siduda lahti veterinaaride õigus antibiootikume nii välja kirjutada kui ka müüa, et kõrvaldada kõik majanduslikud stiimulid;

| d) | teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamine antimikroobikumide vastutustundliku kasutamise kohta loomadel, sh lemmikloomad; |
| --- | --- |

d)

teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamine antimikroobikumide vastutustundliku kasutamise kohta loomadel, sh lemmikloomad;

| e) | antibiootikumide vajaduse vähendamine, parandades loomatervist bio-ohutusmeetmete, haiguste ennetamise ja heade haldusmeetmete abil, ning tugeva(te) ja selge(te) metoodika ja prioriteetide kujundamine võitluses ravimiresistentsuse tekkimise vastu; |
| --- | --- |

e)

antibiootikumide vajaduse vähendamine, parandades loomatervist bio-ohutusmeetmete, haiguste ennetamise ja heade haldusmeetmete abil, ning tugeva(te) ja selge(te) metoodika ja prioriteetide kujundamine võitluses ravimiresistentsuse tekkimise vastu;

| f) | tagamine, et loomakasvatus ja vesiviljelus keskenduksid haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimuste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega; on üldteada, et põlumajandusettevõtete parem haldamine ja paremad loomakasvatusmenetlused on võimalik saavutada loomakasvatuses kehtivate maksimaalse loomkoormuse normide läbivaatamisega, kuna praegune karjade suurus on sageli takistuseks üksikute loomade või väiksemate rühmade ravimisel, soodustades sel moel antimikroobikumide profülaktilist kasutamist; |
| --- | --- |

f)

tagamine, et loomakasvatus ja vesiviljelus keskenduksid haiguste ennetamisele hügieeni, heade laudatingimuste ja heade loomakasvatustavade abil, samuti rangete bio-ohutusmeetmetega, mitte aga antibiootikumide profülaktilise kasutamisega; on üldteada, et põlumajandusettevõtete parem haldamine ja paremad loomakasvatusmenetlused on võimalik saavutada loomakasvatuses kehtivate maksimaalse loomkoormuse normide läbivaatamisega, kuna praegune karjade suurus on sageli takistuseks üksikute loomade või väiksemate rühmade ravimisel, soodustades sel moel antimikroobikumide profülaktilist kasutamist;

| g) | antibiootikumide kasutamise piiramine intensiivpõllumajanduslikus loomakasvatuses ning maheloomakasvatuse või ekstensiivse loomakasvatuse ergutamine; |
| --- | --- |

g)

antibiootikumide kasutamise piiramine intensiivpõllumajanduslikus loomakasvatuses ning maheloomakasvatuse või ekstensiivse loomakasvatuse ergutamine;

| h) | antibiootikumide loomadel kasutamise piiramine ja nende profülaktilise kasutamise järkjärguline lõpetamine juhul, kui antibiootikume kasutatakse haiguste ennetamiseks, ning metafülaktika (suure loomarühma ravi eesmärgiga ravida kliiniliselt haigeid loomi ja takistada haiguse levikut tervetele loomadele) vajaduse miinimumini viimine; |
| --- | --- |

h)

antibiootikumide loomadel kasutamise piiramine ja nende profülaktilise kasutamise järkjärguline lõpetamine juhul, kui antibiootikume kasutatakse haiguste ennetamiseks, ning metafülaktika (suure loomarühma ravi eesmärgiga ravida kliiniliselt haigeid loomi ja takistada haiguse levikut tervetele loomadele) vajaduse miinimumini viimine;

| i) | riiklike strateegiate või tegevuskavade väljatöötamine ja rakendamine võitluseks antimikroobse resistentsuse vastu, sh järgmine:






  i) | loomade antimikroobikumidega ravi riiklike suuniste rakendamine, et tagada antimikroobikumide vastutustundlik kasutamine, mis põhineb asjaomases liikmesriigis kindlaks tehtud konkreetsetel tõenditel ja tingimustel; |
| --- | --- | --- |

i)

riiklike strateegiate või tegevuskavade väljatöötamine ja rakendamine võitluseks antimikroobse resistentsuse vastu, sh järgmine:

i)

loomade antimikroobikumidega ravi riiklike suuniste rakendamine, et tagada antimikroobikumide vastutustundlik kasutamine, mis põhineb asjaomases liikmesriigis kindlaks tehtud konkreetsetel tõenditel ja tingimustel;

| ii) | ennetava loomatervisepoliitika rakendamine, mille eesmärk on parandada loomatervise seisu ja vähendada loomakasvatuses antimikroobikumide kasutamise vajadust; |
| --- | --- |

ii)

ennetava loomatervisepoliitika rakendamine, mille eesmärk on parandada loomatervise seisu ja vähendada loomakasvatuses antimikroobikumide kasutamise vajadust;

| iii) | veterinaaride ülesannete kindlaksmääramine seoses loomatervise haldamise ja antimikroobikumide kasutamise otsuste vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

iii)

veterinaaride ülesannete kindlaksmääramine seoses loomatervise haldamise ja antimikroobikumide kasutamise otsuste vastuvõtmisega;

| iv) | loomatervise spetsialistide ja loomaomanike pideva koolituse tagamine; |
| --- | --- |

iv)

loomatervise spetsialistide ja loomaomanike pideva koolituse tagamine;

| j) | kariloomadele kasvu edendamiseks antibiootikumide söötmise keelustamise kinnitamine; |
| --- | --- |

j)

kariloomadele kasvu edendamiseks antibiootikumide söötmise keelustamise kinnitamine;

| 68. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kõrvaldaksid õigusaktidega huvide konfliktid ja rahalised stiimulid seoses veterinaaridega, kes antibiootikume nii müüvad kui ka välja kirjutavad; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kõrvaldaksid õigusaktidega huvide konfliktid ja rahalised stiimulid seoses veterinaaridega, kes antibiootikume nii müüvad kui ka välja kirjutavad;

| 69. | kutsub Euroopa Ravimiametit üles koostama loetelu loomadel kasutatavatest antibiootikumidest, mille puhul on tehtud kindlaks oluline risk rahvatervisele; |
| --- | --- |

69.

kutsub Euroopa Ravimiametit üles koostama loetelu loomadel kasutatavatest antibiootikumidest, mille puhul on tehtud kindlaks oluline risk rahvatervisele;

| 70. | nõuab tungivalt, et liikmesriikide ametiasutused ja EMA rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:






  a) | uute veterinaarias kasutatavate antimikroobikumide kehtiva riskihindamise tõhustamine, tehes loa andmise väga varajases etapis kindlaks peamised riskid rahvatervisele; |
| --- | --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et liikmesriikide ametiasutused ja EMA rakendaksid või töötaksid välja järgmised meetmed:

a)

uute veterinaarias kasutatavate antimikroobikumide kehtiva riskihindamise tõhustamine, tehes loa andmise väga varajases etapis kindlaks peamised riskid rahvatervisele;

| b) | resistentsuse kujunemise jälgimine konkreetsete bakterite puhul vastavalt reguleerivate asutuste ja ettevõtete vahel kokku lepitud kavale, kui uus antimikroobne toimeaine saab veterinaarmeditsiinis esmakordselt kasutusloa; |
| --- | --- |

b)

resistentsuse kujunemise jälgimine konkreetsete bakterite puhul vastavalt reguleerivate asutuste ja ettevõtete vahel kokku lepitud kavale, kui uus antimikroobne toimeaine saab veterinaarmeditsiinis esmakordselt kasutusloa;

| c) | loomadel antimikroobikumide kasutamises toimuvate muutuste jälgimine antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopalise seire (ESVAC) projekti raames, et hinnata rakendatud meetmete mõju; |
| --- | --- |

c)

loomadel antimikroobikumide kasutamises toimuvate muutuste jälgimine antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopalise seire (ESVAC) projekti raames, et hinnata rakendatud meetmete mõju;

| 71. | kutsub kaasseadusandjat veterinaarravimeid käsitleva määruse ettepaneku (2014/0257(COD)) läbirääkimistel üles esitama soovitusi kooskõlas ühe tervise põhimõttega, ja eelkõige:






  — | võtma vastu eeskirjad, mille eesmärk on keelata ainult inimtervishoius kasutada lubatud antimikroobsete ainete ettenähtust erinev kasutamine loomadel; |
| --- | --- | --- |

71.

kutsub kaasseadusandjat veterinaarravimeid käsitleva määruse ettepaneku (2014/0257(COD)) läbirääkimistel üles esitama soovitusi kooskõlas ühe tervise põhimõttega, ja eelkõige:

—

võtma vastu eeskirjad, mille eesmärk on keelata ainult inimtervishoius kasutada lubatud antimikroobsete ainete ettenähtust erinev kasutamine loomadel;

| — | toetama kõigi loomakasvatuses kasutatavate antimikroobikumide koguste kohustuslikku dokumenteerimist, et edastada need igal aastal pädevatele riiklikele asutustele, kes need andmed avalikustavad; |
| --- | --- |

—

toetama kõigi loomakasvatuses kasutatavate antimikroobikumide koguste kohustuslikku dokumenteerimist, et edastada need igal aastal pädevatele riiklikele asutustele, kes need andmed avalikustavad;

| — | tagama, et uues veterinaarravimeid käsitlevas õigusaktis ei vähendata veterinaarravimite kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususstandardeid ja et kõrged standardid on tagatud kogu veterinaarravimi olelusringi vältel; |
| --- | --- |

—

tagama, et uues veterinaarravimeid käsitlevas õigusaktis ei vähendata veterinaarravimite kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususstandardeid ja et kõrged standardid on tagatud kogu veterinaarravimi olelusringi vältel;

| — | looma ELi andmebaasi selle kohta, millal, kus, kuidas ja millistel loomadel antimikroobikume kasutatakse; |
| --- | --- |

—

looma ELi andmebaasi selle kohta, millal, kus, kuidas ja millistel loomadel antimikroobikume kasutatakse;

| — | keelustama antimikroobikumide müügi internetis; |
| --- | --- |

—

keelustama antimikroobikumide müügi internetis;

| 72. | kutsub kaasseadusandjat läbirääkimistel määruse ettepaneku üle (ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2014/0255(COD)) tagama, et see sisaldab sätteid, mille eesmärk on oluliselt piirata antimikroobikume sisaldava ravimsööda kasutamist toidu tootmise eesmärgil peetavatel loomadel, ning eelkõige rangelt keelata antimikroobikumide ennetav kasutamine, sh ravimsöödas; |
| --- | --- |

72.

kutsub kaasseadusandjat läbirääkimistel määruse ettepaneku üle (ravimsööda tootmise, turulelaskmise ja kasutamise ning nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (2014/0255(COD)) tagama, et see sisaldab sätteid, mille eesmärk on oluliselt piirata antimikroobikume sisaldava ravimsööda kasutamist toidu tootmise eesmärgil peetavatel loomadel, ning eelkõige rangelt keelata antimikroobikumide ennetav kasutamine, sh ravimsöödas;

| 73. | kutsub komisjoni ja ECDCd üles teostama uuringut võimaliku otsese või kaudse kahju kohta seoses antimikroobikumide kasutamisega lemmikloomadel, ning töötama välja leevendusmeetmeid, et vähendada võimalikku antimikroobse resistentsuse lemmikloomadelt inimesele ülekandumise ohtu; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni ja ECDCd üles teostama uuringut võimaliku otsese või kaudse kahju kohta seoses antimikroobikumide kasutamisega lemmikloomadel, ning töötama välja leevendusmeetmeid, et vähendada võimalikku antimikroobse resistentsuse lemmikloomadelt inimesele ülekandumise ohtu;

| 74. | juhib tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid on juba edukalt järk-järgult lõpetanud profülaktilise kasutamise põllumajandusettevõtete tasandil; kutsub seetõttu komisjoni üles esildama seadusandlikku ettepanekut, et lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine; |
| --- | --- |

74.

juhib tähelepanu sellele, et mõned liikmesriigid on juba edukalt järk-järgult lõpetanud profülaktilise kasutamise põllumajandusettevõtete tasandil; kutsub seetõttu komisjoni üles esildama seadusandlikku ettepanekut, et lõpetada järk-järgult antibiootikumide profülaktiline kasutamine;

Koostööl põhinev lähenemisviis Euroopa Liidus

| 75. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et määrata kindlaks patsiendi ohutuse miinimumstandardid ning tervishoiu ohutuse ja kvaliteedi näitajad ELi tasandil, konsulteerides selleks kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sh patsientide organisatsioonidega; |
| --- | --- |

75.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd, et määrata kindlaks patsiendi ohutuse miinimumstandardid ning tervishoiu ohutuse ja kvaliteedi näitajad ELi tasandil, konsulteerides selleks kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sh patsientide organisatsioonidega;

| 76. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama dialoogi kõikide sidusrühmadega ja töötama välja kooskõlastatud, tervikliku ja jätkusuutliku ELi patsiendi ohutuse strateegia ning esitama konkreetsed lahendused, mida tuleb rakendada ELi, riiklikul, piirkondlikul kohalikul tasandil ja/või esmatasandi arstiabis; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama dialoogi kõikide sidusrühmadega ja töötama välja kooskõlastatud, tervikliku ja jätkusuutliku ELi patsiendi ohutuse strateegia ning esitama konkreetsed lahendused, mida tuleb rakendada ELi, riiklikul, piirkondlikul kohalikul tasandil ja/või esmatasandi arstiabis;

| 77. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles alustama koos WHOga arutelu, et töötada välja uus majandusmudel, milles antibiootikumide müügimaht on lahti seotud uue antibiootikumi eest makstavast hüvitisest ning mis tagaks ettevõttele piisava investeeringutasuvuse, säilitades samal ajal riiklike tervishoiusüsteemide kestlikkuse; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles alustama koos WHOga arutelu, et töötada välja uus majandusmudel, milles antibiootikumide müügimaht on lahti seotud uue antibiootikumi eest makstavast hüvitisest ning mis tagaks ettevõttele piisava investeeringutasuvuse, säilitades samal ajal riiklike tervishoiusüsteemide kestlikkuse;

| 78. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja ravimitööstust üles optimeerima ELi partnerlusi akadeemiliste ringkondade ja ravimitööstuse vahel, mille eeskujuks on innovatiivsete ravimite algatus (IMI); |
| --- | --- |

78.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja ravimitööstust üles optimeerima ELi partnerlusi akadeemiliste ringkondade ja ravimitööstuse vahel, mille eeskujuks on innovatiivsete ravimite algatus (IMI);

| 79. | ergutab ravimitootjaid, valitsusi ja akadeemilisi ringkondi aitama kaasa oma parimate vahenditega (taristu, ühendid, ideed ja rahalised vahendid) murrangulistele alusuuringutele ja konkurentsieelsetele ühisprojektidele; on veendunud, et innovatiivsete ravimite algatusele (IMI) tuleks tagada paindlikkus, et uurida lähemalt uusi järeldusi, milleni kõnealustes projektides jõutakse; |
| --- | --- |

79.

ergutab ravimitootjaid, valitsusi ja akadeemilisi ringkondi aitama kaasa oma parimate vahenditega (taristu, ühendid, ideed ja rahalised vahendid) murrangulistele alusuuringutele ja konkurentsieelsetele ühisprojektidele; on veendunud, et innovatiivsete ravimite algatusele (IMI) tuleks tagada paindlikkus, et uurida lähemalt uusi järeldusi, milleni kõnealustes projektides jõutakse;

| 80. | kutsub komisjoni üles kaaluma õigusraamistikku, mille abil julgustada uute antibiootikumide väljatöötamist, näiteks sellise õigusakti näol, millega sätestatakse inimestele mõeldud antibiootikumide kasutus ning mis vastab juba loomadele mõeldud antibiootikumide kasutuseks tehtud ettepanekule; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni üles kaaluma õigusraamistikku, mille abil julgustada uute antibiootikumide väljatöötamist, näiteks sellise õigusakti näol, millega sätestatakse inimestele mõeldud antibiootikumide kasutus ning mis vastab juba loomadele mõeldud antibiootikumide kasutuseks tehtud ettepanekule;

| 81. | ergutab jätkama era- ja avaliku sektori koostööprojekte, nagu innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) programmid „New Drugs for Bad Bugs”, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB või ENABLE, et ära kasutada koostöö võimalusi; |
| --- | --- |

81.

ergutab jätkama era- ja avaliku sektori koostööprojekte, nagu innovatiivsete ravimite algatuse (IMI) programmid „New Drugs for Bad Bugs”, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB või ENABLE, et ära kasutada koostöö võimalusi;

| 82. | väljendab heameelt antimikroobset resistentsust käsitleva ühise kavandamise algatuse üle, mis võimaldab liikmesriikidel teadusuuringute vajaduses kokku leppida ja vältida dubleerimist, ning nõuab suuremat rahastamist antibiootikumidele alternatiiviks olevate uute ravimite väljatöötamisele, et võidelda ravimiresistentsuse vastu; |
| --- | --- |

82.

väljendab heameelt antimikroobset resistentsust käsitleva ühise kavandamise algatuse üle, mis võimaldab liikmesriikidel teadusuuringute vajaduses kokku leppida ja vältida dubleerimist, ning nõuab suuremat rahastamist antibiootikumidele alternatiiviks olevate uute ravimite väljatöötamisele, et võidelda ravimiresistentsuse vastu;

| 83. | ergutab ELi ühinema ülemaailmse innovatsioonifondiga, mille kohta tehti ettepanek Ühendkuningriigis läbi viidud uuringus „Antibiotic Resistance Review”, eesmärgiga toetada nn õhinapõhiseid teadusuuringuid (blue sky science); |
| --- | --- |

83.

ergutab ELi ühinema ülemaailmse innovatsioonifondiga, mille kohta tehti ettepanek Ühendkuningriigis läbi viidud uuringus „Antibiotic Resistance Review”, eesmärgiga toetada nn õhinapõhiseid teadusuuringuid (blue sky science);

| 84. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada kergesti kasutatavaid diagnoosimisvahendeid, et tagada enne antibiootikumi väljakirjutamist või manustamist õige diagnoosi laialdasem kättesaadavus, eriti ambulatoorses sektoris; |
| --- | --- |

84.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada kergesti kasutatavaid diagnoosimisvahendeid, et tagada enne antibiootikumi väljakirjutamist või manustamist õige diagnoosi laialdasem kättesaadavus, eriti ambulatoorses sektoris;

| 85. | ergutab ELi edendama selliseid ülemaailmseid algatusi, mille eesmärk on tõhustada võitlust antibiootikumiresistentsuse vastu, neis osalema ja toetama vastavaid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

85.

ergutab ELi edendama selliseid ülemaailmseid algatusi, mille eesmärk on tõhustada võitlust antibiootikumiresistentsuse vastu, neis osalema ja toetama vastavaid teadusuuringuid;

| 86. | kutsub komisjoni üles valmistama koostöös liikmesriikidega ette soovitused toiduohutusstandardite kohta, mida tuleb kohaldada multiresistentsete patogeenide ja/või konkreetsete antimikroobse resistentsuse determinantide esinemise juhtudel; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni üles valmistama koostöös liikmesriikidega ette soovitused toiduohutusstandardite kohta, mida tuleb kohaldada multiresistentsete patogeenide ja/või konkreetsete antimikroobse resistentsuse determinantide esinemise juhtudel;

| 87. | rõhutab, et antimikroobne resistentsus on muutunud tõsiseks probleemiks, millega tuleb viivitamata tegeleda; kutsub komisjoni üles kaaluma õigusakti esildamist antibiootikumide mõistliku kasutamise kohta, kui liikmesriigid on viis aastat pärast nende soovituste avaldamist teinud väga vähe edusamme või need puuduvad üldse. |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et antimikroobne resistentsus on muutunud tõsiseks probleemiks, millega tuleb viivitamata tegeleda; kutsub komisjoni üles kaaluma õigusakti esildamist antibiootikumide mõistliku kasutamise kohta, kui liikmesriigid on viis aastat pärast nende soovituste avaldamist teinud väga vähe edusamme või need puuduvad üldse.

o

o o

| 88. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

88.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 395.

(2)  ELT C 151, 3.7.2009, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0483.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0435.

(5)  „Tackling antibiotic resistance from a food safety perspective in Europe, WHO Europe, 2011”

(6)  „Antibiotic use in livestock: Time to act” (kirjalik seisukoht), BEUC (Euroopa Tarbijaliitude Amet).

(7)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 116.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

VKEde säästva kasvu võimalused

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsioon rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (2),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „„Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (COM(2008)0394),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (COM(2011)0078),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhususe võimalused hoonesektoris” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ressursitõhususe võimalused hoonesektoris” (COM(2014)0445),

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri kiiruuringut nr 381 VKEde, ressursitõhususe ja roheliste turgude kohta („SMEs, resource efficiency and green markets”) ja Eurobaromeetri kiiruuringut nr 394 avaliku sektori toetuse rolli kohta innovaatiliste toodete turustamises („The role of public support in the commercialisation of innovations”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri kiiruuringut nr 381 VKEde, ressursitõhususe ja roheliste turgude kohta („SMEs, resource efficiency and green markets”) ja Eurobaromeetri kiiruuringut nr 394 avaliku sektori toetuse rolli kohta innovaatiliste toodete turustamises („The role of public support in the commercialisation of innovations”),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3.–4. detsembril 2014 toimunud 109. täiskogu istungjärgul vastu võetud arvamust tööstuspoliitika paketi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3.–4. detsembril 2014 toimunud 109. täiskogu istungjärgul vastu võetud arvamust tööstuspoliitika paketi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlik tegevuskava VKEde jaoks” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Keskkonnahoidlik tegevuskava VKEde jaoks” (COM(2014)0440),

| — | võttes arvesse Euroopa ressursitõhususe platvormi 2014. aasta märtsi manifesti ja poliitikasoovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ressursitõhususe platvormi 2014. aasta märtsi manifesti ja poliitikasoovitusi,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava” (COM(2014)0398),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Innovatsioon säästva tuleviku rajamiseks – ökoinnovatsiooni tegevuskava” (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Innovatsioon säästva tuleviku rajamiseks – ökoinnovatsiooni tegevuskava” (COM(2011)0899),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0135/2015),

| A. | arvestades, et VKEd moodustavad enam kui 98 % Euroopa ettevõtjatest ning tagavad üle 67 % kogu liidu tööhõivest ja 58 % kogulisandväärtusest; arvestades, et nad on Euroopa Liidu majanduse tugisammas ning Euroopa pikaajalise majanduskasvu ning jätkusuutlike töökohtade loomise peamised edendajad 28 liikmesriigis; arvestades, et keskkonnatoodete ja -teenuste sektori tööhõive kasvas 2007.–2011. aastal vaatamata kriisile 20 % ning annab VKEdele võimaluse luua üha enam majandustegevust ja töökohti, sealhulgas väheneva ja vananeva rahvastikuga piirkondades; arvestades, et nad täidavad seega koos keskmise turukapitalisatsiooniga ja hargmaiste ettevõtjatega valdkondlikus ettevõtluskeskkonnas tähtsat rolli; arvestades, et kümnest VKEst üheksa on väikeettevõtjad, kus töötab kümme inimest või vähem, ning need mikroettevõtjad tagavad 53 % kõigist Euroopa töökohtadest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et VKEd moodustavad enam kui 98 % Euroopa ettevõtjatest ning tagavad üle 67 % kogu liidu tööhõivest ja 58 % kogulisandväärtusest; arvestades, et nad on Euroopa Liidu majanduse tugisammas ning Euroopa pikaajalise majanduskasvu ning jätkusuutlike töökohtade loomise peamised edendajad 28 liikmesriigis; arvestades, et keskkonnatoodete ja -teenuste sektori tööhõive kasvas 2007.–2011. aastal vaatamata kriisile 20 % ning annab VKEdele võimaluse luua üha enam majandustegevust ja töökohti, sealhulgas väheneva ja vananeva rahvastikuga piirkondades; arvestades, et nad täidavad seega koos keskmise turukapitalisatsiooniga ja hargmaiste ettevõtjatega valdkondlikus ettevõtluskeskkonnas tähtsat rolli; arvestades, et kümnest VKEst üheksa on väikeettevõtjad, kus töötab kümme inimest või vähem, ning need mikroettevõtjad tagavad 53 % kõigist Euroopa töökohtadest;

| B. | arvestades, et praegu on keskkonnatoodete ja -teenuste ülemaailmse turu käive hinnanguliselt 1 000 miljardit eurot aastas ning prognooside kohaselt see kahe- või isegi kolmekordistub 2020. aastaks, luues nii Euroopa VKEde kui ka ELi üldise majanduskasvu jaoks tohutud võimalused; arvestades, et Euroopa Liit on maailma juhtiv keskkonnatoodete importija ja ka eksportija; arvestades, et teenused on nende toodetega lahutamatult seotud, kuid keskkonnateenuste osutajaid takistavad jätkuvalt mittetariifsed tõkked; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu on keskkonnatoodete ja -teenuste ülemaailmse turu käive hinnanguliselt 1 000 miljardit eurot aastas ning prognooside kohaselt see kahe- või isegi kolmekordistub 2020. aastaks, luues nii Euroopa VKEde kui ka ELi üldise majanduskasvu jaoks tohutud võimalused; arvestades, et Euroopa Liit on maailma juhtiv keskkonnatoodete importija ja ka eksportija; arvestades, et teenused on nende toodetega lahutamatult seotud, kuid keskkonnateenuste osutajaid takistavad jätkuvalt mittetariifsed tõkked;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit võttis endale kohustuse Euroopa taasindustrialiseerida, investeerides jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni põhimõtetesse ning toetades neid, et 2020. aastaks oleks tööstustoodangu osakaal ELi liikmesriikide SKPs vähemalt 20 %; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on võtnud endale kohustuse vähendada 2030. aastaks sisemaiseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, tõsta taastuvenergia osakaal vähemalt 27 %ni ja suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, seades sihiks 30 % taseme saavutamise; arvestades, et VKEd peavad täitma oma osa nende eesmärkide saavutamisel, kuna 93 % (4) neist võtavad juba meetmeid ressursitõhususe suurendamiseks; arvestades, et komisjoni andmetel oleks tänu paremale ökodisainile, jäätmetekke vältimisele, ringlussevõtule ja korduskasutamisele ELi ettevõtjate puhassääst hinnanguliselt kuni 600 miljardit eurot või 8 % aastakäibest, vähendades samal ajal kasvuhoonegaaside heitkoguseid kokku 2–4 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit võttis endale kohustuse Euroopa taasindustrialiseerida, investeerides jätkusuutlikkuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni põhimõtetesse ning toetades neid, et 2020. aastaks oleks tööstustoodangu osakaal ELi liikmesriikide SKPs vähemalt 20 %; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on võtnud endale kohustuse vähendada 2030. aastaks sisemaiseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, tõsta taastuvenergia osakaal vähemalt 27 %ni ja suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, seades sihiks 30 % taseme saavutamise; arvestades, et VKEd peavad täitma oma osa nende eesmärkide saavutamisel, kuna 93 % (4) neist võtavad juba meetmeid ressursitõhususe suurendamiseks; arvestades, et komisjoni andmetel oleks tänu paremale ökodisainile, jäätmetekke vältimisele, ringlussevõtule ja korduskasutamisele ELi ettevõtjate puhassääst hinnanguliselt kuni 600 miljardit eurot või 8 % aastakäibest, vähendades samal ajal kasvuhoonegaaside heitkoguseid kokku 2–4 %;

| D. | arvestades, et VKEdele võimaluse andmine keskkonnaväljakutsete majanduslikeks võimalusteks muutmiseks, järgides samal ajal jätkusuutlikkuse põhimõtet, on Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” üks põhimõtetest, kuid arvestades, et märkimisväärset poliitilist edasiminekut ei ole toimunud ning VKEd seisavad äritegevuse alustamisel ja keskkonnanormide rakendamisel sageli silmitsi vastuolulise poliitikaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et VKEdele võimaluse andmine keskkonnaväljakutsete majanduslikeks võimalusteks muutmiseks, järgides samal ajal jätkusuutlikkuse põhimõtet, on Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” üks põhimõtetest, kuid arvestades, et märkimisväärset poliitilist edasiminekut ei ole toimunud ning VKEd seisavad äritegevuse alustamisel ja keskkonnanormide rakendamisel sageli silmitsi vastuolulise poliitikaga;

| E. | arvestades, et nii turg kui ka õigusaktid ergutavad VKEsid üha arvukamaid keskkonnanorme järgima; arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid uutes ja kehtivates õigusnormides vähendama halduskoormust nii palju kui võimalik ning püüdma vältida ettevõtjatele täiendavate kulude loomist seoses asjaomaste õigusnormide järgimisega; arvestades, et esitatud on uusi algatusi VKEde ja majandussektorite regulatiivse koormuse vähendamiseks ning komisjon ja liikmesriigid peaksid need ellu viima; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii turg kui ka õigusaktid ergutavad VKEsid üha arvukamaid keskkonnanorme järgima; arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid uutes ja kehtivates õigusnormides vähendama halduskoormust nii palju kui võimalik ning püüdma vältida ettevõtjatele täiendavate kulude loomist seoses asjaomaste õigusnormide järgimisega; arvestades, et esitatud on uusi algatusi VKEde ja majandussektorite regulatiivse koormuse vähendamiseks ning komisjon ja liikmesriigid peaksid need ellu viima;

| F. | arvestades, et 90 % ELi ettevõtjatest on mikroettevõtjad; arvestades, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on VKEdel ja mikroettevõtjatel jätkuvalt raskusi juurdepääsuga oskustele, teabele ja rahastamisele ning piisavalt mitmekesisele omakapitali- ja võlainstrumentide valikule, mida ettevõtjatel on kasvu edenedes vaja, ning arvestades, et ELi programmid ei suuda endiselt innovatsiooni edendamisele märkimisväärselt kaasa aidata; arvestades, et ELi rahastamise taotlemise kord on VKEde jaoks endiselt liiga bürokraatlik ja seega paljude VKEde jaoks tõkestav; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 90 % ELi ettevõtjatest on mikroettevõtjad; arvestades, et vaatamata hiljutistele jõupingutustele on VKEdel ja mikroettevõtjatel jätkuvalt raskusi juurdepääsuga oskustele, teabele ja rahastamisele ning piisavalt mitmekesisele omakapitali- ja võlainstrumentide valikule, mida ettevõtjatel on kasvu edenedes vaja, ning arvestades, et ELi programmid ei suuda endiselt innovatsiooni edendamisele märkimisväärselt kaasa aidata; arvestades, et ELi rahastamise taotlemise kord on VKEde jaoks endiselt liiga bürokraatlik ja seega paljude VKEde jaoks tõkestav;

| G. | arvestades, et tuleb võtta arvesse ELi eelarve kui investeeringutest stimuleeritud eelarve potentsiaali, et lihtsustada Euroopa VKEde juurdepääsu rahastamisvõimalustele bürokraatia vähendamise ning asjaomaste rahastamisvahendite ja kohalike ettevõtlusbüroode rahastamise suurendamise abil; arvestades, et tuleks tõhustada toetuse eri liikide jaoks kasutajasõbralike menetluste väljatöötamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tuleb võtta arvesse ELi eelarve kui investeeringutest stimuleeritud eelarve potentsiaali, et lihtsustada Euroopa VKEde juurdepääsu rahastamisvõimalustele bürokraatia vähendamise ning asjaomaste rahastamisvahendite ja kohalike ettevõtlusbüroode rahastamise suurendamise abil; arvestades, et tuleks tõhustada toetuse eri liikide jaoks kasutajasõbralike menetluste väljatöötamist;

| H. | arvestades, et väikeettevõtjad saavad ressursitõhususe suurendamise meetmetest suurettevõtjatega võrreldes proportsionaalselt rohkem kasu ja peaksid saama rohkem poliitilist tähelepanu; arvestades, et ressursitõhususe suurendamisest saadav potentsiaalne puhaskasum võib sõltuvalt tegevusvaldkonnast ulatuda 10–17 %ni käibest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väikeettevõtjad saavad ressursitõhususe suurendamise meetmetest suurettevõtjatega võrreldes proportsionaalselt rohkem kasu ja peaksid saama rohkem poliitilist tähelepanu; arvestades, et ressursitõhususe suurendamisest saadav potentsiaalne puhaskasum võib sõltuvalt tegevusvaldkonnast ulatuda 10–17 %ni käibest;

| I. | arvestades, et digitaaltehnoloogia on VKEde jaoks oluline vahend ressursside optimaalsest kasutamisest tuleneva eeldatava kasu saamiseks ning ühtlasi on see uute VKEde teket ja arengut soodustav sektor; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et digitaaltehnoloogia on VKEde jaoks oluline vahend ressursside optimaalsest kasutamisest tuleneva eeldatava kasu saamiseks ning ühtlasi on see uute VKEde teket ja arengut soodustav sektor;

| J. | arvestades, et peamiselt pööratakse tähelepanu kõrgtehnoloogilistele VKEdele, kes vahetult pakuvad keskkonnahoidlikke uuendusi, kuid on vaja toetada teisi ettevõtjaid, kes järgivad keskkonnaeeskirju ning rakendavad keskkonnahoidlikke uuendusmeetmeid ja parandavad oma keskkonnaalaseid tulemusi; arvestades, et ökoinnovatsioon võiks olla idee uue ettevõtte jaoks, aga ka meede, millega olemasolevaid ettevõtteid rohelise majanduse raames täiustada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et peamiselt pööratakse tähelepanu kõrgtehnoloogilistele VKEdele, kes vahetult pakuvad keskkonnahoidlikke uuendusi, kuid on vaja toetada teisi ettevõtjaid, kes järgivad keskkonnaeeskirju ning rakendavad keskkonnahoidlikke uuendusmeetmeid ja parandavad oma keskkonnaalaseid tulemusi; arvestades, et ökoinnovatsioon võiks olla idee uue ettevõtte jaoks, aga ka meede, millega olemasolevaid ettevõtteid rohelise majanduse raames täiustada;

| K. | arvestades, et kuigi rohelise majanduskasvu määratlust ei ole rahvusvaheliselt kokku lepitud, valitseb üksmeel selle suhtes, et see on kombinatsioon majanduskasvust ja keskkonnasäästlikkusest; arvestades, et VKEde jaoks on peamine probleem oskuste ja koolituse parandamine, millele tuleks pöörata erilist tähelepanu, eriti seoses innovatsiooni ja ressursitõhususega; arvestades, et ebapiisav juurdepääs riskikapitalile eelkõige käivitusetappides on endiselt üks peamisi takistusi kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi rohelise majanduskasvu määratlust ei ole rahvusvaheliselt kokku lepitud, valitseb üksmeel selle suhtes, et see on kombinatsioon majanduskasvust ja keskkonnasäästlikkusest; arvestades, et VKEde jaoks on peamine probleem oskuste ja koolituse parandamine, millele tuleks pöörata erilist tähelepanu, eriti seoses innovatsiooni ja ressursitõhususega; arvestades, et ebapiisav juurdepääs riskikapitalile eelkõige käivitusetappides on endiselt üks peamisi takistusi kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel;

| L. | arvestades, et kuna mikroettevõtjad loovad kogu Euroopas tuhandeid töökohti ja tagavad tervelt 53 % tööhõivest, vajavad nad toimimiseks teistsugust raamistikku ning seega on mikroettevõtja määratluse järjekindel kasutamine hädavajalik; arvestades, et mikroettevõtjad seisavad silmitsi mitme suure probleemiga, nagu takistused riigihanke-eeskirjades, ülemäärane regulatiivne koormus ja juurdepääs rahastamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuna mikroettevõtjad loovad kogu Euroopas tuhandeid töökohti ja tagavad tervelt 53 % tööhõivest, vajavad nad toimimiseks teistsugust raamistikku ning seega on mikroettevõtja määratluse järjekindel kasutamine hädavajalik; arvestades, et mikroettevõtjad seisavad silmitsi mitme suure probleemiga, nagu takistused riigihanke-eeskirjades, ülemäärane regulatiivne koormus ja juurdepääs rahastamisele;

Üldised küsimused

| 1. | toetab rohelise majanduskasvu ja ringmajanduse kontseptsiooni ning märgib, et sellest tulenevad võimalused seonduvad mitmete oluliste valdkondadega, nagu taastuvad energiaallikad ning eelkõige tuule-, päikese-, hüdro- ja geotermilise energia majanduslikult elujõuline kasutamine, energiatõhusus, ressursitõhusus, jäätmekäitlus, heitkoguste vähendamine, elektrifitseerimine ja nn hällist hällini põhimõte; juhib tähelepanu märkimisväärsele majanduslikule ja tööhõivepotentsiaalile, mis nendel valdkondadel on eri sektorites; märgib, et roheline majanduskasv peaks olema osa laiemast strateegiast, millega edendatakse VKEde töökohtade loomist ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

1.

toetab rohelise majanduskasvu ja ringmajanduse kontseptsiooni ning märgib, et sellest tulenevad võimalused seonduvad mitmete oluliste valdkondadega, nagu taastuvad energiaallikad ning eelkõige tuule-, päikese-, hüdro- ja geotermilise energia majanduslikult elujõuline kasutamine, energiatõhusus, ressursitõhusus, jäätmekäitlus, heitkoguste vähendamine, elektrifitseerimine ja nn hällist hällini põhimõte; juhib tähelepanu märkimisväärsele majanduslikule ja tööhõivepotentsiaalile, mis nendel valdkondadel on eri sektorites; märgib, et roheline majanduskasv peaks olema osa laiemast strateegiast, millega edendatakse VKEde töökohtade loomist ja majanduskasvu;

| 2. | rõhutab, et rohelisele majanduskasvule tuleks läheneda süsteemselt ning see peaks hõlmama jõupingutuste tegemist kogu väärtusteahelas ja kogu ettevõtluse „ökosüsteemis”, sealhulgas tööstusvaldkonna tootmisettevõtete jõupingutusi oma toodete, tootmisprotsesside, äritavade ja teenuste ökoloogilise jalajälje vähendamiseks; tuletab meelde Euroopa ressursitõhususe platvormi soovitusi, milles rõhutatakse, et ressursitõhusus eeldab dünaamilist õigusraamistikku, millega antakse tootjatele ja tarbijatele asjakohaseid signaale, et nad parandaksid toodete üldist keskkonnatoimet kogu nende olelusringi vältel; kutsub komisjoni üles kehtestama kõikehõlmava poliitikaraamistiku, mis sisaldab konkreetseid poliitikaeesmärke ja olemasolevate poliitikavahendite paremat integreerimist ja ühtlustamist, et tagada võimalused ja VKEde osalemine rohelises ja ringmajanduses; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et rohelisele majanduskasvule tuleks läheneda süsteemselt ning see peaks hõlmama jõupingutuste tegemist kogu väärtusteahelas ja kogu ettevõtluse „ökosüsteemis”, sealhulgas tööstusvaldkonna tootmisettevõtete jõupingutusi oma toodete, tootmisprotsesside, äritavade ja teenuste ökoloogilise jalajälje vähendamiseks; tuletab meelde Euroopa ressursitõhususe platvormi soovitusi, milles rõhutatakse, et ressursitõhusus eeldab dünaamilist õigusraamistikku, millega antakse tootjatele ja tarbijatele asjakohaseid signaale, et nad parandaksid toodete üldist keskkonnatoimet kogu nende olelusringi vältel; kutsub komisjoni üles kehtestama kõikehõlmava poliitikaraamistiku, mis sisaldab konkreetseid poliitikaeesmärke ja olemasolevate poliitikavahendite paremat integreerimist ja ühtlustamist, et tagada võimalused ja VKEde osalemine rohelises ja ringmajanduses;

| 3. | rõhutab asjaolu, et maailma majandus peab suutma varustada järjest suurenevat elanikkonda, mis peaks 2050. aastaks kasvama 9 miljardi inimeseni, ning et meie loodusvarad on piiratud, mistõttu neid tuleks kasutada jätkusuutlikult ja äärmiselt tõhusalt; juhib tähelepanu nendele väljakutsetele selliste innovaatiliste, roheliste ja jätkusuutlike lahenduste leidmisele nagu uued tooted, tootmisprotsessid, äritavad ja teenused, integreerides näiteks innovaatilisi digitaaltehnoloogiaid, ning uus toetav õigusraamistik; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et maailma majandus peab suutma varustada järjest suurenevat elanikkonda, mis peaks 2050. aastaks kasvama 9 miljardi inimeseni, ning et meie loodusvarad on piiratud, mistõttu neid tuleks kasutada jätkusuutlikult ja äärmiselt tõhusalt; juhib tähelepanu nendele väljakutsetele selliste innovaatiliste, roheliste ja jätkusuutlike lahenduste leidmisele nagu uued tooted, tootmisprotsessid, äritavad ja teenused, integreerides näiteks innovaatilisi digitaaltehnoloogiaid, ning uus toetav õigusraamistik;

| 4. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et Euroopa VKEd on väga heterogeensed ning nende hulgas on nii väga traditsioonilisi pereettevõtteid kui ka kiiresti kasvavaid ettevõtteid, kõrgtehnoloogiafirmasid, mikroettevõtjaid, sotsiaalseid ettevõtteid ja idufirmasid, ning et nende abistamisviisid peavad olema sama mitmekesised; |
| --- | --- |

4.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et Euroopa VKEd on väga heterogeensed ning nende hulgas on nii väga traditsioonilisi pereettevõtteid kui ka kiiresti kasvavaid ettevõtteid, kõrgtehnoloogiafirmasid, mikroettevõtjaid, sotsiaalseid ettevõtteid ja idufirmasid, ning et nende abistamisviisid peavad olema sama mitmekesised;

| 5. | on veendunud, et EL peab otsustavalt muutma oma ettevõtluskultuuri, et soodustada majanduskasvu, võimaldades suuremal arvul inimestel alustada oma ettevõttega ja otsides uusi ärivõimalusi, eelkõige rohelise majanduskasvu valdkonnas, ning aktsepteerides läbikukkumisi ja riskide võtmist; rõhutab, et on tähtis asetada see küsimus poliitikakujundamise keskmesse; kutsub liikmesriike üles nägema oma õigusraamistikus ette pehmema maandumise pärast äritegevuse ebaõnnestumist, et võimaldada inimestel alustada uue ettevõttega peatselt pärast eelmise ebaõnnestumist, eriti uutes ja innovaatilistes sektorites; kutsub komisjoni üles vähendama kartust ebaõnnestumise ees teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja hariduse kaudu; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et EL peab otsustavalt muutma oma ettevõtluskultuuri, et soodustada majanduskasvu, võimaldades suuremal arvul inimestel alustada oma ettevõttega ja otsides uusi ärivõimalusi, eelkõige rohelise majanduskasvu valdkonnas, ning aktsepteerides läbikukkumisi ja riskide võtmist; rõhutab, et on tähtis asetada see küsimus poliitikakujundamise keskmesse; kutsub liikmesriike üles nägema oma õigusraamistikus ette pehmema maandumise pärast äritegevuse ebaõnnestumist, et võimaldada inimestel alustada uue ettevõttega peatselt pärast eelmise ebaõnnestumist, eriti uutes ja innovaatilistes sektorites; kutsub komisjoni üles vähendama kartust ebaõnnestumise ees teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja hariduse kaudu;

| 6. | rõhutab ELi eelarve lisaväärtust VKEde, mikroettevõtjate, sotsiaalsete ettevõtete ja ühistute aitamisel, et võimaldada neile juurdepääsu rahastamisvõimalustele ja rahvusvahelistele turgudele (eelkõige COSME programmi, programmi „Horisont 2020” ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu); rõhutab vajadust, et riiklikud reguleerivad asutused tõlgendaksid kogu ELis selgelt ja ühetaoliselt riigihanke-eeskirju; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ELi eelarve lisaväärtust VKEde, mikroettevõtjate, sotsiaalsete ettevõtete ja ühistute aitamisel, et võimaldada neile juurdepääsu rahastamisvõimalustele ja rahvusvahelistele turgudele (eelkõige COSME programmi, programmi „Horisont 2020” ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu); rõhutab vajadust, et riiklikud reguleerivad asutused tõlgendaksid kogu ELis selgelt ja ühetaoliselt riigihanke-eeskirju;

| 7. | märgib, et praegu konkureerivad paljud Euroopa VKEd rahvusvaheliselt lahenduste pärast, mis hõlmavad nii tooteid kui ka keskkonnasäästlikke teenuseid, nagu ehitus, seadmete paigaldamine, remont ja juhtimine; märgib, et need teenused on keskkonnasäästlike toodete arendamise, müügi ja ekspordi jaoks keskse tähtsusega; kutsub komisjoni üles lisama keskkonnasäästlike teenuste küsimus pooleliolevatesse läbirääkimistesse keskkonnasäästlike toodete lepingu üle ja kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, et vähendada tõkkeid Euroopa VKEdele ja teenuseosutajatele, kes soovivad tegutseda rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

7.

märgib, et praegu konkureerivad paljud Euroopa VKEd rahvusvaheliselt lahenduste pärast, mis hõlmavad nii tooteid kui ka keskkonnasäästlikke teenuseid, nagu ehitus, seadmete paigaldamine, remont ja juhtimine; märgib, et need teenused on keskkonnasäästlike toodete arendamise, müügi ja ekspordi jaoks keskse tähtsusega; kutsub komisjoni üles lisama keskkonnasäästlike teenuste küsimus pooleliolevatesse läbirääkimistesse keskkonnasäästlike toodete lepingu üle ja kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse, nagu Atlandi-ülene kaubandus- ja investeerimispartnerlus, et vähendada tõkkeid Euroopa VKEdele ja teenuseosutajatele, kes soovivad tegutseda rahvusvahelisel tasandil;

| 8. | rõhutab, kui tähtis on hea valitsemistava, sõltumatu kohtusüsteem, läbipaistvus ja õigusriigi põhimõte kogu ELis ettevõtjasõbraliku keskkonna ja võrdsete võimalustega turu loomiseks VKEde jaoks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui tähtis on hea valitsemistava, sõltumatu kohtusüsteem, läbipaistvus ja õigusriigi põhimõte kogu ELis ettevõtjasõbraliku keskkonna ja võrdsete võimalustega turu loomiseks VKEde jaoks;

Roheliste algatuste rahastamine

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et praeguses olukorras, kus ebapiisav juurdepääs nõuetekohastele riskikapitali allikatele on kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel eelkõige varases etapis endiselt üks olulisemaid takistusi, pannakse VKEde rahastamisvõimaluste parandamist käsitlevas komisjoni tegevuskavas suurt rõhku riskikapitalile kui võimalikule kasvu rahastamise viisile; rõhutab siiski, et seda tüüpi rahastamine sobib üksnes vähestele VKEdele ja pangalaenud on endiselt oluline rahastamisallikas ning erasektori jaoks tuleks välja töötada alternatiivid; märgib sellega seoses, kui oluline on soodustada VKEdele laenu andmise alternatiivseid vorme, nt krediidiühistuid; juhib tähelepanu võimalikele rahastamisvõimalustele, mida tuleks uurida Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et praeguses olukorras, kus ebapiisav juurdepääs nõuetekohastele riskikapitali allikatele on kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel eelkõige varases etapis endiselt üks olulisemaid takistusi, pannakse VKEde rahastamisvõimaluste parandamist käsitlevas komisjoni tegevuskavas suurt rõhku riskikapitalile kui võimalikule kasvu rahastamise viisile; rõhutab siiski, et seda tüüpi rahastamine sobib üksnes vähestele VKEdele ja pangalaenud on endiselt oluline rahastamisallikas ning erasektori jaoks tuleks välja töötada alternatiivid; märgib sellega seoses, kui oluline on soodustada VKEdele laenu andmise alternatiivseid vorme, nt krediidiühistuid; juhib tähelepanu võimalikele rahastamisvõimalustele, mida tuleks uurida Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu;

| 10. | julgustab liikmesriike looma välisinvestoritele stiimuleid keelebarjääri kaotamise kaudu; märgib, et kui võtta vastu taotlusi ja esitada andmeid peale liikmesriigi ametliku keele või ametlike keelte ka inglise keeles, siis on see samm selles suunas; |
| --- | --- |

10.

julgustab liikmesriike looma välisinvestoritele stiimuleid keelebarjääri kaotamise kaudu; märgib, et kui võtta vastu taotlusi ja esitada andmeid peale liikmesriigi ametliku keele või ametlike keelte ka inglise keeles, siis on see samm selles suunas;

| 11. | rõhutab, et ei ole olemas ühte kõigile sobivat rahastamisviisi, ja palub komisjonil võtta arvesse VKEde huvisid kõigis praegustes ja võimalikes tulevastes programmides, vahendites ja algatustes, eelkõige rohelise majanduse uute ärimudelite jaoks, mis hõlmavad nii omakapitaliinstrumente (nt äriinglid, ühisrahastamine ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid), kvaasiomakapitali instrumente (nt vahefinantseerimine) kui ka võlainstrumente (nt väikese väärtusega äriühinguvõlakirjad, tagatisrahastud ja platvormid) ning pankade ja VKEde rahastamisse kaasatud muude ettevõtjate (raamatupidamisspetsialistid, ettevõtjate või VKEde ühendused või kaubanduskojad) vahelisi partnerlusi, et toetada ettevõtjaid nende käivitus-, kasvu- ja üleminekuetappides, võttes arvesse nende suurust, käivet ja rahastamisvajadusi; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tagama asjakohaseid stiimuleid ja pakkuma nendele rahastamismudelitele maksusoodustusi; rõhutab VKEsid toetavate kehtivate õigusaktide läbivaatamise tähtsust, et täiendada neid rohelist majanduskasvu pakkuvate võimalustega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ei ole olemas ühte kõigile sobivat rahastamisviisi, ja palub komisjonil võtta arvesse VKEde huvisid kõigis praegustes ja võimalikes tulevastes programmides, vahendites ja algatustes, eelkõige rohelise majanduse uute ärimudelite jaoks, mis hõlmavad nii omakapitaliinstrumente (nt äriinglid, ühisrahastamine ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid), kvaasiomakapitali instrumente (nt vahefinantseerimine) kui ka võlainstrumente (nt väikese väärtusega äriühinguvõlakirjad, tagatisrahastud ja platvormid) ning pankade ja VKEde rahastamisse kaasatud muude ettevõtjate (raamatupidamisspetsialistid, ettevõtjate või VKEde ühendused või kaubanduskojad) vahelisi partnerlusi, et toetada ettevõtjaid nende käivitus-, kasvu- ja üleminekuetappides, võttes arvesse nende suurust, käivet ja rahastamisvajadusi; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tagama asjakohaseid stiimuleid ja pakkuma nendele rahastamismudelitele maksusoodustusi; rõhutab VKEsid toetavate kehtivate õigusaktide läbivaatamise tähtsust, et täiendada neid rohelist majanduskasvu pakkuvate võimalustega;

| 12. | rõhutab vajadust tagada ELi eelarve finantsinstrumentide vaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning keskkonna ja kliimameetmete programmi raames; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust tagada ELi eelarve finantsinstrumentide vaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning keskkonna ja kliimameetmete programmi raames;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima nende VKEde tulemusi, kellel on juurdepääs keskkonnahoidliku innovatsiooni rahastamisvõimalustele, et hinnata nimetatud rahastamise tõhusust; nõuab tungivalt, et komisjon teeks viivitamata vajalikke muudatusi rahastamise tõhususe parandamiseks, kui tulemused osutuvad mitterahuldavaks; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima nende VKEde tulemusi, kellel on juurdepääs keskkonnahoidliku innovatsiooni rahastamisvõimalustele, et hinnata nimetatud rahastamise tõhusust; nõuab tungivalt, et komisjon teeks viivitamata vajalikke muudatusi rahastamise tõhususe parandamiseks, kui tulemused osutuvad mitterahuldavaks;

| 14. | märgib, et paljude keskkonnahoidlike investeerimiskavade väga tehnilise laadi tõttu on äärmiselt tähtis rõhutada standardiseeritud riski- ja tulukuse mudelite ning uute väljakutsete ja sektorite jaoks uute mudelite väljatöötamise tähtsust; |
| --- | --- |

14.

märgib, et paljude keskkonnahoidlike investeerimiskavade väga tehnilise laadi tõttu on äärmiselt tähtis rõhutada standardiseeritud riski- ja tulukuse mudelite ning uute väljakutsete ja sektorite jaoks uute mudelite väljatöötamise tähtsust;

| 15. | tuletab meelde, et VKEd täidavad ringmajanduses eeldatavasti tähtsat osa, sest osutavad jätkusuutlikke, ent tööjõumahukaid teenuseid, nagu remondi- ja renoveerimistööd ning ringlussevõtt; märgib, et komisjon, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), Euroopa Parlament ja eurorühm toetavad laialdaselt põhimõtet, et maksukoormus tuleks üle kanda tööjõult loodusvarade kasutamisele ja tarbimisele; palub komisjonil hinnata maksukoormuse tööjõult loodusvarade kasutamisele ülekandmise mõju; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et VKEd täidavad ringmajanduses eeldatavasti tähtsat osa, sest osutavad jätkusuutlikke, ent tööjõumahukaid teenuseid, nagu remondi- ja renoveerimistööd ning ringlussevõtt; märgib, et komisjon, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), Euroopa Parlament ja eurorühm toetavad laialdaselt põhimõtet, et maksukoormus tuleks üle kanda tööjõult loodusvarade kasutamisele ja tarbimisele; palub komisjonil hinnata maksukoormuse tööjõult loodusvarade kasutamisele ülekandmise mõju;

| 16. | rõhutab, et ettevõtjad, VKEd, ettevõtjate ühendused ja toetusorganisatsioonid peaksid omama paremat ülevaadet tulemuslikumate tehnoloogiate või selliste teenuslepingute rahastamisvõimalustest nagu konsulteerimine, juhendamine ja koolitus ökodisaini teemal, ressursihaldus ja keskkonnahoidlik ettevõtlus ning nende ettevõtetele kasulike keskkonnasäästlike tehnoloogiate, toodete ja teenuste kättesaadavus; kutsub liikmesriike üles tõhustama VKEdele teenuste osutamist nendes valdkondades ning rõhutab ka vajadust lihtsate ja kättesaadavate teabeallikate ja andmebaaside järele asjaomaste toodete ja teenuste kohta; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et seda teavet tuleks edastada viisil, mis vastab kõige paremini VKEde põhimõtetele ja töömeetoditele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et ettevõtjad, VKEd, ettevõtjate ühendused ja toetusorganisatsioonid peaksid omama paremat ülevaadet tulemuslikumate tehnoloogiate või selliste teenuslepingute rahastamisvõimalustest nagu konsulteerimine, juhendamine ja koolitus ökodisaini teemal, ressursihaldus ja keskkonnahoidlik ettevõtlus ning nende ettevõtetele kasulike keskkonnasäästlike tehnoloogiate, toodete ja teenuste kättesaadavus; kutsub liikmesriike üles tõhustama VKEdele teenuste osutamist nendes valdkondades ning rõhutab ka vajadust lihtsate ja kättesaadavate teabeallikate ja andmebaaside järele asjaomaste toodete ja teenuste kohta; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et seda teavet tuleks edastada viisil, mis vastab kõige paremini VKEde põhimõtetele ja töömeetoditele;

| 17. | märgib, et ELi programmid ei aita märkimisväärselt kaasa ökoinnovatsioonile ja ringmajandusele ning et seepärast peab komisjon suunama COSME programmi ja programmi „Horisont 2020” raames eraldatavaid rahalisi vahendeid tõhusamalt VKEde poolt ja nende jaoks loodud ökoinnovaatiliste lahenduste edendamisele ja toetama tootedisaini ja protsesside tulemuste parandamise rahastamist, võttes aluseks eelmise mitmeaastase finantsraamistiku edukad kogemused; on eelkõige arvamusel, et programmi „Horisont 2020” VKEde rahastamisvahendit tuleb täielikult rakendada; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ELi programmid ei aita märkimisväärselt kaasa ökoinnovatsioonile ja ringmajandusele ning et seepärast peab komisjon suunama COSME programmi ja programmi „Horisont 2020” raames eraldatavaid rahalisi vahendeid tõhusamalt VKEde poolt ja nende jaoks loodud ökoinnovaatiliste lahenduste edendamisele ja toetama tootedisaini ja protsesside tulemuste parandamise rahastamist, võttes aluseks eelmise mitmeaastase finantsraamistiku edukad kogemused; on eelkõige arvamusel, et programmi „Horisont 2020” VKEde rahastamisvahendit tuleb täielikult rakendada;

| 18. | kutsub komisjoni ja EIPd üles tagama, et Euroopa investeerimiskava rakendusetapis on VKEd, sealhulgas keskkonnahoidlikud ja innovaatilised VKEd ettepaneku raames antava toetuse peamised saajad; toonitab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb välja töötada selged kriteeriumid, sealhulgas seoses Euroopa lisaväärtusega, ning tuleb edendada VKEdele ressursitõhusust ja ökoinnovatsiooni käsitlevate nõustamisteenuste osutamist; kutsub EIPd ja komisjoni üles tagama, et kõigi kategooriate majandusüksused, kes on loetletud komisjoni soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (C(2003)1422), saaksid piisavat kasu; juhib tähelepanu programmi „Horisont 2020” ja COSME programmi olulisusele VKEde toetamisel ning vajadusele täielikult rakendada programmi „Horisont 2020” VKEde rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja EIPd üles tagama, et Euroopa investeerimiskava rakendusetapis on VKEd, sealhulgas keskkonnahoidlikud ja innovaatilised VKEd ettepaneku raames antava toetuse peamised saajad; toonitab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb välja töötada selged kriteeriumid, sealhulgas seoses Euroopa lisaväärtusega, ning tuleb edendada VKEdele ressursitõhusust ja ökoinnovatsiooni käsitlevate nõustamisteenuste osutamist; kutsub EIPd ja komisjoni üles tagama, et kõigi kategooriate majandusüksused, kes on loetletud komisjoni soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (C(2003)1422), saaksid piisavat kasu; juhib tähelepanu programmi „Horisont 2020” ja COSME programmi olulisusele VKEde toetamisel ning vajadusele täielikult rakendada programmi „Horisont 2020” VKEde rahastamisvahendit;

| 19. | on arvamusel, et VKEdele ette nähtud finantsskeemide vastastikuse täiendavuse tagamiseks on vaja kooskõlastada ühtekuuluvuspoliitika ja teiste programmide, nt programmi „Horisont 2020” raames võetavaid meetmeid nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; rõhutab, kui oluline on korraldada seadusloomet sellisel viisil, mis võimaldab säilitada VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et VKEdele ette nähtud finantsskeemide vastastikuse täiendavuse tagamiseks on vaja kooskõlastada ühtekuuluvuspoliitika ja teiste programmide, nt programmi „Horisont 2020” raames võetavaid meetmeid nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; rõhutab, kui oluline on korraldada seadusloomet sellisel viisil, mis võimaldab säilitada VKEde konkurentsivõimet;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles leidma kiiret ja püsivat lahendust väga suurele tasumata maksete mahule regionaalpoliitika valdkonnas ning seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eelmise toetusperioodi eest eraldatud vahendite väljamaksmisega, et VKEdest projektipartnerid ei kaotaks makseviivituste tõttu julgust nendes toetusprogrammides ja projektides osaleda; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles leidma kiiret ja püsivat lahendust väga suurele tasumata maksete mahule regionaalpoliitika valdkonnas ning seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eelmise toetusperioodi eest eraldatud vahendite väljamaksmisega, et VKEdest projektipartnerid ei kaotaks makseviivituste tõttu julgust nendes toetusprogrammides ja projektides osaleda;

Teadmushaldus

| 21. | rõhutab, kui tähtis on jätkata aktiivse sektoritevahelise koostööga nii väärtusahelate kui ka geograafiliste piirkondade ulatuses, kuna sellel on potentsiaal vastastikuse viljaka ideedevahetuse ja uuenduslike käsituste abil innovatsiooni ja uute kasvuvõimaluste tekitamiseks; tunneb heameelt programmi „Horisont 2020” meetme „Klastripõhised projektid uute tööstuslike väärtusahelate jaoks” üle, mis aitab paremini ellu viia VKEde innovatsioonialast potentsiaali, sealhulgas nende pakutavaid ökoinnovatsiooni ja ressursitõhususe alaseid lahendusi; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui tähtis on jätkata aktiivse sektoritevahelise koostööga nii väärtusahelate kui ka geograafiliste piirkondade ulatuses, kuna sellel on potentsiaal vastastikuse viljaka ideedevahetuse ja uuenduslike käsituste abil innovatsiooni ja uute kasvuvõimaluste tekitamiseks; tunneb heameelt programmi „Horisont 2020” meetme „Klastripõhised projektid uute tööstuslike väärtusahelate jaoks” üle, mis aitab paremini ellu viia VKEde innovatsioonialast potentsiaali, sealhulgas nende pakutavaid ökoinnovatsiooni ja ressursitõhususe alaseid lahendusi;

| 22. | väljendab heameelt Euroopa ressursitõhususe tippkeskuse loomise üle, mille eesmärk on nõustada ja abistada VKEsid, kes soovivad parandada oma ressursitõhususe alaseid tulemusi; rõhutab vajadust muuta see keskus ELi piirkondades asuvate partnerite tugevaks võrgustikuks, mille aluseks on liikmesriikide tõendatud kogemused; on veendunud, et see peaks tutvustama VKEdele asjaomase tegevusvaldkonna Euroopa, riiklikke ja piirkondlikke programme ning võimaldama juurdepääsu eksperditeadmistele, võrgustikele ja taristule; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt Euroopa ressursitõhususe tippkeskuse loomise üle, mille eesmärk on nõustada ja abistada VKEsid, kes soovivad parandada oma ressursitõhususe alaseid tulemusi; rõhutab vajadust muuta see keskus ELi piirkondades asuvate partnerite tugevaks võrgustikuks, mille aluseks on liikmesriikide tõendatud kogemused; on veendunud, et see peaks tutvustama VKEdele asjaomase tegevusvaldkonna Euroopa, riiklikke ja piirkondlikke programme ning võimaldama juurdepääsu eksperditeadmistele, võrgustikele ja taristule;

| 23. | rõhutab, kui oluline on eriti VKEde ja mikroettevõtjate jaoks teadmussiirde ja mitme sidusrühma vahel teadmiste vahetamine, sealhulgas piiriüleselt mitteametlike võrgustike kaudu, et suurendada teadlikkust olemasolevatest ja uutest innovaatilistest tehnoloogiatest, parimatest tavadest, asjakohase rahastamise saamise võimalustest, võimalikest riiklikest toetuskavadest ja kõige väiksemat halduskoormust pakkuvatest vastavatest õigusraamistikest, ning tuletab meelde, et ELi rahastamisprogrammide olemasolevad riiklikud kontaktpunktid ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik tuleb täielikult kaasata VKEde toetamisse ning nad peavad VKEsid ennetavalt teavitama, juhendama ja toetama rahastamisvõimaluste leidmisel ELi, riiklikul või piirkondlikul tasandil; toetab Euroopa ressursitõhususe kampaania korraldamist, et teavitada VKEsid ressursitõhususega kaasnevatest hüvedest ja võimalustest ning tööstuses ringlussevõtuga seotud koostoime loomise viisidest; kutsub komisjoni ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikku üles tegema ressursitõhususe küsimuses koostööd valdkonna ühenduste, ametiühingute, VKEde, vabaühenduste, teadusringkondade ja piirkondlike algatustega; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et komisjon keskendub sümbioosile ja klastritele, ning julgustab komisjoni esitama konkreetseid algatusi, mille abil edendada sektoritevahelist koostööd ja ressursside haldamist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui oluline on eriti VKEde ja mikroettevõtjate jaoks teadmussiirde ja mitme sidusrühma vahel teadmiste vahetamine, sealhulgas piiriüleselt mitteametlike võrgustike kaudu, et suurendada teadlikkust olemasolevatest ja uutest innovaatilistest tehnoloogiatest, parimatest tavadest, asjakohase rahastamise saamise võimalustest, võimalikest riiklikest toetuskavadest ja kõige väiksemat halduskoormust pakkuvatest vastavatest õigusraamistikest, ning tuletab meelde, et ELi rahastamisprogrammide olemasolevad riiklikud kontaktpunktid ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik tuleb täielikult kaasata VKEde toetamisse ning nad peavad VKEsid ennetavalt teavitama, juhendama ja toetama rahastamisvõimaluste leidmisel ELi, riiklikul või piirkondlikul tasandil; toetab Euroopa ressursitõhususe kampaania korraldamist, et teavitada VKEsid ressursitõhususega kaasnevatest hüvedest ja võimalustest ning tööstuses ringlussevõtuga seotud koostoime loomise viisidest; kutsub komisjoni ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikku üles tegema ressursitõhususe küsimuses koostööd valdkonna ühenduste, ametiühingute, VKEde, vabaühenduste, teadusringkondade ja piirkondlike algatustega; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et komisjon keskendub sümbioosile ja klastritele, ning julgustab komisjoni esitama konkreetseid algatusi, mille abil edendada sektoritevahelist koostööd ja ressursside haldamist;

| 24. | nõuab tungivalt, et sektorite liidud võtaksid tähtsama rolli asjakohase teabe andmisel ja nõustamisel keskkonnasäästlike tehnoloogiate, rahastamisvõimaluste ja asjakohaste menetluste kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täitma seda lünka juhul, kui see toetus puudub, ning koostöös sektorite liitude ja ettevõtjatega täiendavalt uurima olemasolevaid võimalusi, kiirendama jätkusuutlike lahenduste leidmist ja investeerima keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, ressursitõhususse ja ringlussevõtvasse majandusse; juhib tähelepanu üha suurenevale lõhele VKEde vajaduste ja töötajate oskuste vahel; märgib, et 26 % Euroopa tööandjatest kogeb raskusi õigete oskustega töötajate leidmisel; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et sektorite liidud võtaksid tähtsama rolli asjakohase teabe andmisel ja nõustamisel keskkonnasäästlike tehnoloogiate, rahastamisvõimaluste ja asjakohaste menetluste kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täitma seda lünka juhul, kui see toetus puudub, ning koostöös sektorite liitude ja ettevõtjatega täiendavalt uurima olemasolevaid võimalusi, kiirendama jätkusuutlike lahenduste leidmist ja investeerima keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, ressursitõhususse ja ringlussevõtvasse majandusse; juhib tähelepanu üha suurenevale lõhele VKEde vajaduste ja töötajate oskuste vahel; märgib, et 26 % Euroopa tööandjatest kogeb raskusi õigete oskustega töötajate leidmisel;

Teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja oskused

| 25. | rõhutab vajadust tõhusamalt arendada põhilist teadus- ja arendustegevust, kaasata VKEd täielikult sellesse protsessi ning aktiivselt toetada põhilise teadus- ja arendustegevuse tulemuste täiendavat muutmist edasiseks tehnoloogiliseks arenguks; rõhutab, kui tähtis on Euroopa taasindustrialiseerimine, pidades silmas töötleva tööstuse olulisust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja seega ELi tulevase konkurentsieelise jaoks; on veendunud, et koos tehnoloogiale keskenduvate lahendustega tuleb mittetehnoloogilisele, organisatsioonilisele, süsteemide ja avaliku sektori innovatsioonile samuti pöörata piisavalt tähelepanu; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tõhusamalt arendada põhilist teadus- ja arendustegevust, kaasata VKEd täielikult sellesse protsessi ning aktiivselt toetada põhilise teadus- ja arendustegevuse tulemuste täiendavat muutmist edasiseks tehnoloogiliseks arenguks; rõhutab, kui tähtis on Euroopa taasindustrialiseerimine, pidades silmas töötleva tööstuse olulisust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja seega ELi tulevase konkurentsieelise jaoks; on veendunud, et koos tehnoloogiale keskenduvate lahendustega tuleb mittetehnoloogilisele, organisatsioonilisele, süsteemide ja avaliku sektori innovatsioonile samuti pöörata piisavalt tähelepanu;

| 26. | rõhutab, kui tähtis on, et Euroopa ettevõtted turustaksid ja väärtustaksid teadus- ja arendustegevuse tulemusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama stabiilsemat õigusraamistikku ja asjakohaseid finantsskeeme, et võimaldada ellu viia majandusalgatusi ja ettevõtlust ning piirata uute toodete, teenuste ning äritavade turulelaskmise aega, eelkõige rohelise majanduse raames; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui tähtis on, et Euroopa ettevõtted turustaksid ja väärtustaksid teadus- ja arendustegevuse tulemusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama stabiilsemat õigusraamistikku ja asjakohaseid finantsskeeme, et võimaldada ellu viia majandusalgatusi ja ettevõtlust ning piirata uute toodete, teenuste ning äritavade turulelaskmise aega, eelkõige rohelise majanduse raames;

| 27. | rõhutab potentsiaali, mida kujutab endast uus Euroopa kosmoseinfrastruktuur innovatsiooni ja rohelise majanduskasvu jaoks; kutsub komisjoni üles soodustama selle infrastruktuuri andmete kasutamist VKEde poolt ettevõtlusinkubaatorite juures; kutsub komisjoni üles kehtestama korda, mis võimaldab VKEdel selle infrastruktuuri andmetele teadusuuringute, arendustegevuse ja turustamise etapis hõlpsalt juurde pääseda; |
| --- | --- |

27.

rõhutab potentsiaali, mida kujutab endast uus Euroopa kosmoseinfrastruktuur innovatsiooni ja rohelise majanduskasvu jaoks; kutsub komisjoni üles soodustama selle infrastruktuuri andmete kasutamist VKEde poolt ettevõtlusinkubaatorite juures; kutsub komisjoni üles kehtestama korda, mis võimaldab VKEdel selle infrastruktuuri andmetele teadusuuringute, arendustegevuse ja turustamise etapis hõlpsalt juurde pääseda;

| 28. | märgib, et 2014. aasta mai Innobaromeetri uuringu kohaselt väidab ainult 9 % kõigist ettevõtetest, et on saanud pärast 2011. aasta jaanuarit oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni jaoks avaliku sektori rahalist toetust; rõhutab vajadust töötada toetuse eri liikide jaoks välja kasutajasõbralikud menetlused; |
| --- | --- |

28.

märgib, et 2014. aasta mai Innobaromeetri uuringu kohaselt väidab ainult 9 % kõigist ettevõtetest, et on saanud pärast 2011. aasta jaanuarit oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni jaoks avaliku sektori rahalist toetust; rõhutab vajadust töötada toetuse eri liikide jaoks välja kasutajasõbralikud menetlused;

| 29. | juhib tähelepanu hüvedele, mida pakub ühtne Euroopa patent VKEdele, eelkõige keskkonnasäästlike tehnoloogiate valdkonnas; kutsub kõiki liikmesriike üles ühtse Euroopa patendisüsteemiga ühinema; kutsub liikmesriike üles ühtset patendikohut käsitlevat lepingut viivitamata ratifitseerima, kuna see on vajalik ühtse Euroopa patendi kasutuselevõtmiseks; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, mis käsitleb lihtsustatud menetlust, mida VKEd saavad kasutada ühtsesse patendikohtusse rikkumise asjus hagi esitamiseks; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu hüvedele, mida pakub ühtne Euroopa patent VKEdele, eelkõige keskkonnasäästlike tehnoloogiate valdkonnas; kutsub kõiki liikmesriike üles ühtse Euroopa patendisüsteemiga ühinema; kutsub liikmesriike üles ühtset patendikohut käsitlevat lepingut viivitamata ratifitseerima, kuna see on vajalik ühtse Euroopa patendi kasutuselevõtmiseks; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut, mis käsitleb lihtsustatud menetlust, mida VKEd saavad kasutada ühtsesse patendikohtusse rikkumise asjus hagi esitamiseks;

| 30. | nõuab ringmajanduse jaoks paremat poliitikaraamistikku, sealhulgas aruka reguleerimise, standardite ja käitumisjuhendite vastuvõtmist ja rakendamist eesmärgiga võtta arvesse välismõju, käsitleda ressursimahukaid tooteid, luua võrdsed võimalused, premeerida esirinnas olijaid ja kiirendada üleminekut ressursitõhusale ja jätkusuutlikule majandusele; |
| --- | --- |

30.

nõuab ringmajanduse jaoks paremat poliitikaraamistikku, sealhulgas aruka reguleerimise, standardite ja käitumisjuhendite vastuvõtmist ja rakendamist eesmärgiga võtta arvesse välismõju, käsitleda ressursimahukaid tooteid, luua võrdsed võimalused, premeerida esirinnas olijaid ja kiirendada üleminekut ressursitõhusale ja jätkusuutlikule majandusele;

| 31. | kutsub komisjoni üles laiendama ringmajanduse paketi raames ökodisaini vahendit, et see hõlmaks ressursitõhususe mõõdet; on veendunud, et ökodisaini raames tuleks käsitleda toodete vastupidavust, parandatavust ja ringlussevõetavust ning sealhulgas minimaalse garanteeritud eluea ja demonteerimise standardeid; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles laiendama ringmajanduse paketi raames ökodisaini vahendit, et see hõlmaks ressursitõhususe mõõdet; on veendunud, et ökodisaini raames tuleks käsitleda toodete vastupidavust, parandatavust ja ringlussevõetavust ning sealhulgas minimaalse garanteeritud eluea ja demonteerimise standardeid;

| 32. | julgustab laiendama innovaatilisi toetusskeeme, näiteks keskkonnahoidliku innovatsiooni vautšerite kaudu, millega saab edendada säästlike tehnoloogiate ning keskkonnasõbralike ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste lahenduste kasutuselevõttu; on arvamusel, et toetuste taotlemise eeskirjad peavad olema lihtsad ja selged ning ei tohiks põhjustada halduskoormust; palub lisaks komisjonil ja liikmesriikidel leida VKEde jaoks innovaatilisi rahastamislahendusi ning pakkuda täielikult juurdepääsetavaid rahastamisvahendeid; tuletab meelde, et jätkusuutlik kasv ja Euroopa VKEde innovatsioonisuutlikkus on ELi üks peamisi konkurentsieeliseid üleilmastunud turgudel; |
| --- | --- |

32.

julgustab laiendama innovaatilisi toetusskeeme, näiteks keskkonnahoidliku innovatsiooni vautšerite kaudu, millega saab edendada säästlike tehnoloogiate ning keskkonnasõbralike ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliste lahenduste kasutuselevõttu; on arvamusel, et toetuste taotlemise eeskirjad peavad olema lihtsad ja selged ning ei tohiks põhjustada halduskoormust; palub lisaks komisjonil ja liikmesriikidel leida VKEde jaoks innovaatilisi rahastamislahendusi ning pakkuda täielikult juurdepääsetavaid rahastamisvahendeid; tuletab meelde, et jätkusuutlik kasv ja Euroopa VKEde innovatsioonisuutlikkus on ELi üks peamisi konkurentsieeliseid üleilmastunud turgudel;

(De)reguleerimine majanduskasvu edendajana

| 33. | kutsub liikmesriike üles hoiduma ülemääraste nõuete kehtestamisega siseturul tõkete tekitamisest, vaatama läbi oma kehtiva õigusraamistiku, kõrvaldama turgu takistavad üleliigsed või ebatõhusad õigusnormid ning tagama järjekindla siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise; kutsub komisjoni üles tagama, et VKE-testi kohaldataks täielikult kõigis mõjuhindamistes; palub komisjonil suurendada jõupingutusi ülemääraste nõuete kehtestamise küsimuse arutamiseks üksikute liikmesriikidega; rõhutab, et riiklikud reguleerivad asutused peavad kogu ELis tõlgendama selgelt ja ühetaoliselt riigihanke-eeskirju, seahulgas keskkonnahoidlike riigihangete ja elektrooniliste riigihangete puhul, kuna see on hetkel suureks takistuseks VKEdele, kes soovivad muutuda rahvusvaheliseks, ning annab samal ajal liikmesriikidele tohutu võimaluse ennast varakult olukorraga kohandada ka ressursi- ja energiatõhusate toodete ja lahenduste valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles hoiduma ülemääraste nõuete kehtestamisega siseturul tõkete tekitamisest, vaatama läbi oma kehtiva õigusraamistiku, kõrvaldama turgu takistavad üleliigsed või ebatõhusad õigusnormid ning tagama järjekindla siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise; kutsub komisjoni üles tagama, et VKE-testi kohaldataks täielikult kõigis mõjuhindamistes; palub komisjonil suurendada jõupingutusi ülemääraste nõuete kehtestamise küsimuse arutamiseks üksikute liikmesriikidega; rõhutab, et riiklikud reguleerivad asutused peavad kogu ELis tõlgendama selgelt ja ühetaoliselt riigihanke-eeskirju, seahulgas keskkonnahoidlike riigihangete ja elektrooniliste riigihangete puhul, kuna see on hetkel suureks takistuseks VKEdele, kes soovivad muutuda rahvusvaheliseks, ning annab samal ajal liikmesriikidele tohutu võimaluse ennast varakult olukorraga kohandada ka ressursi- ja energiatõhusate toodete ja lahenduste valdkonnas;

| 34. | tunneb heameelt komisjoni otsuse üle võtta tagasi iganenud või liigselt koormavad seadusandlikud ettepanekud; ootab, et komisjon esitaks kaugeleulatuvama jäätmeid käsitleva seadusandliku ettepaneku, nagu teatas asepresident Timmermans Euroopa Parlamendi 2014. detsembri täiskogu istungil; palub komisjonil hoiduda seadusandlikest ettepanekutest, mis põhjustaksid ettevõtetele ja VKEdele tarbetut halduskoormust, ning vaadata kehtivaid õigusakte pidevalt läbi, et vähendada praegust halduskoormust, parandada õigusaktide kvaliteeti ja tulemuslikkust ning kohandada neid vastavalt uutele ärimudelitele; rõhutab siiski, et vaja on kaugeleulatuvaid meetmed, kehtivate õigusaktide asjakohast ja õigeaegset rakendamist ning asjaomaste tööstusvaldkondade sidusrühmade ja VKEde varajast kaasamist muu hulgas ka mõjuhindamisse, et saavutada ELi keskkonnaalased eesmärgid; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt komisjoni otsuse üle võtta tagasi iganenud või liigselt koormavad seadusandlikud ettepanekud; ootab, et komisjon esitaks kaugeleulatuvama jäätmeid käsitleva seadusandliku ettepaneku, nagu teatas asepresident Timmermans Euroopa Parlamendi 2014. detsembri täiskogu istungil; palub komisjonil hoiduda seadusandlikest ettepanekutest, mis põhjustaksid ettevõtetele ja VKEdele tarbetut halduskoormust, ning vaadata kehtivaid õigusakte pidevalt läbi, et vähendada praegust halduskoormust, parandada õigusaktide kvaliteeti ja tulemuslikkust ning kohandada neid vastavalt uutele ärimudelitele; rõhutab siiski, et vaja on kaugeleulatuvaid meetmed, kehtivate õigusaktide asjakohast ja õigeaegset rakendamist ning asjaomaste tööstusvaldkondade sidusrühmade ja VKEde varajast kaasamist muu hulgas ka mõjuhindamisse, et saavutada ELi keskkonnaalased eesmärgid;

| 35. | tuletab meelde, kui tähtsad on tehnoloogiliselt neutraalsed ja innovatsioonisõbralikud õigusaktid, mis võimaldavad erinevate uute tehnoloogiate katsetamist ja hindamist turul; peab kiiduväärseks keskkonnatehnoloogia kontrollimise kava kui uue vahendi arendamist, et aidata innovaatilistel keskkonnatehnoloogiatel turule jõuda; kutsub liikmesriike üles kasutama oma riiklikes toetuskavades asjakohaselt turupõhiseid vahendeid ning hoiduma keskkonnakahjulike ja turgu moonutavate toetuste kasutamisest; tuletab meelde, et riiklikku sekkumist tuleks kasutada selliste turutõrgete kõrvaldamiseks nagu välismõju mittearvestamine; kutsub komisjoni üles koostama ühiseid suuniseid keskkonnahoidlikele investeerimisprojektidele ette nähtud riiklike avaliku sektori toetusskeemide kohta, et kehtestada ühtlustatumad meetmed; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, kui tähtsad on tehnoloogiliselt neutraalsed ja innovatsioonisõbralikud õigusaktid, mis võimaldavad erinevate uute tehnoloogiate katsetamist ja hindamist turul; peab kiiduväärseks keskkonnatehnoloogia kontrollimise kava kui uue vahendi arendamist, et aidata innovaatilistel keskkonnatehnoloogiatel turule jõuda; kutsub liikmesriike üles kasutama oma riiklikes toetuskavades asjakohaselt turupõhiseid vahendeid ning hoiduma keskkonnakahjulike ja turgu moonutavate toetuste kasutamisest; tuletab meelde, et riiklikku sekkumist tuleks kasutada selliste turutõrgete kõrvaldamiseks nagu välismõju mittearvestamine; kutsub komisjoni üles koostama ühiseid suuniseid keskkonnahoidlikele investeerimisprojektidele ette nähtud riiklike avaliku sektori toetusskeemide kohta, et kehtestada ühtlustatumad meetmed;

| 36. | märgib, et murrangulised tööstusvaldkonnad ja tehnoloogiad juhivad sageli tähelepanu puudujääkidele kehtivates õigusaktides; rõhutab vajadust pidevalt jälgida kehtivaid õigusakte ja nende rakendamist ning neid ajakohastada, et jätkusuutlikel või ökoinnovaatilistel tehnoloogiatel ja uutel tehnoloogilistel arengutel ei tekiks takistusi; |
| --- | --- |

36.

märgib, et murrangulised tööstusvaldkonnad ja tehnoloogiad juhivad sageli tähelepanu puudujääkidele kehtivates õigusaktides; rõhutab vajadust pidevalt jälgida kehtivaid õigusakte ja nende rakendamist ning neid ajakohastada, et jätkusuutlikel või ökoinnovaatilistel tehnoloogiatel ja uutel tehnoloogilistel arengutel ei tekiks takistusi;

Erinevad toetusmeetmed

| 37. | on veendunud, et ettevõtlusoskuste arendamine ja programmid, et omandada teadmisi turu, majanduse ja finantssüsteemi juhtimise, toimimise ja vastastikuse mõju ning keskkonnateadlikkuse ja selle kohta, kuidas uue tehnoloogia abil saab edendada tulemuslikke, innovaatilisi ja keskkonnasäästlikke võimalusi, tuleks lisada põhi- ja kõrgharidussüsteemidesse ning neid tuleks tutvustada ka õppekavavälise tegevuse ja elukestva õppe kaudu; usub, et hästi koostatud äriplaan on esimene samm paremate rahastamisvõimaluste ja majandusliku elujõulisuse poole; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada ettevõtlus-, finants-, majandus- ja keskkonnaalane haridus viivitamata oma haridusprogrammidesse; toetab sellega seoses programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille eesmärk on edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et ettevõtlusoskuste arendamine ja programmid, et omandada teadmisi turu, majanduse ja finantssüsteemi juhtimise, toimimise ja vastastikuse mõju ning keskkonnateadlikkuse ja selle kohta, kuidas uue tehnoloogia abil saab edendada tulemuslikke, innovaatilisi ja keskkonnasäästlikke võimalusi, tuleks lisada põhi- ja kõrgharidussüsteemidesse ning neid tuleks tutvustada ka õppekavavälise tegevuse ja elukestva õppe kaudu; usub, et hästi koostatud äriplaan on esimene samm paremate rahastamisvõimaluste ja majandusliku elujõulisuse poole; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada ettevõtlus-, finants-, majandus- ja keskkonnaalane haridus viivitamata oma haridusprogrammidesse; toetab sellega seoses programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille eesmärk on edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet;

| 38. | rõhutab, et ka mikroettevõtjatele ja idufirmadele tuleks anda abi ja suuniseid jätkusuutlikule rohelisele majanduskasvule üleminekuks; kutsub komisjoni üles tagama, et uutes algatustes, mis keskenduvad rohelise majanduskasvu võimalustele VKEde jaoks, arvestatakse asjakohaselt ka eespool nimetatud ettevõtjaid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ka mikroettevõtjatele ja idufirmadele tuleks anda abi ja suuniseid jätkusuutlikule rohelisele majanduskasvule üleminekuks; kutsub komisjoni üles tagama, et uutes algatustes, mis keskenduvad rohelise majanduskasvu võimalustele VKEde jaoks, arvestatakse asjakohaselt ka eespool nimetatud ettevõtjaid;

| 39. | märgib, et programm „Erasmus+” võimaldab üliõpilastel ja noortel arendada ettevõtlusoskusi muu hulgas praktika rahastamise kaudu; toetab programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille eesmärk on edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

39.

märgib, et programm „Erasmus+” võimaldab üliõpilastel ja noortel arendada ettevõtlusoskusi muu hulgas praktika rahastamise kaudu; toetab programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mille eesmärk on edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet;

| 40. | märgib, kui tähtis on tegeleda jätkusuutmatute tarbimismudelitega ja edendada tarbijate käitumise muutmist; rõhutab vajadust tarbijaid asjakohaselt harida ning soodustada stiimuleid säästvamaks tarbimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama nõudlusega seotud meetmeid, nagu riigihangete kasutamine, et suurendada ressursi- ja energiatõhusate toodete ja lahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et tarbijate mõjuvõimu suurendamiseks on kasulik lisada loodusvarade kasutamisega seotud teave tootekirjeldusse ja ökomärgisele; |
| --- | --- |

40.

märgib, kui tähtis on tegeleda jätkusuutmatute tarbimismudelitega ja edendada tarbijate käitumise muutmist; rõhutab vajadust tarbijaid asjakohaselt harida ning soodustada stiimuleid säästvamaks tarbimiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama nõudlusega seotud meetmeid, nagu riigihangete kasutamine, et suurendada ressursi- ja energiatõhusate toodete ja lahenduste kasutuselevõttu; rõhutab, et tarbijate mõjuvõimu suurendamiseks on kasulik lisada loodusvarade kasutamisega seotud teave tootekirjeldusse ja ökomärgisele;

| 41. | rõhutab, et on tähtis on soodustada idufirmade ja tütarettevõtete loomist tehnoloogiauuringute instituutide, ülikoolide ja kutseõppeasutustega tehtava koostöö kaudu; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et on tähtis on soodustada idufirmade ja tütarettevõtete loomist tehnoloogiauuringute instituutide, ülikoolide ja kutseõppeasutustega tehtava koostöö kaudu;

| 42. | rõhutab ekspordi tähtsust töökohtade loomise ja majanduskasvu jaoks Euroopas; kutsub komisjoni üles kiirendama pooleliolevate kaubanduslepingute sõlmimist meie partneritega, et hõlbustada Euroopa VKEde pääsu uutele turgudele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab ekspordi tähtsust töökohtade loomise ja majanduskasvu jaoks Euroopas; kutsub komisjoni üles kiirendama pooleliolevate kaubanduslepingute sõlmimist meie partneritega, et hõlbustada Euroopa VKEde pääsu uutele turgudele;

| 43. | usub, et naisettevõtlus on ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks veel ebapiisavalt väärtustatud rikkus, mida tuleks edendada ja tugevdada, ning et kõik takistused, millega naised puutuvad kokku ka rohelises majanduses, eelkõige palgaalane diskrimineerimine, tuleks kaotada, et naised ja mehed saaksid võrdselt kasu; on veendunud, et ühtlustatud statistiliste andmete, sealhulgas õigusaktide soolise mõju kohta, ja sooliselt eristatud tööjõuandmete korrapärane kogumine soodustaks tõenduspõhisemat poliitikakujundamist ja jälgimist ning täidaks teadmustühiku rohelises käsituses; |
| --- | --- |

43.

usub, et naisettevõtlus on ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks veel ebapiisavalt väärtustatud rikkus, mida tuleks edendada ja tugevdada, ning et kõik takistused, millega naised puutuvad kokku ka rohelises majanduses, eelkõige palgaalane diskrimineerimine, tuleks kaotada, et naised ja mehed saaksid võrdselt kasu; on veendunud, et ühtlustatud statistiliste andmete, sealhulgas õigusaktide soolise mõju kohta, ja sooliselt eristatud tööjõuandmete korrapärane kogumine soodustaks tõenduspõhisemat poliitikakujundamist ja jälgimist ning täidaks teadmustühiku rohelises käsituses;

| 44. | kutsub komisjoni üles uurima ja tegema kindlaks Euroopa tööstussektorid ja geograafilised piirkonnad, kus on täidetud uute klastrite ja keskuste loomise tingimused, ning toetada nende arendamist; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles uurima ja tegema kindlaks Euroopa tööstussektorid ja geograafilised piirkonnad, kus on täidetud uute klastrite ja keskuste loomise tingimused, ning toetada nende arendamist;

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teadvustama eelkõige võimalusi ja väljakutseid, mida pakuvad maapiirkonnad seoses VKEde, rohelise majanduskasvu ja ökoinnovatsiooniga, ning neid käsitlema; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teadvustama eelkõige võimalusi ja väljakutseid, mida pakuvad maapiirkonnad seoses VKEde, rohelise majanduskasvu ja ökoinnovatsiooniga, ning neid käsitlema;

| 46. | kutsub liikmesriike üles (riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitikakujundajate ja korraldusasutuste tasandil) aruka spetsialiseerumise strateegiate raames ja peamiste sidusrühmade osalusel pidevalt edendama jätkusuutlikku majanduskasvu, mis soodustab klastreid, koostoimet ja võrgustikke seoses rohelise majanduse tegevusaladega; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile aru aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamisest riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil, kui see on asjakohane, ning eriti seoses nn järgnevate meetmete mitmesuguse kasutamisega ELis ja liikmesriikides; palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada teavet praktiliste meetmete kohta, mida on võetud ökoinnovaatiliste VKEde pädevuste arendamiseks piirkondlike innovatsioonikeskuste ja peamiste tugivõrkude ühendamise teel; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles (riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitikakujundajate ja korraldusasutuste tasandil) aruka spetsialiseerumise strateegiate raames ja peamiste sidusrühmade osalusel pidevalt edendama jätkusuutlikku majanduskasvu, mis soodustab klastreid, koostoimet ja võrgustikke seoses rohelise majanduse tegevusaladega; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile aru aruka spetsialiseerumise strateegiate rakendamisest riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil, kui see on asjakohane, ning eriti seoses nn järgnevate meetmete mitmesuguse kasutamisega ELis ja liikmesriikides; palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada teavet praktiliste meetmete kohta, mida on võetud ökoinnovaatiliste VKEde pädevuste arendamiseks piirkondlike innovatsioonikeskuste ja peamiste tugivõrkude ühendamise teel;

| 47. | kutsub komisjoni üles koostama regionaalpoliitika raames eriprogramme, mis hõlmavad kõiki VKEde jaoks asjakohaseid rohelise majanduskasvu elemente; toonitab, et seoses VKEde rohelise majanduskasvuga tuleb täielikult ära kasutada noorte ettevõtluspotentsiaal; kutsub komisjoni üles valmistama ette meetmeid, millega ühendada haridusasutused Euroopa programmide ja meetmetega rohelise majanduse toetamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et anda VKEde tööjõule nõu ning suurendada nende teadlikkust nende teadmiste ja oskuste parandamiseks; nõuab, et väljaõppe toetamisel pöörataks erilist tähelepanu noortele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles koostama regionaalpoliitika raames eriprogramme, mis hõlmavad kõiki VKEde jaoks asjakohaseid rohelise majanduskasvu elemente; toonitab, et seoses VKEde rohelise majanduskasvuga tuleb täielikult ära kasutada noorte ettevõtluspotentsiaal; kutsub komisjoni üles valmistama ette meetmeid, millega ühendada haridusasutused Euroopa programmide ja meetmetega rohelise majanduse toetamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et anda VKEde tööjõule nõu ning suurendada nende teadlikkust nende teadmiste ja oskuste parandamiseks; nõuab, et väljaõppe toetamisel pöörataks erilist tähelepanu noortele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele;

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Kolmapäev, 20. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Vastuväited delegeeritud õigusaktile: kaadmiumi kasutamist valgustus- ja kuvamisseadmetes käsitlev erand

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta delegeeritud direktiivi kohta, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, milles käsitletakse kaadmiumi kasutamist valgustus- ja kuvamisseadmetes (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud direktiivi (C(2015)00383), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud direktiivi (C(2015)00383),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (1), eriti selle artiklit 4, artikli 5 lõike 1 punkti a ning artiklit 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (1), eriti selle artiklit 4, artikli 5 lõike 1 punkti a ning artiklit 22,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 4,

| A. | arvestades, et direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) artikli 4 lõikega 1 keelatakse muu hulgas kaadmiumi kasutamine elektri- ja elektroonikaseadmetes (vt selle direktiivi II lisas toodud loetelu); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) artikli 4 lõikega 1 keelatakse muu hulgas kaadmiumi kasutamine elektri- ja elektroonikaseadmetes (vt selle direktiivi II lisas toodud loetelu);

| B. | arvestades, et direktiivi 2011/65/EL III lisas on sätestatud erandid artikli 4 lõikes 1 esitatud piirangust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2011/65/EL III lisas on sätestatud erandid artikli 4 lõikes 1 esitatud piirangust;

| C. | arvestades, et III lisa punktis 39 on sätestatud erand „Kaadmium värvi muutvates II–VI valgusdioodides (< 10 μg kaadmiumi valgust kiirgava pinna mm2 kohta), mis on ette nähtud kasutamiseks tahkistes valgus- või kuvamissüsteemides”, mille kehtivusaeg lõpeb 1. juulil 2014; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et III lisa punktis 39 on sätestatud erand „Kaadmium värvi muutvates II–VI valgusdioodides (< 10 μg kaadmiumi valgust kiirgava pinna mm2 kohta), mis on ette nähtud kasutamiseks tahkistes valgus- või kuvamissüsteemides”, mille kehtivusaeg lõpeb 1. juulil 2014;

| D. | arvestades, et artiklis 5 nähakse ette III lisa kohandamine teaduse ja tehnika arenguga erandite lisamise ja väljajätmise teel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et artiklis 5 nähakse ette III lisa kohandamine teaduse ja tehnika arenguga erandite lisamise ja väljajätmise teel;

| E. | arvestades, et komisjon on andnud teada, et ta sai 2012. aasta detsembris taotluse erandi 39 uuendamiseks ja 2013. aasta mais sellega seotud taotluse kitsama ja konkreetsema erandi kehtestamise kohta kvanttäppides sisalduva kaadmiumi kohta kuvamissüsteemides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on andnud teada, et ta sai 2012. aasta detsembris taotluse erandi 39 uuendamiseks ja 2013. aasta mais sellega seotud taotluse kitsama ja konkreetsema erandi kehtestamise kohta kvanttäppides sisalduva kaadmiumi kohta kuvamissüsteemides;

| F. | arvestades, et artikli 5 lõike 1 punkti a kohaselt lisatakse erandid III lisasse, tingimusel et selline lisamine ei nõrgenda määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt ette nähtud keskkonna- ja tervisekaitset ja kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest: nende kõrvaldamine või asendamine konstruktsioonimuutuste või materjalide ja komponentidega, mis ei nõua II lisas loetletud materjalide või ainete kasutamist, on teaduslikult või tehniliselt võimatu; asendusainete usaldusväärsus ei ole tagatud; asendamise negatiivne kogumõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev keskkonna-, tervise-, või tarbijaohutusealane kasu kokku; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et artikli 5 lõike 1 punkti a kohaselt lisatakse erandid III lisasse, tingimusel et selline lisamine ei nõrgenda määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt ette nähtud keskkonna- ja tervisekaitset ja kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest: nende kõrvaldamine või asendamine konstruktsioonimuutuste või materjalide ja komponentidega, mis ei nõua II lisas loetletud materjalide või ainete kasutamist, on teaduslikult või tehniliselt võimatu; asendusainete usaldusväärsus ei ole tagatud; asendamise negatiivne kogumõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev keskkonna-, tervise-, või tarbijaohutusealane kasu kokku;

| G. | arvestades, et komisjoni delegeeritud direktiiviga pikendatakse erandit 39 kuni 30. juunini 2017, nimetatakse see ümber erandiks 39(a) ja lisatakse uus konkreetsem erand 39(b) „Kaadmium lainepikkust muundavates kaadmiumipõhistes pooljuht-nanokristalli kvanttäppides, mis on ette nähtud kasutamiseks kuvamisseadmetes (< 0,2 μg kaadmiumi kuvari pinna mm2 kohta)”, mille kestus lõpeb 30. juunil 2018; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni delegeeritud direktiiviga pikendatakse erandit 39 kuni 30. juunini 2017, nimetatakse see ümber erandiks 39(a) ja lisatakse uus konkreetsem erand 39(b) „Kaadmium lainepikkust muundavates kaadmiumipõhistes pooljuht-nanokristalli kvanttäppides, mis on ette nähtud kasutamiseks kuvamisseadmetes (< 0,2 μg kaadmiumi kuvari pinna mm2 kohta)”, mille kestus lõpeb 30. juunil 2018;

| H. | arvestades, et erandi 39 pikendamine ja uus erand 39(b) puudutavad mõlemad kaadmiumi kvanttäppe, kuigi täpsemalt osutatakse kvanttäppidele ainult erandis 39(b); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erandi 39 pikendamine ja uus erand 39(b) puudutavad mõlemad kaadmiumi kvanttäppe, kuigi täpsemalt osutatakse kvanttäppidele ainult erandis 39(b);

| I. | arvestades, et erandi 39 pikendamine puudutab kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide kaht erinevat kasutusviisi: üks puudutab kasutamist tahkistes valgussüsteemides (edaspidi „valgustusseadmed”), teine kuvamissüsteemides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et erandi 39 pikendamine puudutab kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide kaht erinevat kasutusviisi: üks puudutab kasutamist tahkistes valgussüsteemides (edaspidi „valgustusseadmed”), teine kuvamissüsteemides;

| J. | arvestades, et uus erand 39(b) puudutab üksnes kuvamissüsteeme; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uus erand 39(b) puudutab üksnes kuvamissüsteeme;

| K. | arvestades, et komisjon märgib sõnaselgelt, et (kaadmiumiga ja kaadmiumita) kvanttäppe sisaldavad valgusdioodid valgustusseadmete jaoks ei ole veel kättesaadavad, ja tõdeb, et seepärast ei saa nende kasulikkust seoses keskkonnamõjuga veel tõendada; arvestades, et komisjon pikendas sellegipoolest kaadmiumit sisaldavatel kvanttäppidel põhinevate valgustusseadmete üldist erandit kuni 30. juunini 2017, et võimaldada valgustusseadmete valmistajatel taotleda vastavat erandit, kuna sellised valgustusseadmed on juba tootmiseelses etapis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon märgib sõnaselgelt, et (kaadmiumiga ja kaadmiumita) kvanttäppe sisaldavad valgusdioodid valgustusseadmete jaoks ei ole veel kättesaadavad, ja tõdeb, et seepärast ei saa nende kasulikkust seoses keskkonnamõjuga veel tõendada; arvestades, et komisjon pikendas sellegipoolest kaadmiumit sisaldavatel kvanttäppidel põhinevate valgustusseadmete üldist erandit kuni 30. juunini 2017, et võimaldada valgustusseadmete valmistajatel taotleda vastavat erandit, kuna sellised valgustusseadmed on juba tootmiseelses etapis;

| L. | arvestades, et sõltumatud konsultandid, kes kasutusviise komisjoni taotlusel hindasid, jõudsid järeldusele, et esitatud teave ei võimaldanud teha järeldust, et valgustusseadmetele antav erand oleks praegu õigustatud, ja on seetõttu esitanud sõnaselgelt vastupidise soovituse (2); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sõltumatud konsultandid, kes kasutusviise komisjoni taotlusel hindasid, jõudsid järeldusele, et esitatud teave ei võimaldanud teha järeldust, et valgustusseadmetele antav erand oleks praegu õigustatud, ja on seetõttu esitanud sõnaselgelt vastupidise soovituse (2);

| M. | arvestades, et komisjoni poolt 12. mail 2015 ringlusse lastud mitteametlik teave olukorda ei muuda, sest puuduvad tõendid nende toodete kättesaadavuse kohta Euroopa turul ja hinnangut nende omaduste vastavuse kohta artikli 5 lõike 1 punktile a ei ole esitatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni poolt 12. mail 2015 ringlusse lastud mitteametlik teave olukorda ei muuda, sest puuduvad tõendid nende toodete kättesaadavuse kohta Euroopa turul ja hinnangut nende omaduste vastavuse kohta artikli 5 lõike 1 punktile a ei ole esitatud;

| N. | arvestades, et asjaomaste valgustustoodete puudumise tõttu ei suutnud taotleja tõendada, et mõni artikli 5 lõike 1 punktis a toodud tingimustest kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide kasutamise kohta valgustusseadmetes oleks täidetud; arvestades, et seetõttu ei ole erandi pikendamine valgustusseadmetele õigustatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et asjaomaste valgustustoodete puudumise tõttu ei suutnud taotleja tõendada, et mõni artikli 5 lõike 1 punktis a toodud tingimustest kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide kasutamise kohta valgustusseadmetes oleks täidetud; arvestades, et seetõttu ei ole erandi pikendamine valgustusseadmetele õigustatud;

| O. | arvestades, et selline erand võib osutuda asjakohaseks tulevikus, kuid seda saab anda ainult nõuetekohase hindamise alusel, mida seni ei ole tehtud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et selline erand võib osutuda asjakohaseks tulevikus, kuid seda saab anda ainult nõuetekohase hindamise alusel, mida seni ei ole tehtud;

| P. | arvestades, et oma delegeeritud direktiivis on komisjon andnud ka uue erandi kaadmiumit sisaldavatele kvanttäppidele kuvamissüsteemides, väites, et need on juba kuvamissüsteemides kasutusel, et neil oleks üldiselt positiivne mõju tänu nende vähesele energiatarbimisele ja et kaadmiumita kvanttäpid ei ole veel tehniliselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et oma delegeeritud direktiivis on komisjon andnud ka uue erandi kaadmiumit sisaldavatele kvanttäppidele kuvamissüsteemides, väites, et need on juba kuvamissüsteemides kasutusel, et neil oleks üldiselt positiivne mõju tänu nende vähesele energiatarbimisele ja et kaadmiumita kvanttäpid ei ole veel tehniliselt kättesaadavad;

| Q. | arvestades, et sõltumatud konsultandid, kes kasutusviise komisjoni taotlusel hindasid, soovitasid 2014. aasta aprillis anda konkreetne erand kaadmiumit sisaldavatele kvanttäppidele kuvamisseadmetes lühemaks ajaks, kui oli taotletud (kuni 30. juunini 2017, st üks aasta vähem kui komisjoni poolt vastu võetud tähtaeg), võttes arvesse, et teadusuuringud, mille eesmärk on vähendada seadmetes kaadmiumi kogust ja leida kaadmiumivabad aseained, on lõppetapis; arvestades, et teiste sõnadega öeldes põhines soovitus sellel, et sel ajahetkel puudusid kaadmiumivabad kvanttäppidega kuvamissüsteemid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sõltumatud konsultandid, kes kasutusviise komisjoni taotlusel hindasid, soovitasid 2014. aasta aprillis anda konkreetne erand kaadmiumit sisaldavatele kvanttäppidele kuvamisseadmetes lühemaks ajaks, kui oli taotletud (kuni 30. juunini 2017, st üks aasta vähem kui komisjoni poolt vastu võetud tähtaeg), võttes arvesse, et teadusuuringud, mille eesmärk on vähendada seadmetes kaadmiumi kogust ja leida kaadmiumivabad aseained, on lõppetapis; arvestades, et teiste sõnadega öeldes põhines soovitus sellel, et sel ajahetkel puudusid kaadmiumivabad kvanttäppidega kuvamissüsteemid;

| R. | arvestades, et sellest ajast alates on turul toimunud siiski olulised muutused; arvestades, et 2015. aastal tõi üks maailma juhtivaid teleritootjaid liidu turule terve seeria uusi telerimudeleid, mis põhinevad kaadmiumivabadel kvanttäppidel ja on saadaval mitme liikmesriigi (vähemalt Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Belgia) peamistes jaekauplustes; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sellest ajast alates on turul toimunud siiski olulised muutused; arvestades, et 2015. aastal tõi üks maailma juhtivaid teleritootjaid liidu turule terve seeria uusi telerimudeleid, mis põhinevad kaadmiumivabadel kvanttäppidel ja on saadaval mitme liikmesriigi (vähemalt Saksamaa, Ühendkuningriigi ja Belgia) peamistes jaekauplustes;

| S. | arvestades, et teisest küljest ei tundu liidu turul enam olevat kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega telereid, ja arvestades, et raske on leida selle ainsa sülearvuti jaemüüjaid, mille kuvar põhineb kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide tehnoloogial; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teisest küljest ei tundu liidu turul enam olevat kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega telereid, ja arvestades, et raske on leida selle ainsa sülearvuti jaemüüjaid, mille kuvar põhineb kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide tehnoloogial;

| T. | arvestades, et võib eeldada, et kaadmiumivabade kvanttäppide energiat säästvad omandused on sarnased kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide omadustele; arvestades, et ökomärgistust puudutava teabe kohaselt ilmnes, et kaadmiumita kvanttäppidega sama suurusega teleri ekraani võrdlemisel kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega teleri ekraaniga osutus kaadmiumita kvanttäppidega teleri energiatarbimine väiksemaks; arvestades, et tööstuselt saadud teabe kohaselt andsid värvuste kuvamisvõime katsed kaadmiumita kvanttäppidega telerite ekraanide puhul sama või isegi parema tulemuse kui standardteleri puhul; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et võib eeldada, et kaadmiumivabade kvanttäppide energiat säästvad omandused on sarnased kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide omadustele; arvestades, et ökomärgistust puudutava teabe kohaselt ilmnes, et kaadmiumita kvanttäppidega sama suurusega teleri ekraani võrdlemisel kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega teleri ekraaniga osutus kaadmiumita kvanttäppidega teleri energiatarbimine väiksemaks; arvestades, et tööstuselt saadud teabe kohaselt andsid värvuste kuvamisvõime katsed kaadmiumita kvanttäppidega telerite ekraanide puhul sama või isegi parema tulemuse kui standardteleri puhul;

| U. | arvestades, et komisjoni põhiargument uue erandi andmiseks on see, et kaadmiumita kvanttäpid ei ole veel tehniliselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjoni põhiargument uue erandi andmiseks on see, et kaadmiumita kvanttäpid ei ole veel tehniliselt kättesaadavad;

| V. | arvestades, et see põhjendus on täiesti ebaõige, sest kaadmiumita kvanttäpid on tehniliselt kättesaadavad ja liidu turul on laialdaselt kättesaadav terve sellel tehnoloogial põhinev telerite seeria, mis on müügil tuntud jaekauplustes; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et see põhjendus on täiesti ebaõige, sest kaadmiumita kvanttäpid on tehniliselt kättesaadavad ja liidu turul on laialdaselt kättesaadav terve sellel tehnoloogial põhinev telerite seeria, mis on müügil tuntud jaekauplustes;

| W. | arvestades, et komisjoni poolt 12. mail 2015 ringlusse lastud mitteametlik teave seda olukorda ei muuda; arvestades, et komisjoni loetletud kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega ekraanidega tooted kas ei ole praegu kättesaadavad (teler TCL 55’’ TV) või on kättesaadavad ainult USAs (ASUS sülearvuti, Sony telerid) või puudutavad ainult veel turule tulevaid tooteid (Konka, Phillips, AOC); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjoni poolt 12. mail 2015 ringlusse lastud mitteametlik teave seda olukorda ei muuda; arvestades, et komisjoni loetletud kaadmiumit sisaldavate kvanttäppidega ekraanidega tooted kas ei ole praegu kättesaadavad (teler TCL 55’’ TV) või on kättesaadavad ainult USAs (ASUS sülearvuti, Sony telerid) või puudutavad ainult veel turule tulevaid tooteid (Konka, Phillips, AOC);

| X. | arvestades, et nii praeguse erandi 39 pikendamine kui ka uue erandi 39(b) andmine ei vasta ühelegi artikli 5 lõike 1 punkti a tingimusele ja on seega põhjendamatu; arvestades, et suhteliselt lühikesed kehtivusaja lõppemise tähtajad ei saa olla artikli 5 lõike 1 punkti a tingimustele mittevastavuse õigustuseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et nii praeguse erandi 39 pikendamine kui ka uue erandi 39(b) andmine ei vasta ühelegi artikli 5 lõike 1 punkti a tingimusele ja on seega põhjendamatu; arvestades, et suhteliselt lühikesed kehtivusaja lõppemise tähtajad ei saa olla artikli 5 lõike 1 punkti a tingimustele mittevastavuse õigustuseks;

| Y. | arvestades, et direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 5 kohaselt jääb kehtiv erand kehtima, kuni komisjon on teinud uuendamise taotluse kohta otsuse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 5 kohaselt jääb kehtiv erand kehtima, kuni komisjon on teinud uuendamise taotluse kohta otsuse;

| Z. | arvestades, et direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et kui erandi uuendamise taotlus lükatakse tagasi või erand tühistatakse, kehtib erand minimaalselt 12 kuud ja maksimaalselt 18 kuud alates otsuse tegemise kuupäevast; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et kui erandi uuendamise taotlus lükatakse tagasi või erand tühistatakse, kehtib erand minimaalselt 12 kuud ja maksimaalselt 18 kuud alates otsuse tegemise kuupäevast;

| AA. | arvestades, et seetõttu ei tähenda delegeeritud direktiivi tagasilükkamine kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide keelustamist, vaid lihtsalt tuleb teha uus hindamine; arvestades, et seetõttu puudub turu moonutamine, sest praegune erand kehtib kuni selle tagasivõtmiseni, mille järel antakse täiendav ajapikendus; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et seetõttu ei tähenda delegeeritud direktiivi tagasilükkamine kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide keelustamist, vaid lihtsalt tuleb teha uus hindamine; arvestades, et seetõttu puudub turu moonutamine, sest praegune erand kehtib kuni selle tagasivõtmiseni, mille järel antakse täiendav ajapikendus;

| AB. | arvestades, et kaadmiumita kvanttäppide tehnoloogial põhinevate toodete kaubandusvõrgus kättesaadavuse osas on toimunud olulised muutused, mis vajavad uue hinnangu andmist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kaadmiumita kvanttäppide tehnoloogial põhinevate toodete kaubandusvõrgus kättesaadavuse osas on toimunud olulised muutused, mis vajavad uue hinnangu andmist;

| 1. | esitab komisjoni delegeeritud direktiivile vastuväited; |
| --- | --- |

1.

esitab komisjoni delegeeritud direktiivile vastuväited;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud direktiiv ei saa jõustuda; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud direktiiv ei saa jõustuda;

| 3. | on seisukohal, et komisjoni delegeeritud direktiiv ei vasta direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele mõlema erandi puhul, mis on lisatud direktiivi 2011/65/EL III lisa punktidesse 39(a) ning 39(b); |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et komisjoni delegeeritud direktiiv ei vasta direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele mõlema erandi puhul, mis on lisatud direktiivi 2011/65/EL III lisa punktidesse 39(a) ning 39(b);

| 4. | on seisukohal, et eelkõige punktis 39(b) esitatud erandi põhjendamisel lähtutakse vananenud olukorrast, et kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide asendamine ei ole praktikas teostatav; nõuab seetõttu, et artikli 5 lõike 1 punkti a tingimustest lähtuvalt hinnataks kiiresti ümber direktiivi 2011/65/EL III lisa punktis 39 esitatud kehtiv erand eesmärgiga tunnistada see lõppenuks; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et eelkõige punktis 39(b) esitatud erandi põhjendamisel lähtutakse vananenud olukorrast, et kaadmiumit sisaldavate kvanttäppide asendamine ei ole praktikas teostatav; nõuab seetõttu, et artikli 5 lõike 1 punkti a tingimustest lähtuvalt hinnataks kiiresti ümber direktiivi 2011/65/EL III lisa punktis 39 esitatud kehtiv erand eesmärgiga tunnistada see lõppenuks;

| 5. | palub komisjonil esitada uue delegeeritud õigusakti, milles võetakse arvesse parlamendi seisukohta; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil esitada uue delegeeritud õigusakti, milles võetakse arvesse parlamendi seisukohta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment (lk 89) – http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Vastuväited delegeeritud õigusaktile: põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi impordilitsents

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon komisjoni 20. veebruari 2015. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 376/2008 seoses põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi impordilitsentsi esitamise kohustusega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2336/2003, millega kehtestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 670/2003 kohaldamiseks, milles sätestatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)00861),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artikli 177 lõike 1 punkti a, artikli 223 lõiget 2 ja artikli 227 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artikli 177 lõike 1 punkti a, artikli 223 lõiget 2 ja artikli 227 lõiget 5,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3,

| A. | arvestades, et põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholiga seotud andmete jälgimine tagab nii läbipaistvuse kui ka teadmised selle kohta, kuidas areneb asjaomane turg, mis on endiselt ebastabiilne ja kus valitseb tugev konkurents, eriti seoses impordiga kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholiga seotud andmete jälgimine tagab nii läbipaistvuse kui ka teadmised selle kohta, kuidas areneb asjaomane turg, mis on endiselt ebastabiilne ja kus valitseb tugev konkurents, eriti seoses impordiga kolmandatest riikidest;

| B. | arvestades, et selline teave on äärmiselt kasulik ka rahvusvaheliste lepingute alaste läbirääkimiste ja dumpinguvastaste uurimiste seisukohast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selline teave on äärmiselt kasulik ka rahvusvaheliste lepingute alaste läbirääkimiste ja dumpinguvastaste uurimiste seisukohast;

| C. | arvestades, et Eurostat nii täpset teavet ei anna, mis tähendab, et ettevõtjatel, liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel ei ole turul valitseva olukorra täielikuks tundmiseks muud võimalust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Eurostat nii täpset teavet ei anna, mis tähendab, et ettevõtjatel, liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel ei ole turul valitseva olukorra täielikuks tundmiseks muud võimalust;

| 1. | esitab komisjoni delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

esitab komisjoni delegeeritud määrusele vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud määrus ei saa jõustuda; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud määrus ei saa jõustuda;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Rasedus- ja sünnituspuhkus

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 294, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 294,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (COM(2008)0637),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (2),

| — | võttes arvesse parlamendi korduvaid avaldusi sellel teemal, kaasa arvatud 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi korduvaid avaldusi sellel teemal, kaasa arvatud 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (3),

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (4) ja samal teemal peatselt vastu võetavat kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (4) ja samal teemal peatselt vastu võetavat kokkulepet,

| — | võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (O-000049/2015 – B8-0119/2015 ja O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimusi nõukogule ja komisjonile rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (O-000049/2015 – B8-0119/2015 ja O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. aprilli 2015. aasta otsust, milles käsitletakse muu hulgas komisjoni õigust võtta oma ettepanek tagasi (kohtuasi C-409/13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. aprilli 2015. aasta otsust, milles käsitletakse muu hulgas komisjoni õigust võtta oma ettepanek tagasi (kohtuasi C-409/13),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et ei tohi olla mitte mingisugust diskrimineerimist, ei otsest ega kaudset, ka mitte emaduse, isaduse ega perekohustuste jagamise osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et ei tohi olla mitte mingisugust diskrimineerimist, ei otsest ega kaudset, ka mitte emaduse, isaduse ega perekohustuste jagamise osas;

| B. | arvestades, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” sisaldab kaugeleulatuvaid eesmärke, nagu 75 % tööhõive määr ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate või sellest ohustatud inimeste arvu vähendamine 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” sisaldab kaugeleulatuvaid eesmärke, nagu 75 % tööhõive määr ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate või sellest ohustatud inimeste arvu vähendamine 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra;

| C. | arvestades, et naised elavad meestest sagedamini vaesuses ja tõrjutuses, eelkõige eakad naised, kelle pension on keskmiselt 39 % väiksem kui meestel, samuti üksikemad; arvestades, et osalise tööajaga või tähtajaliste või ajutiste lepingute alusel töötavad pigem naised kui mehed, ning arvestades, et naiste vaesuse põhjuseks on suuresti nende töökoha ebakindlus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised elavad meestest sagedamini vaesuses ja tõrjutuses, eelkõige eakad naised, kelle pension on keskmiselt 39 % väiksem kui meestel, samuti üksikemad; arvestades, et osalise tööajaga või tähtajaliste või ajutiste lepingute alusel töötavad pigem naised kui mehed, ning arvestades, et naiste vaesuse põhjuseks on suuresti nende töökoha ebakindlus;

| D. | arvestades, et kriis on süvendanud sündimuse vähenemist ELis, sest tööpuudus, ebakindlad olud ning teadmatus tuleviku ja majanduse suhtes sunnivad paare ja eriti nooremaid naisi laste saamist edasi lükkama, mis veelgi suurendab rahvastiku vananemise suundumust ELis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kriis on süvendanud sündimuse vähenemist ELis, sest tööpuudus, ebakindlad olud ning teadmatus tuleviku ja majanduse suhtes sunnivad paare ja eriti nooremaid naisi laste saamist edasi lükkama, mis veelgi suurendab rahvastiku vananemise suundumust ELis;

| E. | arvestades, et naised kulutavad kodutöödele (kaasa arvatud laste, eakate ja puuetega inimeste eest hoolitsemine ning majapidamistööd) nädalas kolm korda rohkem aega kui mehed; arvestades, et naiste tööpuuduse taset alahinnatakse, sest paljud naised, eriti need, kes pühendavad end täielikult majapidamisele ja laste eest hoolitsemisele, ei ole töötuna registreeritud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naised kulutavad kodutöödele (kaasa arvatud laste, eakate ja puuetega inimeste eest hoolitsemine ning majapidamistööd) nädalas kolm korda rohkem aega kui mehed; arvestades, et naiste tööpuuduse taset alahinnatakse, sest paljud naised, eriti need, kes pühendavad end täielikult majapidamisele ja laste eest hoolitsemisele, ei ole töötuna registreeritud;

| F. | arvestades, et perekonna ja koduga seotud kohustuste jagamine naiste ja meeste vahel on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks esmatähtis; arvestades, et neljandikus liikmesriikidest ei ole isapuhkust ette nähtud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et perekonna ja koduga seotud kohustuste jagamine naiste ja meeste vahel on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks esmatähtis; arvestades, et neljandikus liikmesriikidest ei ole isapuhkust ette nähtud;

| G. | arvestades, et nõukogu ei ole ikka veel ametlikult vastanud parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta esimese lugemise seisukohale eesmärgiga võtta vastu direktiiv rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi muutmise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nõukogu ei ole ikka veel ametlikult vastanud parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta esimese lugemise seisukohale eesmärgiga võtta vastu direktiiv rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi muutmise kohta;

| 1. | taunib asjaolu, et rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi menetlemine nõukogus on jõudnud ummikseisu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid alustaksid uuesti läbirääkimisi; |
| --- | --- |

1.

taunib asjaolu, et rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi menetlemine nõukogus on jõudnud ummikseisu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid alustaksid uuesti läbirääkimisi;

| 2. | peab kahetsusväärseks nõukogu tegevusetusest tulenevat institutsioonidevahelist ebakindlust, arvestades asjaolu, et parlament on esimese lugemise lõpule viinud, kuid sellele vaatamata on arutelu nõukogus seiskunud, seades niiviisi ohtu kogu seadusandliku menetluse; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks nõukogu tegevusetusest tulenevat institutsioonidevahelist ebakindlust, arvestades asjaolu, et parlament on esimese lugemise lõpule viinud, kuid sellele vaatamata on arutelu nõukogus seiskunud, seades niiviisi ohtu kogu seadusandliku menetluse;

| 3. | kordab soovi ummikseis lõpetada ning teeb komisjonile ettepaneku täita oma nn ausa vahendaja rolli ja asuda kaasseadusandjatega konstruktiivselt läbirääkimisi pidama, et parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja komisjonile aluslepingutega antud rolli; |
| --- | --- |

3.

kordab soovi ummikseis lõpetada ning teeb komisjonile ettepaneku täita oma nn ausa vahendaja rolli ja asuda kaasseadusandjatega konstruktiivselt läbirääkimisi pidama, et parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja komisjonile aluslepingutega antud rolli;

| 4. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon võib direktiivi muutmise ettepaneku õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi käigus tagasi võtta, ja kui seda tehakse, nõuab, et alternatiivina esitataks Luksemburgi eesistumisajal viivitamata seadusandlik algatus nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ muutmiseks, et parandada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate ohutust ja tervishoidu, see aitaks leevendada rahvastikuprobleeme ning vähendada meeste ja naiste ebavõrdsust; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon võib direktiivi muutmise ettepaneku õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi käigus tagasi võtta, ja kui seda tehakse, nõuab, et alternatiivina esitataks Luksemburgi eesistumisajal viivitamata seadusandlik algatus nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ muutmiseks, et parandada rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate ohutust ja tervishoidu, see aitaks leevendada rahvastikuprobleeme ning vähendada meeste ja naiste ebavõrdsust;

| 5. | märgib Euroopa Kohtu 14. aprilli 2015. aasta otsust, milles käsitletakse komisjoni õigust võtta oma ettepanek tagasi (kohtuasi C-409/13) ning milles kinnitatakse veel kord eritingimusi, mida komisjon peab täitma ning mille hulka kuulub ka komisjoni kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule tagasivõtmise põhjendused ning järgida Euroopa Liidu lepingus sätestatud pädevuse andmise, institutsioonidevahelise tasakaalu ja lojaalse koostöö põhimõtteid; |
| --- | --- |

5.

märgib Euroopa Kohtu 14. aprilli 2015. aasta otsust, milles käsitletakse komisjoni õigust võtta oma ettepanek tagasi (kohtuasi C-409/13) ning milles kinnitatakse veel kord eritingimusi, mida komisjon peab täitma ning mille hulka kuulub ka komisjoni kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule tagasivõtmise põhjendused ning järgida Euroopa Liidu lepingus sätestatud pädevuse andmise, institutsioonidevahelise tasakaalu ja lojaalse koostöö põhimõtteid;

| 6. | kordab, et on valmis kavandama eraldi direktiivi, millega kehtestatakse vähemalt kümnepäevane tasustatav isapuhkus ning ergutatakse võtma seadusandlikke ja muid meetmeid, mis võimaldavad meestel ja eelkõige isadel kasutada oma õigust töö- ja eraelu tasakaalustamisele; |
| --- | --- |

6.

kordab, et on valmis kavandama eraldi direktiivi, millega kehtestatakse vähemalt kümnepäevane tasustatav isapuhkus ning ergutatakse võtma seadusandlikke ja muid meetmeid, mis võimaldavad meestel ja eelkõige isadel kasutada oma õigust töö- ja eraelu tasakaalustamisele;

| 7. | ootab vanemapuhkust käsitleva nõukogu direktiivi 2010/18/EL lõpliku hinnangu valmimist ja olemasolevaid vaheuuringuid arvesse võttes nõuab selle direktiivi muutmist, sest sellega ei saavutata eesmärki, mis näeb ette mõlema vanema ja töö- ja eraelu tasakaalustamise, pidades eelkõige silmas naisi, kelle puhul sooline ebavõrdsus avaldub töötasus, pensionides ja vaesusohus; |
| --- | --- |

7.

ootab vanemapuhkust käsitleva nõukogu direktiivi 2010/18/EL lõpliku hinnangu valmimist ja olemasolevaid vaheuuringuid arvesse võttes nõuab selle direktiivi muutmist, sest sellega ei saavutata eesmärki, mis näeb ette mõlema vanema ja töö- ja eraelu tasakaalustamise, pidades eelkõige silmas naisi, kelle puhul sooline ebavõrdsus avaldub töötasus, pensionides ja vaesusohus;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(2)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 163.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.

(4)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu kohta küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks Euroopa Liidu poolt ja Euroopa Liidu esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Aruanne ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta Euroopa Liidu poolt” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Aruanne ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta Euroopa Liidu poolt” (SWD(2014)0182),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud loetelu küsimustest seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas” (COM(2010)0636),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2013. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2013. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19 ja 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 15, 21, 23 ja 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 15, 21, 23 ja 26,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et täieõiguslike kodanikena on puuetega inimestel võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et täieõiguslike kodanikena on puuetega inimestel võrdsed õigused ja õigus võõrandamatule väärikusele, võrdsele kohtlemisele, iseseisvale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidus on puue hinnanguliselt 80 miljonil inimesel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidus on puue hinnanguliselt 80 miljonil inimesel;

| C. | arvestades, et ELi Põhiõiguste Ameti tõendid annavad pidevalt tunnistust sellest, et puuetega inimesed puutuvad kokku diskrimineerimisega ja takistustega oma õiguste teistega võrdsel alusel kasutamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi Põhiõiguste Ameti tõendid annavad pidevalt tunnistust sellest, et puuetega inimesed puutuvad kokku diskrimineerimisega ja takistustega oma õiguste teistega võrdsel alusel kasutamisel;

| D. | arvestades, et puuetega inimesed on üheks meie ühiskonna kõige kaitsetumaks rühmaks ja nende integreerimine tööturule on üheks sotsiaal- ja tööturupoliitika suurimatest väljakutsetest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et puuetega inimesed on üheks meie ühiskonna kõige kaitsetumaks rühmaks ja nende integreerimine tööturule on üheks sotsiaal- ja tööturupoliitika suurimatest väljakutsetest;

| E. | arvestades, et puuetega inimeste täielikku kaasamist ja võrdväärset osalust on võimalik saavutada üksnes puudele inimõigustepõhise lähenemise kasutamisel kõigil ELi poliitika kujundamise, rakendamise ja järelevalve tasanditel, sh institutsioonide siseselt, ning arvestades, et komisjon peab seda tulevaste ettepanekute puhul nõuetekohaselt arvesse võtma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puuetega inimeste täielikku kaasamist ja võrdväärset osalust on võimalik saavutada üksnes puudele inimõigustepõhise lähenemise kasutamisel kõigil ELi poliitika kujundamise, rakendamise ja järelevalve tasanditel, sh institutsioonide siseselt, ning arvestades, et komisjon peab seda tulevaste ettepanekute puhul nõuetekohaselt arvesse võtma;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohaselt kehtestatakse 28 liikmesriigist 21 liikmesriigis endiselt õigus- ja teovõime täieliku teostamise suhtes piiranguid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohaselt kehtestatakse 28 liikmesriigist 21 liikmesriigis endiselt õigus- ja teovõime täieliku teostamise suhtes piiranguid;

| G. | arvestades, et komisjon esitas ELi diskrimineerimisvastase direktiivi ettepaneku 2008. aastal, kuid et nõukogu blokeerib seda siiani; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon esitas ELi diskrimineerimisvastase direktiivi ettepaneku 2008. aastal, kuid et nõukogu blokeerib seda siiani;

| H. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtted lähevad diskrimineerimisest palju kaugemale, juhatades teed kõigi puuetega inimeste inimõiguste täieliku tagamise poole kaasavas ühiskonnas, ning et nende eesmärk on ka vajaliku kaitse ja abi pakkumine, et võimaldada peredel kaasa aidata puuetega inimeste õiguste täielikule ja võrdsele kasutamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtted lähevad diskrimineerimisest palju kaugemale, juhatades teed kõigi puuetega inimeste inimõiguste täieliku tagamise poole kaasavas ühiskonnas, ning et nende eesmärk on ka vajaliku kaitse ja abi pakkumine, et võimaldada peredel kaasa aidata puuetega inimeste õiguste täielikule ja võrdsele kasutamisele;

| I. | arvestades, et EL on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ametlikult ratifitseerinud ning selle on allkirjastanud kõik 28 ELi liikmesriiki ja 25 neist on selle ka ratifitseerinud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on puuetega inimeste õiguste konventsiooni ametlikult ratifitseerinud ning selle on allkirjastanud kõik 28 ELi liikmesriiki ja 25 neist on selle ka ratifitseerinud;

| J. | arvestades, et igal aastal saab parlamendi petitsioonikomisjon petitsioone, mis puudutavad puude alusel diskrimineerimist töö saamisel, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel ning juurdepääsul avalikele teenustele ja haridusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et igal aastal saab parlamendi petitsioonikomisjon petitsioone, mis puudutavad puude alusel diskrimineerimist töö saamisel, füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel ning juurdepääsul avalikele teenustele ja haridusele;

| K. | arvestades, et puuetega inimesed ei moodusta homogeenset rühma, ning arvestades, et nende toetamiseks kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete puhul tuleks võtta arvesse seda homogeensuse puudumist ning asjaolu, et mõned rühmad, nagu naised, lapsed ja suuremat toetust vajavad isikud, puutuvad kokku lisaraskuste ning mitut liiki diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puuetega inimesed ei moodusta homogeenset rühma, ning arvestades, et nende toetamiseks kavandatavate poliitikasuundade ja meetmete puhul tuleks võtta arvesse seda homogeensuse puudumist ning asjaolu, et mõned rühmad, nagu naised, lapsed ja suuremat toetust vajavad isikud, puutuvad kokku lisaraskuste ning mitut liiki diskrimineerimisega;

| L. | arvestades, et parlament peab võtma arvesse asjaolu, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätted on miinimumstandardid, mis võimaldavad Euroopa institutsioonidel puuetega inimeste kaitsmiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks neist kaugemale minna; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlament peab võtma arvesse asjaolu, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätted on miinimumstandardid, mis võimaldavad Euroopa institutsioonidel puuetega inimeste kaitsmiseks ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks neist kaugemale minna;

| M. | arvestades, et juurdepääs tööle koos mittediskrimineerimisega töökohal on üks iseseisva elu põhilisi elemente; arvestades, et kõigist ELi tasandil olemasolevatest programmidest, algatustest ja strateegiatest hoolimata on tööhõive määr 20- kuni 64-aastaste seas üle 70 %, samal ajal kui puuetega inimeste tööhõive määr on alla 50 %; arvestades, et ilma puueteta naiste tööhõive määr on 65 %, võrrelduna 44 %-ga puuetega naiste puhul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et juurdepääs tööle koos mittediskrimineerimisega töökohal on üks iseseisva elu põhilisi elemente; arvestades, et kõigist ELi tasandil olemasolevatest programmidest, algatustest ja strateegiatest hoolimata on tööhõive määr 20- kuni 64-aastaste seas üle 70 %, samal ajal kui puuetega inimeste tööhõive määr on alla 50 %; arvestades, et ilma puueteta naiste tööhõive määr on 65 %, võrrelduna 44 %-ga puuetega naiste puhul;

| N. | arvestades, et palgatöö on oluline tegur selleks, et võimaldada puuetega inimestel elada iseseisvat elu, ning arvestades, et seetõttu peaksid liikmesriigid püüdlema laialdasema tööhõivele juurdepääsu poole puuetega inimeste jaoks, et nad saaksid anda panuse ühiskonda, milles nad elavad, ning peaksid selle eeltingimusena pakkuma kõigile puuetega lastele, sealhulgas õpiraskustega lastele kaasavat haridust, et aidata neil omandada algkoolist alates hea hariduspõhi, et nad saaksid järgida oma õppimisvõimele vastavat õppekava, mis annab neile võimaluse saada korralik hariduslik taust, mis võib aidata neil arendada karjääri või kindlustada hea töökoht, mis võimaldab neil hiljem iseseisvat elu elada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et palgatöö on oluline tegur selleks, et võimaldada puuetega inimestel elada iseseisvat elu, ning arvestades, et seetõttu peaksid liikmesriigid püüdlema laialdasema tööhõivele juurdepääsu poole puuetega inimeste jaoks, et nad saaksid anda panuse ühiskonda, milles nad elavad, ning peaksid selle eeltingimusena pakkuma kõigile puuetega lastele, sealhulgas õpiraskustega lastele kaasavat haridust, et aidata neil omandada algkoolist alates hea hariduspõhi, et nad saaksid järgida oma õppimisvõimele vastavat õppekava, mis annab neile võimaluse saada korralik hariduslik taust, mis võib aidata neil arendada karjääri või kindlustada hea töökoht, mis võimaldab neil hiljem iseseisvat elu elada;

| O. | arvestades, et puue on arenev mõiste, mida mõjutavad vaegustega inimeste omavaheline suhtlemine ning hoiakulised ja keskkondlikud tõkked, mis takistavad vaegustega inimeste täisväärtuslikku ja tõhusat osalemist ühiskonnas võrdväärselt teistega ja sama väärikalt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puue on arenev mõiste, mida mõjutavad vaegustega inimeste omavaheline suhtlemine ning hoiakulised ja keskkondlikud tõkked, mis takistavad vaegustega inimeste täisväärtuslikku ja tõhusat osalemist ühiskonnas võrdväärselt teistega ja sama väärikalt;

| P. | arvestades, et eelkõige ühissätete määruse artikli 7 alusel tuleb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastatavate programmide ettevalmistamise ja elluviimise käigus võtta arvesse puuetega inimeste juurdepääsu, ning arvestades, et neidsamu küsimusi tuleks võtta arvesse teiste ELi fondide ettevalmistamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eelkõige ühissätete määruse artikli 7 alusel tuleb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastatavate programmide ettevalmistamise ja elluviimise käigus võtta arvesse puuetega inimeste juurdepääsu, ning arvestades, et neidsamu küsimusi tuleks võtta arvesse teiste ELi fondide ettevalmistamisel ja rakendamisel;

| Q. | arvestades, et mõnes liikmesriigis kasvab demograafiliste ja ühiskondlike muutuste tõttu nõudlus sotsiaalteenuste järele koos suurenenud tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määraga, sealhulgas kvaliteetsete teenuste puudumisega puuetega inimeste jaoks, millel on negatiivne mõju puuetega inimeste võimele elada iseseisvalt, kaasavalt ja teistega võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mõnes liikmesriigis kasvab demograafiliste ja ühiskondlike muutuste tõttu nõudlus sotsiaalteenuste järele koos suurenenud tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määraga, sealhulgas kvaliteetsete teenuste puudumisega puuetega inimeste jaoks, millel on negatiivne mõju puuetega inimeste võimele elada iseseisvalt, kaasavalt ja teistega võrdsetel alustel;

| R. | arvestades, et olemasolevaid puuetega inimeste õiguste alaseid ELi õigusakte tuleks paremini rakendada ja jõustada, et suurendada juurdepääsetavust kõigi puuetega inimeste jaoks kogu ELis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et olemasolevaid puuetega inimeste õiguste alaseid ELi õigusakte tuleks paremini rakendada ja jõustada, et suurendada juurdepääsetavust kõigi puuetega inimeste jaoks kogu ELis;

| S. | arvestades, et parlament moodustab osa puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõike 2 kohasest ELi raamistikust konventsiooni rakendamise edendamiseks, kaitsmiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlament moodustab osa puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõike 2 kohasest ELi raamistikust konventsiooni rakendamise edendamiseks, kaitsmiseks ja järelevalveks;

| T. | arvestades, et seoses küsimuste loeteluga andsid puuetega inimeste õiguste komiteele teavet mitmesugused kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et seoses küsimuste loeteluga andsid puuetega inimeste õiguste komiteele teavet mitmesugused kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| U. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud küsimuste loetelule on määratud vastama komisjon kui puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõike 1 kohane kontaktasutus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste komitee poolt vastu võetud küsimuste loetelule on määratud vastama komisjon kui puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõike 1 kohane kontaktasutus;

| V. | arvestades, et parlament on Euroopa Liidu ainus otse valitud organ, kes esindab Euroopa kodanikke ning järgib seetõttu täielikult Pariisi põhimõtteid, nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 33; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et parlament on Euroopa Liidu ainus otse valitud organ, kes esindab Euroopa kodanikke ning järgib seetõttu täielikult Pariisi põhimõtteid, nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 33;

| 1. | kinnitab puuetega inimeste õiguste komiteele, et Euroopa Parlament vastab otseselt temale adresseeritud küsimustele, nõudes samal ajal tungivalt, et komisjon võtaks komiteele esitatavate omapoolsete vastuste formuleerimisel arvesse ka parlamendi seisukohti; |
| --- | --- |

1.

kinnitab puuetega inimeste õiguste komiteele, et Euroopa Parlament vastab otseselt temale adresseeritud küsimustele, nõudes samal ajal tungivalt, et komisjon võtaks komiteele esitatavate omapoolsete vastuste formuleerimisel arvesse ka parlamendi seisukohti;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ja nõukogu võtsid käitumisjuhendi vastu ilma parlamenti kaasamata, mille tagajärjel on parlamendil puuetega inimeste õiguste konventsiooni järelevalve alal piiratud pädevus; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ja nõukogu võtsid käitumisjuhendi vastu ilma parlamenti kaasamata, mille tagajärjel on parlamendil puuetega inimeste õiguste konventsiooni järelevalve alal piiratud pädevus;

| 3. | kutsub komisjoni üles konsulteerima oma vastust küsimuste loetelule ametlikult kõigi asjaomaste institutsioonide ja ametitega, sh parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Ombudsmani ja ELi Põhiõiguste Ametiga; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles konsulteerima oma vastust küsimuste loetelule ametlikult kõigi asjaomaste institutsioonide ja ametitega, sh parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Ombudsmani ja ELi Põhiõiguste Ametiga;

| 4. | palub komisjonil kutsuda ELi raamistikku osalema ametlikult konstruktiivses dialoogis; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kutsuda ELi raamistikku osalema ametlikult konstruktiivses dialoogis;

| 5. | rõhutab asjaolu, et ettepanekuga võtta vastu ELi diskrimineerimisvastane direktiiv püütakse kaitsta puuetega inimesi diskrimineerimise eest sotsiaalkaitse, tervishoiu, suutlikkuse loomise ja taastamise, hariduse ning niisuguste kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja tarnimise valdkonnas nagu eluruumid, transport ja kindlustus; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole selle ettepaneku osas edusamme teinud, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid tööd selle nimel, et võtta ühine seisukoht vastu ilma täiendavate viivitusteta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et ettepanekuga võtta vastu ELi diskrimineerimisvastane direktiiv püütakse kaitsta puuetega inimesi diskrimineerimise eest sotsiaalkaitse, tervishoiu, suutlikkuse loomise ja taastamise, hariduse ning niisuguste kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja tarnimise valdkonnas nagu eluruumid, transport ja kindlustus; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole selle ettepaneku osas edusamme teinud, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid tööd selle nimel, et võtta ühine seisukoht vastu ilma täiendavate viivitusteta;

| 6. | märgib, et konkreetsete puuderühmadega seotud liigitatud andmete ja statistika puudumine takistab asjakohase poliitika väljatöötamist; kutsub komisjoni seetõttu üles koguma ja levitama vanuse ja soo järgi liigitatud statistilisi andmeid puude kohta, et jälgida puuetega inimeste olukorda kogu ELis vastavates igapäevaelu valdkondades ja mitte ainult tööhõive valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

märgib, et konkreetsete puuderühmadega seotud liigitatud andmete ja statistika puudumine takistab asjakohase poliitika väljatöötamist; kutsub komisjoni seetõttu üles koguma ja levitama vanuse ja soo järgi liigitatud statistilisi andmeid puude kohta, et jälgida puuetega inimeste olukorda kogu ELis vastavates igapäevaelu valdkondades ja mitte ainult tööhõive valdkonnas;

| 7. | märgib, et küsimuste loetelu osas andsid puuetega inimeste õiguste komiteele teavet mitmesugused kodanikuühiskonna organisatsioonid; nõuab seetõttu tungivalt, et läbivaatamisprotsessi osana arendaks komisjon edasi struktureeritud dialoogi puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning konsulteeriks nendega ja teeks nendega koostööd, sealhulgas puuetega inimeste õiguste komiteele küsimuste loetelu kohta vastuse formuleerimisel ning seda valdkonda puudutava ELi poliitika väljatöötamisel, elluviimisel ja järelevalvel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et küsimuste loetelu osas andsid puuetega inimeste õiguste komiteele teavet mitmesugused kodanikuühiskonna organisatsioonid; nõuab seetõttu tungivalt, et läbivaatamisprotsessi osana arendaks komisjon edasi struktureeritud dialoogi puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega ning konsulteeriks nendega ja teeks nendega koostööd, sealhulgas puuetega inimeste õiguste komiteele küsimuste loetelu kohta vastuse formuleerimisel ning seda valdkonda puudutava ELi poliitika väljatöötamisel, elluviimisel ja järelevalvel;

| 8. | palub liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, puuetega inimeste õiguste konventsioon viivitamatult ratifitseerida; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, puuetega inimeste õiguste konventsioon viivitamatult ratifitseerida;

| 9. | kutsub komisjoni üles esitama ambitsioonikat ettepanekut Euroopa juurdepääsetavuse akti kohta, kaasates kogu seadusandliku tsükli jooksul täielikult puuetega inimesi, ning rõhutab, et see ettepanek peab hõlmama tervet rida poliitikavaldkondi seoses kaupade ja teenuste juurdepääsetavusega kõigi ELi kodanike jaoks, edendades puuetega inimeste iseseisvat elu ja täielikku kaasamist ning luues kestva, tulemusliku ja sõltumatu järelevalve- ja jõustamismehhanismi; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles esitama ambitsioonikat ettepanekut Euroopa juurdepääsetavuse akti kohta, kaasates kogu seadusandliku tsükli jooksul täielikult puuetega inimesi, ning rõhutab, et see ettepanek peab hõlmama tervet rida poliitikavaldkondi seoses kaupade ja teenuste juurdepääsetavusega kõigi ELi kodanike jaoks, edendades puuetega inimeste iseseisvat elu ja täielikku kaasamist ning luues kestva, tulemusliku ja sõltumatu järelevalve- ja jõustamismehhanismi;

| 10. | kutsub liikmesriike üles võtma siseriiklikku õigusesse üle puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklist 12 tulenevad kohustused, eelkõige kohustuse leevendada mis tahes piiranguid, mis on kehtestatud nende õiguste suhtes hääletada ja olla valitud; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles võtma siseriiklikku õigusesse üle puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklist 12 tulenevad kohustused, eelkõige kohustuse leevendada mis tahes piiranguid, mis on kehtestatud nende õiguste suhtes hääletada ja olla valitud;

| 11. | nõuab tungivalt, et nõukogu kiirendaks oma tööd avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse direktiivi ettepanekuga, et saavutada ühine seisukoht ja liikuda edasi nimetatud õigusakti vastuvõtmise suunas, suurendades nii dokumentide, videote ja veebisaitide juurdepääsetavust ning pakkudes alternatiivseid vorminguid ja sidevahendeid; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et nõukogu kiirendaks oma tööd avaliku sektori asutuste veebisaitide juurdepääsetavuse direktiivi ettepanekuga, et saavutada ühine seisukoht ja liikuda edasi nimetatud õigusakti vastuvõtmise suunas, suurendades nii dokumentide, videote ja veebisaitide juurdepääsetavust ning pakkudes alternatiivseid vorminguid ja sidevahendeid;

| 12. | soovitab kasutada ELi rahalisi vahendeid selleks, et edendada juurdepääsetavust ja e-juurdepääsetavust puuetega inimeste jaoks, edendada üleminekut institutsioonilistelt hooldusteenustelt kogukonnapõhisele hoolekandestruktuurile, arendada kvaliteetseid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning investeerida puuetega inimesi esindavate organisatsioonide suutlikkuse suurendamisse; |
| --- | --- |

12.

soovitab kasutada ELi rahalisi vahendeid selleks, et edendada juurdepääsetavust ja e-juurdepääsetavust puuetega inimeste jaoks, edendada üleminekut institutsioonilistelt hooldusteenustelt kogukonnapõhisele hoolekandestruktuurile, arendada kvaliteetseid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid ning investeerida puuetega inimesi esindavate organisatsioonide suutlikkuse suurendamisse;

| 13. | märgib ära oma reageeringud ja meetmed küsimuste loetelu osas, mis tõstatati seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega, mis on puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamise osa:






  a) | ta on moodustanud igast asjaomasest komisjonist pärit liikmetest koosneva komisjonidevahelise koordineerimisrühma, mis on korraldanud töötajatele ja parlamendiliikmetele avatud teadlikkuse suurendamise üritusi, sealhulgas korraldanud täiendusõppe osana viipekeele kursusi; |
| --- | --- | --- |

13.

märgib ära oma reageeringud ja meetmed küsimuste loetelu osas, mis tõstatati seoses Euroopa Liidu esialgse aruandega, mis on puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamise osa:

a)

ta on moodustanud igast asjaomasest komisjonist pärit liikmetest koosneva komisjonidevahelise koordineerimisrühma, mis on korraldanud töötajatele ja parlamendiliikmetele avatud teadlikkuse suurendamise üritusi, sealhulgas korraldanud täiendusõppe osana viipekeele kursusi;

| b) | ta on rõhutanud juurdepääsetavuse vajadust seoses universaalteenuse ja hädaabinumbriga 112 oma 5. juuli 2011. aasta resolutsioonis (6) ja 17. novembri 2011. aasta deklaratsioonis (7), mis oli nurgakiviks sõidukisisese eCall-süsteemi väljaarendamisel; |
| --- | --- |

b)

ta on rõhutanud juurdepääsetavuse vajadust seoses universaalteenuse ja hädaabinumbriga 112 oma 5. juuli 2011. aasta resolutsioonis (6) ja 17. novembri 2011. aasta deklaratsioonis (7), mis oli nurgakiviks sõidukisisese eCall-süsteemi väljaarendamisel;

| c) | 2014. aasta valimiste tulemusel on puuetega EP liikmete arv märkimisväärselt suurenenud; |
| --- | --- |

c)

2014. aasta valimiste tulemusel on puuetega EP liikmete arv märkimisväärselt suurenenud;

| d) | ta on võtnud omale kohustuse teha asjaomaste osalistega aktiivselt koostööd, et leida pragmaatiline lahendus Marrakechi lepinguga ühinemiseks; |
| --- | --- |

d)

ta on võtnud omale kohustuse teha asjaomaste osalistega aktiivselt koostööd, et leida pragmaatiline lahendus Marrakechi lepinguga ühinemiseks;

| e) | ta rõhutab vajadust parandada ELi õigusaktide rakendamist, et tagada puuetega inimestele võimalus reisida iseseisvalt, kasutades kõiki transpordiliike, sh ühistransporti; |
| --- | --- |

e)

ta rõhutab vajadust parandada ELi õigusaktide rakendamist, et tagada puuetega inimestele võimalus reisida iseseisvalt, kasutades kõiki transpordiliike, sh ühistransporti;

| f) | ta kutsub komisjoni üles andma nõutud selgitusi selle kohta, kuidas ta suudab praeguste ja tulevaste õigusaktide puhul tagada, et puuetega inimestele garanteeritakse võrdsed võimalused, põhiõigused, võrdne juurdepääs teenustele ja tööturule ning samasugused õigused ja kohustused juurdepääsul sotsiaalkindlustusele, nagu on selle liikmesriigi kodanikel, kus nad on kindlustatud, järgides võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtet, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõigile ELi kodanikele antud vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

f)

ta kutsub komisjoni üles andma nõutud selgitusi selle kohta, kuidas ta suudab praeguste ja tulevaste õigusaktide puhul tagada, et puuetega inimestele garanteeritakse võrdsed võimalused, põhiõigused, võrdne juurdepääs teenustele ja tööturule ning samasugused õigused ja kohustused juurdepääsul sotsiaalkindlustusele, nagu on selle liikmesriigi kodanikel, kus nad on kindlustatud, järgides võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtet, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõigile ELi kodanikele antud vaba liikumise õigust;

| g) | ta kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et õiguskaitse kättesaadavus seoses ELi õigusaktidega on täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, et põhiõigused oleksid kõigile kättesaadavad; |
| --- | --- |

g)

ta kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et õiguskaitse kättesaadavus seoses ELi õigusaktidega on täielikult kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, et põhiõigused oleksid kõigile kättesaadavad;

| 14. | rõhutab vajadust tõhusama poliitilise koostöö järele ELi raamistikus, sealhulgas vajalike finants- ja inimressursside järele, tagamaks et see suudab täita oma ülesandeid, mis on välja toodud eespool nimetatud nõukogu otsuses, ning nõuab tungivalt, et ELi raamistikus osalejad eraldaksid selle ülesande täitmiseks taotletud ressursid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust tõhusama poliitilise koostöö järele ELi raamistikus, sealhulgas vajalike finants- ja inimressursside järele, tagamaks et see suudab täita oma ülesandeid, mis on välja toodud eespool nimetatud nõukogu otsuses, ning nõuab tungivalt, et ELi raamistikus osalejad eraldaksid selle ülesande täitmiseks taotletud ressursid;

| 15. | peab tervitatavaks EP liikmete algatust taotleda, et reageeringuna puuetega inimeste õiguste komitee soovitustele koostaksid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning petitsioonikomisjon regulaarselt ühise raporti; |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks EP liikmete algatust taotleda, et reageeringuna puuetega inimeste õiguste komitee soovitustele koostaksid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning petitsioonikomisjon regulaarselt ühise raporti;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, puuetega inimeste õiguste komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, puuetega inimeste õiguste komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  ELT C 340, 15.12.2010, lk 11.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(5)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(6)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 1.

(7)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 165.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhang

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta resolutsioon oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhangu kohta (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 26. novembril 2013. aastal ja 6. jaanuaril 2015. aastal avaldatud teaduslikke arvamusi bakterist Xylella fastidiosa tulenevate riskide kohta taimetervisele ELi territooriumil, koos riskivähendamisvõimaluste tuvastamise ja hindamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 26. novembril 2013. aastal ja 6. jaanuaril 2015. aastal avaldatud teaduslikke arvamusi bakterist Xylella fastidiosa tulenevate riskide kohta taimetervisele ELi territooriumil, koos riskivähendamisvõimaluste tuvastamise ja hindamisega,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2014. aasta, 23. juuli 2014. aasta ja 28. aprilli 2015. aasta rakendusotsuseid bakteri Xylella fastidiosa liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2014. aasta, 23. juuli 2014. aasta ja 28. aprilli 2015. aasta rakendusotsuseid bakteri Xylella fastidiosa liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Toidu- ja Veterinaarameti 2014. aasta veebruaris ja novembris läbi viidud auditeid käsitlevaid aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Toidu- ja Veterinaarameti 2014. aasta veebruaris ja novembris läbi viidud auditeid käsitlevaid aruandeid,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhangu kohta (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust oliivipuid kahjustava bakteri Xylella fastidiosa puhangu kohta (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | võttes arvesse direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Xylella fastidiosa kujutab endast väga ohtlikku vahetut riski teatavate Lõuna-Euroopa põllumajanduskultuuride kasvatamisele, sealhulgas oliivi-, mandli- ja virsikupuudele ning dekoratiivtaimedele; arvestades, et bakteri tüübist sõltuvalt võib see ohustada ka viinamarjaistandusi, tsitruspuid ja muid põllumajanduskultuure ning põhjustada suurte majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagajärgedega enneolematut ja laastavat kahju; arvestades, et bakteri tüvi, millega on nakatunud Apuulia piirkonna oliivipuud, erineb isolaatidest, mis põhjustavad haigust viinapuudel või tsitruselistel mujal maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Xylella fastidiosa kujutab endast väga ohtlikku vahetut riski teatavate Lõuna-Euroopa põllumajanduskultuuride kasvatamisele, sealhulgas oliivi-, mandli- ja virsikupuudele ning dekoratiivtaimedele; arvestades, et bakteri tüübist sõltuvalt võib see ohustada ka viinamarjaistandusi, tsitruspuid ja muid põllumajanduskultuure ning põhjustada suurte majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagajärgedega enneolematut ja laastavat kahju; arvestades, et bakteri tüvi, millega on nakatunud Apuulia piirkonna oliivipuud, erineb isolaatidest, mis põhjustavad haigust viinapuudel või tsitruselistel mujal maailmas;

| B. | arvestades, et bakter tekitab juba tõsist kahju Apuulia piirkonna oliivisaludele Lõuna-Itaalias ning võib ohustada ka muid põllumajanduskultuure ja piirkondi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et bakter tekitab juba tõsist kahju Apuulia piirkonna oliivisaludele Lõuna-Itaalias ning võib ohustada ka muid põllumajanduskultuure ja piirkondi;

| C. | arvestades, et oliivitootmine on üks Apuulia piirkonna tähtsaimaid põllumajandussektoreid, mis andis 2013. aastal piirkonna põllumajandustoodangu koguväärtusest 11,6 % (ehk 522 miljonit eurot) ja Itaalia oliivitootmise väärtusest 30 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oliivitootmine on üks Apuulia piirkonna tähtsaimaid põllumajandussektoreid, mis andis 2013. aastal piirkonna põllumajandustoodangu koguväärtusest 11,6 % (ehk 522 miljonit eurot) ja Itaalia oliivitootmise väärtusest 30 %;

| D. | arvestades, et Xylella fastidiosa esinemine põhjustab tõsist majanduslikku kahju mitte ainult oliivikasvatajatele, vaid kogu tootmisahelale, sealhulgas kooperatiiv- ja eravalduses veskitele, turismile ja turustustegevusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Xylella fastidiosa esinemine põhjustab tõsist majanduslikku kahju mitte ainult oliivikasvatajatele, vaid kogu tootmisahelale, sealhulgas kooperatiiv- ja eravalduses veskitele, turismile ja turustustegevusele;

| E. | arvestades, et Xylella fastidiosa puhangust andsid esimesena teada Itaalia ametiasutused 21. oktoobril 2013. aastal ning pärast seda on sellega nakatunud ärevusttekitaval hulgal puid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Xylella fastidiosa puhangust andsid esimesena teada Itaalia ametiasutused 21. oktoobril 2013. aastal ning pärast seda on sellega nakatunud ärevusttekitaval hulgal puid;

| F. | arvestades, et Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi Toidu- ja Veterinaarameti (FVO) poolt 2014. aasta veebruaris ja novembris Itaalias läbi viidud kontrollides leidis kinnitust, et olukord on järsult halvenenud ning bakteri edasist levikut ei saa välistada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi Toidu- ja Veterinaarameti (FVO) poolt 2014. aasta veebruaris ja novembris Itaalias läbi viidud kontrollides leidis kinnitust, et olukord on järsult halvenenud ning bakteri edasist levikut ei saa välistada;

| G. | arvestades, et nakatunud taimede kohapealseks raviks ei ole veel lahendust leitud, ja arvestades, et nakatunud taimed kannavad üldjuhul nakkust terve elu või hukkuvad kiiresti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nakatunud taimede kohapealseks raviks ei ole veel lahendust leitud, ja arvestades, et nakatunud taimed kannavad üldjuhul nakkust terve elu või hukkuvad kiiresti;

| H. | arvestades, et haigus võib peituda Euroopa Liidus paljudes eri taimedes, sh asümptomaatilistes looduslikes taimedes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et haigus võib peituda Euroopa Liidus paljudes eri taimedes, sh asümptomaatilistes looduslikes taimedes;

| I. | arvestades, et EFSA on rõhutanud, et juba nakatunud tootmispiirkondades Xylella fastidiosa leviku peatamise keerukust silmas pidades tuleks esmatähtsaks pidada impordile suunatud ennetusmeetmeid ja puhangute ohjamist ning teadusuuringute tulemuste jagamise tõhustamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EFSA on rõhutanud, et juba nakatunud tootmispiirkondades Xylella fastidiosa leviku peatamise keerukust silmas pidades tuleks esmatähtsaks pidada impordile suunatud ennetusmeetmeid ja puhangute ohjamist ning teadusuuringute tulemuste jagamise tõhustamist;

| 1. | märgib, et komisjoni poolt enne 2015. aasta aprilli vastu võetud rakendusotsustes keskenduti peamiselt puhangu vastu võitlemise sisemeetmetele ja need ei hõlmanud tugevaid meetmeid haiguse kolmandatest riikidest Euroopa Liitu sissetoomise ennetamiseks; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjoni poolt enne 2015. aasta aprilli vastu võetud rakendusotsustes keskenduti peamiselt puhangu vastu võitlemise sisemeetmetele ja need ei hõlmanud tugevaid meetmeid haiguse kolmandatest riikidest Euroopa Liitu sissetoomise ennetamiseks;

| 2. | kutsub komisjoni üles võtma sihipäraseid Xylella fastidiosa vastaseid meetmeid, et ennetada nakatunud materjali Euroopa Liitu importimist; tunneb heameelt komisjoni poolt 2015. aasta aprillis tehtud otsuse üle peatada nakatunud kohvipuude (Coffea) import Costa Ricast ja Hondurasest ning piirangute üle, mis seati taimede impordile muude kolmandate riikide nakatunud piirkondadest; palub vajaduse korral kohaldada tugevamaid meetmeid, sealhulgas impordi lubamist üksnes kahjustajavabadest tootmiskohtadest; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles võtma sihipäraseid Xylella fastidiosa vastaseid meetmeid, et ennetada nakatunud materjali Euroopa Liitu importimist; tunneb heameelt komisjoni poolt 2015. aasta aprillis tehtud otsuse üle peatada nakatunud kohvipuude (Coffea) import Costa Ricast ja Hondurasest ning piirangute üle, mis seati taimede impordile muude kolmandate riikide nakatunud piirkondadest; palub vajaduse korral kohaldada tugevamaid meetmeid, sealhulgas impordi lubamist üksnes kahjustajavabadest tootmiskohtadest;

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et väga sageli ei reageeri komisjon piisavalt kiiresti, et ennetada kolmandatest riikidest taimehaiguste sissetoomist Euroopa Liitu; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon selgitaks välja nakkuse allika ja vaataks läbi ELi ametliku fütosanitaarkontrolli süsteemi, et hoida ja kaitsta meie territooriumi; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et väga sageli ei reageeri komisjon piisavalt kiiresti, et ennetada kolmandatest riikidest taimehaiguste sissetoomist Euroopa Liitu; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon selgitaks välja nakkuse allika ja vaataks läbi ELi ametliku fütosanitaarkontrolli süsteemi, et hoida ja kaitsta meie territooriumi;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks, eriti suve algust silmas pidades, tulemuslikke meetmeid Xylella fastidiosa leviku vältimiseks ELis, võttes eelkõige sihikule kõige ohustatumad põllumajanduskultuurid, jätmata samas tähelepanuta muid põllumajanduskultuure, mida kõnealune haigus samuti tõsiselt kahjustada võib, ning rõhutab, kui olulised on sellega seoses 2015. aasta rakendusotsuse artikli 9 sätted; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks, eriti suve algust silmas pidades, tulemuslikke meetmeid Xylella fastidiosa leviku vältimiseks ELis, võttes eelkõige sihikule kõige ohustatumad põllumajanduskultuurid, jätmata samas tähelepanuta muid põllumajanduskultuure, mida kõnealune haigus samuti tõsiselt kahjustada võib, ning rõhutab, kui olulised on sellega seoses 2015. aasta rakendusotsuse artikli 9 sätted;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hüvitama tootjatele likvideerimismeetmed ja saamata jäänud tulu – mis hõlmab mitte üksnes põllumajandustoodangu, vaid ka kultuuripärandi, ajaloo ja turismiga seotud tegevuse alast kahju; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hüvitama tootjatele likvideerimismeetmed ja saamata jäänud tulu – mis hõlmab mitte üksnes põllumajandustoodangu, vaid ka kultuuripärandi, ajaloo ja turismiga seotud tegevuse alast kahju;

| 6. | palub komisjonil ja asjaomastel asutustel kasutada ära kõik võimalikud fondid ja vahendid, et aidata nakatunud piirkondadel majanduslikult taastuda; kutsub komisjoni üles selgitama välja stiimulid ennetusmeetmeid rakendavate tootjate jaoks; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja asjaomastel asutustel kasutada ära kõik võimalikud fondid ja vahendid, et aidata nakatunud piirkondadel majanduslikult taastuda; kutsub komisjoni üles selgitama välja stiimulid ennetusmeetmeid rakendavate tootjate jaoks;

| 7. | kutsub komisjoni üles tagama, et asjaomaste strateegiate rakendamiseks tehakse kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, sealhulgas rahaline toetus põllumajandustootjatele, et nad kohaldaksid asjakohaseid põllumajandustavasid Xylella fastidiosa ja selle vektorite ohjamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks viivitamata tugevdatud jõupingutusi teadusuuringute valdkonnas, sealhulgas rahvusvaheliste võrgustike ulatuslikuma kasutamise ja uurimisinstituutidele rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemise kaudu, et suurendada teaduslikult põhjendatud teadmisi Xylella fastidiosa kohta ning teha selgelt kindlaks, milline on patogeeni, sümptomite ja haiguse kulu vaheline seos; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tagama, et asjaomaste strateegiate rakendamiseks tehakse kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, sealhulgas rahaline toetus põllumajandustootjatele, et nad kohaldaksid asjakohaseid põllumajandustavasid Xylella fastidiosa ja selle vektorite ohjamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks viivitamata tugevdatud jõupingutusi teadusuuringute valdkonnas, sealhulgas rahvusvaheliste võrgustike ulatuslikuma kasutamise ja uurimisinstituutidele rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemise kaudu, et suurendada teaduslikult põhjendatud teadmisi Xylella fastidiosa kohta ning teha selgelt kindlaks, milline on patogeeni, sümptomite ja haiguse kulu vaheline seos;

| 8. | rõhutab vajadust korraldada teavituskampaaniaid ELi nakatumisohus piirkondades, et suurendada lisaks põllumajandussektorile ka aiandussektoris tegutsevate isikute, sealhulgas dekoratiivtaimede jaemüüjate, elukutseliste aednike ja nende klientide teadlikkust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust korraldada teavituskampaaniaid ELi nakatumisohus piirkondades, et suurendada lisaks põllumajandussektorile ka aiandussektoris tegutsevate isikute, sealhulgas dekoratiivtaimede jaemüüjate, elukutseliste aednike ja nende klientide teadlikkust;

| 9. | on seisukohal, et eriti suve algust silmas pidades peaksid komisjon ja liikmesriigid hoiatama reisijaid ohtudest, mis on seotud Xylella fastidiosa nakkusest mõjutatud riikidest pärit nakatunud taimede sissetoomisega ELi; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et eriti suve algust silmas pidades peaksid komisjon ja liikmesriigid hoiatama reisijaid ohtudest, mis on seotud Xylella fastidiosa nakkusest mõjutatud riikidest pärit nakatunud taimede sissetoomisega ELi;

| 10. | nõuab ulatuslikumate vahendite kättesaadavaks tegemist, et tagada kahjulike organismide avastamine Euroopa Liitu sissetoomise kohtades; ergutab lisaks liikmesriike suurendama korrapäraste kontrollide arvu, et ennetada Xylella fastidiosa levikut piiritletud aladelt väljapoole; |
| --- | --- |

10.

nõuab ulatuslikumate vahendite kättesaadavaks tegemist, et tagada kahjulike organismide avastamine Euroopa Liitu sissetoomise kohtades; ergutab lisaks liikmesriike suurendama korrapäraste kontrollide arvu, et ennetada Xylella fastidiosa levikut piiritletud aladelt väljapoole;

| 11. | palub komisjonil teha kättesaadavaks avatud andmebaasi, mis sisaldaks institutsioonide ja pädevate asutuste loetelu ELi ja liikmesriigi tasandil, et vahetada teavet ja kogemusi, sealhulgas parimaid tavasid, ning kiirelt hoiatada pädevaid asutusi ja võtta vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil teha kättesaadavaks avatud andmebaasi, mis sisaldaks institutsioonide ja pädevate asutuste loetelu ELi ja liikmesriigi tasandil, et vahetada teavet ja kogemusi, sealhulgas parimaid tavasid, ning kiirelt hoiatada pädevaid asutusi ja võtta vajalikke meetmeid;

| 12. | kutsub komisjoni üles töötama läbipaistval viisil välja kõikehõlmavad suunised ennetus- ja haigustõrjemeetmete rakendamiseks, andes olemasolevatele kogemustele ja parimatele tavadele tuginedes meetmete ulatuse ja kestuse kohta selged juhised, mida liikmesriikide pädevad asutused ja teenistused saavad kasutada tugivahendina; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles töötama läbipaistval viisil välja kõikehõlmavad suunised ennetus- ja haigustõrjemeetmete rakendamiseks, andes olemasolevatele kogemustele ja parimatele tavadele tuginedes meetmete ulatuse ja kestuse kohta selged juhised, mida liikmesriikide pädevad asutused ja teenistused saavad kasutada tugivahendina;

| 13. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile igal aastal või iga kord, kui selline olukord tekib, aru ohtudest, mida põhjustavad ELi tootjatele Xylella fastidiosa ja muud põllumajanduslikule tootmisele ohtlikud organismid; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile igal aastal või iga kord, kui selline olukord tekib, aru ohtudest, mida põhjustavad ELi tootjatele Xylella fastidiosa ja muud põllumajanduslikule tootmisele ohtlikud organismid;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

(2)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

---

Neljapäev, 21. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabwe ja inimõiguste kaitsja Itai Dzamara juhtum

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Zimbabwe ja inimõiguste kaitsja Itai Dzamara juhtumi kohta (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, eelkõige 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, eelkõige 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse 11. märtsi 2015. aasta ja 9. aprilli 2015. aasta kohalikke ELi avaldusi Itai Dzamara röövimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsi 2015. aasta ja 9. aprilli 2015. aasta kohalikke ELi avaldusi Itai Dzamara röövimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. veebruaril 2014 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Zimbabwe suhete läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. veebruaril 2014 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Zimbabwe suhete läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2014. aasta otsust 2014/98/ÜVJP (2) ja 19. veebruari 2015. aasta otsust 2015/277/ÜVJP (3), millega muudeti otsust 2011/101/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2014. aasta otsust 2014/98/ÜVJP (2) ja 19. veebruari 2015. aasta otsust 2015/277/ÜVJP (3), millega muudeti otsust 2011/101/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) esindaja 18. jaanuari 2013. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate vastu suunatud hiljutiste valimiseelsete rünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) esindaja 18. jaanuari 2013. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate vastu suunatud hiljutiste valimiseelsete rünnakute kohta,

| — | võttes arvesse kolme peamise erakonna (ZANU PF, MDC-T ja MDC) vahel 2008. aastal sõlmitud üldist poliitilist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolme peamise erakonna (ZANU PF, MDC-T ja MDC) vahel 2008. aastal sõlmitud üldist poliitilist kokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu 27. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/124/ÜVJP (4) Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu 27. veebruari 2012. aasta rakendusotsust 2012/124/ÜVJP (4) Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse 27. juuni 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juuni 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Zimbabwe põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Zimbabwe põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et teadete kohaselt röövisid viis tundmatut relvastatud meest 9. märtsil 2015. aastal Harare äärelinnas silmapaistva Zimbabwe inimõiguste aktivisti, liikumise Occupy Africa Unity Square juhi ja president Mugabe oponendi Itai Dzamara; arvestades, et tema asukoht on siiani teadmata ning tema julgeolek ja õiguste kaitse tekitavad tõsist muret; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et teadete kohaselt röövisid viis tundmatut relvastatud meest 9. märtsil 2015. aastal Harare äärelinnas silmapaistva Zimbabwe inimõiguste aktivisti, liikumise Occupy Africa Unity Square juhi ja president Mugabe oponendi Itai Dzamara; arvestades, et tema asukoht on siiani teadmata ning tema julgeolek ja õiguste kaitse tekitavad tõsist muret;

| B. | arvestades, et röövimisele eelnenud kuudel oli Dzamara juhtinud mitut rahumeelset meeleavaldust Zimbabwe halveneva poliitilise ja majandusliku olukorra vastu; arvestades, et kaks päeva enne röövimist esines Dzamara opositsioonierakonna Movement for Democratic Change – Tsvangirai (MDC-T) korraldatud poliitilisel üritusel ning nõudis massimeeleavaldusi riigi üha suuremate repressioonide ja halveneva majandusliku olukorra tõttu, palus president Mugabel tagasi astuda ning nõudis valimissüsteemi reformi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et röövimisele eelnenud kuudel oli Dzamara juhtinud mitut rahumeelset meeleavaldust Zimbabwe halveneva poliitilise ja majandusliku olukorra vastu; arvestades, et kaks päeva enne röövimist esines Dzamara opositsioonierakonna Movement for Democratic Change – Tsvangirai (MDC-T) korraldatud poliitilisel üritusel ning nõudis massimeeleavaldusi riigi üha suuremate repressioonide ja halveneva majandusliku olukorra tõttu, palus president Mugabel tagasi astuda ning nõudis valimissüsteemi reformi;

| C. | arvestades, et seni ei ole valitsus Dzamara kadumist kommenteerinud, mis on tekitanud üldsuses kahtlusi, et riik võib olla vastutav; arvestades, et valitsev erakond ZANU-PF eitab tema sunnitud kadumist ning mõistab selle hukka kui opositsioonierakondade lavastatud etenduse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seni ei ole valitsus Dzamara kadumist kommenteerinud, mis on tekitanud üldsuses kahtlusi, et riik võib olla vastutav; arvestades, et valitsev erakond ZANU-PF eitab tema sunnitud kadumist ning mõistab selle hukka kui opositsioonierakondade lavastatud etenduse;

| D. | arvestades, et kõrgem kohus andis oma 13. märtsi 2015. aasta otsusega Zimbabwe ametivõimudele korralduse alustada Dzamara otsinguid ning anda edusammudest kohtule iga kahe nädala järel aru, kuni Dzamara asukoht on kindlaks tehtud; arvestades, et vastutavad ametivõimud on kõrgema kohtu korraldust eiratud ning riigi ametiasutused ei ole seni kohtuotsust täitnud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõrgem kohus andis oma 13. märtsi 2015. aasta otsusega Zimbabwe ametivõimudele korralduse alustada Dzamara otsinguid ning anda edusammudest kohtule iga kahe nädala järel aru, kuni Dzamara asukoht on kindlaks tehtud; arvestades, et vastutavad ametivõimud on kõrgema kohtu korraldust eiratud ning riigi ametiasutused ei ole seni kohtuotsust täitnud;

| E. | arvestades, et valitseva partei ZANU-PF toetajad ja mundris politseinikud on Dzamarat korduvalt rünnanud; arvestades, et 2014. aasta novembris panid 20 mundris politseinikku Dzamaral käed raudu ja peksid teda, kuni ta teadvuse kaotas, ning ründasid samuti tema advokaati Kennedy Masiyet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitseva partei ZANU-PF toetajad ja mundris politseinikud on Dzamarat korduvalt rünnanud; arvestades, et 2014. aasta novembris panid 20 mundris politseinikku Dzamaral käed raudu ja peksid teda, kuni ta teadvuse kaotas, ning ründasid samuti tema advokaati Kennedy Masiyet;

| F. | arvestades, et 27. aprillil 2015 peeti Harares kinni 11 inimest, kes osalesid kadunud Itai Dzamara toetuseks korraldatud rongkäigul; arvestades, et aktivistid vahistati ja neid hoiti vahi all kuus tundi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 27. aprillil 2015 peeti Harares kinni 11 inimest, kes osalesid kadunud Itai Dzamara toetuseks korraldatud rongkäigul; arvestades, et aktivistid vahistati ja neid hoiti vahi all kuus tundi;

| G. | arvestades, et pärast Dzamara röövimist pöördus tema naine Sheffra Dzamara Harares kõrgema kohtu poole, et sundida politseid ja keskluureorganisatsiooni (CIO) tema meest otsima; arvestades, et kohtuistungi ajal väitsid politsei ja keskluureorganisatsioon, et ei tea Dzamara asukohta; arvestades, et Sheffra Dzamara teatas aprilli alguses, et tundmatud mehed hoiavad teda pidevalt valve all ja ta kardab oma elu pärast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast Dzamara röövimist pöördus tema naine Sheffra Dzamara Harares kõrgema kohtu poole, et sundida politseid ja keskluureorganisatsiooni (CIO) tema meest otsima; arvestades, et kohtuistungi ajal väitsid politsei ja keskluureorganisatsioon, et ei tea Dzamara asukohta; arvestades, et Sheffra Dzamara teatas aprilli alguses, et tundmatud mehed hoiavad teda pidevalt valve all ja ta kardab oma elu pärast;

| H. | arvestades, et inimõiguste ja demokraatia olukord Zimbabwes halveneb ning jätkuvalt tuleb teateid inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide tagakiusamise ja nende inimõiguste rikkumise kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste ja demokraatia olukord Zimbabwes halveneb ning jätkuvalt tuleb teateid inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide tagakiusamise ja nende inimõiguste rikkumise kohta;

| I. | arvestades, et politsei kuritarvitab sageli kehtivaid seadusi, nt avaliku korra ja julgeoleku akti ning teabele juurdepääsu ja privaatsuse kaitse akti, et keelustada seaduslikke avalikke koosolekuid ja kogunemisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et politsei kuritarvitab sageli kehtivaid seadusi, nt avaliku korra ja julgeoleku akti ning teabele juurdepääsu ja privaatsuse kaitse akti, et keelustada seaduslikke avalikke koosolekuid ja kogunemisi;

| J. | arvestades, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on igas demokraatlikus ühiskonnas hädavajalikud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on igas demokraatlikus ühiskonnas hädavajalikud;

| K. | arvestades, et 2015. aasta veebruaris taasalustas EL abi andmist Zimbabwele 234 miljoni euro suuruse riikliku soovituskava näol, et aidata Zimbabwel saada demokraatlikumaks ja edukamaks riigiks, kuid Euroopa Ülemkogu otsustas alles jätta mõned sanktsioonid Zimbabwe vastu; arvestades, et ainult president Robert Mugabe, tema naise ja ühe kaitsevaldkonnas tegutseva äriühingu suhtes kohaldatakse jätkuvalt varade külmutamist ja reisikeeldu; arvestades, et ELi relvaembargo kehtib samuti edasi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2015. aasta veebruaris taasalustas EL abi andmist Zimbabwele 234 miljoni euro suuruse riikliku soovituskava näol, et aidata Zimbabwel saada demokraatlikumaks ja edukamaks riigiks, kuid Euroopa Ülemkogu otsustas alles jätta mõned sanktsioonid Zimbabwe vastu; arvestades, et ainult president Robert Mugabe, tema naise ja ühe kaitsevaldkonnas tegutseva äriühingu suhtes kohaldatakse jätkuvalt varade külmutamist ja reisikeeldu; arvestades, et ELi relvaembargo kehtib samuti edasi;

| L. | arvestades, et 16. märtsil 2013 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mille väidetav eesmärk oli puhastada poliitika, kuid tegelikkuses on edusammud aeglased ja inimõiguste olukord on jätkuvalt halb; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 16. märtsil 2013 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mille väidetav eesmärk oli puhastada poliitika, kuid tegelikkuses on edusammud aeglased ja inimõiguste olukord on jätkuvalt halb;

| 1. | mõistab teravalt hukka inimõiguste kaitsja Itai Dzamara sunnitud kadumise ning nõuab tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka inimõiguste kaitsja Itai Dzamara sunnitud kadumise ning nõuab tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

| 2. | nõuab, et Zimbabwe valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et Dzamara üles leida ja süüdlased vastutusele võtta; palub valitsusel täielikult täita kõrgema kohtu korraldust asuda Dzamarat otsima; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et Zimbabwe valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et Dzamara üles leida ja süüdlased vastutusele võtta; palub valitsusel täielikult täita kõrgema kohtu korraldust asuda Dzamarat otsima;

| 3. | palub Zimbabwe ametivõimudel tagada tema naise, perekonna, kolleegide ja toetajate turvalisus ja julgeolek; |
| --- | --- |

3.

palub Zimbabwe ametivõimudel tagada tema naise, perekonna, kolleegide ja toetajate turvalisus ja julgeolek;

| 4. | tunneb sügavat muret inimõiguste organisatsioonide teadete pärast, et poliitiline vägivald ja poliitilise opositsiooni tagakiusamine on tõusuteel, samuti rangete piirangute ja ähvarduste pärast, millega seisavad silmitsi inimõiguste kaitsjad, keda politsei sageli peksab ja valesüüdistuste alusel vahistab; peab kahetsusväärseks, et pärast viimaseid valimisi ja uue põhiseaduse vastuvõtmist 2013. aastal on tehtud vähe edusamme õigusriigi põhimõtte järgimise osas ning eelkõige inimõiguste keskkonna reformimise osas; |
| --- | --- |

4.

tunneb sügavat muret inimõiguste organisatsioonide teadete pärast, et poliitiline vägivald ja poliitilise opositsiooni tagakiusamine on tõusuteel, samuti rangete piirangute ja ähvarduste pärast, millega seisavad silmitsi inimõiguste kaitsjad, keda politsei sageli peksab ja valesüüdistuste alusel vahistab; peab kahetsusväärseks, et pärast viimaseid valimisi ja uue põhiseaduse vastuvõtmist 2013. aastal on tehtud vähe edusamme õigusriigi põhimõtte järgimise osas ning eelkõige inimõiguste keskkonna reformimise osas;

| 5. | nõuab, et Zimbabwe ametivõimud uuriksid väiteid, mis käsitlevad ülemäärase vägivalla kasutamist ja muid inimõiguste rikkumisi politsei ja riigiametnike poolt, ning võtaksid süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Zimbabwe ametivõimud uuriksid väiteid, mis käsitlevad ülemäärase vägivalla kasutamist ja muid inimõiguste rikkumisi politsei ja riigiametnike poolt, ning võtaksid süüdlased vastutusele;

| 6. | tuletab meelde Zimbabwe valitsuse üldist kohustust tagada kõigi riigi kodanike julgeolek; palub Zimbabwe ametivõimudel rakendada inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta ning nende piirkondlike inimõiguste instrumentide sätteid, mille Zimbabwe on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde Zimbabwe valitsuse üldist kohustust tagada kõigi riigi kodanike julgeolek; palub Zimbabwe ametivõimudel rakendada inimõiguste ülddeklaratsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta ning nende piirkondlike inimõiguste instrumentide sätteid, mille Zimbabwe on ratifitseerinud;

| 7. | tuletab meelde, et üldise poliitilise kokkuleppega kohustus Zimbabwe tagama, et nii tema seadused kui ka menetlused ja praktika on kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate põhimõtete ja õigusaktidega, muu hulgas kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabaduse osas; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et üldise poliitilise kokkuleppega kohustus Zimbabwe tagama, et nii tema seadused kui ka menetlused ja praktika on kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate põhimõtete ja õigusaktidega, muu hulgas kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabaduse osas;

| 8. | võtab teadmiseks Zimbabwe inimõiguste komisjoni loomise, kuid on mures, et komisjonile ei ole antud märkimisväärset pädevust, mille põhjal ta saaks toimida sõltumatult ja täita oma eesmärgid seoses pakiliste inimõiguste alaste küsimustega selles riigis; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks Zimbabwe inimõiguste komisjoni loomise, kuid on mures, et komisjonile ei ole antud märkimisväärset pädevust, mille põhjal ta saaks toimida sõltumatult ja täita oma eesmärgid seoses pakiliste inimõiguste alaste küsimustega selles riigis;

| 9. | nõuab seetõttu rahvusvaheliselt üldsuselt ja eelkõige Lõuna-Aafrika Arenguühenduselt (SADC) kooskõlastatud meetmeid; on seisukohal, et sellel piirkondlikul organisatsioonil on tähtis roll üldise poliitilise kokkuleppe tagamisel, sealhulgas kokkuleppe ja eelkõige selle artikli 13 rakendamise nõudmisel, et tagada politsei ja muude julgeolekujõudude erapooletu tegevus; |
| --- | --- |

9.

nõuab seetõttu rahvusvaheliselt üldsuselt ja eelkõige Lõuna-Aafrika Arenguühenduselt (SADC) kooskõlastatud meetmeid; on seisukohal, et sellel piirkondlikul organisatsioonil on tähtis roll üldise poliitilise kokkuleppe tagamisel, sealhulgas kokkuleppe ja eelkõige selle artikli 13 rakendamise nõudmisel, et tagada politsei ja muude julgeolekujõudude erapooletu tegevus;

| 10. | nõuab, et Zimbabwe valitsus ja president Mugabe täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ja nende rahvusvaheliste lepingute sätteid, millele Zimbabwe on alla kirjutanud ning mis tagavad õigusriigi põhimõtte austamise ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste järgmise; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et Zimbabwe valitsus ja president Mugabe täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ja nende rahvusvaheliste lepingute sätteid, millele Zimbabwe on alla kirjutanud ning mis tagavad õigusriigi põhimõtte austamise ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste järgmise;

| 11. | palub ELil tõhustada Cotonou lepingu artikli 8 alusel toimuvat poliitilist dialoogi inimõiguste üle ning eelkõige ergutada valitsust tühistama avaliku korra ja julgeoleku akti ning teabele juurdepääsu ja privaatsuse kaitse akti või neid asjakohaselt muutma, et lõpetada nende kuritarvitamine; |
| --- | --- |

11.

palub ELil tõhustada Cotonou lepingu artikli 8 alusel toimuvat poliitilist dialoogi inimõiguste üle ning eelkõige ergutada valitsust tühistama avaliku korra ja julgeoleku akti ning teabele juurdepääsu ja privaatsuse kaitse akti või neid asjakohaselt muutma, et lõpetada nende kuritarvitamine;

| 12. | taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus, mis on sõlmitud nelja Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga, sh Zimbabwega, puudub tugev ja jõustatav inimõiguste klausel; |
| --- | --- |

12.

taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus, mis on sõlmitud nelja Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga, sh Zimbabwega, puudub tugev ja jõustatav inimõiguste klausel;

| 13. | võtab teadmiseks sanktsioonide lõpetamise ELi poolt ning toetab suunatud meetmeid, mis presidendi ja tema naise vastu jätkuvalt kehtivad, samuti relvaembargot, mis on vastus Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks sanktsioonide lõpetamise ELi poolt ning toetab suunatud meetmeid, mis presidendi ja tema naise vastu jätkuvalt kehtivad, samuti relvaembargot, mis on vastus Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale;

| 14. | on veendunud, et kui Zimbabwe soovib saada vabaks ja edukaks riigiks, tuleb tal tingimata edendada demokraatiat ning kaitsta inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et kui Zimbabwe soovib saada vabaks ja edukaks riigiks, tuleb tal tingimata edendada demokraatiat ning kaitsta inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| 15. | palub ELi delegatsioonil Harares jätkuvalt pakkuda Zimbabwele abi inimõiguste olukorra parandamiseks; rõhutab, et EL peab tagama, et Zimbabwele antav arenguabi täidaks tulemuslikult elanikkonna vajadusi, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide abil, ning et sellest rahastatavad poliitilised ja majandusreformid viiakse ellu; |
| --- | --- |

15.

palub ELi delegatsioonil Harares jätkuvalt pakkuda Zimbabwele abi inimõiguste olukorra parandamiseks; rõhutab, et EL peab tagama, et Zimbabwele antav arenguabi täidaks tulemuslikult elanikkonna vajadusi, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioonide abil, ning et sellest rahastatavad poliitilised ja majandusreformid viiakse ellu;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning Rahvaste Ühenduse peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele ning Rahvaste Ühenduse peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0059.

(2)  ELT L 50, 20.2.2014, lk 20.

(3)  ELT L 47, 20.2.2015, lk 20.

(4)  ELT L 54, 28.2.2012, lk 20.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Rohingya pagulaste raske olukord ja massihauad Tais

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon rohingja pagulaste raske olukorra ja Tai massihaudade kohta (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma ja rohingjade kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2), 22. novembri 2012. aasta (3) ja 13. juuni 2013. aasta (4) resolutsioone ning 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari/Birma ja rohingjade kohta, eelkõige 20. aprilli 2012. aasta (1), 13. septembri 2012. aasta (2), 22. novembri 2012. aasta (3) ja 13. juuni 2013. aasta (4) resolutsioone ning 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Myanmari/Birma üldiste tariifsete soodustuste taastamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Birma pagulaste olukorra kohta Tais (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Birma pagulaste olukorra kohta Tais (6),

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. mai 2015. aasta avaldust rohingja massihaudade kohta Tais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. mai 2015. aasta avaldust rohingja massihaudade kohta Tais,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni, eelkõige selle lõikeid 13, 15, 16 ja 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni inimõiguste deklaratsiooni, eelkõige selle lõikeid 13, 15, 16 ja 18,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 15. mai 2015. aasta üleskutset piirkonna valitsustele korraldada otsingu- ja päästeoperatsioonid, milles amet hoiatas võimaliku humanitaarkatastroofi eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 15. mai 2015. aasta üleskutset piirkonna valitsustele korraldada otsingu- ja päästeoperatsioonid, milles amet hoiatas võimaliku humanitaarkatastroofi eest,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et hinnangute kohaselt on kogu piirkonda hõlmavas eskaleeruvas kriisis tuhandeid rohingjasid ja muid pagulasi ikka Andamani merel ja Malaka väinas laevadel, kusjuures mõnikord jätavad kaubitsejad nad maha vähese toidu ja veega, ning pagulased saadetakse merele tagasi, kui nende laevad territoriaalvetesse jõuavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hinnangute kohaselt on kogu piirkonda hõlmavas eskaleeruvas kriisis tuhandeid rohingjasid ja muid pagulasi ikka Andamani merel ja Malaka väinas laevadel, kusjuures mõnikord jätavad kaubitsejad nad maha vähese toidu ja veega, ning pagulased saadetakse merele tagasi, kui nende laevad territoriaalvetesse jõuavad;

| B. | arvestades, et 1. ja 4. mail 2015. aastal avastas sõjaväepolitsei Tai-Malaisia piiri lähedal Songkhla provintsis Sadao halduspiirkonnas asuvas oletatavas inimkaubitsejate laagris vähemalt 30 rohingja moslemi surnukehad; arvestades, et mõned päevad hiljem leiti teine laager, kus oli veel vähemalt viis hauda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1. ja 4. mail 2015. aastal avastas sõjaväepolitsei Tai-Malaisia piiri lähedal Songkhla provintsis Sadao halduspiirkonnas asuvas oletatavas inimkaubitsejate laagris vähemalt 30 rohingja moslemi surnukehad; arvestades, et mõned päevad hiljem leiti teine laager, kus oli veel vähemalt viis hauda;

| C. | arvestades, et rohingjad kannatavad jätkuvalt tagakiusamise ja diskrimineerimise all ning neile ei anta meelevaldselt Myanmari/Birma kodakondsust, mistõttu nad jäävad kodakondsuseta isikuteks; arvestades, et 1. aprillil 2015. aastal tühistas Birma valitsus rohingjade ajutised isikutunnistused, mistõttu nad jäid ilma hääleõigusest; arvestades, et rohingjade vastu suunatud kuriteod ja julmused jäävad valdavalt karistuseta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rohingjad kannatavad jätkuvalt tagakiusamise ja diskrimineerimise all ning neile ei anta meelevaldselt Myanmari/Birma kodakondsust, mistõttu nad jäävad kodakondsuseta isikuteks; arvestades, et 1. aprillil 2015. aastal tühistas Birma valitsus rohingjade ajutised isikutunnistused, mistõttu nad jäid ilma hääleõigusest; arvestades, et rohingjade vastu suunatud kuriteod ja julmused jäävad valdavalt karistuseta;

| D. | arvestades, et alates 2012. aasta vägivallapuhangust, milles hävitati rohingjade elupaigad ja hukkus sadu inimesi, lahkuvad paljud rohingjad Myanmarist/Birmast; arvestades, et paljud põgenejad satuvad Bengali lahe piirkonnas tegutsevate inimkaubitsejate jõukude küüsi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates 2012. aasta vägivallapuhangust, milles hävitati rohingjade elupaigad ja hukkus sadu inimesi, lahkuvad paljud rohingjad Myanmarist/Birmast; arvestades, et paljud põgenejad satuvad Bengali lahe piirkonnas tegutsevate inimkaubitsejate jõukude küüsi;

| E. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 8. mail 2015. aastal avaldatud perioodilise aruande kohaselt läks 2015. aasta jaanuarist märtsini inimkaubitsejate laevadele ligikaudu 25 000 rohingjat ja Bangladeshi kodanikku; arvestades, et neid inimesi on peaaegu kaks korda rohkem kui samal ajavahemikul 2014. aastal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 8. mail 2015. aastal avaldatud perioodilise aruande kohaselt läks 2015. aasta jaanuarist märtsini inimkaubitsejate laevadele ligikaudu 25 000 rohingjat ja Bangladeshi kodanikku; arvestades, et neid inimesi on peaaegu kaks korda rohkem kui samal ajavahemikul 2014. aastal;

| F. | arvestades, et tuhanded rohingjad on tagakiusamise eest meritsi põgenenud, ning arvestades, et sajad rohingjad on paadiõnnetuste või merele tagasisaatmise tõttu elu kaotanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuhanded rohingjad on tagakiusamise eest meritsi põgenenud, ning arvestades, et sajad rohingjad on paadiõnnetuste või merele tagasisaatmise tõttu elu kaotanud;

| G. | arvestades, et repressioonidest saadik on inimkaubitsejad hakanud mereteid kasutama; arvestades, et üha rohkem esineb juhtumeid, kus kaubitsejad jätavad rändajad merele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et repressioonidest saadik on inimkaubitsejad hakanud mereteid kasutama; arvestades, et üha rohkem esineb juhtumeid, kus kaubitsejad jätavad rändajad merele;

| H. | arvestades, et inimkaubitsejad veavad salaja tuhandeid rohingjasid ja teisi rändajaid läbi Tai ja teiste piirkonna riikide, mõnedel juhtudel Tai korrumpeerunud kohalike ametiasutuste kaasabil, ning hoiavad neid ebainimlikes tingimustes vangis Lõuna-Tai džunglites asuvates laagrites, kus vangistajad perekondadelt ja sugulastelt lunaraha välja pressimise eesmärgil kinnipeetavaid piinavad, näljutavad ja surnuks peksavad või nad orjusse müüvad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimkaubitsejad veavad salaja tuhandeid rohingjasid ja teisi rändajaid läbi Tai ja teiste piirkonna riikide, mõnedel juhtudel Tai korrumpeerunud kohalike ametiasutuste kaasabil, ning hoiavad neid ebainimlikes tingimustes vangis Lõuna-Tai džunglites asuvates laagrites, kus vangistajad perekondadelt ja sugulastelt lunaraha välja pressimise eesmärgil kinnipeetavaid piinavad, näljutavad ja surnuks peksavad või nad orjusse müüvad;

| I. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on nõudnud pärast Tais rohingjade massihaudade avastamist ühist reageerimist, ergutades piirkonna riike tugevdama koostööd salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemise meetmete valdkonnas, tagades samal ajal kannatanute kaitse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on nõudnud pärast Tais rohingjade massihaudade avastamist ühist reageerimist, ergutades piirkonna riike tugevdama koostööd salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemise meetmete valdkonnas, tagades samal ajal kannatanute kaitse;

| J. | arvestades, et 26.–28. aprillil 2015. aastal Malaisias toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 26. tippkohtumisel rohingjade küsimust ei arutatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 26.–28. aprillil 2015. aastal Malaisias toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 26. tippkohtumisel rohingjade küsimust ei arutatud;

| K. | arvestades, et ajavahemikul 2010–2015 andis komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (ECHO) Arakani osariigi kaitsetutele inimestele ligikaudu 57,3 miljonit eurot humanitaarabi; arvestades, et 2015. aastal rahastab ECHO projekte kogu Arakani osariigis, et rahuldada põhjaosa rohingjade kõige kiireloomulisemad vajadused, sh toiduainete ja toitumise, põhiliste tervishoiuteenuste ja muude põhiliste majapidamistarvete osas ning toetada 2012. aastast saadik põgenikena elavaid inimesi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ajavahemikul 2010–2015 andis komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (ECHO) Arakani osariigi kaitsetutele inimestele ligikaudu 57,3 miljonit eurot humanitaarabi; arvestades, et 2015. aastal rahastab ECHO projekte kogu Arakani osariigis, et rahuldada põhjaosa rohingjade kõige kiireloomulisemad vajadused, sh toiduainete ja toitumise, põhiliste tervishoiuteenuste ja muude põhiliste majapidamistarvete osas ning toetada 2012. aastast saadik põgenikena elavaid inimesi;

| L. | arvestades, et ECHO on eraldanud 2013. aastast saadik Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile 325 000 eurot, et anda toiduaineid, põhilisi majapidamistarbeid, tervishoiuteenuseid ja kaitset Tais kinni peetavatele rohingja meestele, naistele ja lastele, keda on ligikaudu 3 000; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ECHO on eraldanud 2013. aastast saadik Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile 325 000 eurot, et anda toiduaineid, põhilisi majapidamistarbeid, tervishoiuteenuseid ja kaitset Tais kinni peetavatele rohingja meestele, naistele ja lastele, keda on ligikaudu 3 000;

| 1. | väljendab sügavat muret rohingja pagulaste raske olukorra ja avamerel ja Myanmari, Bangladeshi, Tai ja Indoneesia territoriaalvetes praegu toimuva humanitaarkriisi pärast, ning on šokeeritud hiljutisest leiust Lõuna-Tais asuvate inimkaubitsejate laagrite läheduses, kus kaevati välja mitukümmend surnukeha; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret rohingja pagulaste raske olukorra ja avamerel ja Myanmari, Bangladeshi, Tai ja Indoneesia territoriaalvetes praegu toimuva humanitaarkriisi pärast, ning on šokeeritud hiljutisest leiust Lõuna-Tais asuvate inimkaubitsejate laagrite läheduses, kus kaevati välja mitukümmend surnukeha; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 2. | kutsub Tai ametivõime üles korraldama viivitamatult täielik ja usaldusväärne kriminaaluurimine rohingja moslemite massihaudade suhtes, vajaduse korral ÜRO abiga, et tagada süüdlaste vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

2.

kutsub Tai ametivõime üles korraldama viivitamatult täielik ja usaldusväärne kriminaaluurimine rohingja moslemite massihaudade suhtes, vajaduse korral ÜRO abiga, et tagada süüdlaste vastutusele võtmine;

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et Tai valitsus on tunnistanud inimkaubanduse probleemi Tais ja piirkonnas ning asjaolu, et teatud korrumpeerunud ametiasutused osalevad inimeste salaja üle piiri toimetamises; kutsub Tai valitsust ja riigi ametnikke üles lõpetama igasugune seotus kuritegelike jõukudega, kes kaubitsevad Tais rohingjade ja teiste rändajatega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt selle üle, et Tai valitsus on tunnistanud inimkaubanduse probleemi Tais ja piirkonnas ning asjaolu, et teatud korrumpeerunud ametiasutused osalevad inimeste salaja üle piiri toimetamises; kutsub Tai valitsust ja riigi ametnikke üles lõpetama igasugune seotus kuritegelike jõukudega, kes kaubitsevad Tais rohingjade ja teiste rändajatega;

| 4. | kutsub kõiki piirkonna riike üles tugevdama koostööd salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas, tagades samal ajal kannatanute kaitse; rõhutab, et ASEAN saab sellega seoses täita olulist rolli; ergutab piirkonna riikide valitsusi osalema eelseisval rändajate olukorda käsitleval piirkondlikul kohtumisel, mille korraldab Tai 29. mail 2015. aastal Bangkokis; kiidab heaks inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise vastase ASEANi konventsiooni (ACTIP) koostamise, mille ASEANi juhid peaksid 2015. aastal heaks kiitma; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki piirkonna riike üles tugevdama koostööd salaja üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas, tagades samal ajal kannatanute kaitse; rõhutab, et ASEAN saab sellega seoses täita olulist rolli; ergutab piirkonna riikide valitsusi osalema eelseisval rändajate olukorda käsitleval piirkondlikul kohtumisel, mille korraldab Tai 29. mail 2015. aastal Bangkokis; kiidab heaks inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise vastase ASEANi konventsiooni (ACTIP) koostamise, mille ASEANi juhid peaksid 2015. aastal heaks kiitma;

| 5. | kutsub kõiki piirkonna riike üles allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja andma rohingja varjupaigataotlejatele vähemalt ajutise kaitse, toetades samal ajal Birma valitsust olukorra aluseks olevatele probleemidele pikaajalise ja õiglase lahenduse leidmisel; |
| --- | --- |

5.

kutsub kõiki piirkonna riike üles allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja andma rohingja varjupaigataotlejatele vähemalt ajutise kaitse, toetades samal ajal Birma valitsust olukorra aluseks olevatele probleemidele pikaajalise ja õiglase lahenduse leidmisel;

| 6. | kutsub lisaks Myanmari/Birma valitsust üles muutma oma poliitikat ja võtma kõik vajalikud meetmed, et lõpetada rohingja vähemuse tagakiusamine ja diskrimineerimine; nõuab uuesti 1982. aasta kodakondsusseaduse muutmist või tühistamist, et tagada rohingjadele Myanmari/Birma kodakondsuse saamiseks võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

6.

kutsub lisaks Myanmari/Birma valitsust üles muutma oma poliitikat ja võtma kõik vajalikud meetmed, et lõpetada rohingja vähemuse tagakiusamine ja diskrimineerimine; nõuab uuesti 1982. aasta kodakondsusseaduse muutmist või tühistamist, et tagada rohingjadele Myanmari/Birma kodakondsuse saamiseks võrdsed võimalused;

| 7. | väljendab heameelt 18. mail 2015. aastal Aung San Suu Kyi opositsioonipartei NLD (National League for Democracy) pressiesindaja poolt tehtud ja ammu oodatud avalduse üle, mille kohaselt Myanmari/Birma valitsus peaks rohingjadele kodakondsuse andma; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt 18. mail 2015. aastal Aung San Suu Kyi opositsioonipartei NLD (National League for Democracy) pressiesindaja poolt tehtud ja ammu oodatud avalduse üle, mille kohaselt Myanmari/Birma valitsus peaks rohingjadele kodakondsuse andma;

| 8. | nõuab tungivalt, et Indoneesia, Malaisia ja Tai juhid seaksid prioriteediks Bengali lahel ja Andamani merel laevadele jäetud rändajate ja pagulaste elude päästmise ning väljendab heameelt Malaisia ja Indoneesia poolt 20. mail 2015. aastal tehtud avalduse üle, milles riigid teatasid, et annavad merelt päästetud rändajatele ajutise varjupaiga; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Indoneesia, Malaisia ja Tai juhid seaksid prioriteediks Bengali lahel ja Andamani merel laevadele jäetud rändajate ja pagulaste elude päästmise ning väljendab heameelt Malaisia ja Indoneesia poolt 20. mail 2015. aastal tehtud avalduse üle, milles riigid teatasid, et annavad merelt päästetud rändajatele ajutise varjupaiga;

| 9. | väljendab heameelt Euroopa Liidu ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt Myanmari/Birma ja Tai rohingjadele antud abi üle ning ELi humanitaarabi üle, mida on antud riigisisestele põgenikele Arakani osariigis, dokumentideta rohingjadele ja neid vastu võtnud haavatavas olukorras kogukondadele Bangladeshis ning rohingja ja Bangladeshi rändajatele, keda hoitakse Tais sisserändajate kinnipidamiskohtades (mehed) ja sotsiaalhoolduskeskustes (naised ja lapsed); |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt Euroopa Liidu ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt Myanmari/Birma ja Tai rohingjadele antud abi üle ning ELi humanitaarabi üle, mida on antud riigisisestele põgenikele Arakani osariigis, dokumentideta rohingjadele ja neid vastu võtnud haavatavas olukorras kogukondadele Bangladeshis ning rohingja ja Bangladeshi rändajatele, keda hoitakse Tais sisserändajate kinnipidamiskohtades (mehed) ja sotsiaalhoolduskeskustes (naised ja lapsed);

| 10. | kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema seda teemat Tai, Myanmari/Birma ning teiste ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles käsitlema seda teemat Tai, Myanmari/Birma ning teiste ASEANi liikmesriikidega suheldes võimalikult kõrgel poliitilisel tasandil;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Myanmari/Birma valitsusele ja parlamendile, Tai valitsusele ja parlamendile, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning piirkonna teiste riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Myanmari/Birma valitsusele ja parlamendile, Tai valitsusele ja parlamendile, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari/Birma inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriesindajale, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning piirkonna teiste riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 79.

(2)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 145.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0464.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0286.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0228.

(6)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 144.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Svaasimaa ning inimõiguslaste Thulani Maseko ja Bheki Makhubu juhtum

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Svaasimaa ning inimõiguslaste Thulani Maseko ja Bheki Makhubu juhtumi kohta (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Svaasimaa 2000. aasta töösuhete seadust (muudetud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Svaasimaa 2000. aasta töösuhete seadust (muudetud),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö riigipõhist programmi Svaasimaa jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) inimväärse töö riigipõhist programmi Svaasimaa jaoks,

| — | võttes arvesse Svaasimaa inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 4. oktoobril 2011. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Svaasimaa inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 4. oktoobril 2011. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogus,

| — | võttes arvesse ELi üldist soodustuste süsteemi, mille Euroopa Parlament kiitis heaks 31. oktoobril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldist soodustuste süsteemi, mille Euroopa Parlament kiitis heaks 31. oktoobril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse ELi 6. juuni 2014. aasta avaldust Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil Genfis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 6. juuni 2014. aasta avaldust Rahvusvahelise Töökonverentsi 103. istungil Genfis,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi pressiesindaja 30. juuli 2014. aasta avaldust väljaande The Nation toimetaja Bheki Makhubu ja inimõigustele spetsialiseerunud advokaadi Thulani Maseko süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi pressiesindaja 30. juuli 2014. aasta avaldust väljaande The Nation toimetaja Bheki Makhubu ja inimõigustele spetsialiseerunud advokaadi Thulani Maseko süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni resolutsiooni 286 sõnavabaduse kohta Svaasimaa Kuningriigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni resolutsiooni 286 sõnavabaduse kohta Svaasimaa Kuningriigis,

| — | võttes arvesse 1. aprillil 2014. aastal kohapeal tehtud ELi avaldust väljaande The Nation toimetaja Bheki Makhubu ja inimõigustele spetsialiseerunud advokaadi Thulani Maseko hiljutise vahistamise ja jätkuva kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. aprillil 2014. aastal kohapeal tehtud ELi avaldust väljaande The Nation toimetaja Bheki Makhubu ja inimõigustele spetsialiseerunud advokaadi Thulani Maseko hiljutise vahistamise ja jätkuva kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni Aafrika sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu eriraportööri 28. märtsi 2014. aasta pressiteadet Thulani Rudolf Maseko ja Bheki Makhubu vahistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni Aafrika sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu eriraportööri 28. märtsi 2014. aasta pressiteadet Thulani Rudolf Maseko ja Bheki Makhubu vahistamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Svaasimaal valitseb absoluutse monarhina kuningas Mswati III, kes kehtestas 1973. aastal erakorralise seisukorra, mis on 41 aastat hiljem endiselt jõus, kusjuures kuningal on täielik võim valitsuse, parlamendi ja kohtusüsteemi üle ning tema valitsuse all on inimõiguste olukord ja elatustase märkimisväärselt halvenenud, krooniline vaesus suurenenud ning õigusriigi põhimõtete järgimine vähenenud, millest annab tunnistust eelkõige erakondade tegevuse keelustamine; arvestades, et töötajate põhiõiguste rikkumised on muutunud süstemaatiliseks, ning arvestades, et viimasel aastakümnel on Svaasimaa valitsus rikkunud nii ametiühinguõigusi kui ka inimõigusi ning ILO sekkumistele ILO konventsiooni nr 87 kohaldamise küsimuses ei reageeritud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Svaasimaal valitseb absoluutse monarhina kuningas Mswati III, kes kehtestas 1973. aastal erakorralise seisukorra, mis on 41 aastat hiljem endiselt jõus, kusjuures kuningal on täielik võim valitsuse, parlamendi ja kohtusüsteemi üle ning tema valitsuse all on inimõiguste olukord ja elatustase märkimisväärselt halvenenud, krooniline vaesus suurenenud ning õigusriigi põhimõtete järgimine vähenenud, millest annab tunnistust eelkõige erakondade tegevuse keelustamine; arvestades, et töötajate põhiõiguste rikkumised on muutunud süstemaatiliseks, ning arvestades, et viimasel aastakümnel on Svaasimaa valitsus rikkunud nii ametiühinguõigusi kui ka inimõigusi ning ILO sekkumistele ILO konventsiooni nr 87 kohaldamise küsimuses ei reageeritud;

| B. | arvestades, et Svaasimaa Ametiühingute Kongressis töötav advokaat Thulani Maseko vahistati 17. märtsil 2014. aastal, kuna ta kritiseeris ühes oma artiklis Svaasimaa kohtusüsteemi vähest sõltumatust; arvestades, et 19. märtsil 2015. aastal viidi ta tema kinnipidamistingimusi kritiseeriva avaliku kirja ilmumise järel ilma advokaadita vangla distsiplinaarkomisjoni ette ning seejärel paigutati ta meelevaldselt üksikkongi; arvestades, et kuigi ta on selle otsuse edasi kaevanud, ei ole kuulamise aega ülemkohtus siiani paika pandud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Svaasimaa Ametiühingute Kongressis töötav advokaat Thulani Maseko vahistati 17. märtsil 2014. aastal, kuna ta kritiseeris ühes oma artiklis Svaasimaa kohtusüsteemi vähest sõltumatust; arvestades, et 19. märtsil 2015. aastal viidi ta tema kinnipidamistingimusi kritiseeriva avaliku kirja ilmumise järel ilma advokaadita vangla distsiplinaarkomisjoni ette ning seejärel paigutati ta meelevaldselt üksikkongi; arvestades, et kuigi ta on selle otsuse edasi kaevanud, ei ole kuulamise aega ülemkohtus siiani paika pandud;

| C. | arvestades, et riigi ainsaks sõltumatuks ajaleheks peetava väljaande The Nation kolumnist ja peatoimetaja Bheki Makhubu vahistati kohtusüsteemi mõnitamise ja kohtu solvamise süüdistuste alusel pärast seda, kui ta oli avaldanud kohtusüsteemi kritiseeriva artikli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riigi ainsaks sõltumatuks ajaleheks peetava väljaande The Nation kolumnist ja peatoimetaja Bheki Makhubu vahistati kohtusüsteemi mõnitamise ja kohtu solvamise süüdistuste alusel pärast seda, kui ta oli avaldanud kohtusüsteemi kritiseeriva artikli;

| D. | arvestades, et 17. juulil 2014. aastal mõisteti Thulani Maseko ja Bheki Makhubu Svaasimaa Ülemkohtus süüdi kohtu solvamises ning neile määrati kahe aasta pikkune vanglakaristus, kuid see otsus näib ebaproportsionaalne, sest tavaline karistus sarnaste juhtumite puhul on 30 päeva vangistust võimalusega maksta selle asemel trahvi; arvestades, et kohtuotsuse teinud kohtunikku Mpendulo Simelanet nimetati ühes Maseko ajalehes avaldatud artiklis ning seega on tegemist selge huvide konfliktiga ja õiglase kohtumenetluse õiguse rikkumisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 17. juulil 2014. aastal mõisteti Thulani Maseko ja Bheki Makhubu Svaasimaa Ülemkohtus süüdi kohtu solvamises ning neile määrati kahe aasta pikkune vanglakaristus, kuid see otsus näib ebaproportsionaalne, sest tavaline karistus sarnaste juhtumite puhul on 30 päeva vangistust võimalusega maksta selle asemel trahvi; arvestades, et kohtuotsuse teinud kohtunikku Mpendulo Simelanet nimetati ühes Maseko ajalehes avaldatud artiklis ning seega on tegemist selge huvide konfliktiga ja õiglase kohtumenetluse õiguse rikkumisega;

| E. | arvestades, et Svaasimaal ei piirdu kriitikute kohtulik ahistamine Maseko ja Makhubu juhtumiga, vaid riigis valitseb murettekitav sõnavabaduse mahasurumise trend – sõnavabadust ja teabele juurdepääsu õigust piiratakse 32 eri seadusega ning erakonnad on keelustatud juba alates aastast 1973; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Svaasimaal ei piirdu kriitikute kohtulik ahistamine Maseko ja Makhubu juhtumiga, vaid riigis valitseb murettekitav sõnavabaduse mahasurumise trend – sõnavabadust ja teabele juurdepääsu õigust piiratakse 32 eri seadusega ning erakonnad on keelustatud juba alates aastast 1973;

| F. | arvestades, et lisaks kriitikute süüdistamisele kohtu solvamises kasutavad Svaasimaa ametivõimud aktivistide hirmutamiseks ning sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise piiramiseks sageli ka 2008. aasta terrorismivastast seadust ning mässule õhutamist ja õõnestustegevust käsitlevat 1938. aasta seadust; arvestades, et ametivõimud alustasid 2014. aasta septembris menetlust Thulani Maseko üle mässule õhutamise süüdistuse alusel, mis esitati tema vastu esmakordselt 2009. aastal, ning seejuures lähtutakse mässule õhutamist ja õõnestustegevust käsitlevast seadusest; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on Svaasimaa terrorismivastase seaduse sätted hukka mõistnud, kuna need ei ole mitmes aspektis kooskõlas Svaasimaa kohustustega inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lisaks kriitikute süüdistamisele kohtu solvamises kasutavad Svaasimaa ametivõimud aktivistide hirmutamiseks ning sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise piiramiseks sageli ka 2008. aasta terrorismivastast seadust ning mässule õhutamist ja õõnestustegevust käsitlevat 1938. aasta seadust; arvestades, et ametivõimud alustasid 2014. aasta septembris menetlust Thulani Maseko üle mässule õhutamise süüdistuse alusel, mis esitati tema vastu esmakordselt 2009. aastal, ning seejuures lähtutakse mässule õhutamist ja õõnestustegevust käsitlevast seadusest; arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on Svaasimaa terrorismivastase seaduse sätted hukka mõistnud, kuna need ei ole mitmes aspektis kooskõlas Svaasimaa kohustustega inimõiguste vallas;

| G. | arvestades, et 2014. aasta aprillis vahistati seitse inimest, keda süüdistati terrorismis, kuna nad kandsid poliitilist sõnumit edastavaid särke; arvestades, et 7. augustil 2014. aastal ütles Svaasimaa peaminister Barnabas Sibusiso Dlamini Euroopa Parlamendi poole pöördudes, et kaks Washingtonis Aafrika juhtide tippkohtumisel osalenud ametiühingujuhti tuleks valitsuse kritiseerimise eest kägistada ning et maipüha tähistamine peaks olema lubatud üksnes tunnustatud ametiühingutel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2014. aasta aprillis vahistati seitse inimest, keda süüdistati terrorismis, kuna nad kandsid poliitilist sõnumit edastavaid särke; arvestades, et 7. augustil 2014. aastal ütles Svaasimaa peaminister Barnabas Sibusiso Dlamini Euroopa Parlamendi poole pöördudes, et kaks Washingtonis Aafrika juhtide tippkohtumisel osalenud ametiühingujuhti tuleks valitsuse kritiseerimise eest kägistada ning et maipüha tähistamine peaks olema lubatud üksnes tunnustatud ametiühingutel;

| H. | arvestades, et 8. oktoobril 2014. aastal peatas Svaasimaa töö- ja sotsiaalkindlustusminister Winnie Magagula kõikide liitude tegevuse, kusjuures otsus jõustus viivitamatult ning selle alusel saadeti laiali Svaasimaa Ametiühingute Kongress (TUCOSWA), Svaasimaa Ametiühingute Ühendus (ATUSWA), Svaasimaa Tööandjate ja Kaubanduskoja Liit (FSE&CC) ja hulk muid õigusjärgseid organeid, ning arvestades, et Svaasimaa valitsuse poolt ratifitseeritud ühinemisvabadust käsitleva ILO konventsiooni nr 87 artiklis 5 tunnustatakse töötajate organisatsioonide õigust moodustada omal äranägemisel liite ja ühendusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 8. oktoobril 2014. aastal peatas Svaasimaa töö- ja sotsiaalkindlustusminister Winnie Magagula kõikide liitude tegevuse, kusjuures otsus jõustus viivitamatult ning selle alusel saadeti laiali Svaasimaa Ametiühingute Kongress (TUCOSWA), Svaasimaa Ametiühingute Ühendus (ATUSWA), Svaasimaa Tööandjate ja Kaubanduskoja Liit (FSE&CC) ja hulk muid õigusjärgseid organeid, ning arvestades, et Svaasimaa valitsuse poolt ratifitseeritud ühinemisvabadust käsitleva ILO konventsiooni nr 87 artiklis 5 tunnustatakse töötajate organisatsioonide õigust moodustada omal äranägemisel liite ja ühendusi;

| I. | arvestades, et Svaasimaa valitsus eiras täielikult rahvusvahelise ametiühinguliikumise soovitusi ja korduvaid üleskutseid austada Svaasimaa poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste konventsioonide, eelkõige ILO konventsiooni nr 87 alusel tagatud õigusi, ning arvestades, et selle asemel võeti töötajatelt täielikult õigus moodustada vabalt ühendusi ja tegeleda ametiühingutööga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Svaasimaa valitsus eiras täielikult rahvusvahelise ametiühinguliikumise soovitusi ja korduvaid üleskutseid austada Svaasimaa poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste konventsioonide, eelkõige ILO konventsiooni nr 87 alusel tagatud õigusi, ning arvestades, et selle asemel võeti töötajatelt täielikult õigus moodustada vabalt ühendusi ja tegeleda ametiühingutööga;

| J. | arvestades, et pärast seda, kui Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon korraldas 14.–16. mail 2015 Svaasimaale teabekogumismissiooni, et hinnata ühinemisvabaduse suhtes tehtud edusamme ja külastada poliitilisi aktiviste ja inimõiguslasi, registreeriti TUCOSWA lõpuks uuesti; arvestades, et sellele vaatamata ei ole ametivõimud lubanud, et nad ei sekku enam ametiühingute juhtimisse ja tegevusse, ning politseinikud on juba ilmunud ametiühingute koosolekutele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast seda, kui Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon korraldas 14.–16. mail 2015 Svaasimaale teabekogumismissiooni, et hinnata ühinemisvabaduse suhtes tehtud edusamme ja külastada poliitilisi aktiviste ja inimõiguslasi, registreeriti TUCOSWA lõpuks uuesti; arvestades, et sellele vaatamata ei ole ametivõimud lubanud, et nad ei sekku enam ametiühingute juhtimisse ja tegevusse, ning politseinikud on juba ilmunud ametiühingute koosolekutele;

| K. | arvestades, et EL viis 15. juulil 2014. aastal lõpule majanduspartnerluslepingut käsitlevad läbirääkimised Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga (sh Svaasimaaga) ning see küsimus tuleb 2015. aasta teisel poolel Euroopa Parlamendis lepingu võimaliku heakskiitmise eesmärgil arutusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL viis 15. juulil 2014. aastal lõpule majanduspartnerluslepingut käsitlevad läbirääkimised Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) majanduspartnerluslepinguga tegeleva rühmaga (sh Svaasimaaga) ning see küsimus tuleb 2015. aasta teisel poolel Euroopa Parlamendis lepingu võimaliku heakskiitmise eesmärgil arutusele;

| L. | arvestades, et novembris 2014 jäi Svaasimaa ilma Aafrika kasvu ja võimaluste akti (AGOA) raames USAga sõlmitud sooduskaubanduslepingust, kuna valitsus ei viinud läbi vajalikke reforme, mis lubati 2013. aastal vabatahtlikult läbi viia ja mis hõlmasid tegelemist ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabaduse piiramise probleemiga (näiteks Maseko ja Makhubu vangistamisega) ning terrorismivastase seaduse, avaliku korra seaduse ja töösuhete seaduse muutmist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et novembris 2014 jäi Svaasimaa ilma Aafrika kasvu ja võimaluste akti (AGOA) raames USAga sõlmitud sooduskaubanduslepingust, kuna valitsus ei viinud läbi vajalikke reforme, mis lubati 2013. aastal vabatahtlikult läbi viia ja mis hõlmasid tegelemist ühinemis-, kogunemis- ja sõnavabaduse piiramise probleemiga (näiteks Maseko ja Makhubu vangistamisega) ning terrorismivastase seaduse, avaliku korra seaduse ja töösuhete seaduse muutmist;

| M. | arvestades, et 11. Euroopa Arengufondi (EAF) raames on EL eraldanud perioodil 2014–2020 riikliku soovituskava jaoks 62 miljonit eurot ning prioriteetide hulka kuuluvad hea valitsemistava, läbipaistvuse, vastutuse, kohtusüsteemi sõltumatuse, õigusriigi põhimõtete ja julgeoleku tugevdamise toetamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 11. Euroopa Arengufondi (EAF) raames on EL eraldanud perioodil 2014–2020 riikliku soovituskava jaoks 62 miljonit eurot ning prioriteetide hulka kuuluvad hea valitsemistava, läbipaistvuse, vastutuse, kohtusüsteemi sõltumatuse, õigusriigi põhimõtete ja julgeoleku tugevdamise toetamine;

| 1. | nõuab Maseko ja Makhubu viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, kuna nende vangistamine on otseselt seotud sõna- ja arvamusvabaduse õiguspärase kasutamisega; nõuab samuti kõikide meelsus- ja poliitvangide, sh Rahva Ühendatud Demokraatliku Liikumise (PUDEMO) esimehe Mario Masuku ja Svaasimaa noortekongressi peasekretäri Maxwell Dlamini viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; mõistab hukka mõlema vangi halvad kinnipidamistingimused ning kutsub Svaasimaa ametivõime üles tagama igas olukorras nende kehalise ja vaimse puutumatuse; |
| --- | --- |

1.

nõuab Maseko ja Makhubu viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, kuna nende vangistamine on otseselt seotud sõna- ja arvamusvabaduse õiguspärase kasutamisega; nõuab samuti kõikide meelsus- ja poliitvangide, sh Rahva Ühendatud Demokraatliku Liikumise (PUDEMO) esimehe Mario Masuku ja Svaasimaa noortekongressi peasekretäri Maxwell Dlamini viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; mõistab hukka mõlema vangi halvad kinnipidamistingimused ning kutsub Svaasimaa ametivõime üles tagama igas olukorras nende kehalise ja vaimse puutumatuse;

| 2. | tuletab meelde Svaasimaa poolt Cotonou lepinguga võetud kohustust austada demokraatiat ning õigusriigi ja inimõiguste põhimõtteid, sealhulgas sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust; peab äärmiselt murettekitavaks demokraatia ja põhiõiguste olukorra halvenemist Svaasimaal ning valitsuse üha karmimat reaktsiooni teda kritiseerivate isikute vastu; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde Svaasimaa poolt Cotonou lepinguga võetud kohustust austada demokraatiat ning õigusriigi ja inimõiguste põhimõtteid, sealhulgas sõnavabadust ja ajakirjandusvabadust; peab äärmiselt murettekitavaks demokraatia ja põhiõiguste olukorra halvenemist Svaasimaal ning valitsuse üha karmimat reaktsiooni teda kritiseerivate isikute vastu;

| 3. | märgib, et Maseko ja Makhubu karistused on palju karmimad kui teiste sarnaste juhtumite puhul ning peab seda selgeks katseks aktivistid vaigistada ja tuua nad teistele hoiatuseks, nagu ütles ka karistuse määranud kohtunik; nõuab, et Svaasimaa valitsus lõpetaks viivitamatult ametivõimude hirmutamistaktika ajakirjanike, advokaatide, sõltumatult meelestatud kohtunike, ametiühingutöötajate ja parlamendiliikmete vastu, keda on ähvardatud vägivalla, vahistamise, kohtu alla andmise ja muude survevahenditega, kuna nad on toetanud inimõigusi, õigusriigi põhimõtete järgimist või poliitilisi reforme; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Maseko ja Makhubu karistused on palju karmimad kui teiste sarnaste juhtumite puhul ning peab seda selgeks katseks aktivistid vaigistada ja tuua nad teistele hoiatuseks, nagu ütles ka karistuse määranud kohtunik; nõuab, et Svaasimaa valitsus lõpetaks viivitamatult ametivõimude hirmutamistaktika ajakirjanike, advokaatide, sõltumatult meelestatud kohtunike, ametiühingutöötajate ja parlamendiliikmete vastu, keda on ähvardatud vägivalla, vahistamise, kohtu alla andmise ja muude survevahenditega, kuna nad on toetanud inimõigusi, õigusriigi põhimõtete järgimist või poliitilisi reforme;

| 4. | kutsub Svaasimaa valitsust üles alustama ametiühingutega tegelikku dialoogi seadusandlike reformide üle, mille abil tagada töötajate õiguste austamine vastavalt rahvusvahelistele kohustustele; |
| --- | --- |

4.

kutsub Svaasimaa valitsust üles alustama ametiühingutega tegelikku dialoogi seadusandlike reformide üle, mille abil tagada töötajate õiguste austamine vastavalt rahvusvahelistele kohustustele;

| 5. | kutsub Svaasimaa ametivõime üles võtma konkreetseid meetmeid, et järgida ja edendada sõnavabadust, tagada demokraatia ja pluralism ning kehtestada selline õigusraamistik, mis võimaldab erakondade registreerimist, tegutsemist ja täielikku kaasamist kooskõlas riigi rahvusvaheliste ja piirkondlike kohustustega inimõiguste vallas ning Svaasimaa põhiseadusega, eriti selle artikliga 24; |
| --- | --- |

5.

kutsub Svaasimaa ametivõime üles võtma konkreetseid meetmeid, et järgida ja edendada sõnavabadust, tagada demokraatia ja pluralism ning kehtestada selline õigusraamistik, mis võimaldab erakondade registreerimist, tegutsemist ja täielikku kaasamist kooskõlas riigi rahvusvaheliste ja piirkondlike kohustustega inimõiguste vallas ning Svaasimaa põhiseadusega, eriti selle artikliga 24;

| 6. | rõhutab, et kohtusüsteemi sõltumatus on üks demokraatia aluspõhimõtteid, millest tuleb kinni pidada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kohtusüsteemi sõltumatus on üks demokraatia aluspõhimõtteid, millest tuleb kinni pidada;

| 7. | on seisukohal, et poliitiliste aktivistide vangistamine ning ametiühingute keelustamine on selges vastuolus demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise kohustusega, mis tuleneb nii Cotonou lepingust kui ka SADC majanduspartnerluslepingu jätkusuutliku arengu peatükist, kusjuures Euroopa Parlamendi toetus nimetatud lepingule sõltub võetud kohustuste, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja eelkõige peamiste ILO normide, nagu konventsioonide nr 87 ja 98 järgimise kohustuse täitmisest; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et poliitiliste aktivistide vangistamine ning ametiühingute keelustamine on selges vastuolus demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise kohustusega, mis tuleneb nii Cotonou lepingust kui ka SADC majanduspartnerluslepingu jätkusuutliku arengu peatükist, kusjuures Euroopa Parlamendi toetus nimetatud lepingule sõltub võetud kohustuste, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja eelkõige peamiste ILO normide, nagu konventsioonide nr 87 ja 98 järgimise kohustuse täitmisest;

| 8. | tuletab meelde, et EL andis Svaasimaale üldise soodustuste süsteemi raames eelistingimused kaubanduse ergutamiseks eesmärgiga tagada peamiste inimõiguste ja töötajate õiguste ning hea valitsemistava järgimine; on seisukohal, et ametiühingute keelustamine ja poliitiliste oponentide vangistamine on nende eesmärkidega vastuolus; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et EL andis Svaasimaale üldise soodustuste süsteemi raames eelistingimused kaubanduse ergutamiseks eesmärgiga tagada peamiste inimõiguste ja töötajate õiguste ning hea valitsemistava järgimine; on seisukohal, et ametiühingute keelustamine ja poliitiliste oponentide vangistamine on nende eesmärkidega vastuolus;

| 9. | palub seetõttu, et komisjon täidaks oma kohustust jälgida, kuidas järgib Svaasimaa üldise soodustuste süsteemi raames inimõigusi ning töö- ja keskkonnakonventsioone, ning palub, et komisjon alustaks uurimist selle kindlaksmääramiseks, kas üldise soodustuste süsteemi alusel kaitstavaid töötajate õigusi on tõsiselt ja süsteemselt rikutud või mitte; |
| --- | --- |

9.

palub seetõttu, et komisjon täidaks oma kohustust jälgida, kuidas järgib Svaasimaa üldise soodustuste süsteemi raames inimõigusi ning töö- ja keskkonnakonventsioone, ning palub, et komisjon alustaks uurimist selle kindlaksmääramiseks, kas üldise soodustuste süsteemi alusel kaitstavaid töötajate õigusi on tõsiselt ja süsteemselt rikutud või mitte;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Svaasimaa valitsusele, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Svaasimaa valitsusele, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamine

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Euroopa Parlamendile esitatud aastaaruannet ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12094/2014), eriti selle Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevaid osi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Euroopa Parlamendile esitatud aastaaruannet ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (12094/2014), eriti selle Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevaid osi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ja V jaotist ning eriti selle artikleid 21, 24 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ja V jaotist ning eriti selle artikleid 21, 24 ja 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.-20. detsembri 2013. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.-20. detsembri 2013. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 4. aprillil 2014 ja 7. novembril 2014 toimunud ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitleva parlamentidevahelise konverentsi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. aprillil 2014 ja 7. novembril 2014 toimunud ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitleva parlamentidevahelise konverentsi järeldusi,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembril 2008. aastal heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembril 2008. aastal heaks kiitis,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta kohtumiste järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta kohtumiste järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembris toimunud kohtumise järelduste rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juuli 2014. aasta eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembris toimunud kohtumise järelduste rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning komisjoni ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele” ning nõukogu 12. mai 2014. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning komisjoni ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele” ning nõukogu 12. mai 2014. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” ning sellega seotud nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi, samuti 18. novembril 2014. aastal vastu võetud ELi küberkaitsepoliitika raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisteatist „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” ning sellega seotud nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi, samuti 18. novembril 2014. aastal vastu võetud ELi küberkaitsepoliitika raamistikku,

| — | võttes arvesse 24. juunil 2014. aastal vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat ja 2014. aasta detsembris vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2014. aastal vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat ja 2014. aasta detsembris vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsust solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 2014. aasta otsust solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta,

| — | võttes arvesse 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikku,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542) ja 24. juuni 2014. aasta rakendamise tegevuskava (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542) ja 24. juuni 2014. aasta rakendamise tegevuskava (COM(2014)0387),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, eriti 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3) ning resolutsiooni Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (4), samuti 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (5) ja resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, eriti 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3) ning resolutsiooni Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (4), samuti 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (5) ja resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi tervikliku lähenemisviisi ja selle mõju kohta ELi välistegevuse järjepidevusele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi tervikliku lähenemisviisi ja selle mõju kohta ELi välistegevuse järjepidevusele (8),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (9) ning nõukogu 17. detsembri 2013. aasta järeldusi Euroopa välisteenistuse 2013. aasta tegevuse läbivaatamise tulemuste kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (9) ning nõukogu 17. detsembri 2013. aasta järeldusi Euroopa välisteenistuse 2013. aasta tegevuse läbivaatamise tulemuste kohta (10),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0054/2015),

Üldine julgeolekuolukord

| 1. | on arvamusel, et Euroopa Liidu ja selle ida- ja lõunanaabruse julgeolekuolukord on üha ebastabiilsem ja heitlikum paljude pikaajaliste ja uute julgeolekuprobleemide tõttu; on seisukohal, et konflikt Ida-Ukrainas ning konfliktid Süürias ja Iraagis koos terroriorganisatsiooni ISIS esilekerkimise, Liibüa kriisi ja Aafrika (eelkõige Saheli, Liibüa ja Aafrika Sarve piirkonna) terrorismiohuga ohustavad otseselt liidu julgeolekut; on samuti seisukohal, et USA tasakaalustamispüüdlused Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas ning liikmesriikide kaitse-eelarvetes ja kaitsevõimes avalduvad finantskriisi tagajärjed rõhutavad tõsiasja, et liidul ja liikmesriikidel tuleb suurema vastutustundega suhtuda oma julgeolekusse ja kaitsesse; rõhutab, et Euroopa Liit saab reageerida eespool toodud uutele julgeolekuprobleemidele tõhusalt ainult siis, kui selle struktuurid ja liikmesriigid teevad ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames ühist ja tõeliselt koordineeritud koostööd; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et Euroopa Liidu ja selle ida- ja lõunanaabruse julgeolekuolukord on üha ebastabiilsem ja heitlikum paljude pikaajaliste ja uute julgeolekuprobleemide tõttu; on seisukohal, et konflikt Ida-Ukrainas ning konfliktid Süürias ja Iraagis koos terroriorganisatsiooni ISIS esilekerkimise, Liibüa kriisi ja Aafrika (eelkõige Saheli, Liibüa ja Aafrika Sarve piirkonna) terrorismiohuga ohustavad otseselt liidu julgeolekut; on samuti seisukohal, et USA tasakaalustamispüüdlused Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas ning liikmesriikide kaitse-eelarvetes ja kaitsevõimes avalduvad finantskriisi tagajärjed rõhutavad tõsiasja, et liidul ja liikmesriikidel tuleb suurema vastutustundega suhtuda oma julgeolekusse ja kaitsesse; rõhutab, et Euroopa Liit saab reageerida eespool toodud uutele julgeolekuprobleemidele tõhusalt ainult siis, kui selle struktuurid ja liikmesriigid teevad ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames ühist ja tõeliselt koordineeritud koostööd;

| 2. | on arvamusel, et Euroopa Liidu piirid ja lähinaabrus ei ole alates Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP)/ÜJKP loomisest 1990. aastate lõpus kunagi nii ebastabiilsed olnud; tunneb muret, et liit ei suuda kõigi nende ohtudega silmitsi seistes võtta endale ühtse ja otsustava tegutseja rolli, ning et liiga sageli võidakse tugineda ühe või mitme liikmesriigi algatustele või ajutistele ühendustele, kus ELil on üksnes marginaalne või abistav roll; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et Euroopa Liidu piirid ja lähinaabrus ei ole alates Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP)/ÜJKP loomisest 1990. aastate lõpus kunagi nii ebastabiilsed olnud; tunneb muret, et liit ei suuda kõigi nende ohtudega silmitsi seistes võtta endale ühtse ja otsustava tegutseja rolli, ning et liiga sageli võidakse tugineda ühe või mitme liikmesriigi algatustele või ajutistele ühendustele, kus ELil on üksnes marginaalne või abistav roll;

| 3. | on seisukohal, et liit ja selle liikmesriigid peavad suutma uute julgeolekuprobleemidega kiiresti kohaneda, kasutades eelkõige tõhusalt ära ÜJKP olemasolevad vahendid, sh sidudes need paremini ELi välispoliitika vahendite, humanitaarabi ja arengupoliitikaga, kooskõlastades tihedamalt liikmesriikide meetmeid ja ressursside panustamist ning rakendades vajaduse korral pragmaatiliselt ja paindlikult uusi mehhanisme Euroopa solidaarsuse väljendamiseks; toonitab, et piir välis- ja sisejulgeoleku vahel on üha hägusam; nõuab seetõttu suuremat kooskõla välis- ja sisevahendite vahel ning liikmesriikide vahelist suuremat koostööd ja kooskõlastamist, eelkõige terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, küberkaitse ja rände valdkonnas, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juhtimisel; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et liit ja selle liikmesriigid peavad suutma uute julgeolekuprobleemidega kiiresti kohaneda, kasutades eelkõige tõhusalt ära ÜJKP olemasolevad vahendid, sh sidudes need paremini ELi välispoliitika vahendite, humanitaarabi ja arengupoliitikaga, kooskõlastades tihedamalt liikmesriikide meetmeid ja ressursside panustamist ning rakendades vajaduse korral pragmaatiliselt ja paindlikult uusi mehhanisme Euroopa solidaarsuse väljendamiseks; toonitab, et piir välis- ja sisejulgeoleku vahel on üha hägusam; nõuab seetõttu suuremat kooskõla välis- ja sisevahendite vahel ning liikmesriikide vahelist suuremat koostööd ja kooskõlastamist, eelkõige terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, küberkaitse ja rände valdkonnas, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juhtimisel;

| 4. | rõhutab, et liidu tugevus ja tõhusus peituvad võimes mobiliseerida ressursse ja kaasata üheaegselt väga erinevaid diplomaatia-, julgeoleku-, kaitse-, majandus-, kaubandus-, arengu- ja humanitaarvaldkonna vahendeid, järgides samal ajal täiel määral ÜRO põhikirja sätteid; rõhutab, et ÜJKP sõjalised ja tsiviilvahendid on sellise kõikehõlmava lähenemisviisi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et liidu tugevus ja tõhusus peituvad võimes mobiliseerida ressursse ja kaasata üheaegselt väga erinevaid diplomaatia-, julgeoleku-, kaitse-, majandus-, kaubandus-, arengu- ja humanitaarvaldkonna vahendeid, järgides samal ajal täiel määral ÜRO põhikirja sätteid; rõhutab, et ÜJKP sõjalised ja tsiviilvahendid on sellise kõikehõlmava lähenemisviisi lahutamatu osa;

Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri kohtumisest 2015. aasta juuni kohtumiseni: kas ÜJKP on ikka prioriteet?

| 5. | kiidab heaks nõukogu 2013. aasta detsembrikuise kohtumise järeldused, milles tunnistatakse vajadust muuta ÜJKP tulemuslikumaks, suurendada selle nähtavust ja mõju, tõhustada võimete arendamist ja tugevdada Euroopa kaitsetööstust; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks nõukogu 2013. aasta detsembrikuise kohtumise järeldused, milles tunnistatakse vajadust muuta ÜJKP tulemuslikumaks, suurendada selle nähtavust ja mõju, tõhustada võimete arendamist ja tugevdada Euroopa kaitsetööstust;

| 6. | peab kahetsusväärseks, eelkõige ebastabiilsuse suurenemise tõttu väljaspool liitu, et 2013. aastal antud poliitilisele tõukele ei järgnenud tõhustatud koostööd ega kaugeleulatuvatele eesmärkidele vastavate konkreetsete meetmete märkimisväärset ja kiiret rakendamist; on seisukohal, et liidul ei ole praegu peaaegu üldse selliseid operatiivseid, võimekust tagavaid ja tööstuslikke vahendeid, mille abil otsustavalt osaleda rahvusvaheliste kriiside ennetamisel ja ohjamisel ja kinnitada oma strateegilist sõltumatust ja enda strateegilisi huve kooskõlas Lissaboni lepingu artiklis 21 sätestatud väärtuste ja normidega; palub liikmesriikidel võtta kiiresti konkreetsed meetmed; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, eelkõige ebastabiilsuse suurenemise tõttu väljaspool liitu, et 2013. aastal antud poliitilisele tõukele ei järgnenud tõhustatud koostööd ega kaugeleulatuvatele eesmärkidele vastavate konkreetsete meetmete märkimisväärset ja kiiret rakendamist; on seisukohal, et liidul ei ole praegu peaaegu üldse selliseid operatiivseid, võimekust tagavaid ja tööstuslikke vahendeid, mille abil otsustavalt osaleda rahvusvaheliste kriiside ennetamisel ja ohjamisel ja kinnitada oma strateegilist sõltumatust ja enda strateegilisi huve kooskõlas Lissaboni lepingu artiklis 21 sätestatud väärtuste ja normidega; palub liikmesriikidel võtta kiiresti konkreetsed meetmed;

| 7. | tunneb heameelt Federica Mogherini nimetamise üle uueks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks ja komisjoni asepresidendiks; kiidab heaks pr Mogherini esimesed avaldused ning tema otsuse võtta üle välisasjade nõukogu ja kaitsenõukogu juhatamine, mis näitab huvi ÜJKP vastu; loodab, et need seisukohad annavad positiivse tõuke ÜJKP arengule; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil olla juhtfiguur ÜJKP edasise rakendamise ja Euroopa kaitsevõime ühendamise ja ühise kasutamise nimel töötamisel; kutsub komisjoni üles jätkama liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juhtimisel volinike tasandil kaitsevaldkonna rakkerühma tööd, et tagada poliitilised suunised ja järelevalve; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt Federica Mogherini nimetamise üle uueks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks ja komisjoni asepresidendiks; kiidab heaks pr Mogherini esimesed avaldused ning tema otsuse võtta üle välisasjade nõukogu ja kaitsenõukogu juhatamine, mis näitab huvi ÜJKP vastu; loodab, et need seisukohad annavad positiivse tõuke ÜJKP arengule; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil olla juhtfiguur ÜJKP edasise rakendamise ja Euroopa kaitsevõime ühendamise ja ühise kasutamise nimel töötamisel; kutsub komisjoni üles jätkama liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja juhtimisel volinike tasandil kaitsevaldkonna rakkerühma tööd, et tagada poliitilised suunised ja järelevalve;

| 8. | eeldab, et Euroopa Ülemkogu taas kord kaitseküsimustele keskenduva kohtumise ajaks 2015. aasta juunis suudavad liikmesriigid ja ELi institutsioonid võtta detsembris 2013 võetud kohustustele vastavad konkreetsed meetmed; väljendab rahulolu selle üle, et riigipead on kinnitanud, et kaitsenõukogu kohtumine toimub 25. ja 26. juunil 2015, ning kutsub neid üles andma kriitilist hinnangut vähesele rakendamisele ja suurendama survet kaitsealasele bürokraatiale, et rakendada 2013. aasta detsembris kõrgeimal poliitilisel tasandil vastu võetud otsused; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu 2015. aasta juuni kohtumine peab ergutama tõrksaid liikmesriike investeerima rohkem vahendeid kaitsevaldkonda ja peab samuti keskenduma oma jõupingutustes neile kriisiohjamise valdkondadele, kus EL saab luua tõelist lisaväärtust; |
| --- | --- |

8.

eeldab, et Euroopa Ülemkogu taas kord kaitseküsimustele keskenduva kohtumise ajaks 2015. aasta juunis suudavad liikmesriigid ja ELi institutsioonid võtta detsembris 2013 võetud kohustustele vastavad konkreetsed meetmed; väljendab rahulolu selle üle, et riigipead on kinnitanud, et kaitsenõukogu kohtumine toimub 25. ja 26. juunil 2015, ning kutsub neid üles andma kriitilist hinnangut vähesele rakendamisele ja suurendama survet kaitsealasele bürokraatiale, et rakendada 2013. aasta detsembris kõrgeimal poliitilisel tasandil vastu võetud otsused; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu 2015. aasta juuni kohtumine peab ergutama tõrksaid liikmesriike investeerima rohkem vahendeid kaitsevaldkonda ja peab samuti keskenduma oma jõupingutustes neile kriisiohjamise valdkondadele, kus EL saab luua tõelist lisaväärtust;

| 9. | on arvamusel, et eesseisval Euroopa Ülemkogu kaitseteemalisel kohtumisel tuleks teha otsused, mis toovad täielikus kooskõlas NATOga kaasa liidu ja liikmesriikide territoriaalkaitsealase võimekuse ja sisejulgeolekuprobleemidele reageerimise võime suurendamise, vajalike missioonide käivitamise võime väljatöötamise, et ELi panus kriisiohjamisse oleks sisuline, Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa kaitsesektori tööstusliku baasi tugevdamise ja sellise tervikliku julgeolekukontseptsiooni arendamise, milles on ühendatud julgeoleku sise- ja välismõõde; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et eesseisval Euroopa Ülemkogu kaitseteemalisel kohtumisel tuleks teha otsused, mis toovad täielikus kooskõlas NATOga kaasa liidu ja liikmesriikide territoriaalkaitsealase võimekuse ja sisejulgeolekuprobleemidele reageerimise võime suurendamise, vajalike missioonide käivitamise võime väljatöötamise, et ELi panus kriisiohjamisse oleks sisuline, Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa kaitsesektori tööstusliku baasi tugevdamise ja sellise tervikliku julgeolekukontseptsiooni arendamise, milles on ühendatud julgeoleku sise- ja välismõõde;

ÜJKP missioonid ja operatsioonid

| 10. | on mures, et viimaseid ÜJKP tsiviil- ja sõjalisi operatsioone saadavad endiselt juba aastaid teada olevad struktuurilised vajakajäämised, nimelt tõhususe puudumine tsiviil-sõjalisele tegevusele viivitamata reageerimisel, aeglane ja jäik otsuste tegemise protsess, tõhustatud solidaarsuse vajadus ELi liikmesriikide vahel missioonide rahastamise valdkonnas, missioonide mandaatide ebakõla missioonide tegevuskeskkonnaga, eelarvekärped, probleemid vägede moodustamisega, logistilise reageerimise ja rahaliste vahendite puudumine; |
| --- | --- |

10.

on mures, et viimaseid ÜJKP tsiviil- ja sõjalisi operatsioone saadavad endiselt juba aastaid teada olevad struktuurilised vajakajäämised, nimelt tõhususe puudumine tsiviil-sõjalisele tegevusele viivitamata reageerimisel, aeglane ja jäik otsuste tegemise protsess, tõhustatud solidaarsuse vajadus ELi liikmesriikide vahel missioonide rahastamise valdkonnas, missioonide mandaatide ebakõla missioonide tegevuskeskkonnaga, eelarvekärped, probleemid vägede moodustamisega, logistilise reageerimise ja rahaliste vahendite puudumine;

| 11. | on seisukohal, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamise küsimus on sellele poliitikale tuleviku kindlustamise seisukohast otsustava tähtsusega; peab kahetsusväärseks, et nõukogu 2013. aasta detsembris sel teemal algatatud arutelust ei ole tänaseks sündinud konkreetseid ettepanekuid; nõuab, et Athena mehhanismi kasutataks süstemaatiliselt ÜJKP missioonide ja operatsioonide käivitamisega seotud kulude (vägede majutamiseks loodavad taristud, vägede lahingutegevusse sisenemise punktide loomiseks vajaminevad kulud ning vajaduse korral toiduaine- ja kütusevarud) kandmine; nõuab, et sama Athena mehhanismi kasutataks selleks, et hallata rahalisi vahendeid, mis saadakse liikmesriikide kahepoolsete kokkulepete alusel, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, et need saaksid osaleda konkreetse operatsiooni rahastamises, ja et eriti nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel toetataks kolmandate riikide osalemist ELi kriisireageerimise operatsioonidel ja missioonidel; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamise küsimus on sellele poliitikale tuleviku kindlustamise seisukohast otsustava tähtsusega; peab kahetsusväärseks, et nõukogu 2013. aasta detsembris sel teemal algatatud arutelust ei ole tänaseks sündinud konkreetseid ettepanekuid; nõuab, et Athena mehhanismi kasutataks süstemaatiliselt ÜJKP missioonide ja operatsioonide käivitamisega seotud kulude (vägede majutamiseks loodavad taristud, vägede lahingutegevusse sisenemise punktide loomiseks vajaminevad kulud ning vajaduse korral toiduaine- ja kütusevarud) kandmine; nõuab, et sama Athena mehhanismi kasutataks selleks, et hallata rahalisi vahendeid, mis saadakse liikmesriikide kahepoolsete kokkulepete alusel, kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, et need saaksid osaleda konkreetse operatsiooni rahastamises, ja et eriti nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel toetataks kolmandate riikide osalemist ELi kriisireageerimise operatsioonidel ja missioonidel;

| 12. | toetab täiendavaid jõupingutusi tsiviilmissioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks kooskõlas finantsmääruse artikliga 210 kehtestama delegeeritud õigusaktidega ÜJKP kriisiohjemeetmetele hanke erieeskirjad, et aidata kaasa operatsioonide kiirele ja paindlikule läbiviimisele; |
| --- | --- |

12.

toetab täiendavaid jõupingutusi tsiviilmissioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks kooskõlas finantsmääruse artikliga 210 kehtestama delegeeritud õigusaktidega ÜJKP kriisiohjemeetmetele hanke erieeskirjad, et aidata kaasa operatsioonide kiirele ja paindlikule läbiviimisele;

| 13. | nõuab eelrahastamise mehhanismi loomist, mis võimaldab aidata ÜJKP missioonil osaleda soovivatel liikmesriikidel vastavaid kulusid kanda, lihtsustades nii missiooni käivitamise otsust; |
| --- | --- |

13.

nõuab eelrahastamise mehhanismi loomist, mis võimaldab aidata ÜJKP missioonil osaleda soovivatel liikmesriikidel vastavaid kulusid kanda, lihtsustades nii missiooni käivitamise otsust;

| 14. | rõhutab, et ELi panus rahvusvahelisse julgeolekusse, kriisiohjamisse ja rahuvalvesse ELi tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide kaudu on liidu tervikliku lähenemisviisi tähtis osa; märgib, et Euroopa Liidu alates 2009. aastast toimunud tsiviil- ja sõjalised missioonid on liiga sageli pigem täitnud kriisiolukordades liidu nähtavuse suurendamise rolli kui olnud põhjalikul analüüsil ja kavandamisel põhinev strateegiline vahend; on veendunud, et sellised missioonid, mille professionaalsust ja personali pühendumust piirkonnas tuleb rõhutada ja tunnustada, peaksid olema tõhusalt ja vastutustundlikult toimiv reaalne poliitiline vahend, mis on osa üldisest tegevusstrateegiast, eelkõige ELi naabruses; toetab Euroopa välisteenistuse kriisiohjestruktuuride käimasolevat läbivaatamist; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat muutma olemasolevad struktuurid palju tõhusamaks, et need suudaksid reageerida tekkivatele kriisidele kiiremini ja asjakohasemalt, ning vähendama muu hulgas paralleelstruktuuride arvu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et ELi panus rahvusvahelisse julgeolekusse, kriisiohjamisse ja rahuvalvesse ELi tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide kaudu on liidu tervikliku lähenemisviisi tähtis osa; märgib, et Euroopa Liidu alates 2009. aastast toimunud tsiviil- ja sõjalised missioonid on liiga sageli pigem täitnud kriisiolukordades liidu nähtavuse suurendamise rolli kui olnud põhjalikul analüüsil ja kavandamisel põhinev strateegiline vahend; on veendunud, et sellised missioonid, mille professionaalsust ja personali pühendumust piirkonnas tuleb rõhutada ja tunnustada, peaksid olema tõhusalt ja vastutustundlikult toimiv reaalne poliitiline vahend, mis on osa üldisest tegevusstrateegiast, eelkõige ELi naabruses; toetab Euroopa välisteenistuse kriisiohjestruktuuride käimasolevat läbivaatamist; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat muutma olemasolevad struktuurid palju tõhusamaks, et need suudaksid reageerida tekkivatele kriisidele kiiremini ja asjakohasemalt, ning vähendama muu hulgas paralleelstruktuuride arvu;

| 15. | on seisukohal, et edukate missioonide oluline aspekt on piisava väljaõppe, juhtimis- ja muude oskustega kvalifitseeritud personal; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et edukate missioonide oluline aspekt on piisava väljaõppe, juhtimis- ja muude oskustega kvalifitseeritud personal;

| 16. | peab näiteks küsitavaks, kas oli asjakohane käivitada Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya) ja seda jätkata sellises institutsioonilises ja julgeolekukeskkonnas, kus sellega ei suudetud kordagi seatud põhieesmärke täita; nõuab Liibüa vajaduste ümberhindamist hiljutiste murettekitavate sündmuste taustal, et tegeleda asjakohaselt julgeolekuprobleemidega, sh seoses praeguste terrorismivastaste pingutustega Malis ja Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

peab näiteks küsitavaks, kas oli asjakohane käivitada Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya) ja seda jätkata sellises institutsioonilises ja julgeolekukeskkonnas, kus sellega ei suudetud kordagi seatud põhieesmärke täita; nõuab Liibüa vajaduste ümberhindamist hiljutiste murettekitavate sündmuste taustal, et tegeleda asjakohaselt julgeolekuprobleemidega, sh seoses praeguste terrorismivastaste pingutustega Malis ja Saheli piirkonnas;

| 17. | on seisukohal, et tuleks hinnata praegu toimuva 17 ELi välismissiooni tõhusust; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et tuleks hinnata praegu toimuva 17 ELi välismissiooni tõhusust;

| 18. | peab Gaza sektoris valitsevat olukorda silmas pidades samuti kahetsusväärseks, et nõukogus ei ole ikka veel suudetud lõpule viia piirihaldamise abimissiooni Rafahi piiriületuspunktis (EUBAM Rafah) käsitlevaid arutelusid; nõuab kõnealuse missiooni taaskäivitamist ning selle mandaadi, personali ja vahendite läbivaatamist, et missiooniga võidaks osaleda Gaza sektori ning Egiptuse ja Israeli vaheliste piiride kontrollimisel; |
| --- | --- |

18.

peab Gaza sektoris valitsevat olukorda silmas pidades samuti kahetsusväärseks, et nõukogus ei ole ikka veel suudetud lõpule viia piirihaldamise abimissiooni Rafahi piiriületuspunktis (EUBAM Rafah) käsitlevaid arutelusid; nõuab kõnealuse missiooni taaskäivitamist ning selle mandaadi, personali ja vahendite läbivaatamist, et missiooniga võidaks osaleda Gaza sektori ning Egiptuse ja Israeli vaheliste piiride kontrollimisel;

| 19. | tunneb heameelt ELi mitmekülgse tegevuse üle Aafrika Sarve piirkonnas, sh ÜJKP missioonide ja operatsioonide EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestor kaudu; märgib sellega seoses, et EUCAP Nestori tegevus toimub keerukas institutsioonilises ja tegevuskeskkonnas, kus on suur hulk rahvusvahelisi, sh ELi osalejaid; kutsub sellega seoses nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles muutma missiooni eesmärke ratsionaalsemaks; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt ELi mitmekülgse tegevuse üle Aafrika Sarve piirkonnas, sh ÜJKP missioonide ja operatsioonide EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestor kaudu; märgib sellega seoses, et EUCAP Nestori tegevus toimub keerukas institutsioonilises ja tegevuskeskkonnas, kus on suur hulk rahvusvahelisi, sh ELi osalejaid; kutsub sellega seoses nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles muutma missiooni eesmärke ratsionaalsemaks;

| 20. | loodab, et kaks sel aastal käivitatud tsiviilmissiooni, nimelt tsiviiljulgeoleku sektori reformimise nõustamismissioon Ukrainas (EUAM Ukraine) ja Mali sisejulgeolekujõudude toetusmissioon (EUCAP Sahel Mali), täidavad tõhusalt oma mandaati ning keskenduvad selgelt määratletud, mõõdetavatele ja pikaajalistele eesmärkidele; |
| --- | --- |

20.

loodab, et kaks sel aastal käivitatud tsiviilmissiooni, nimelt tsiviiljulgeoleku sektori reformimise nõustamismissioon Ukrainas (EUAM Ukraine) ja Mali sisejulgeolekujõudude toetusmissioon (EUCAP Sahel Mali), täidavad tõhusalt oma mandaati ning keskenduvad selgelt määratletud, mõõdetavatele ja pikaajalistele eesmärkidele;

| 21. | märgib, et alates 2013. aasta juunist on kasutusel olnud ladu, mis võimaldab ÜJKP tsiviilmissioonide läbiviimiseks vajalike vahendite kiiret kasutuselevõttu; on seisukohal, et lao tõhusa kasutamise tagamiseks peaks see olema asjaomase missiooni juhi ja tema määratletud vajaduste teenistuses ning mitte sõltuma komisjoni otsustest; nõuab lao tegevuse kohta aastaaruannete koostamist, mis võimaldab konkreetselt hinnata, milline on lao lisandväärtus tsiviilmissioonide käivitamise kiiruse seisukohast; |
| --- | --- |

21.

märgib, et alates 2013. aasta juunist on kasutusel olnud ladu, mis võimaldab ÜJKP tsiviilmissioonide läbiviimiseks vajalike vahendite kiiret kasutuselevõttu; on seisukohal, et lao tõhusa kasutamise tagamiseks peaks see olema asjaomase missiooni juhi ja tema määratletud vajaduste teenistuses ning mitte sõltuma komisjoni otsustest; nõuab lao tegevuse kohta aastaaruannete koostamist, mis võimaldab konkreetselt hinnata, milline on lao lisandväärtus tsiviilmissioonide käivitamise kiiruse seisukohast;

| 22. | kiidab heaks käimasolevad uuringud, mis käsitlevad ühise teeninduskeskuse loomist ÜJKP tsiviilmissioonide läbiviimiseks vajalike vahendite koondamiseks ning missioonide käivitamise tõhustamiseks; nõuab ühise teeninduskeskuse loomist; on seisukohal, et kõige tõhusam lahendus oleks luua Euroopa välisteenistuse raames keskne institutsiooniline struktuur, kuhu koondataks praegu tsiviilmissioonide vahel laiali olevad teenistusüksused (personal, IT, logistika jne) ja mille abil ratsionaliseeritaks nende tegevus; |
| --- | --- |

22.

kiidab heaks käimasolevad uuringud, mis käsitlevad ühise teeninduskeskuse loomist ÜJKP tsiviilmissioonide läbiviimiseks vajalike vahendite koondamiseks ning missioonide käivitamise tõhustamiseks; nõuab ühise teeninduskeskuse loomist; on seisukohal, et kõige tõhusam lahendus oleks luua Euroopa välisteenistuse raames keskne institutsiooniline struktuur, kuhu koondataks praegu tsiviilmissioonide vahel laiali olevad teenistusüksused (personal, IT, logistika jne) ja mille abil ratsionaliseeritaks nende tegevus;

| 23. | tõdeb, et ÜJKP sõjaliste operatsioonide puhul on üha sagedamini tegemist keskendumisega relvajõudude koolitusele (EUTM Mali ja EUTM Somalia); tunneb heameelt selliste operatsioonide läbiviimise otsuse üle, kuid nõuab nende mandaadi kohandamist konkreetsetele asjaoludele; leiab, et loodud üksused peavad olema täielikult toimivad, st neil peab olema pealetungivõime; peab kahetsusväärseks, et täitevvolitustega missioonide läbiviimist kaalutakse nüüdseks harva; on veendunud, et arvestades pidevat ohuolukorda ELi naabruses, ei saa liit endale lubada keskendumist üksnes kriisijärgselt kasutatavatele vahenditele või kriisi lahendamisele kaasa aitamisele, vaid peab suutma osaleda kogu kriisiohjamise spektris kooskõlas ÜRO põhikirjaga; |
| --- | --- |

23.

tõdeb, et ÜJKP sõjaliste operatsioonide puhul on üha sagedamini tegemist keskendumisega relvajõudude koolitusele (EUTM Mali ja EUTM Somalia); tunneb heameelt selliste operatsioonide läbiviimise otsuse üle, kuid nõuab nende mandaadi kohandamist konkreetsetele asjaoludele; leiab, et loodud üksused peavad olema täielikult toimivad, st neil peab olema pealetungivõime; peab kahetsusväärseks, et täitevvolitustega missioonide läbiviimist kaalutakse nüüdseks harva; on veendunud, et arvestades pidevat ohuolukorda ELi naabruses, ei saa liit endale lubada keskendumist üksnes kriisijärgselt kasutatavatele vahenditele või kriisi lahendamisele kaasa aitamisele, vaid peab suutma osaleda kogu kriisiohjamise spektris kooskõlas ÜRO põhikirjaga;

| 24. | peab äärmiselt kahetsusväärseks sõjaliste operatsioonide käivitamisel esile kerkinud järjepidevaid probleeme relvajõudude moodustamisega; märgib, et kõigis liidu käimasolevates sõjalistes operatsioonides osaleb vaid maksimaalselt kuus liikmesriiki, välja arvatud EUTM Mali, millesse panustab 23 liikmesriiki; ergutab liikmesriike toetama operatsioone suuremate relvajõududega, kui neil on olemas selleks vajalik võimekus; rõhutab vajadust ühise ja koostööpõhise lähenemisviisi järele relvajõudude moodustamise probleemidega tegelemisel; tunneb heameelt kolmandate riikide panuse üle, mis annab tunnistust partnerlussuhete elujõulisusest ÜJKP raames; palub liikmesriikidel näidata suuremat tahet seoses ELi sõjaliste operatsioonidega ning panustada vastavalt sellise tegevuse jaoks mõeldud ressurssidesse ja võimesse; |
| --- | --- |

24.

peab äärmiselt kahetsusväärseks sõjaliste operatsioonide käivitamisel esile kerkinud järjepidevaid probleeme relvajõudude moodustamisega; märgib, et kõigis liidu käimasolevates sõjalistes operatsioonides osaleb vaid maksimaalselt kuus liikmesriiki, välja arvatud EUTM Mali, millesse panustab 23 liikmesriiki; ergutab liikmesriike toetama operatsioone suuremate relvajõududega, kui neil on olemas selleks vajalik võimekus; rõhutab vajadust ühise ja koostööpõhise lähenemisviisi järele relvajõudude moodustamise probleemidega tegelemisel; tunneb heameelt kolmandate riikide panuse üle, mis annab tunnistust partnerlussuhete elujõulisusest ÜJKP raames; palub liikmesriikidel näidata suuremat tahet seoses ELi sõjaliste operatsioonidega ning panustada vastavalt sellise tegevuse jaoks mõeldud ressurssidesse ja võimesse;

| 25. | on seisukohal, võttes arvesse asjaolu, et nii liidu tsiviilmissioonid (EUCAP) kui ka sõjalised operatsioonid (EUTM) keskenduvad koolitusele, et tuleks luua selline struktuuripoliitika, millega püütakse pakkuda kõnealustele missioonidele pikaajalisi tulemuslikke mandaate ja konkreetsetele oludele vastavaid eesmärke ning eelarvelist tuge ja materiaalseid vahendeid; on arvamusel, et selline uus poliitika, mis oleks liidu arengukoostöö osa, võimaldaks ellu viia algatuste „Väljaõpe ja varustamine” ja „E21” raames käimasolevad projektid, mille eesmärk on suurendada kolmandate riikide võimet (varustus, relvad, taristu, töötasu), et neil oleks tegutsemisvõimelised relvajõud; ergutab sellega seoses komisjoni uurima innovaatilisi rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, võttes arvesse asjaolu, et nii liidu tsiviilmissioonid (EUCAP) kui ka sõjalised operatsioonid (EUTM) keskenduvad koolitusele, et tuleks luua selline struktuuripoliitika, millega püütakse pakkuda kõnealustele missioonidele pikaajalisi tulemuslikke mandaate ja konkreetsetele oludele vastavaid eesmärke ning eelarvelist tuge ja materiaalseid vahendeid; on arvamusel, et selline uus poliitika, mis oleks liidu arengukoostöö osa, võimaldaks ellu viia algatuste „Väljaõpe ja varustamine” ja „E21” raames käimasolevad projektid, mille eesmärk on suurendada kolmandate riikide võimet (varustus, relvad, taristu, töötasu), et neil oleks tegutsemisvõimelised relvajõud; ergutab sellega seoses komisjoni uurima innovaatilisi rahastamisallikaid;

| 26. | võtab teadmiseks nõukogu 2013. aasta novembris väljendatud valmisoleku parandada lahingugruppide modulaarsust ja paindlikkust, et neid oleks võimalik kasutada kõikvõimalike kriisiohje ülesannete täitmisel; märgib aga, et seni ainus ja üsna tagasihoidlik edusamm on olnud ettepanek, et Athena mehhanism peaks katma lahingugruppide strateegilise toimetamise tegevuspiirkonda; tunnistab, et konstruktiivse suhtumise puudumine kõigi liikmesriikide seas on olnud lahingugruppide kasutamist takistav poliitiline ja operatiivne tegur; |
| --- | --- |

26.

võtab teadmiseks nõukogu 2013. aasta novembris väljendatud valmisoleku parandada lahingugruppide modulaarsust ja paindlikkust, et neid oleks võimalik kasutada kõikvõimalike kriisiohje ülesannete täitmisel; märgib aga, et seni ainus ja üsna tagasihoidlik edusamm on olnud ettepanek, et Athena mehhanism peaks katma lahingugruppide strateegilise toimetamise tegevuspiirkonda; tunnistab, et konstruktiivse suhtumise puudumine kõigi liikmesriikide seas on olnud lahingugruppide kasutamist takistav poliitiline ja operatiivne tegur;

| 27. | väljendab rahulolu nõukogu viimase mitteametliku kaitseteemalise kohtumise positiivse sõnumi üle ELi lepingu artiklis 44 potentsiaali uurimise kohta; peab siiski kahetsusväärseks, et erinevad seisukohad selles valdkonnas ei ole võimaldanud artikli 44 kohaldamisega seotud küsimustega edasi minna; on arvamusel, et artikli 44 rakendamine võimaldaks tunduvalt suurendada liidu tegevuse paindlikkust ja kiirust ning seega ka liidu suutlikkust ümbritsevatele ohtudele vastu astuda; nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes ei ole huvitatud ÜJKP operatsioonides osalemisest või kellel ei ole selleks vahendeid, võtaksid konstruktiivse seisukoha, võimaldades teistel liikmesriikidel soovi korral osaleda; |
| --- | --- |

27.

väljendab rahulolu nõukogu viimase mitteametliku kaitseteemalise kohtumise positiivse sõnumi üle ELi lepingu artiklis 44 potentsiaali uurimise kohta; peab siiski kahetsusväärseks, et erinevad seisukohad selles valdkonnas ei ole võimaldanud artikli 44 kohaldamisega seotud küsimustega edasi minna; on arvamusel, et artikli 44 rakendamine võimaldaks tunduvalt suurendada liidu tegevuse paindlikkust ja kiirust ning seega ka liidu suutlikkust ümbritsevatele ohtudele vastu astuda; nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes ei ole huvitatud ÜJKP operatsioonides osalemisest või kellel ei ole selleks vahendeid, võtaksid konstruktiivse seisukoha, võimaldades teistel liikmesriikidel soovi korral osaleda;

| 28. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil uurida ka Lissaboni lepingu muude asjakohaste artiklitega seotud võimalusi, eelkõige neid, mis puudutavad käivitusfondi (Euroopa Liidu lepingu artikkel 41), alalist struktureeritud koostööd (Euroopa Liidu lepingu artikkel 46), solidaarsusklauslit (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 222) ja vastastikuse kaitse klauslit (Euroopa Liidu lepingu artikkel 42); |
| --- | --- |

28.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil uurida ka Lissaboni lepingu muude asjakohaste artiklitega seotud võimalusi, eelkõige neid, mis puudutavad käivitusfondi (Euroopa Liidu lepingu artikkel 41), alalist struktureeritud koostööd (Euroopa Liidu lepingu artikkel 46), solidaarsusklauslit (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 222) ja vastastikuse kaitse klauslit (Euroopa Liidu lepingu artikkel 42);

| 29. | nõuab, et tõsiselt kaalutaks võimalust kasutada – kehtestades vajaliku modulaarsuse tagava korra – olemasolevaid rahvusvahelisi peakortereid, nt Eurocorps Strasbourgis, mille tõhusus kohapeal tegutsedes on juba tõestust leidnud; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et tõsiselt kaalutaks võimalust kasutada – kehtestades vajaliku modulaarsuse tagava korra – olemasolevaid rahvusvahelisi peakortereid, nt Eurocorps Strasbourgis, mille tõhusus kohapeal tegutsedes on juba tõestust leidnud;

| 30. | avaldab imestust, et ELi tasandil ei ole veel ühtset strateegiat, et võidelda ELi julgeolekut ähvardavate uute ohtude vastu; tunneb heameelt nõukogu valmisoleku ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pühendumuse üle algatada välis- ja julgeolekupoliitika probleemide ja võimaluste alane strateegiline mõttevahetusprotsess; tuletab meelde, et selle protsessi eesmärk on töötada välja uus ühine Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratakse kindlaks uued geostrateegilised stsenaariumid, ilmnenud ohud ja ülemaailmsed probleemid ja määratletakse meetmed, mida EL võib nende suhtes võtta, eelkõige ÜVJP ja ÜJKP raames; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti lisaks üles algatama laiaulatuslikku protsessi, et töötada välja veelgi ambitsioonikam Euroopa julgeoleku- ja kaitseteemaline valge raamat, et ühtlustada ELi strateegilisi sihte ja võimekuse arendamise protsesse; ootab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tulevast teatist, mille eesmärk on hinnata globaalsel tasandil toimunud muutuste mõjusid ning määrata sellest lähtuvalt kindlaks ELi probleemid ja võimalused; |
| --- | --- |

30.

avaldab imestust, et ELi tasandil ei ole veel ühtset strateegiat, et võidelda ELi julgeolekut ähvardavate uute ohtude vastu; tunneb heameelt nõukogu valmisoleku ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pühendumuse üle algatada välis- ja julgeolekupoliitika probleemide ja võimaluste alane strateegiline mõttevahetusprotsess; tuletab meelde, et selle protsessi eesmärk on töötada välja uus ühine Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratakse kindlaks uued geostrateegilised stsenaariumid, ilmnenud ohud ja ülemaailmsed probleemid ja määratletakse meetmed, mida EL võib nende suhtes võtta, eelkõige ÜVJP ja ÜJKP raames; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti lisaks üles algatama laiaulatuslikku protsessi, et töötada välja veelgi ambitsioonikam Euroopa julgeoleku- ja kaitseteemaline valge raamat, et ühtlustada ELi strateegilisi sihte ja võimekuse arendamise protsesse; ootab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tulevast teatist, mille eesmärk on hinnata globaalsel tasandil toimunud muutuste mõjusid ning määrata sellest lähtuvalt kindlaks ELi probleemid ja võimalused;

| 31. | tunneb heameelt 18. novembril 2014. aastal vastu võetud ELi küberkaitsepoliitika raamistiku üle, millega sätestatakse ÜJKP küberkaitse viis prioriteeti ja selgitatakse eri osalejate rolli; peab tervitatavaks raamistiku eesmärki toetada riikide küberkaitsevõime arengut ja tugevdada ÜJKP vahendite jaoks kasutatavate kommunikatsioonivõrkude kaitset; toonitab küberkaitse ühise taseme saavutamise tähtsust liikmesriikide seas, et minna piisavalt edasi küberkaitsealase koostööga ja tugevdada ELi küberrünnete ja küberterrorismi vastu võitlemise suutlikkust, ning loodab, et see tegevuskava saab lähtealuseks liikmesriikide riiklike julgeolekustrateegiate küberkaitset hõlmavate küsimuste süstemaatilisemale integreerimisele ning küberkaitsega seotud probleemide olulisuse teadvustamisele ELi institutsioonide tasandil; nõuab lisaks ühtset Euroopa strateegiat elutähtsa (digitaalse) infrastruktuuri kaitsmiseks küberrünnakute vastu, kaitstes ja edendades samas ka kodanike digiõigusi ja -vabadusi; tuletab meelde vajadust selguse suurendamise ja nõuetekohase õigusraamistiku järele, arvestades küberrünnakute toimepanijate tuvastamise keerukust ja vajadust proportsionaalsete ja vajalike vastumeetmete järele kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt 18. novembril 2014. aastal vastu võetud ELi küberkaitsepoliitika raamistiku üle, millega sätestatakse ÜJKP küberkaitse viis prioriteeti ja selgitatakse eri osalejate rolli; peab tervitatavaks raamistiku eesmärki toetada riikide küberkaitsevõime arengut ja tugevdada ÜJKP vahendite jaoks kasutatavate kommunikatsioonivõrkude kaitset; toonitab küberkaitse ühise taseme saavutamise tähtsust liikmesriikide seas, et minna piisavalt edasi küberkaitsealase koostööga ja tugevdada ELi küberrünnete ja küberterrorismi vastu võitlemise suutlikkust, ning loodab, et see tegevuskava saab lähtealuseks liikmesriikide riiklike julgeolekustrateegiate küberkaitset hõlmavate küsimuste süstemaatilisemale integreerimisele ning küberkaitsega seotud probleemide olulisuse teadvustamisele ELi institutsioonide tasandil; nõuab lisaks ühtset Euroopa strateegiat elutähtsa (digitaalse) infrastruktuuri kaitsmiseks küberrünnakute vastu, kaitstes ja edendades samas ka kodanike digiõigusi ja -vabadusi; tuletab meelde vajadust selguse suurendamise ja nõuetekohase õigusraamistiku järele, arvestades küberrünnakute toimepanijate tuvastamise keerukust ja vajadust proportsionaalsete ja vajalike vastumeetmete järele kõigil juhtudel;

| 32. | juhib tähelepanu otsesele ohule kübervaldkonnas ning rõhutab vastupidavuse ja valmisoleku vajadust ELis, et reageerida küberkriisidele ka ÜJKP kontekstis, ning julgustab seetõttu kõiki liikmesriike märkimisväärselt ja viivitamata edasi arendama oma küberkaitsealast võimet; rõhutab, et on oluline investeerida kõrgelt kvalifitseeritud inimkapitali ning teaduse ja innovatsiooni valdkonda; rõhutab vajadust tsiviil- ja sõjalise valdkonna koostoime ja vastastikuse täiendavuse järele ELi küberjulgeolekus ja -kaitses; rõhutab NATOga küberkaitsealase koostöö suurendamise tähtsust; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu otsesele ohule kübervaldkonnas ning rõhutab vastupidavuse ja valmisoleku vajadust ELis, et reageerida küberkriisidele ka ÜJKP kontekstis, ning julgustab seetõttu kõiki liikmesriike märkimisväärselt ja viivitamata edasi arendama oma küberkaitsealast võimet; rõhutab, et on oluline investeerida kõrgelt kvalifitseeritud inimkapitali ning teaduse ja innovatsiooni valdkonda; rõhutab vajadust tsiviil- ja sõjalise valdkonna koostoime ja vastastikuse täiendavuse järele ELi küberjulgeolekus ja -kaitses; rõhutab NATOga küberkaitsealase koostöö suurendamise tähtsust;

| 33. | rõhutab Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti ÜRO, NATO, Aafrika Liidu ja OSCE vahelise koostöö olulisust julgeoleku ja kaitse vallas; tunneb heameelt 2014. aasta septembris Walesis toimunud NATO tippkohtumise deklaratsiooni üle, milles kinnitati NATO toetust ÜJKP arendamisele; nõuab meetmete rakendamist, et saavutada kahe organisatsiooni vastastikune tugevdamine; |
| --- | --- |

33.

rõhutab Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti ÜRO, NATO, Aafrika Liidu ja OSCE vahelise koostöö olulisust julgeoleku ja kaitse vallas; tunneb heameelt 2014. aasta septembris Walesis toimunud NATO tippkohtumise deklaratsiooni üle, milles kinnitati NATO toetust ÜJKP arendamisele; nõuab meetmete rakendamist, et saavutada kahe organisatsiooni vastastikune tugevdamine;

Ressursid

| 34. | on seisukohal, et 2008. aasta majandus- ja finantskriisi tagajärjel vähendasid liikmesriigid oma kaitse-eelarvet ning see toimus nendevahelise kooskõlastamiseta, mis ohustab nüüd liidu strateegilist sõltumatust ja liikmesriikide suutlikkust tagada relvajõudude vajalik tegutsemisvõime ning kahjustab liidu kui üleilmse julgeoleku tagaja kohustusi ja potentsiaali; rõhutab vajadust eelnevalt kavandada strateegilist investeerimist varustuse soetamisse ja uuendamisse liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et 2008. aasta majandus- ja finantskriisi tagajärjel vähendasid liikmesriigid oma kaitse-eelarvet ning see toimus nendevahelise kooskõlastamiseta, mis ohustab nüüd liidu strateegilist sõltumatust ja liikmesriikide suutlikkust tagada relvajõudude vajalik tegutsemisvõime ning kahjustab liidu kui üleilmse julgeoleku tagaja kohustusi ja potentsiaali; rõhutab vajadust eelnevalt kavandada strateegilist investeerimist varustuse soetamisse ja uuendamisse liikmesriikide vahel;

| 35. | on kindlalt veendunud, et ELi jaoks on äärmiselt oluline turvalise, avatud ja puhta merekeskkonna tagamine, mis võimaldab kaupade ja inimeste vaba liikumist ning ookeanide loodusrikkuste rahumeelset, seaduslikku, õiglast ja säästvat kasutamist; on veendunud, et seetõttu tuleks edasi arendada ELi institutsioonilist tsiviil- ja sõjalist raamistikku, et rakendada Euroopa merendusjulgeoleku strateegiat; märgib, et valdavalt kontrollivad strateegilisi varasid, elutähtsat infrastruktuuri ja võimet liikmesriigid ja et Euroopa julgeoleku jaoks on esmatähtis nende tahe edendada koostööd; |
| --- | --- |

35.

on kindlalt veendunud, et ELi jaoks on äärmiselt oluline turvalise, avatud ja puhta merekeskkonna tagamine, mis võimaldab kaupade ja inimeste vaba liikumist ning ookeanide loodusrikkuste rahumeelset, seaduslikku, õiglast ja säästvat kasutamist; on veendunud, et seetõttu tuleks edasi arendada ELi institutsioonilist tsiviil- ja sõjalist raamistikku, et rakendada Euroopa merendusjulgeoleku strateegiat; märgib, et valdavalt kontrollivad strateegilisi varasid, elutähtsat infrastruktuuri ja võimet liikmesriigid ja et Euroopa julgeoleku jaoks on esmatähtis nende tahe edendada koostööd;

| 36. | tunneb heameelt, et nõukogu võttis 18. novembril 2014 vastu pikaajalise süstemaatilise kaitsealase koostöö poliitilise raamistiku, mis põhineb võime planeerimise protsesside koordineerimisel ja teabevahetusel; rõhutab, et samal eesmärgil peaksid liikmesriigid jätkama Euroopa Kaitseagentuuri varustuse ühiskasutust käsitleva tegevusjuhendi rakendamist, et tunduvalt tõhusamalt ette näha tulevasi võime alaseid puudujääke ning süstematiseerida võime arendamiseks tehtav koostöö; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada tõendid kaitsealase koostöö tugevdamiseks võetavate erimeetmete kohta; palub liikmesriikidel seoses kahe- või mitmepoolse kaitsealase koostöö koordineerimatu suurenemisega alustada parema koordineerimise jaoks alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ning kasutada ELi rahalisi vahendeid rahuaja koostöös; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada realistlikud plaanid PESCO eduka käivitamise kohta; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt, et nõukogu võttis 18. novembril 2014 vastu pikaajalise süstemaatilise kaitsealase koostöö poliitilise raamistiku, mis põhineb võime planeerimise protsesside koordineerimisel ja teabevahetusel; rõhutab, et samal eesmärgil peaksid liikmesriigid jätkama Euroopa Kaitseagentuuri varustuse ühiskasutust käsitleva tegevusjuhendi rakendamist, et tunduvalt tõhusamalt ette näha tulevasi võime alaseid puudujääke ning süstematiseerida võime arendamiseks tehtav koostöö; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada tõendid kaitsealase koostöö tugevdamiseks võetavate erimeetmete kohta; palub liikmesriikidel seoses kahe- või mitmepoolse kaitsealase koostöö koordineerimatu suurenemisega alustada parema koordineerimise jaoks alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ning kasutada ELi rahalisi vahendeid rahuaja koostöös; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada realistlikud plaanid PESCO eduka käivitamise kohta;

| 37. | tunneb heameelt, et nõukogu võttis 2014. aasta novembris vastu Euroopa Kaitseagentuuri kinnitatud 2014. aasta võimearendusplaani, milles on määratletud võimearenduse 16 prioriteeti; tunneb heameelt ka töö üle, mida Euroopa Kaitseagentuur on teinud koostööd andmebaasi (Codaba) kaudu, mille abil kaardistatakse liikmesriikide koostöövõimalused, pannes sellega koostöövõimalustele aluse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid arvestaksid piisaval määral nende vahenditega oma sõjalise võime arendamisel; nõuab, et rangelt välditaks juba mujal toimuvate algatuste dubleerimist ja et suuremat tähelepanu pöörataks nende meetodite kindlakstegemisele, mis annavad tõelist lisaväärtust; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt, et nõukogu võttis 2014. aasta novembris vastu Euroopa Kaitseagentuuri kinnitatud 2014. aasta võimearendusplaani, milles on määratletud võimearenduse 16 prioriteeti; tunneb heameelt ka töö üle, mida Euroopa Kaitseagentuur on teinud koostööd andmebaasi (Codaba) kaudu, mille abil kaardistatakse liikmesriikide koostöövõimalused, pannes sellega koostöövõimalustele aluse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid arvestaksid piisaval määral nende vahenditega oma sõjalise võime arendamisel; nõuab, et rangelt välditaks juba mujal toimuvate algatuste dubleerimist ja et suuremat tähelepanu pöörataks nende meetodite kindlakstegemisele, mis annavad tõelist lisaväärtust;

| 38. | peab üllatavaks, et ELi tasandil ei ole veel kasutusele võetud koostööd ja ühiskasutust edendavaid maksusoodustusi; märgib, et 2013. aasta detsembris toimunud nõukogu istungil kutsuti üles selliseid võimalusi kaaluma, ja peab kahetsusväärseks, et aasta jooksul ei ole arutelud viinud konkreetsete meetmete võtmiseni selles valdkonnas; märgib, et Belgia valitsus on juba kinnitanud ajutise käibemaksuvabastuse teatavate Euroopa Kaitseagentuuri projektide, nt Satcom, ettevalmistusetappide ajaks; on seisukohal, et sellised maksuvabastused peaksid olema pidevad ning laienema taristutele ja võimekusega seotud konkreetsetele projektidele NATOs või ELis tsiviilotstarbega teadusuuringute taristute jaoks olemasoleva mehhanismi eeskujul; nõuab kõigi muude algatuste väljaarendamist, mis võiksid innustada Euroopa sidusrühmade vahelist koostööd; |
| --- | --- |

38.

peab üllatavaks, et ELi tasandil ei ole veel kasutusele võetud koostööd ja ühiskasutust edendavaid maksusoodustusi; märgib, et 2013. aasta detsembris toimunud nõukogu istungil kutsuti üles selliseid võimalusi kaaluma, ja peab kahetsusväärseks, et aasta jooksul ei ole arutelud viinud konkreetsete meetmete võtmiseni selles valdkonnas; märgib, et Belgia valitsus on juba kinnitanud ajutise käibemaksuvabastuse teatavate Euroopa Kaitseagentuuri projektide, nt Satcom, ettevalmistusetappide ajaks; on seisukohal, et sellised maksuvabastused peaksid olema pidevad ning laienema taristutele ja võimekusega seotud konkreetsetele projektidele NATOs või ELis tsiviilotstarbega teadusuuringute taristute jaoks olemasoleva mehhanismi eeskujul; nõuab kõigi muude algatuste väljaarendamist, mis võiksid innustada Euroopa sidusrühmade vahelist koostööd;

| 39. | tunneb heameelt olemasolevate koostöömudelite üle, nagu Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteem (EATC), ning selle laienemise üle üha uutesse liikmesriikidesse; peab kahetsusväärseks, et kuigi see süsteem on juba aastaid olemas olnud, ei ole seda seni kohandatud kasutamiseks muudes kaitsevõime valdkondades; kutsub üle kasutama Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteemi muudes tegevusabi valdkondades oluliste võimete puudujääkide korvamiseks; |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt olemasolevate koostöömudelite üle, nagu Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteem (EATC), ning selle laienemise üle üha uutesse liikmesriikidesse; peab kahetsusväärseks, et kuigi see süsteem on juba aastaid olemas olnud, ei ole seda seni kohandatud kasutamiseks muudes kaitsevõime valdkondades; kutsub üle kasutama Euroopa lennutranspordi juhtimissüsteemi muudes tegevusabi valdkondades oluliste võimete puudujääkide korvamiseks;

| 40. | märgib tagasihoidlikku edu, mida on saavutatud ühiskasutust käsitlevate projektide puhul; tunneb eriti heameelt edusammude üle õhus tankimise võime arendamisel, mis on võimalikuks saanud mitmeotstarbeliste tankerlennukite hankimisega; peab kahetsusväärseks, et seni on selle projektiga liitunud üksikud liikmesriigid, ning kutsub liikmesriike, kelle kõnealuses valdkonnas tegutsemine jätab soovida, projektiga ühinema; leiab, et liikmesriigid peaksid jätkama ühiskasutust käsitlevaid projekte, keskendudes ÜJKP raames koostöös Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Liidu sõjalise staabiga tuvastatud kuueteistkümnele võime valdkonnale; |
| --- | --- |

40.

märgib tagasihoidlikku edu, mida on saavutatud ühiskasutust käsitlevate projektide puhul; tunneb eriti heameelt edusammude üle õhus tankimise võime arendamisel, mis on võimalikuks saanud mitmeotstarbeliste tankerlennukite hankimisega; peab kahetsusväärseks, et seni on selle projektiga liitunud üksikud liikmesriigid, ning kutsub liikmesriike, kelle kõnealuses valdkonnas tegutsemine jätab soovida, projektiga ühinema; leiab, et liikmesriigid peaksid jätkama ühiskasutust käsitlevaid projekte, keskendudes ÜJKP raames koostöös Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Liidu sõjalise staabiga tuvastatud kuueteistkümnele võime valdkonnale;

| 41. | võtab teadmiseks nõukogu valmisoleku arendada ELi suutlikkuse suurendamise projekte, muu hulgas näiteks kaugjuhitavate õhusõidukite süsteeme (RPAS) ja riiklikku satelliitsidet; võtab teadmiseks, et kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi integreerimiseks Euroopa lennundussüsteemi esialgu aastaks 2016 on vaja reguleerivat raamistikku, võttes arvesse nii tsiviil- kui sõjalise valdkonna vajadusi ja rahvusvahelise õiguse järgimise vajadust; kutsub komisjoni üles andma ülevaadet sellest, kuidas saab kasutada programmi Horisont 2020 raames tsiviil-sõjalisteks uuringuteks ettenähtud rahalisi vahendeid RPASi kaasamiseks Euroopa õhuruumi; |
| --- | --- |

41.

võtab teadmiseks nõukogu valmisoleku arendada ELi suutlikkuse suurendamise projekte, muu hulgas näiteks kaugjuhitavate õhusõidukite süsteeme (RPAS) ja riiklikku satelliitsidet; võtab teadmiseks, et kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemi integreerimiseks Euroopa lennundussüsteemi esialgu aastaks 2016 on vaja reguleerivat raamistikku, võttes arvesse nii tsiviil- kui sõjalise valdkonna vajadusi ja rahvusvahelise õiguse järgimise vajadust; kutsub komisjoni üles andma ülevaadet sellest, kuidas saab kasutada programmi Horisont 2020 raames tsiviil-sõjalisteks uuringuteks ettenähtud rahalisi vahendeid RPASi kaasamiseks Euroopa õhuruumi;

| 42. | tunneb heameelt edu üle, mida on Euroopa Liidus saavutatud satelliidipõhiste teenuste tasandil (Galileo, Copernicus, EGNOS); on seisukohal, et need kosmosetehnoloogiateenused ja eriti Copernicus peaksid olema kasutuskõlblikud ÜJKP missioonide ja operatsioonide selliste vajaduste toetamiseks, mis on seotud kõrgresolutsiooniga satelliidikujutistega kaugseires; tunneb heameelt kanderaketiprojekti Ariane 6 käivitamise üle; peab kahetsusväärseks, et tehnilistel ja ärilistel põhjustel hangib liit endiselt vene päritolu kanderakette, mis on vastuolus liidu seatud sihiga saavutada teatav strateegiline sõltumatus, ning rõhutab seetõttu vajadust teha edusamme nii tsiviilotstarbeliste kui ka sõjalise rakendusega tehnoloogiate arendamises, mis tagavad ELi sõltumatuse; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt edu üle, mida on Euroopa Liidus saavutatud satelliidipõhiste teenuste tasandil (Galileo, Copernicus, EGNOS); on seisukohal, et need kosmosetehnoloogiateenused ja eriti Copernicus peaksid olema kasutuskõlblikud ÜJKP missioonide ja operatsioonide selliste vajaduste toetamiseks, mis on seotud kõrgresolutsiooniga satelliidikujutistega kaugseires; tunneb heameelt kanderaketiprojekti Ariane 6 käivitamise üle; peab kahetsusväärseks, et tehnilistel ja ärilistel põhjustel hangib liit endiselt vene päritolu kanderakette, mis on vastuolus liidu seatud sihiga saavutada teatav strateegiline sõltumatus, ning rõhutab seetõttu vajadust teha edusamme nii tsiviilotstarbeliste kui ka sõjalise rakendusega tehnoloogiate arendamises, mis tagavad ELi sõltumatuse;

| 43. | nõuab, et liit ergutaks liikmesriike täitma võimekuse vallas NATO eesmärke, mis eeldavad, et vähemalt 2 % SKPst eraldataks kaitsekuludele ning 20 % kaitse-eelarvest suuremahulistele hangetele, sealhulgas teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et liit ergutaks liikmesriike täitma võimekuse vallas NATO eesmärke, mis eeldavad, et vähemalt 2 % SKPst eraldataks kaitsekuludele ning 20 % kaitse-eelarvest suuremahulistele hangetele, sealhulgas teadus- ja arendustegevusele;

Kaitsetööstus

| 44. | peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on parandada VKEde juurdepääsu kaitsevaldkonna turgudele, mis on hetkel väga spetsiifilised, sest nõudlus pärineb peaaegu eranditult avalikust sektorist, ettevõtjaid on turul vähe, toodete väljatöötamine ja hooldamine on väga aeganõudev ning teatavad tehnoloogiad on olemuselt strateegilised; |
| --- | --- |

44.

peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on parandada VKEde juurdepääsu kaitsevaldkonna turgudele, mis on hetkel väga spetsiifilised, sest nõudlus pärineb peaaegu eranditult avalikust sektorist, ettevõtjaid on turul vähe, toodete väljatöötamine ja hooldamine on väga aeganõudev ning teatavad tehnoloogiad on olemuselt strateegilised;

| 45. | võtab teadmiseks komisjoni 2013. aasta juuli teatise „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor”, samuti 2014. aasta juunis koostatud tegevuskava selle rakendamiseks ning selles tehtud ettepanekud ja eelkõige ettepanekud siseturgu käsitlevate direktiivide 2009/81/EÜ ja 2009/43/EÜ paremaks rakendamiseks, ilma et see piiraks liikmesriikide suveräänseid õigusi, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 346; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks komisjoni 2013. aasta juuli teatise „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor”, samuti 2014. aasta juunis koostatud tegevuskava selle rakendamiseks ning selles tehtud ettepanekud ja eelkõige ettepanekud siseturgu käsitlevate direktiivide 2009/81/EÜ ja 2009/43/EÜ paremaks rakendamiseks, ilma et see piiraks liikmesriikide suveräänseid õigusi, mis tulenevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 346;

| 46. | on seisukohal, et kõik need meetmed sõltuvad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi eelnevast ühisest piiritlemisest, et otsustada, millised ettevõtted või strateegilised tegevused võiksid sellest kasu saada, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kaitsetööstuste erinevat võimekust; leiab, et see piiritlemine võiks eelkõige põhineda teatud kriteeriumidel, nagu varustuse ja tehnoloogia arendamine ELis, ettevõtjate poolne kontroll arendatava varustuse ja tehnoloogia omandi- ja kasutusõiguste üle ja selle tagamine, et välismaise osaluse korral ei oma see osalus liiga suurt hääleõigust, mis võiks ohustada ettevõtja kontrolli oma tegevuse üle; toonitab vajadust määratleda ELi elutähtsad kaitsevaldkonna vahendid (st võtmetähtsusega tööstusvõimsus ja elutähtsad tehnoloogiad); |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et kõik need meetmed sõltuvad Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi eelnevast ühisest piiritlemisest, et otsustada, millised ettevõtted või strateegilised tegevused võiksid sellest kasu saada, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kaitsetööstuste erinevat võimekust; leiab, et see piiritlemine võiks eelkõige põhineda teatud kriteeriumidel, nagu varustuse ja tehnoloogia arendamine ELis, ettevõtjate poolne kontroll arendatava varustuse ja tehnoloogia omandi- ja kasutusõiguste üle ja selle tagamine, et välismaise osaluse korral ei oma see osalus liiga suurt hääleõigust, mis võiks ohustada ettevõtja kontrolli oma tegevuse üle; toonitab vajadust määratleda ELi elutähtsad kaitsevaldkonna vahendid (st võtmetähtsusega tööstusvõimsus ja elutähtsad tehnoloogiad);

| 47. | tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega laiendati ELi tööstus-, kosmose- ja uurimistegevuse alast poliitikat kaitsevaldkonnale; juhib tähelepanu sellele, et liidu programmid muudes sellistes valdkondades nagu sise- ja piirijulgeolek, katastroofiohjamine ja areng loovad olulisi võimalusi nende poliitikavaldkondade ning ÜJKP missioonide läbiviimise seisukohalt oluliste võimete ühiseks arendamiseks; palub komisjonil kehtestada püsimenetlused komisjoni, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kaitseagentuuri ja liikmesriikide koostöö jaoks ühisturu, tööstuse, kosmose, teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; kutsub komisjoni üles looma ELi asutuste ja ametite vahel püsivaid kontakte sisejulgeoleku (Frontex, Europol, ENISA) ning välisjulgeoleku ja -kaitse (Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa välisteenistus) valdkonnas; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega laiendati ELi tööstus-, kosmose- ja uurimistegevuse alast poliitikat kaitsevaldkonnale; juhib tähelepanu sellele, et liidu programmid muudes sellistes valdkondades nagu sise- ja piirijulgeolek, katastroofiohjamine ja areng loovad olulisi võimalusi nende poliitikavaldkondade ning ÜJKP missioonide läbiviimise seisukohalt oluliste võimete ühiseks arendamiseks; palub komisjonil kehtestada püsimenetlused komisjoni, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kaitseagentuuri ja liikmesriikide koostöö jaoks ühisturu, tööstuse, kosmose, teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; kutsub komisjoni üles looma ELi asutuste ja ametite vahel püsivaid kontakte sisejulgeoleku (Frontex, Europol, ENISA) ning välisjulgeoleku ja -kaitse (Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa välisteenistus) valdkonnas;

| 48. | võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud direktiivide 2009/81/EÜ (kaitsealased riigihanked) ja 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisene vedu) paremaks rakendamiseks; peab vajalikuks määrata kindlaks ka kõrge strateegilise väärtusega varustuse ja tehnoloogia valdkonnaga seonduv, mida ei käsitleta direktiivis 2009/81/EÜ (olulisteks julgeolekuhuvideks vajalik varustus) ega ka direktiivis 2004/18/EÜ (varustus, mille kasutamine on kaitsevaldkonnaga seotud, aga ei ole sellele ainuomane); leiab, et selles sektoris tegutsevad ELi ettevõtjad vajavad õiguslikku ja rahastamise erikorda, mis võimaldaks neil olla konkurentsivõimeline ja tagaks samas ELi strateegilise autonoomia; |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud direktiivide 2009/81/EÜ (kaitsealased riigihanked) ja 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisene vedu) paremaks rakendamiseks; peab vajalikuks määrata kindlaks ka kõrge strateegilise väärtusega varustuse ja tehnoloogia valdkonnaga seonduv, mida ei käsitleta direktiivis 2009/81/EÜ (olulisteks julgeolekuhuvideks vajalik varustus) ega ka direktiivis 2004/18/EÜ (varustus, mille kasutamine on kaitsevaldkonnaga seotud, aga ei ole sellele ainuomane); leiab, et selles sektoris tegutsevad ELi ettevõtjad vajavad õiguslikku ja rahastamise erikorda, mis võimaldaks neil olla konkurentsivõimeline ja tagaks samas ELi strateegilise autonoomia;

| 49. | märgib, et nõukogu kavatseb luua Euroopa varustuskindluse korralduse, mille raames liikmesriigid oleksid vastastikku abiks ja saaksid kiiresti reageerida üksteise kaitsealastele vajadustele; ootab komisjonilt tegevuskava, milles pakutaks välja selle süsteemi eri rakendusvõimalused, ning rohelist raamatut, mis tuleb koostada strateegilistesse kaitsetööstusettevõtetesse tehtavate välisinvesteeringute kontrollimise kohta; tunneb heameelt Euroopa Kaitseagentuuri tõhustatud raamkokkuleppe vastuvõtmise üle liikmesriikidevahelise varustuskindluse valdkonnas, sest see on liikmesriikide jaoks oluline vabatahtlik ja õiguslikult mittesiduv mehhanism, mis aitab varustuskindlusega seoses suurendada vastastikust toetust ja abi; palub Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil koos välja töötada lisavahendid ja -algatused ELi hõlmava varustuskindluse edendamiseks ning toetada liikmesriike uue raamkokkuleppe rakendamisel; |
| --- | --- |

49.

märgib, et nõukogu kavatseb luua Euroopa varustuskindluse korralduse, mille raames liikmesriigid oleksid vastastikku abiks ja saaksid kiiresti reageerida üksteise kaitsealastele vajadustele; ootab komisjonilt tegevuskava, milles pakutaks välja selle süsteemi eri rakendusvõimalused, ning rohelist raamatut, mis tuleb koostada strateegilistesse kaitsetööstusettevõtetesse tehtavate välisinvesteeringute kontrollimise kohta; tunneb heameelt Euroopa Kaitseagentuuri tõhustatud raamkokkuleppe vastuvõtmise üle liikmesriikidevahelise varustuskindluse valdkonnas, sest see on liikmesriikide jaoks oluline vabatahtlik ja õiguslikult mittesiduv mehhanism, mis aitab varustuskindlusega seoses suurendada vastastikust toetust ja abi; palub Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil koos välja töötada lisavahendid ja -algatused ELi hõlmava varustuskindluse edendamiseks ning toetada liikmesriike uue raamkokkuleppe rakendamisel;

| 50. | palub komisjonil üheselt kindlaks teha ja kasutusele võtta ELi finantsvahendid ja -instrumendid, mille eesmärk on aidata luua ühist Euroopa kaitsetööstuse turgu; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil üheselt kindlaks teha ja kasutusele võtta ELi finantsvahendid ja -instrumendid, mille eesmärk on aidata luua ühist Euroopa kaitsetööstuse turgu;

| 51. | tunneb heameelt Wassenaari kokkuleppe ekspordikontrolli nimekirjade muudatuste vastuvõtmise üle, mis puudutavad järelevalve- ja sissetungi tehnoloogiat ning mida on hiljuti rakendatud ka ELi tasandil; rõhutab samas, et teha tuleb rohkem, et vältida sellise tehnoloogia kontrollimatut tootmist ja eksporti, mida saab kasutada ELi elutähtsa infrastruktuuri ründamiseks ja inimõiguste rikkumiseks; palub seepärast komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi määruse läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

51.

tunneb heameelt Wassenaari kokkuleppe ekspordikontrolli nimekirjade muudatuste vastuvõtmise üle, mis puudutavad järelevalve- ja sissetungi tehnoloogiat ning mida on hiljuti rakendatud ka ELi tasandil; rõhutab samas, et teha tuleb rohkem, et vältida sellise tehnoloogia kontrollimatut tootmist ja eksporti, mida saab kasutada ELi elutähtsa infrastruktuuri ründamiseks ja inimõiguste rikkumiseks; palub seepärast komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi määruse läbivaatamise kohta;

| 52. | on seisukohal, et ükski valitsus ei suuda üksi käivitada tõeliselt suuremahulisi programme teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas; tuletab meelde nõukogu 2008. aasta detsembri avaldust võimete tugevdamise kohta ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ühine eesmärk, et 2 % meie kaitsekulutustest läheb teadusuuringute rahastamiseks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning Euroopa Kaitseagentuuri juhil esitada andmeid selle kohta, kui kaugele on liit sellega jõudnud; kiidab sellepärast heaks komisjoni ettepanekud tsiviil- ja kaitsevaldkonnaga seotud uuringute koostoime edendamiseks; rõhutab sellega seoses asjaolu, et programmi Horisont 2020 julgeolekualaste teadusuuringute programm pakub märkimisväärseid võimalusi võimekuse arendamiseks selles valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama liidu välispoliitikat toetavat teadusmissiooni, sh kahesuguse kasutusega tehnoloogia arendamist, et suurendada kodanikukaitse ja sõjaliste üksuste koostalitlusvõimet, nagu on sätestatud programmi Horisont 2020 kehtestanud eriprogrammis; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada vastav teadustegevus iga-aastastesse tööprogrammidesse; tunneb samuti heameelt ettevalmistava tegevuse käivitumise üle ning loodab, et ÜJKP vallas rahastatakse järgmise sammuna mitmeaastase finantsraamistiku raames mõnd uurimisteemat; toonitab, et tähtis on viia ellu katseprojekt ÜJKP uuringute kohta, mille korraldavad ühiselt komisjon ja Euroopa Kaitseagentuur, nagu pakkus välja Euroopa Parlament 2015. aasta eelarves, võttes arvesse liidu eesmärkide ja liidu eelarve täitmist agentuuri poolt; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud parlamendile hinnangut ELi toimimise lepingu artikli185 potentsiaali kohta, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et ükski valitsus ei suuda üksi käivitada tõeliselt suuremahulisi programme teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas; tuletab meelde nõukogu 2008. aasta detsembri avaldust võimete tugevdamise kohta ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ühine eesmärk, et 2 % meie kaitsekulutustest läheb teadusuuringute rahastamiseks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning Euroopa Kaitseagentuuri juhil esitada andmeid selle kohta, kui kaugele on liit sellega jõudnud; kiidab sellepärast heaks komisjoni ettepanekud tsiviil- ja kaitsevaldkonnaga seotud uuringute koostoime edendamiseks; rõhutab sellega seoses asjaolu, et programmi Horisont 2020 julgeolekualaste teadusuuringute programm pakub märkimisväärseid võimalusi võimekuse arendamiseks selles valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama liidu välispoliitikat toetavat teadusmissiooni, sh kahesuguse kasutusega tehnoloogia arendamist, et suurendada kodanikukaitse ja sõjaliste üksuste koostalitlusvõimet, nagu on sätestatud programmi Horisont 2020 kehtestanud eriprogrammis; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada vastav teadustegevus iga-aastastesse tööprogrammidesse; tunneb samuti heameelt ettevalmistava tegevuse käivitumise üle ning loodab, et ÜJKP vallas rahastatakse järgmise sammuna mitmeaastase finantsraamistiku raames mõnd uurimisteemat; toonitab, et tähtis on viia ellu katseprojekt ÜJKP uuringute kohta, mille korraldavad ühiselt komisjon ja Euroopa Kaitseagentuur, nagu pakkus välja Euroopa Parlament 2015. aasta eelarves, võttes arvesse liidu eesmärkide ja liidu eelarve täitmist agentuuri poolt; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud parlamendile hinnangut ELi toimimise lepingu artikli185 potentsiaali kohta, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta;

| 53. | kutsub samas üles olema võimalikult hoolas küsimustes, mis puudutavad valitsemistava, intellektuaalomandiõigusi, kaasrahastamist ja kaitsevaldkonna ettevalmistavates meetmetes osalemise eeskirju; palub, et liikmesriigid kaasataks täiel määral otsustusprotsessi, et vältida ülemäärast bürokraatiat ning tagada programmide vastavus ÜJKP ning liikmesriikide strateegilistele vajadustele; |
| --- | --- |

53.

kutsub samas üles olema võimalikult hoolas küsimustes, mis puudutavad valitsemistava, intellektuaalomandiõigusi, kaasrahastamist ja kaitsevaldkonna ettevalmistavates meetmetes osalemise eeskirju; palub, et liikmesriigid kaasataks täiel määral otsustusprotsessi, et vältida ülemäärast bürokraatiat ning tagada programmide vastavus ÜJKP ning liikmesriikide strateegilistele vajadustele;

| 54. | tuletab meelde kaitsevaldkonnas tehtavate teadusuuringute äärmiselt tundlikku ja strateegilist iseloomu nii tööstuse konkurentsivõime kui ka ELi strateegilise autonoomia seisukohast ning nõuab julgeoleku ja kaitsega seotud sobiva intellektuaalomandit käsitleva poliitika loomist, et kaitsta teadusuuringute tulemusi; ootab selles küsimuses komisjoni ja kaitsetööstuse ettepanekuid; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde kaitsevaldkonnas tehtavate teadusuuringute äärmiselt tundlikku ja strateegilist iseloomu nii tööstuse konkurentsivõime kui ka ELi strateegilise autonoomia seisukohast ning nõuab julgeoleku ja kaitsega seotud sobiva intellektuaalomandit käsitleva poliitika loomist, et kaitsta teadusuuringute tulemusi; ootab selles küsimuses komisjoni ja kaitsetööstuse ettepanekuid;

| 55. | võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud kaitsevarustuse ühiste standardite ja sertifitseerimismenetluste kasutuselevõtmise edendamiseks; ootab sellega seoses kaitsevaldkonnas tööstuslike standardite väljatöötamiseks Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni tegevuskava, samuti Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Lennundusohutusameti poolseid valikuid sõjalise sertifitseerimise vastastikuse tunnustamise parandamiseks Euroopa Liidus; peab kahetsusväärseks, et Euroopa standardiorganisatsioonid ei taha välja anda kaitsevaldkonna toodete standardimärke; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud kaitsevarustuse ühiste standardite ja sertifitseerimismenetluste kasutuselevõtmise edendamiseks; ootab sellega seoses kaitsevaldkonnas tööstuslike standardite väljatöötamiseks Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni tegevuskava, samuti Euroopa Kaitseagentuuri ja Euroopa Lennundusohutusameti poolseid valikuid sõjalise sertifitseerimise vastastikuse tunnustamise parandamiseks Euroopa Liidus; peab kahetsusväärseks, et Euroopa standardiorganisatsioonid ei taha välja anda kaitsevaldkonna toodete standardimärke;

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile, NATO Parlamentaarse Assamblee presidendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Aafrika Liidu assamblee eesistujale ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

56.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile, NATO Parlamentaarse Assamblee presidendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Aafrika Liidu assamblee eesistujale ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni peasekretärile.

---

(1)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(2)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0513.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0514.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0380.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0381.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0457.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0286.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_et.pdf

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rahastamine

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rahastamise kohta (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ning eriti selle artikleid 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 ja 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ning eriti selle artikleid 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 ja 46,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (3) ja selle hilisemaid muudatusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (3) ja selle hilisemaid muudatusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 18/2012 „Euroopa Liidu poolt Kosovole õigusriigi valdkonnas antud abi”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 18/2012 „Euroopa Liidu poolt Kosovole õigusriigi valdkonnas antud abi”,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. detsembri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 18. detsembri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta ja 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juulil 2014 esitatud eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Kaitseagentuuri juhi 7. juulil 2014 esitatud eduaruannet Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri järelduste rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele” ja nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni ühisteatist „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele” ja nõukogu 12. mai 2014. aasta sellega seotud järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri 2014. aasta aruannet ja 2013. aasta finantsaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri 2014. aasta aruannet ja 2013. aasta finantsaruannet,

| — | võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi tervikliku lähenemisviisi ja selle mõju kohta ELi välistegevuse järjepidevusele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi tervikliku lähenemisviisi ja selle mõju kohta ELi välistegevuse järjepidevusele (4),

| — | võttes arvesse 11. detsembril 1999. aastal Helsingis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (peaeesmärk 2003. aastaks) ja 17. mail 2004. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud peaeesmärki 2010. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembril 1999. aastal Helsingis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (peaeesmärk 2003. aastaks) ja 17. mail 2004. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud peaeesmärki 2010. aastaks,

| — | võttes arvesse tsiviilvõimekuse parandamise teemalisel ministrite konverentsil heaks kiidetud ning 19. novembril 2007 üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt teadmiseks võetud tsiviilpeaeesmärki 2010. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tsiviilvõimekuse parandamise teemalisel ministrite konverentsil heaks kiidetud ning 19. novembril 2007 üldasjade ja välissuhete nõukogu poolt teadmiseks võetud tsiviilpeaeesmärki 2010. aastaks,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni raportit (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni raportit (A8-0136/2015),

| A. | arvestades, et liidus ja väljaspool liitu valitsev üha keerulisem julgeolekuolukord, mida iseloomustavad uued riskid ja ohud, millega ükski liikmesriik ei suuda üksi toime tulla, nõuab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tugevdamist, et muuta see efektiivsemaks poliitikavahendiks ning ELi kodanike turvalisuse ning Euroopa huvide ja väärtuste edendamise tõeliseks tagajaks; arvestades, et EL peab muutma oma välispiirid turvalisemaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liidus ja väljaspool liitu valitsev üha keerulisem julgeolekuolukord, mida iseloomustavad uued riskid ja ohud, millega ükski liikmesriik ei suuda üksi toime tulla, nõuab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tugevdamist, et muuta see efektiivsemaks poliitikavahendiks ning ELi kodanike turvalisuse ning Euroopa huvide ja väärtuste edendamise tõeliseks tagajaks; arvestades, et EL peab muutma oma välispiirid turvalisemaks;

| B. | arvestades, et kaitsekulutuste eelarve kärped ja praegu esinev dubleerimine nõuavad ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamise ümberkaalumist, eelarveeraldiste paremat ja kulutõhusamat kasutamist ning kõigi tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide nõuetekohase demokraatliku kontrolli tagamist ELi institutsioonide tasandil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaitsekulutuste eelarve kärped ja praegu esinev dubleerimine nõuavad ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamise ümberkaalumist, eelarveeraldiste paremat ja kulutõhusamat kasutamist ning kõigi tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide nõuetekohase demokraatliku kontrolli tagamist ELi institutsioonide tasandil;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas 2013. aasta detsembris uurida ELi missioonide ja operatsioonide finantsaspekte ning muu hulgas läbi vaadata Athena mehhanismi, et tagada sellised menetlused ja eeskirjad, mis võimaldavad liidul ELi tsiviilmissioone ja sõjalisi operatsioone korraldada kiiremini, paindlikumalt ja tõhusamalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu otsustas 2013. aasta detsembris uurida ELi missioonide ja operatsioonide finantsaspekte ning muu hulgas läbi vaadata Athena mehhanismi, et tagada sellised menetlused ja eeskirjad, mis võimaldavad liidul ELi tsiviilmissioone ja sõjalisi operatsioone korraldada kiiremini, paindlikumalt ja tõhusamalt;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingu sätete kohaselt on ELi kõrge esindaja ka komisjoni asepresident, Euroopa Kaitseagentuuri juht ja Euroopa Liidu välisasjade nõukogu eesistuja; arvestades, et ELi lepingu artikli 45 kohaselt täidab Euroopa Kaitseagentuur „vajaduse korral [...] oma ülesandeid koostöös komisjoniga”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingu sätete kohaselt on ELi kõrge esindaja ka komisjoni asepresident, Euroopa Kaitseagentuuri juht ja Euroopa Liidu välisasjade nõukogu eesistuja; arvestades, et ELi lepingu artikli 45 kohaselt täidab Euroopa Kaitseagentuur „vajaduse korral [...] oma ülesandeid koostöös komisjoniga”;

| 1. | märgib, et EL ja selle liikmesriigid on erinevate rahu- ja kriisiohjamise operatsioonide suurrahastajad kogu maailmas, aga ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide ning operatsioonide tarbeks läheb väga väike osa kogu rahastusest; tunnistab ÜJKP sekkumiste tähtsust rahu saavutamiseks ja ergutab liikmesriike, et nad võtaksid selgema hoiaku konfliktide ennetamise, konfliktijärgse ülesehitustöö ja kestva rahu säilitamise suhtes konfliktidest vaevatud piirkondades; on veendunud, et EL ei saa endale lubada ainult kriisijärgsetele või kriisist väljumist toetavatele vahenditele keskendumist; |
| --- | --- |

1.

märgib, et EL ja selle liikmesriigid on erinevate rahu- ja kriisiohjamise operatsioonide suurrahastajad kogu maailmas, aga ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide ning operatsioonide tarbeks läheb väga väike osa kogu rahastusest; tunnistab ÜJKP sekkumiste tähtsust rahu saavutamiseks ja ergutab liikmesriike, et nad võtaksid selgema hoiaku konfliktide ennetamise, konfliktijärgse ülesehitustöö ja kestva rahu säilitamise suhtes konfliktidest vaevatud piirkondades; on veendunud, et EL ei saa endale lubada ainult kriisijärgsetele või kriisist väljumist toetavatele vahenditele keskendumist;

| 2. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles kasutama täiel määral Lissaboni lepingu potentsiaali, eelkõige selle artiklit 44 ÜJKP missiooni täitmise kohta liikmesriikide rühma poolt ja artiklit 46 alalise struktureeritud koostöö kohta, et kasutada ÜJKP missioone ja operatsioone kiiremini ja paindlikumalt; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles kasutama täiel määral Lissaboni lepingu potentsiaali, eelkõige selle artiklit 44 ÜJKP missiooni täitmise kohta liikmesriikide rühma poolt ja artiklit 46 alalise struktureeritud koostöö kohta, et kasutada ÜJKP missioone ja operatsioone kiiremini ja paindlikumalt;

| 3. | peab murettekitavaks, et vaatamata iga-aastasele umbes 190 miljardi euro suurusele kombineeritud kaitse-eelarvele ei suuda liikmesriigid ikka veel täita 1999. aastal Helsingis seatud peaeesmärke; tuletab meelde ELi püstitatud ambitsioonikaid tsiviilpeaeesmärke; nõuab ELi tegeliku osaluse tugevdamist kaitsevaldkonnas NATO raames ja peab kahetsusväärseks, et puudub doktriin, mis võimaldaks tegelikult täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 loetletud ülesandeid (laiendatud „Petersbergi ülesanded”); toetab kindlalt julgeoleku- ja kaitseküsimuste põhjalikumat koordineerimist ja tihedamat kaitsekoostööd ELi liikmesriikide vahel ja ELi tasandil NATO raames, eelkõige ressursside, võimekuse ja varade ühendamise ja ühise kasutamise osas; kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti läbi analüüsi puudujääkide ja vajaduste kohta julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; |
| --- | --- |

3.

peab murettekitavaks, et vaatamata iga-aastasele umbes 190 miljardi euro suurusele kombineeritud kaitse-eelarvele ei suuda liikmesriigid ikka veel täita 1999. aastal Helsingis seatud peaeesmärke; tuletab meelde ELi püstitatud ambitsioonikaid tsiviilpeaeesmärke; nõuab ELi tegeliku osaluse tugevdamist kaitsevaldkonnas NATO raames ja peab kahetsusväärseks, et puudub doktriin, mis võimaldaks tegelikult täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 loetletud ülesandeid (laiendatud „Petersbergi ülesanded”); toetab kindlalt julgeoleku- ja kaitseküsimuste põhjalikumat koordineerimist ja tihedamat kaitsekoostööd ELi liikmesriikide vahel ja ELi tasandil NATO raames, eelkõige ressursside, võimekuse ja varade ühendamise ja ühise kasutamise osas; kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti läbi analüüsi puudujääkide ja vajaduste kohta julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas;

| 4. | märgib, et ÜJKP tsiviilmissioonide rahastamise maht ELi eelarve ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peatükis on viimaste aastatega vähenenud ning püsib aastateks 2014–2020 kavandatud mitmeaastase finantsraamistiku osana eeldatavasti stabiilsena; peab kahetsusväärseks, et tsiviilmissioonidele on negatiivselt mõjunud maksete assigneeringute üldine nappus, mis on komisjoni sundinud leevendava meetmena 2015. aastasse edasi lükkama 22 miljoni euro suuruse makse; väljendab aga rahulolu asjaolu üle, et on välja selgitatud kulude kokkuhoiu võimalus umbes 16 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab rahastada uusi missioone, kui see peaks lähemas tulevikus vajalikuks osutuma; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ÜJKP tsiviilmissioonide rahastamise maht ELi eelarve ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peatükis on viimaste aastatega vähenenud ning püsib aastateks 2014–2020 kavandatud mitmeaastase finantsraamistiku osana eeldatavasti stabiilsena; peab kahetsusväärseks, et tsiviilmissioonidele on negatiivselt mõjunud maksete assigneeringute üldine nappus, mis on komisjoni sundinud leevendava meetmena 2015. aastasse edasi lükkama 22 miljoni euro suuruse makse; väljendab aga rahulolu asjaolu üle, et on välja selgitatud kulude kokkuhoiu võimalus umbes 16 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab rahastada uusi missioone, kui see peaks lähemas tulevikus vajalikuks osutuma;

Kulude kokkuhoiu ja tõhususe suurendamise algatused

| 5. | tunnustab konkreetseid meetmeid ja pragmaatilisi lahendusi, mida komisjon on finantseeskirjade olemasolevas raamistikus viimasel ajal rakendanud, et ÜJKP tsiviilmissioonide rahastamismenetlusi lühendada; peab aga kahetsusväärseks ikka veel esinevaid suuri viivitusi ÜVJP raames ÜJKP missioonide tarbeks vajalike teenuste ja varustuse hankimisel, mis on osalt tingitud nõukogus otsuste vastuvõtmise protsessi sagedasest aeglusest, aga teataval määral ka ühise käsitluse puudumisest ÜJKP missioonide suhtes finantseeskirjade kohaldamisel, ning peab kahetsusväärseks nende asjaolude negatiivset mõju missioonide toimimisele ja töötajatele ning potentsiaalselt missioonide turvalisusele; |
| --- | --- |

5.

tunnustab konkreetseid meetmeid ja pragmaatilisi lahendusi, mida komisjon on finantseeskirjade olemasolevas raamistikus viimasel ajal rakendanud, et ÜJKP tsiviilmissioonide rahastamismenetlusi lühendada; peab aga kahetsusväärseks ikka veel esinevaid suuri viivitusi ÜVJP raames ÜJKP missioonide tarbeks vajalike teenuste ja varustuse hankimisel, mis on osalt tingitud nõukogus otsuste vastuvõtmise protsessi sagedasest aeglusest, aga teataval määral ka ühise käsitluse puudumisest ÜJKP missioonide suhtes finantseeskirjade kohaldamisel, ning peab kahetsusväärseks nende asjaolude negatiivset mõju missioonide toimimisele ja töötajatele ning potentsiaalselt missioonide turvalisusele;

| 6. | palub komisjonil tungivalt need puudused kõrvaldada, töötades välja eraldi vormi ÜJKP tsiviilmissioonide finantseeskirjade kohta ja kohandades olemasolevaid suuniseid nende vajadustele vastavaks, et soodustada missioonide kiiret, paindlikku ja tõhusamat korraldamist ning samal ajal kindlustada ELi ressursside usaldusväärne finantsjuhtimine ning liidu finantshuvide asjakohane kaitse; on seisukohal, et eelarve tuleks delegeerida tsiviiloperatsioonide ülemale, sarnaselt delegeerimisega ELi delegatsioonide juhtidele; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tungivalt need puudused kõrvaldada, töötades välja eraldi vormi ÜJKP tsiviilmissioonide finantseeskirjade kohta ja kohandades olemasolevaid suuniseid nende vajadustele vastavaks, et soodustada missioonide kiiret, paindlikku ja tõhusamat korraldamist ning samal ajal kindlustada ELi ressursside usaldusväärne finantsjuhtimine ning liidu finantshuvide asjakohane kaitse; on seisukohal, et eelarve tuleks delegeerida tsiviiloperatsioonide ülemale, sarnaselt delegeerimisega ELi delegatsioonide juhtidele;

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama iga-aastast hinnangut julgeoleku- ja kaitsepoliitikale eraldatud kogukulude kohta, mis hõlmab eelkõige riigihankemenetluste läbipaistvat esitamist, et hallata sellele valdkonnale eraldatud eelarvet tulevikus võimalikult tõhusalt; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama iga-aastast hinnangut julgeoleku- ja kaitsepoliitikale eraldatud kogukulude kohta, mis hõlmab eelkõige riigihankemenetluste läbipaistvat esitamist, et hallata sellele valdkonnale eraldatud eelarvet tulevikus võimalikult tõhusalt;

| 8. | soovitab tungivalt luua ühistalituste keskuse ja koos sellega integreeritud ressursihalduse süsteemi, mis peaksid aitama tsiviilmissioone kiiremini tegutsemisvalmis seada ja nende kulutõhusust suurendada; peab kahetsusväärseks asjaolu, et seni on see algatus ummikusse jooksnud; võtab teadmiseks, et praegu kaalutakse missioonide toetamise platvormi loomist, kuid kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama pingutusi tõelise ühistalituste keskuse loomiseks; |
| --- | --- |

8.

soovitab tungivalt luua ühistalituste keskuse ja koos sellega integreeritud ressursihalduse süsteemi, mis peaksid aitama tsiviilmissioone kiiremini tegutsemisvalmis seada ja nende kulutõhusust suurendada; peab kahetsusväärseks asjaolu, et seni on see algatus ummikusse jooksnud; võtab teadmiseks, et praegu kaalutakse missioonide toetamise platvormi loomist, kuid kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama pingutusi tõelise ühistalituste keskuse loomiseks;

| 9. | on veendunud, et Euroopa välisteenistuse tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse halduskulude eelarve pidevaid piiranguid tuleks leevendada, kuna iga-aastane eelarveeraldis on liiga väike, et katta kõigi planeerimis-, juhtimis- ja tugiülesannete täitmist, eriti ajal, kui mitut missiooni alustatakse peaaegu üheaegselt; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et Euroopa välisteenistuse tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse halduskulude eelarve pidevaid piiranguid tuleks leevendada, kuna iga-aastane eelarveeraldis on liiga väike, et katta kõigi planeerimis-, juhtimis- ja tugiülesannete täitmist, eriti ajal, kui mitut missiooni alustatakse peaaegu üheaegselt;

| 10. | on seisukohal, et ÜJKP alalist ladu, mille kaudu praegu teenindatakse üksnes ÜJKP uusi tsiviilmissioone, tuleks kiiresti täiustada – suurendada selle tegevusulatust, nii et see hõlmaks ka käimasolevaid missioone, ja parandada laos oleva varustuse kättesaadavust ja mitmekesisust; teeb ettepaneku, et ÜJKP ladu haldaks tulevane ühistalituste keskus; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ÜJKP alalist ladu, mille kaudu praegu teenindatakse üksnes ÜJKP uusi tsiviilmissioone, tuleks kiiresti täiustada – suurendada selle tegevusulatust, nii et see hõlmaks ka käimasolevaid missioone, ja parandada laos oleva varustuse kättesaadavust ja mitmekesisust; teeb ettepaneku, et ÜJKP ladu haldaks tulevane ühistalituste keskus;

| 11. | rõhutab, et kooskõlas liikmesriikide mitmete asjakohaste kohustustega (nt tsiviilpeaeesmärk 2010. aastaks või tsiviilvõimete arendamise mitmeaastane tööprogramm) on missioonidele vaja tagada piisavalt töötajaid; peab aga kahetsusväärseks raskusi piisava hulga kvalifitseeritud inimeste värbamisel – ja hoidmisel; soovitab laialdaselt kasutada kiirelt mobiliseeritavaid tsiviilreageerimisrühmi, kuna see suurendaks ELi kiirreageerimisvõimet, hõlbustaks missioonide kiiret ettevalmistamist ning tõstaks liidu kriisiohjamise ja kriisidele reageerimise tulemuslikkust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kooskõlas liikmesriikide mitmete asjakohaste kohustustega (nt tsiviilpeaeesmärk 2010. aastaks või tsiviilvõimete arendamise mitmeaastane tööprogramm) on missioonidele vaja tagada piisavalt töötajaid; peab aga kahetsusväärseks raskusi piisava hulga kvalifitseeritud inimeste värbamisel – ja hoidmisel; soovitab laialdaselt kasutada kiirelt mobiliseeritavaid tsiviilreageerimisrühmi, kuna see suurendaks ELi kiirreageerimisvõimet, hõlbustaks missioonide kiiret ettevalmistamist ning tõstaks liidu kriisiohjamise ja kriisidele reageerimise tulemuslikkust;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et ÜJKP tsiviilmissiooni personali julgeolekut tagavate eraettevõtjate valimise protsessi iseloomustab läbipaistmatus ja suured kulud; nõuab ÜJKP tsiviilmissioonide tarvis julgeoleku raamlepingu koostamist, et vähendada erasektori turvaettevõtjate nõutavat tasu ja suurendada valikuprotsessi läbipaistvust; on veendunud, et selles valdkonnas tuleks eelistada Euroopa ettevõtjaid; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et ÜJKP tsiviilmissiooni personali julgeolekut tagavate eraettevõtjate valimise protsessi iseloomustab läbipaistmatus ja suured kulud; nõuab ÜJKP tsiviilmissioonide tarvis julgeoleku raamlepingu koostamist, et vähendada erasektori turvaettevõtjate nõutavat tasu ja suurendada valikuprotsessi läbipaistvust; on veendunud, et selles valdkonnas tuleks eelistada Euroopa ettevõtjaid;

Sidusus ja vastastikune täiendavus

| 13. | on seisukohal, et ÜJKP on osa laiemast ÜVJP välismõõtmest ning ELi välistegevusest tervikuna, samuti ühise turu- ja tööstus-, kosmose-, teadus- ja arengupoliitika sisemõõtme osa; on veendunud, et mastaabisäästu saavutamiseks ja ELi vahendite mõju maksimeerimiseks tuleks tagada eri vahendite sidusus ja vastastikune täiendavus; on veendunud, et ELil on rohkem vahendeid ja suurem mõjupotentsiaal kui mis tahes teisel rahvusülesel institutsioonil, kuna liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitikat saab tugevdada tervikliku lähenemisega, seostatuna ELi muud tüüpi vahendite ja rahastamismehhanismidega; on seetõttu kindlalt seisukohal, et ÜVJP vahendeid tuleks kasutada arukamalt, eelkõige ÜJKP vahendite ja mitmesuguste komisjoni juhitavate ELi rahastamisprogrammide parema kooskõlastamise kaudu; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et ÜJKP on osa laiemast ÜVJP välismõõtmest ning ELi välistegevusest tervikuna, samuti ühise turu- ja tööstus-, kosmose-, teadus- ja arengupoliitika sisemõõtme osa; on veendunud, et mastaabisäästu saavutamiseks ja ELi vahendite mõju maksimeerimiseks tuleks tagada eri vahendite sidusus ja vastastikune täiendavus; on veendunud, et ELil on rohkem vahendeid ja suurem mõjupotentsiaal kui mis tahes teisel rahvusülesel institutsioonil, kuna liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitikat saab tugevdada tervikliku lähenemisega, seostatuna ELi muud tüüpi vahendite ja rahastamismehhanismidega; on seetõttu kindlalt seisukohal, et ÜVJP vahendeid tuleks kasutada arukamalt, eelkõige ÜJKP vahendite ja mitmesuguste komisjoni juhitavate ELi rahastamisprogrammide parema kooskõlastamise kaudu;

| 14. | nõuab vajaduse korral sõjalise ja tsiviilvaldkonna paremat koostoimet ning eriti selle arvessevõtmist kavandamisprotsessi alguses eelkõige ruumide, meditsiiniteenuste, logistika, transpordi ja missioonide turvalisuse valdkonnas, kusjuures tuleb austada erisuguseid käsuliine ning teha selget vahet tsiviilmissioonide ja sõjaliste operatsioonide olemuse, eesmärkide ja töökorra vahel; |
| --- | --- |

14.

nõuab vajaduse korral sõjalise ja tsiviilvaldkonna paremat koostoimet ning eriti selle arvessevõtmist kavandamisprotsessi alguses eelkõige ruumide, meditsiiniteenuste, logistika, transpordi ja missioonide turvalisuse valdkonnas, kusjuures tuleb austada erisuguseid käsuliine ning teha selget vahet tsiviilmissioonide ja sõjaliste operatsioonide olemuse, eesmärkide ja töökorra vahel;

| 15. | rõhutab sääste, mis võivad tuleneda ELi tasandil sõjalise valdkonna, sealhulgas transpordi, väljaõppe ja meditsiinilise abi koostoime edendamisest; toonitab Euroopa Kaitseagentuuri rolli ELi liikmesriikide seas kaitsevarustuse ja mobiliseerimissuutlikkuse koostalitlusvõime ja koostoime edendamise missioonis, kuid taunib kindlalt asjaolu, et kuigi kaitseagentuuri juhib komisjoni asepresident ja kõrge esindaja, tegutseb agentuur endiselt nõukogu egiidi all ning kõik selle rahalised vahendid tulevad väljastpoolt liidu eelarvet, mistõttu ei kohaldata selle suhtes Euroopa demokraatlikku kontrolli; |
| --- | --- |

15.

rõhutab sääste, mis võivad tuleneda ELi tasandil sõjalise valdkonna, sealhulgas transpordi, väljaõppe ja meditsiinilise abi koostoime edendamisest; toonitab Euroopa Kaitseagentuuri rolli ELi liikmesriikide seas kaitsevarustuse ja mobiliseerimissuutlikkuse koostalitlusvõime ja koostoime edendamise missioonis, kuid taunib kindlalt asjaolu, et kuigi kaitseagentuuri juhib komisjoni asepresident ja kõrge esindaja, tegutseb agentuur endiselt nõukogu egiidi all ning kõik selle rahalised vahendid tulevad väljastpoolt liidu eelarvet, mistõttu ei kohaldata selle suhtes Euroopa demokraatlikku kontrolli;

| 16. | hindab positiivselt kriisiohjamismenetluste läbivaatamist, milles lepiti kokku 2013. aastal, kuna selle tulemusena parandati ÜJKP missioonide kavandamist ja algatamist; rõhutab aga, et tuleb teha rohkem pingutusi, et jagu saada visalt püsivatest nn suletud tornidest, mis hoiavad ELi välispoliitikaaparaadi eri osi üksteisest lahus; |
| --- | --- |

16.

hindab positiivselt kriisiohjamismenetluste läbivaatamist, milles lepiti kokku 2013. aastal, kuna selle tulemusena parandati ÜJKP missioonide kavandamist ja algatamist; rõhutab aga, et tuleb teha rohkem pingutusi, et jagu saada visalt püsivatest nn suletud tornidest, mis hoiavad ELi välispoliitikaaparaadi eri osi üksteisest lahus;

| 17. | kutsub komisjoni üles looma alalisi finantsmenetlusi komisjoni, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide vaheliseks koostööks ÜJKP ning ühise turu-, tööstus-, kosmose-, teadus- ja arengupoliitika valdkonnas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kehtestama alalisi finantseeskirju, et ühendada ELi sisejulgeoleku osalejad (nt Frontex, Europol, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet) välisjulgeoleku osalejatega (nt Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa välisteenistus); |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles looma alalisi finantsmenetlusi komisjoni, Euroopa välisteenistuse, Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide vaheliseks koostööks ÜJKP ning ühise turu-, tööstus-, kosmose-, teadus- ja arengupoliitika valdkonnas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kehtestama alalisi finantseeskirju, et ühendada ELi sisejulgeoleku osalejad (nt Frontex, Europol, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet) välisjulgeoleku osalejatega (nt Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa välisteenistus);

| 18. | tunneb heameelt ÜJKP uuringute katseprojekti elluviimise üle, mille on ühiselt korraldanud komisjon ja Euroopa Kaitseagentuur, nagu pakkus välja Euroopa Parlament 2015. aasta eelarves, et agentuur täidaks liidu eesmärke ja liidu eelarvet; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud Euroopa Parlamendile hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 185 potentsiaali kohta, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (5); |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt ÜJKP uuringute katseprojekti elluviimise üle, mille on ühiselt korraldanud komisjon ja Euroopa Kaitseagentuur, nagu pakkus välja Euroopa Parlament 2015. aasta eelarves, et agentuur täidaks liidu eesmärke ja liidu eelarvet; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon ei ole esitanud Euroopa Parlamendile hinnangut ELi toimimise lepingu artikli 185 potentsiaali kohta, nagu nõuti Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (5);

| 19. | tunneb heameelt komisjoni Euroopa kaitse- ja julgeolekusektori teatise rakendamise tegevuskava üle, mis võeti vastu 24. juunil 2014; palub sellega seoses komisjonil anda sidusrühmade hindamises ülevaade, kuidas on võimalikud toetusesaajad ning riigi ja piirkondliku tasandi haldusasutused valmis kasutama viidatud meetmeid (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Interreg V); peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon on võib-olla jäänud oma ettepanekutega hiljaks, et mõjutada seda, kuidas riigi ja piirkondliku tasandi haldusasutused vahendeid eraldavad, või suunata ELi vahendid ümber Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) tugevdamiseks; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt komisjoni Euroopa kaitse- ja julgeolekusektori teatise rakendamise tegevuskava üle, mis võeti vastu 24. juunil 2014; palub sellega seoses komisjonil anda sidusrühmade hindamises ülevaade, kuidas on võimalikud toetusesaajad ning riigi ja piirkondliku tasandi haldusasutused valmis kasutama viidatud meetmeid (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Interreg V); peab sellega seoses kahetsusväärseks, et komisjon on võib-olla jäänud oma ettepanekutega hiljaks, et mõjutada seda, kuidas riigi ja piirkondliku tasandi haldusasutused vahendeid eraldavad, või suunata ELi vahendid ümber Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) tugevdamiseks;

| 20. | tunnustab väljaõpet ja varustamist edendavat algatust, mis ülemineku- või väljumisstrateegia osana aitaks kindlustada partnerite võimekuse arendamist, hõlbustades erinevate seadmete ja mittesurmava varustuse rahastamist kolmandate riikide julgeoleku- ja kaitsejõudude tarbeks, ning toetab Euroopa välisteenistuse ja komisjoni ühist käsitlust selles küsimuses; toetab projektiüksuste loomist, millesse saaksid panustada huvitatud liikmesriigid või kolmandad riigid ning mis aitaksid projektide toetamisega tagada vastuvõtvate riikide julgeolekuvajaduste kiire rahuldamise ja vajaliku varustuse sisseostmise, ning on seisukohal, et selliseid üksuseid tuleks süsteemselt kasutada; |
| --- | --- |

20.

tunnustab väljaõpet ja varustamist edendavat algatust, mis ülemineku- või väljumisstrateegia osana aitaks kindlustada partnerite võimekuse arendamist, hõlbustades erinevate seadmete ja mittesurmava varustuse rahastamist kolmandate riikide julgeoleku- ja kaitsejõudude tarbeks, ning toetab Euroopa välisteenistuse ja komisjoni ühist käsitlust selles küsimuses; toetab projektiüksuste loomist, millesse saaksid panustada huvitatud liikmesriigid või kolmandad riigid ning mis aitaksid projektide toetamisega tagada vastuvõtvate riikide julgeolekuvajaduste kiire rahuldamise ja vajaliku varustuse sisseostmise, ning on seisukohal, et selliseid üksuseid tuleks süsteemselt kasutada;

| 21. | tervitab komisjoni ettepanekuid, milles eesmärk on parandada direktiivi 2009/81/EÜ (riigihankelepingute kohta) ja direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta) rakendamist; kutsub komisjoni üles võtma arvesse asjaolu, et kaitse valdkonnas tegutsevatel Euroopa ettevõtjatel on vaja õiguslikku ja rahastamise erikorda, et nad oleksid konkurentsivõimelised ja saaksid toetada liikmesriikide jõupingutusi kaitsevõime tugevdamisel; |
| --- | --- |

21.

tervitab komisjoni ettepanekuid, milles eesmärk on parandada direktiivi 2009/81/EÜ (riigihankelepingute kohta) ja direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta) rakendamist; kutsub komisjoni üles võtma arvesse asjaolu, et kaitse valdkonnas tegutsevatel Euroopa ettevõtjatel on vaja õiguslikku ja rahastamise erikorda, et nad oleksid konkurentsivõimelised ja saaksid toetada liikmesriikide jõupingutusi kaitsevõime tugevdamisel;

Sõjaliste operatsioonide rahastamine

| 22. | märgib, et sõjalisi operatsioone rahastavad liikmesriigid väljaspool ELi eelarvet ning ühised kulud kaetakse Athena mehhanismi kaudu; rõhutab, et Athena mehhanism on ülimalt tähtis nende operatsioonide mobiliseerimise huvides ning kujutab endast liikmesriikidevahelise solidaarsuse instrumenti, mis ergutab ÜJKP operatsioonides osalema eelkõige neid, kel rahalisi ja operatiivvahendeid napib; peab aga kahetsusväärseks, et ühiste kulude praegune osakaal on püsivalt väga väike (hinnanguliselt ligikaudu 10–15 % kõikidest kuludest) ja et põhimõttele, et iga osaleja kannab oma kulud ise, tuginev sõjaliste operatsioonide riiklike kulude ja kohustuste suur osakaal on vastuolus solidaarsuse ja koormuse jagamise põhimõttega ning sunnib liikmesriike veelgi ÜJKP operatsioonides aktiivsest osalemisest loobuma; on mures, et selline olukord, eelkõige seoses liikmesriikide tahtmatusega osaleda operatsioonijõudude loomises, takistab ÜJKP operatsioonide kiiret mobiliseerimist ja seab ohtu nende üldise tõhususe; on veendunud, et tuleks tagada sõjaliste missioonide pikaajaline rahastamine; |
| --- | --- |

22.

märgib, et sõjalisi operatsioone rahastavad liikmesriigid väljaspool ELi eelarvet ning ühised kulud kaetakse Athena mehhanismi kaudu; rõhutab, et Athena mehhanism on ülimalt tähtis nende operatsioonide mobiliseerimise huvides ning kujutab endast liikmesriikidevahelise solidaarsuse instrumenti, mis ergutab ÜJKP operatsioonides osalema eelkõige neid, kel rahalisi ja operatiivvahendeid napib; peab aga kahetsusväärseks, et ühiste kulude praegune osakaal on püsivalt väga väike (hinnanguliselt ligikaudu 10–15 % kõikidest kuludest) ja et põhimõttele, et iga osaleja kannab oma kulud ise, tuginev sõjaliste operatsioonide riiklike kulude ja kohustuste suur osakaal on vastuolus solidaarsuse ja koormuse jagamise põhimõttega ning sunnib liikmesriike veelgi ÜJKP operatsioonides aktiivsest osalemisest loobuma; on mures, et selline olukord, eelkõige seoses liikmesriikide tahtmatusega osaleda operatsioonijõudude loomises, takistab ÜJKP operatsioonide kiiret mobiliseerimist ja seab ohtu nende üldise tõhususe; on veendunud, et tuleks tagada sõjaliste missioonide pikaajaline rahastamine;

| 23. | mõistab selles kontekstis hukka, et Athena mehhanismi läbivaatamine, mis pidi toimuma 2014. aasta lõpuks, on andnud ainult väge vähe tulemusi, näiteks mobiliseerimise kiirendamiseks teatavate kulude eelrahastamise vormi korraldamine; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei jõudnud kokkuleppele selles, et lisada Athena mehhanismi raames süstemaatiliselt kaetavate ühiste kulude loetellu ELi lahingugruppide strateegilise lähetamise kulude rahastamine, vaid võttis selle asemel vastu ainult pikendatava otsuse kaheaastaseks perioodiks; palub Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel kaaluda Athena raamistikku sobituvate kulude edasist laiendamist, näiteks ÜJKP operatsioonide ja missioonide mobiliseerimiskulude (jõudude majutamise taristu, vägedele operatsioonide toimumiskohtadesse sisenemise punktide loomisega seotud kulud ning vajaduse korral toidu ja kütuse julgeolekuvarud) automaatne rahastamine; |
| --- | --- |

23.

mõistab selles kontekstis hukka, et Athena mehhanismi läbivaatamine, mis pidi toimuma 2014. aasta lõpuks, on andnud ainult väge vähe tulemusi, näiteks mobiliseerimise kiirendamiseks teatavate kulude eelrahastamise vormi korraldamine; peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei jõudnud kokkuleppele selles, et lisada Athena mehhanismi raames süstemaatiliselt kaetavate ühiste kulude loetellu ELi lahingugruppide strateegilise lähetamise kulude rahastamine, vaid võttis selle asemel vastu ainult pikendatava otsuse kaheaastaseks perioodiks; palub Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel kaaluda Athena raamistikku sobituvate kulude edasist laiendamist, näiteks ÜJKP operatsioonide ja missioonide mobiliseerimiskulude (jõudude majutamise taristu, vägedele operatsioonide toimumiskohtadesse sisenemise punktide loomisega seotud kulud ning vajaduse korral toidu ja kütuse julgeolekuvarud) automaatne rahastamine;

| 24. | toetab algatusi, millega püütakse uurida võimalusi, kuidas Athena mehhanismi tõmmata ja selle sees hallata kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide rahalisi toetusi; toetab ka ühisrahastamise võimalust, mille puhul väiksem hulk osalevaid riike rahastaks missioonide teatavaid tegevuskulusid, tingimusel et nende rahalist panust hallatakse Athena mehhanismi kaudu ning see oleks täienduseks ühistele kuludele, mitte ei asendaks neid; |
| --- | --- |

24.

toetab algatusi, millega püütakse uurida võimalusi, kuidas Athena mehhanismi tõmmata ja selle sees hallata kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide rahalisi toetusi; toetab ka ühisrahastamise võimalust, mille puhul väiksem hulk osalevaid riike rahastaks missioonide teatavaid tegevuskulusid, tingimusel et nende rahalist panust hallatakse Athena mehhanismi kaudu ning see oleks täienduseks ühistele kuludele, mitte ei asendaks neid;

| 25. | tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga sai ELi ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika uusi õigussätteid, mis on praegu veel ära kasutamata; soovitab nõukogul kasutada ELi lepingu artiklit 44, mis võimaldab ÜJKP ülesandeid täita selliste riikide rühmal, kes seda soovivad ja on suutelised seda tegema; arvab, et on pakiline vajadus kiirema otsustamisprotsessi järele; on seisukohal, et sõjalise operatsiooni ad hoc-rahastamise mehhanismid peaksid hõlmama rohkem kulusid kui traditsioonilised Athena kaudu hüvitatavad ühised kulud; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga sai ELi ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika uusi õigussätteid, mis on praegu veel ära kasutamata; soovitab nõukogul kasutada ELi lepingu artiklit 44, mis võimaldab ÜJKP ülesandeid täita selliste riikide rühmal, kes seda soovivad ja on suutelised seda tegema; arvab, et on pakiline vajadus kiirema otsustamisprotsessi järele; on seisukohal, et sõjalise operatsiooni ad hoc-rahastamise mehhanismid peaksid hõlmama rohkem kulusid kui traditsioonilised Athena kaudu hüvitatavad ühised kulud;

| 26. | kutsub nõukogu üles algatama käesoleva eelarveaasta jooksul käivitusfondi loomise (nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikega 3), mille ülesandeks oleks sõjaliste operatsioonide algetappide kiire rahastamine, kuid mis võiks toimida ka tugeva abivahendina võimekuse suurendamiseks; palub nõukogul lisaks esitada ettepanek, kuidas saaks kriisiolukorras Euroopa Parlamendiga kiiresti konsulteerida; märgib, et tsiviilmissioonide ettevalmistavate meetmete rahastamiseks on eelarves eraldi osa, kuid sõjaliste missioonide mobiliseerimine ja tõhusus jääb struktuurselt pärsituks seni, kuni ei kasutata ülalnimetatud võimalust; soovitab liikmesriikidel tungivalt osaleda ELi lepingu artikliga 46 sätestatud alalises struktureeritud koostöös, mis aitaks ka oluliselt kiiremini saavutada ELi kiirreageerimisvõime hädavajalikku paranemist; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et nõukogu 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süsteemse ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitiline raamistik ei ole piisavalt sisukas, sest selles dokumendis ainult kirjeldatakse praeguseid tavasid; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama vajaliku ettepaneku, et selgitada, kuidas ELi eelarve võiks aidata luua alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ja hõlbustada rahuajal sõjalist koostööd PESCO raames; |
| --- | --- |

26.

kutsub nõukogu üles algatama käesoleva eelarveaasta jooksul käivitusfondi loomise (nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikega 3), mille ülesandeks oleks sõjaliste operatsioonide algetappide kiire rahastamine, kuid mis võiks toimida ka tugeva abivahendina võimekuse suurendamiseks; palub nõukogul lisaks esitada ettepanek, kuidas saaks kriisiolukorras Euroopa Parlamendiga kiiresti konsulteerida; märgib, et tsiviilmissioonide ettevalmistavate meetmete rahastamiseks on eelarves eraldi osa, kuid sõjaliste missioonide mobiliseerimine ja tõhusus jääb struktuurselt pärsituks seni, kuni ei kasutata ülalnimetatud võimalust; soovitab liikmesriikidel tungivalt osaleda ELi lepingu artikliga 46 sätestatud alalises struktureeritud koostöös, mis aitaks ka oluliselt kiiremini saavutada ELi kiirreageerimisvõime hädavajalikku paranemist; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et nõukogu 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süsteemse ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitiline raamistik ei ole piisavalt sisukas, sest selles dokumendis ainult kirjeldatakse praeguseid tavasid; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama vajaliku ettepaneku, et selgitada, kuidas ELi eelarve võiks aidata luua alalist struktureeritud koostööd (PESCO) ja hõlbustada rahuajal sõjalist koostööd PESCO raames;

| 27. | peab üllatavaks, et ELi tasandil ei ole veel kasutusele võetud koostööd ja ühiskasutust edendavaid maksusoodustusi; märgib, et 2013. aasta detsembris toimunud nõukogu istungil kutsuti üles selliseid võimalusi kaaluma, ja peab kahetsusväärseks, et aasta jooksul ei ole arutelud veel viinud konkreetsete meetmete võtmiseni selles valdkonnas; märgib, et Belgia valitsus annab juba ajutise käibemaksuvabastuse teatavate Euroopa Kaitseagentuuri projektide, näiteks satelliitside ettevalmistusetappideks; on seisukohal, et sellised maksuvabastused peaksid olema endastmõistetavad ning laienema taristutele ja võimekusega seotud konkreetsetele projektidele NATOs või ELis tsiviilotstarbeliste teadusuuringute taristute jaoks olemasoleva mehhanismi eeskujul; nõuab, et töötataks välja muid algatusi, mis võiksid innustada Euroopa riikide vahelist võimekusealast koostööd; |
| --- | --- |

27.

peab üllatavaks, et ELi tasandil ei ole veel kasutusele võetud koostööd ja ühiskasutust edendavaid maksusoodustusi; märgib, et 2013. aasta detsembris toimunud nõukogu istungil kutsuti üles selliseid võimalusi kaaluma, ja peab kahetsusväärseks, et aasta jooksul ei ole arutelud veel viinud konkreetsete meetmete võtmiseni selles valdkonnas; märgib, et Belgia valitsus annab juba ajutise käibemaksuvabastuse teatavate Euroopa Kaitseagentuuri projektide, näiteks satelliitside ettevalmistusetappideks; on seisukohal, et sellised maksuvabastused peaksid olema endastmõistetavad ning laienema taristutele ja võimekusega seotud konkreetsetele projektidele NATOs või ELis tsiviilotstarbeliste teadusuuringute taristute jaoks olemasoleva mehhanismi eeskujul; nõuab, et töötataks välja muid algatusi, mis võiksid innustada Euroopa riikide vahelist võimekusealast koostööd;

Läbipaistvus ja aruandekohustus

| 28. | rõhutab, et läbipaistvus ja aruandekohustus on olulised nõuded mitte ainult demokraatliku kontrolli puhul, vaid ka ELi lipu all toimuvate missioonide adekvaatse toimimise ja usaldusväärsuse tagamiseks; rõhutab, et Euroopa Parlament peab väga tähtsaks järelevalve teostamist selle üle, kuidas on korraldatud erinevate ÜJKP missioonide ja operatsioonide eelarve; tunnustab selliseid 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud aruandlusmehhanisme nagu kvartaliaruanded ÜVJP eelarve täitmise kohta ja ÜVJP-teemalised ühised konsultatiivkohtumised; tunneb heameelt komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja võetud kohustuse üle puhuda nimetatud kohtumistele uus elu sisse ja lubada nende ulatuses sobival määral paindlikkust, et Euroopa Parlament oleks täielikult kursis sõjaliste missioonide ning poliitika- ja julgeolekukomitee töö ja päevakorraga; on seisukohal, et rahastamise ning missioonide ja operatsioonide läbiviimise paindlikkuse ja tõhususe suurendamine ei tohi ohustada ÜJKP sekkumistes läbipaistvuse ja vastutuse valdkonnas saavutatud häid tulemusi; kutsub komisjoni üles tõlgendama finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punkti g laialt ja esitama iga ÜVJP peatüki alla kuuluva ÜJKP tsiviilmissiooni kohta eraldi eelarverea ning lisama automaatselt iga-aastasesse tegevusaruandesse üksikasjaliku kava iga missiooni kohta selles osalejate ja tehtud kulutuste alusel; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et läbipaistvus ja aruandekohustus on olulised nõuded mitte ainult demokraatliku kontrolli puhul, vaid ka ELi lipu all toimuvate missioonide adekvaatse toimimise ja usaldusväärsuse tagamiseks; rõhutab, et Euroopa Parlament peab väga tähtsaks järelevalve teostamist selle üle, kuidas on korraldatud erinevate ÜJKP missioonide ja operatsioonide eelarve; tunnustab selliseid 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud aruandlusmehhanisme nagu kvartaliaruanded ÜVJP eelarve täitmise kohta ja ÜVJP-teemalised ühised konsultatiivkohtumised; tunneb heameelt komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja võetud kohustuse üle puhuda nimetatud kohtumistele uus elu sisse ja lubada nende ulatuses sobival määral paindlikkust, et Euroopa Parlament oleks täielikult kursis sõjaliste missioonide ning poliitika- ja julgeolekukomitee töö ja päevakorraga; on seisukohal, et rahastamise ning missioonide ja operatsioonide läbiviimise paindlikkuse ja tõhususe suurendamine ei tohi ohustada ÜJKP sekkumistes läbipaistvuse ja vastutuse valdkonnas saavutatud häid tulemusi; kutsub komisjoni üles tõlgendama finantsmääruse artikli 49 lõike 1 punkti g laialt ja esitama iga ÜVJP peatüki alla kuuluva ÜJKP tsiviilmissiooni kohta eraldi eelarverea ning lisama automaatselt iga-aastasesse tegevusaruandesse üksikasjaliku kava iga missiooni kohta selles osalejate ja tehtud kulutuste alusel;

| 29. | ootab algatusi, mis aitaksid tuua selgust ja järjepidevust tsiviilmissioonide suhtes kohaldatavatesse rahastamis- ja tegevuseeskirjadesse; finantseeskirjade paindlikkuse teemal toimuvat arutelu arvesse võttes peab õigeks, et komisjon on kohustunud välja töötama eraldi vormi kõigi ÜJKP missioonide kohta ning kohandama olemasolevaid suuniseid nende vajadustele vastavalt; |
| --- | --- |

29.

ootab algatusi, mis aitaksid tuua selgust ja järjepidevust tsiviilmissioonide suhtes kohaldatavatesse rahastamis- ja tegevuseeskirjadesse; finantseeskirjade paindlikkuse teemal toimuvat arutelu arvesse võttes peab õigeks, et komisjon on kohustunud välja töötama eraldi vormi kõigi ÜJKP missioonide kohta ning kohandama olemasolevaid suuniseid nende vajadustele vastavalt;

Sõnadelt tegudele

| 30. | soovitab komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ÜJKP juhtimine enda kätte võtta ja etendada juhtivat osa nn suletud tornide lammutamisel ning tagada sealjuures kooskõlastatus nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel ja kahe viimasena nimetatud institutsiooni kokkukuuluvus; soovitab anda ELi eriesindajatele volitused parandada ELi mitmesuguste toimijate omavahelist suhtlemist ja koostööd kohapeal, et suurendada ELi tegevuse sidusust ning muuta mitme erineva rahastamisallika olemasolust tulenevad probleemid eelisteks; |
| --- | --- |

30.

soovitab komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ÜJKP juhtimine enda kätte võtta ja etendada juhtivat osa nn suletud tornide lammutamisel ning tagada sealjuures kooskõlastatus nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel ja kahe viimasena nimetatud institutsiooni kokkukuuluvus; soovitab anda ELi eriesindajatele volitused parandada ELi mitmesuguste toimijate omavahelist suhtlemist ja koostööd kohapeal, et suurendada ELi tegevuse sidusust ning muuta mitme erineva rahastamisallika olemasolust tulenevad probleemid eelisteks;

| 31. | on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel tuleks kasutada võimalust korraldada põhjalik arutelu ja esitada konkreetsed ettepanekud ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamiskorra reformimise asjus, et muuta need tõhusamaks ja edukamaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegutseksid vastavalt Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri kohtumisel võetud kohustustele; peab vajalikuks, et Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel võetakse vastu konkreetsed meetmed ELi kaitsevõime tugevdamiseks NATOt täiendaval viisil, Euroopa Kaitseagentuuri toetamiseks ja konsolideerimiseks ning ühise tööstusliku ja tehnoloogilise baasi toetamiseks; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel tuleks kasutada võimalust korraldada põhjalik arutelu ja esitada konkreetsed ettepanekud ÜJKP missioonide ja operatsioonide rahastamiskorra reformimise asjus, et muuta need tõhusamaks ja edukamaks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegutseksid vastavalt Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri kohtumisel võetud kohustustele; peab vajalikuks, et Euroopa Ülemkogu järgmisel kaitseteemalisel kohtumisel võetakse vastu konkreetsed meetmed ELi kaitsevõime tugevdamiseks NATOt täiendaval viisil, Euroopa Kaitseagentuuri toetamiseks ja konsolideerimiseks ning ühise tööstusliku ja tehnoloogilise baasi toetamiseks;

| 32. | kutsub komisjoni üles toetama jõupingutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Ülemkogu poolt kaitsevõime tugevdamise kohta vastu võetud otsuste elluviimiseks, pidades silmas mõnedes liikmesriikides kehtivaid eelarvepiiranguid; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles toetama jõupingutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Ülemkogu poolt kaitsevõime tugevdamise kohta vastu võetud otsuste elluviimiseks, pidades silmas mõnedes liikmesriikides kehtivaid eelarvepiiranguid;

o

o o

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning NATO peasekretärile ja NATO parlamentaarse assamblee presidendile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning NATO peasekretärile ja NATO parlamentaarse assamblee presidendile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0286.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõime

Euroopa Parlamendi 21. mai 2015. aasta resolutsioon Euroopa kaitseturgude arengusuundade mõju kohta Euroopa julgeoleku- ja kaitsevõimele (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2014. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542) ja selle 24. juuni 2014. aasta rakendamise tegevuskava (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542) ja selle 24. juuni 2014. aasta rakendamise tegevuskava (COM(2014)0387),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 18. novembril 2014. aastal vastu võetud süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikku,

| — | võttes arvesse osalevate liikmesriikide vahelist tarnekindluse tõhustatud raamkokkulepet, mille Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) juhtorgan võttis vastu 2013. aasta novembris, ja EDA juhtorgani poolt 2014. aasta mais vastu võetud prioriseerimise käitumisjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse osalevate liikmesriikide vahelist tarnekindluse tõhustatud raamkokkulepet, mille Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) juhtorgan võttis vastu 2013. aasta novembris, ja EDA juhtorgani poolt 2014. aasta mais vastu võetud prioriseerimise käitumisjuhendit,

| — | võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (3) ning 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (3) ning 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0159/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa kaitseturgu käsitlevad uued õigusaktid võeti kasutusele 2009. aasta kaitsepaketiga ja kõik 28 liikmesriiki on uued eeskirjad oma riigi õiguskorda üle võtnud; arvestades, et uute õigusaktide juures on kõige olulisem see, et nendega võeti kasutusele läbipaistvusel, mittediskrimineerimisel ja konkurentsil põhinev õigusraamistik, mis vastab kaitsesektori eripärale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa kaitseturgu käsitlevad uued õigusaktid võeti kasutusele 2009. aasta kaitsepaketiga ja kõik 28 liikmesriiki on uued eeskirjad oma riigi õiguskorda üle võtnud; arvestades, et uute õigusaktide juures on kõige olulisem see, et nendega võeti kasutusele läbipaistvusel, mittediskrimineerimisel ja konkurentsil põhinev õigusraamistik, mis vastab kaitsesektori eripärale;

| B. | arvestades, et liikmesriigid on leppinud kokku selles, et on vaja luua Euroopa kaitsevarustuse ja -teenuste turg; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on isegi nõudnud kogu Euroopa Liitu hõlmava tarnekindluse režiimi kehtestamist; arvestades, et nõuetekohane võimekus ja varustuse tarnimine ning ELi strateegiline sõltumatus on otsustava tähtsusega liidu ja tema naabruse julgeoleku seisukohast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid on leppinud kokku selles, et on vaja luua Euroopa kaitsevarustuse ja -teenuste turg; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on isegi nõudnud kogu Euroopa Liitu hõlmava tarnekindluse režiimi kehtestamist; arvestades, et nõuetekohane võimekus ja varustuse tarnimine ning ELi strateegiline sõltumatus on otsustava tähtsusega liidu ja tema naabruse julgeoleku seisukohast;

| C. | arvestades, et ÜJKP rahu- ja julgeolekumissioonide edu sõltub suurel määral ÜJKP kiire ja viivitamatu reageerimise suutlikkusest ning seega on võtmetähtsusega vajadus saavutada tõeline Euroopa kaitseturg, et kaotada dubleerimine ja vähendada bürokraatiat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜJKP rahu- ja julgeolekumissioonide edu sõltub suurel määral ÜJKP kiire ja viivitamatu reageerimise suutlikkusest ning seega on võtmetähtsusega vajadus saavutada tõeline Euroopa kaitseturg, et kaotada dubleerimine ja vähendada bürokraatiat;

| D. | arvestades, et konsolideerimise, kulutõhususe ja läbipaistvuse puudumine Euroopa kaitseturgudel tähendab seda, et Euroopa kaitsesektori välissõltuvus võib veelgi suureneda ajal, kui Euroopa julgeolekut ähvardavad mitmesugused otsesed ohud, mida ei ole esinenud enam pärast külma sõja lõppemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konsolideerimise, kulutõhususe ja läbipaistvuse puudumine Euroopa kaitseturgudel tähendab seda, et Euroopa kaitsesektori välissõltuvus võib veelgi suureneda ajal, kui Euroopa julgeolekut ähvardavad mitmesugused otsesed ohud, mida ei ole esinenud enam pärast külma sõja lõppemist;

| E. | arvestades, et viimastel aastatel on murettekitava kiirusega vähenenud nii investeeringud kõigi liikmesriikide kaitsesektorite teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse kui ka ühisinvesteeringud kaitsesektori teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse Euroopa koostöö raamistikus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimastel aastatel on murettekitava kiirusega vähenenud nii investeeringud kõigi liikmesriikide kaitsesektorite teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse kui ka ühisinvesteeringud kaitsesektori teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse Euroopa koostöö raamistikus;

Kaitseturgude suundumused seavad ohtu Euroopa sõltumatuse

| 1. | väljendab jätkuvalt tõsist muret laialdaste ja suures osas kooskõlastamata kärbete pärast enamike liikmesriikide kaitse-eelarvetes; rõhutab, et kaitse-eelarvete kärpimine nõrgestab liikmesriikide ja ELi kaitsepotentsiaali ja muudab küsitavaks nende valmisoleku taseme riikliku ja Euroopa julgeoleku tagamisel; on arvamusel, et sellised kooskõlastamata kärped koos struktuuriliste probleemide ning ebaausate ja läbipaistmatute tavadega seavad liidu ohtu, kuna loobutakse strateegilistest vahenditest ja võimetest ning jäädakse ilma võimalustest, mida kaitsepoliitika kooskõlastamine ning kaitsevarustusse panustamine ja selle jagamine võiks anda ELi heaolule ja rahule, tarnekindluse ning oma kodanike ja huvide kaitsmisele kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21; |
| --- | --- |

1.

väljendab jätkuvalt tõsist muret laialdaste ja suures osas kooskõlastamata kärbete pärast enamike liikmesriikide kaitse-eelarvetes; rõhutab, et kaitse-eelarvete kärpimine nõrgestab liikmesriikide ja ELi kaitsepotentsiaali ja muudab küsitavaks nende valmisoleku taseme riikliku ja Euroopa julgeoleku tagamisel; on arvamusel, et sellised kooskõlastamata kärped koos struktuuriliste probleemide ning ebaausate ja läbipaistmatute tavadega seavad liidu ohtu, kuna loobutakse strateegilistest vahenditest ja võimetest ning jäädakse ilma võimalustest, mida kaitsepoliitika kooskõlastamine ning kaitsevarustusse panustamine ja selle jagamine võiks anda ELi heaolule ja rahule, tarnekindluse ning oma kodanike ja huvide kaitsmisele kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 21;

| 2. | väljendab suurt muret relvakonfliktide, madala intensiivsusega kriiside, hübriidsõja ja kolmandate osapoolte kaudu peetava sõja, riiklike struktuuride kokkuvarisemise, ebastabiilsuse ja inimõiguste laialdaste rikkumiste kasvu pärast ELi vahetus naabruses, samuti terrorismiohu pärast ELis ja sellest väljaspool; usub, et praegused julgeolekuohud on ühised kogu ELile ja nendega tuleks tegelda ühiselt ja koordineeritult, tsiviil- ja sõjalisi ressursse ühendades ja jagades; on sellega seoses kindlalt veendunud, et äärmiselt tähtis on mitte raisata ressursse ja oluline on paremini kasutada maksumaksjate raha, saavutada edu Euroopa kaitsevarustuse turu loomisel ja konkurentsivõimelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) väljaarendamisel, mis tihedama piiriülese kooskõlastamise kaudu on võimeline suurendama koostoimet ja pakkuma ÜJKP-le vajalikku suutlikkust; on lisaks seisukohal, et see on hädavajalik Euroopa tegevuse tulemuslikkuse ja kulutõhususe suurendamiseks NATO operatsioonide raames, eesmärgiga tagada Euroopas ja selle naabruses julgeolek ja stabiilsus; |
| --- | --- |

2.

väljendab suurt muret relvakonfliktide, madala intensiivsusega kriiside, hübriidsõja ja kolmandate osapoolte kaudu peetava sõja, riiklike struktuuride kokkuvarisemise, ebastabiilsuse ja inimõiguste laialdaste rikkumiste kasvu pärast ELi vahetus naabruses, samuti terrorismiohu pärast ELis ja sellest väljaspool; usub, et praegused julgeolekuohud on ühised kogu ELile ja nendega tuleks tegelda ühiselt ja koordineeritult, tsiviil- ja sõjalisi ressursse ühendades ja jagades; on sellega seoses kindlalt veendunud, et äärmiselt tähtis on mitte raisata ressursse ja oluline on paremini kasutada maksumaksjate raha, saavutada edu Euroopa kaitsevarustuse turu loomisel ja konkurentsivõimelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) väljaarendamisel, mis tihedama piiriülese kooskõlastamise kaudu on võimeline suurendama koostoimet ja pakkuma ÜJKP-le vajalikku suutlikkust; on lisaks seisukohal, et see on hädavajalik Euroopa tegevuse tulemuslikkuse ja kulutõhususe suurendamiseks NATO operatsioonide raames, eesmärgiga tagada Euroopas ja selle naabruses julgeolek ja stabiilsus;

| 3. | peab seepärast muret tekitavaks asjaolu, et liikmesriigid rakendavad aeglaselt ja ebaühtlaselt 2009. aasta kaitsepaketi direktiive, ning palub, et komisjon võtaks erimeetmeid nimetatud direktiivide nõuetekohase rakendamise tagamiseks, jälgides nende ülevõtmist liikmesriikide poolt, eesmärgiga vältida turumoonutusi; tunnistab, et uute õigusaktide kasutuselevõtt on pikaldane protsess, kuid hoiatab, et nende ebaõige ja ebaühtlane rakendamine võib tekitada halbu tegutsemisstandardeid, seades ohtu direktiividega seatud eesmärkide saavutamise ja kahjustades nii Euroopa kaitsevarustuse turu kujundamist ning pidurdades EDTIB arengut; toonitab, et kaitsepakett peaks aitama ka stimuleerida kaitsekoostööd Euroopas, ning julgustab komisjoni ja EDA-d tegema selles küsimuses tihedat koostööd; tuletab kahetsusega meelde, et ühised hanked kaitsesektoris on paigalseisus ja on viimastel aastatel isegi vähenenud; |
| --- | --- |

3.

peab seepärast muret tekitavaks asjaolu, et liikmesriigid rakendavad aeglaselt ja ebaühtlaselt 2009. aasta kaitsepaketi direktiive, ning palub, et komisjon võtaks erimeetmeid nimetatud direktiivide nõuetekohase rakendamise tagamiseks, jälgides nende ülevõtmist liikmesriikide poolt, eesmärgiga vältida turumoonutusi; tunnistab, et uute õigusaktide kasutuselevõtt on pikaldane protsess, kuid hoiatab, et nende ebaõige ja ebaühtlane rakendamine võib tekitada halbu tegutsemisstandardeid, seades ohtu direktiividega seatud eesmärkide saavutamise ja kahjustades nii Euroopa kaitsevarustuse turu kujundamist ning pidurdades EDTIB arengut; toonitab, et kaitsepakett peaks aitama ka stimuleerida kaitsekoostööd Euroopas, ning julgustab komisjoni ja EDA-d tegema selles küsimuses tihedat koostööd; tuletab kahetsusega meelde, et ühised hanked kaitsesektoris on paigalseisus ja on viimastel aastatel isegi vähenenud;

| 4. | hoiatab välissõltuvuse riskide eest Euroopa kaitsesektoris ajal, kui julgeolekukeskkond muutub aina keerulisemaks ja tekitab üha enam probleeme; hoiatab eriti võimaliku koosmõju eest, kui samal ajal ei kooskõlastata liikmesriikide kaitse-eelarveid, jätkub turu killustatus hoolimata uutest siseturu eeskirjadest, suureneb kaitsetööstuse sõltuvus ELi-välisest ekspordist ja kasvavad välisinvesteeringud Euroopa kaitsesektorisse mõnes riigis, mis võib kaasa tuua läbipaistvuse vähenemise ja kontrolli kaotamise liikmesriikide ja Euroopa strateegilise kaitsetööstuse, varustuse ja tehnoloogia üle; |
| --- | --- |

4.

hoiatab välissõltuvuse riskide eest Euroopa kaitsesektoris ajal, kui julgeolekukeskkond muutub aina keerulisemaks ja tekitab üha enam probleeme; hoiatab eriti võimaliku koosmõju eest, kui samal ajal ei kooskõlastata liikmesriikide kaitse-eelarveid, jätkub turu killustatus hoolimata uutest siseturu eeskirjadest, suureneb kaitsetööstuse sõltuvus ELi-välisest ekspordist ja kasvavad välisinvesteeringud Euroopa kaitsesektorisse mõnes riigis, mis võib kaasa tuua läbipaistvuse vähenemise ja kontrolli kaotamise liikmesriikide ja Euroopa strateegilise kaitsetööstuse, varustuse ja tehnoloogia üle;

| 5. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mõningate projektide mõjule ELi iseseisvusele ja sõltumatusele, nt koostöö Venemaaga sellistes tundlikes valdkondades nagu satelliitide väljasaatmine rakettidega Sojuz ja strateegiline õhutransport; rõhutab, et liikmesriikidel tuleb esmajärjekorras vaadata üle oma sõjaline/kaitsetööstus ja pakkuda stiimuleid nende arendamiseks ELi õigusaktidega lubatud ulatuses; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mõningate projektide mõjule ELi iseseisvusele ja sõltumatusele, nt koostöö Venemaaga sellistes tundlikes valdkondades nagu satelliitide väljasaatmine rakettidega Sojuz ja strateegiline õhutransport; rõhutab, et liikmesriikidel tuleb esmajärjekorras vaadata üle oma sõjaline/kaitsetööstus ja pakkuda stiimuleid nende arendamiseks ELi õigusaktidega lubatud ulatuses;

| 6. | rõhutab, et äärmiselt konkurentsivõimeline, kaasaegne ja terviklik Euroopa kaitsetööstuse strateegia on väga oluline, et tagada Euroopa kaitsevõime ning avaldada kaudset positiivset mõju teistele seotud majandussektoritele; märgib, et tihedam koostöö majanduslike ressursside ja inimkapitali valdkonnas on vältimatu, et edendada kahesuguse kasutusega teadusuuringuid, mis vähendab Euroopa välissõltuvust ja tagab eelkõige kriitilise tähtsusega tarned ja tööstuse tooraine; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et äärmiselt konkurentsivõimeline, kaasaegne ja terviklik Euroopa kaitsetööstuse strateegia on väga oluline, et tagada Euroopa kaitsevõime ning avaldada kaudset positiivset mõju teistele seotud majandussektoritele; märgib, et tihedam koostöö majanduslike ressursside ja inimkapitali valdkonnas on vältimatu, et edendada kahesuguse kasutusega teadusuuringuid, mis vähendab Euroopa välissõltuvust ja tagab eelkõige kriitilise tähtsusega tarned ja tööstuse tooraine;

| 7. | märgib, et kuigi Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri kohtumisel ei leitud olukorrale asjakohast lahendust, kavandati siiski terve hulk tegevussuundi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika parandamiseks ja võeti kohustus saavutatud edu 2015. aasta juunis läbi vaadata; väljendab kahetsust, et vaatamata julgeolekukeskkonna edasisele halvenemisele nii ELi sees kui ka EList idas ja lõunas, mis toob endaga kaasa julgeolekuohte ELile, ei ole saavutatud reaalset edu praeguste julgeolekualaste ülesannete ja ohtudega tegelemisel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kuigi Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembri kohtumisel ei leitud olukorrale asjakohast lahendust, kavandati siiski terve hulk tegevussuundi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika parandamiseks ja võeti kohustus saavutatud edu 2015. aasta juunis läbi vaadata; väljendab kahetsust, et vaatamata julgeolekukeskkonna edasisele halvenemisele nii ELi sees kui ka EList idas ja lõunas, mis toob endaga kaasa julgeolekuohte ELile, ei ole saavutatud reaalset edu praeguste julgeolekualaste ülesannete ja ohtudega tegelemisel;

| 8. | nõuab, et Euroopa Ülemkogu teeks sellest vajalikud järeldused ja võtaks konkreetseid meetmeid Euroopa kaitseturu killustatusest ülesaamiseks; kutsub Euroopa Ülemkogu andma kaitsepoliitika ja kaitsetööstusturu jaoks konkreetseid suuniseid, milles võetakse arvesse kaitsevaldkonna eripärasid, et suurendada selle läbipaistvust ja konkurentsivõimet ning tagada Euroopa julgeolekuks ning ÜJKP eesmärkide saavutamiseks vajalik kaitsevõime; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et Euroopa Ülemkogu teeks sellest vajalikud järeldused ja võtaks konkreetseid meetmeid Euroopa kaitseturu killustatusest ülesaamiseks; kutsub Euroopa Ülemkogu andma kaitsepoliitika ja kaitsetööstusturu jaoks konkreetseid suuniseid, milles võetakse arvesse kaitsevaldkonna eripärasid, et suurendada selle läbipaistvust ja konkurentsivõimet ning tagada Euroopa julgeolekuks ning ÜJKP eesmärkide saavutamiseks vajalik kaitsevõime;

Eelarvekärbetest tulenev nõudluse vähenemine Euroopas: vajadus edasiseks koostööks

| 9. | usub, et vastukaaluks aastatepikkusele Euroopa riiklike kaitse-eelarvete kooskõlastamatusele tuleb tihendada liikmesriikide koostööd ja koordineeritust, kooskõlastades muu hulgas kaitse-eelarve poliitikat ja strateegilisi valikuid sõjalise ja kahesuguse kasutusega varustuse ostmisel kooskõlas läbipaistvate riigihangete standarditega; toonitab vajadust viia varustuse ostmise ja uuendamise strateegilise investeerimise vallas läbi liikmesriikidevaheline eelnev planeerimine; kordab veel kord vajadust kogu ELi hõlmava nõudluse konsolideerimise järele konkurentsivõimelise ja sõltumatu EDTIB edendamiseks ja säilitamiseks; rõhutab, et tõhusa ja läbipaistva EDTIB väljaarendamine on keskse tähtsusega selleks, et Euroopa oleks võimeline kaitsma oma kodanikke, huve ja väärtusi kooskõlas aluslepingu eesmärkidega ja täitma oma ülesandeid julgeoleku tagajana; palub komisjonil töötada välja tööstusstrateegia, milles määratletakse põhivõimekus, millele EDTIB võiks tugineda; |
| --- | --- |

9.

usub, et vastukaaluks aastatepikkusele Euroopa riiklike kaitse-eelarvete kooskõlastamatusele tuleb tihendada liikmesriikide koostööd ja koordineeritust, kooskõlastades muu hulgas kaitse-eelarve poliitikat ja strateegilisi valikuid sõjalise ja kahesuguse kasutusega varustuse ostmisel kooskõlas läbipaistvate riigihangete standarditega; toonitab vajadust viia varustuse ostmise ja uuendamise strateegilise investeerimise vallas läbi liikmesriikidevaheline eelnev planeerimine; kordab veel kord vajadust kogu ELi hõlmava nõudluse konsolideerimise järele konkurentsivõimelise ja sõltumatu EDTIB edendamiseks ja säilitamiseks; rõhutab, et tõhusa ja läbipaistva EDTIB väljaarendamine on keskse tähtsusega selleks, et Euroopa oleks võimeline kaitsma oma kodanikke, huve ja väärtusi kooskõlas aluslepingu eesmärkidega ja täitma oma ülesandeid julgeoleku tagajana; palub komisjonil töötada välja tööstusstrateegia, milles määratletakse põhivõimekus, millele EDTIB võiks tugineda;

| 10. | tuletab meelde, et ELi 28 liikmesriiki on nii kaitsekulutuste kui ka relvaekspordi valdkonnas maailmas endiselt teisel kohal; on seisukohal, et see tõsiasi näitab, et ELi liikmesriigid ja liit täidavad ülemaailmses relvamüügis ja kaitsealastes hangetes endiselt suurt rolli; peab kaitsekulutusi, mis moodustavad kokku 190 miljardit eurot aastas, väga suureks maksumaksjate rahast tulevaks summaks; tuletab lisaks meelde, et mitu hiljutist uuringut on näidanud, et peamine probleem on tingitud asjaolust, et mitmes ELi 28 liikmesriigist kulutatakse kaitse-eelarve vahendeid väga ebatõhusal viisil, mille tagajärjel tekivad pikad viivitused, suuremad kulud ja mitmel juhul olukord, kus helikopterid, hävituslennukid ja muu tehnoloogia, mis on küll täiesti uus, ei ole töökorras; rõhutab vajadust korraldada täielikult ümber riikide kaitseasutuste ja kaitsetööstuse suhted ja kehtestada hankeprojektide väljunditele ranged kvalitatiivsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et ELi 28 liikmesriiki on nii kaitsekulutuste kui ka relvaekspordi valdkonnas maailmas endiselt teisel kohal; on seisukohal, et see tõsiasi näitab, et ELi liikmesriigid ja liit täidavad ülemaailmses relvamüügis ja kaitsealastes hangetes endiselt suurt rolli; peab kaitsekulutusi, mis moodustavad kokku 190 miljardit eurot aastas, väga suureks maksumaksjate rahast tulevaks summaks; tuletab lisaks meelde, et mitu hiljutist uuringut on näidanud, et peamine probleem on tingitud asjaolust, et mitmes ELi 28 liikmesriigist kulutatakse kaitse-eelarve vahendeid väga ebatõhusal viisil, mille tagajärjel tekivad pikad viivitused, suuremad kulud ja mitmel juhul olukord, kus helikopterid, hävituslennukid ja muu tehnoloogia, mis on küll täiesti uus, ei ole töökorras; rõhutab vajadust korraldada täielikult ümber riikide kaitseasutuste ja kaitsetööstuse suhted ja kehtestada hankeprojektide väljunditele ranged kvalitatiivsed kriteeriumid;

| 11. | on seisukohal, et ELi liikmesriikide praegused eelarvepiirangud peaksid tähendama võimalust jõuda kaitsevarustuse ostmise valdkonnas tihedama ja parema koostööni, et tagada maksumaksjate raha otstarbekam kulutamine ning tagada kogu ELis piisav sõjaline võimsus ja jätkusuutlik tarnekindluse süsteem; on seisukohal, et liikmesriigid peavad valima, kas teha ühiste probleemidega toimetulemiseks tõhusalt koostööd või kaotada strateegiline võimekus ning mitte kaitsta riikide ja Euroopa kodanikke ja huve; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et ELi liikmesriikide praegused eelarvepiirangud peaksid tähendama võimalust jõuda kaitsevarustuse ostmise valdkonnas tihedama ja parema koostööni, et tagada maksumaksjate raha otstarbekam kulutamine ning tagada kogu ELis piisav sõjaline võimsus ja jätkusuutlik tarnekindluse süsteem; on seisukohal, et liikmesriigid peavad valima, kas teha ühiste probleemidega toimetulemiseks tõhusalt koostööd või kaotada strateegiline võimekus ning mitte kaitsta riikide ja Euroopa kodanikke ja huve;

| 12. | tuletab meelde, et vaja on lähendada liikmesriikide kaitseplaneerimist, ja peab sellega seoses tervitatavaks, et nõukogu võttis vastu süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistiku; peab siiski kahetsusväärseks, et sel ei ole siduvat jõudu ja et sellega ei ole käivitatud selget ja struktureeritud protsessi; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu peaks seda dokumenti tunnustama, et sellest kujuneks oluline taganttõukav tegur; julgustab liikmesriike taotlema oma riiklikes kaitseanalüüsides EDA toetust ning jagama teavet riiklike investeerimiskavade ja prioriteetide kohta Euroopa Liidu sõjalises komitees; palub liikmesriikidel algatada alaline struktureeritud koostöö (PESCO) kui parema koordineerimise vahend ja kasutada ELi vahendeid rahuaegseks koostööks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada realistlikud plaanid PESCO eduka käivitamise kohta; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et vaja on lähendada liikmesriikide kaitseplaneerimist, ja peab sellega seoses tervitatavaks, et nõukogu võttis vastu süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistiku; peab siiski kahetsusväärseks, et sel ei ole siduvat jõudu ja et sellega ei ole käivitatud selget ja struktureeritud protsessi; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu peaks seda dokumenti tunnustama, et sellest kujuneks oluline taganttõukav tegur; julgustab liikmesriike taotlema oma riiklikes kaitseanalüüsides EDA toetust ning jagama teavet riiklike investeerimiskavade ja prioriteetide kohta Euroopa Liidu sõjalises komitees; palub liikmesriikidel algatada alaline struktureeritud koostöö (PESCO) kui parema koordineerimise vahend ja kasutada ELi vahendeid rahuaegseks koostööks; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil esitada realistlikud plaanid PESCO eduka käivitamise kohta;

| 13. | nõuab, et esmatähtsaks loetaks koostöö ning algatustesse panustamine ja nende jagamine ning sel eesmärgil võetaks kasutusele stiimuleid; palub Euroopa Komisjonil esitada ettepanek, milles selgitatakse, kuidas turgu mitte moonutavad maksustiimulid võiksid aidata neid eesmärke täita; võtab teadmiseks Belgia otsuse vabastada EDA ad hoc-projektid käibemaksust ning on seisukohal, et seda vabastust tuleks laiendada kõikidele EDA koostöömeetmetele; avaldab tunnustust EDA tööle ühiste hangete mehhanismiga ja loodab, et selles on meetmeid, millega ergutatakse kaitsevarustuse ühist ostmist ja tuge; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et esmatähtsaks loetaks koostöö ning algatustesse panustamine ja nende jagamine ning sel eesmärgil võetaks kasutusele stiimuleid; palub Euroopa Komisjonil esitada ettepanek, milles selgitatakse, kuidas turgu mitte moonutavad maksustiimulid võiksid aidata neid eesmärke täita; võtab teadmiseks Belgia otsuse vabastada EDA ad hoc-projektid käibemaksust ning on seisukohal, et seda vabastust tuleks laiendada kõikidele EDA koostöömeetmetele; avaldab tunnustust EDA tööle ühiste hangete mehhanismiga ja loodab, et selles on meetmeid, millega ergutatakse kaitsevarustuse ühist ostmist ja tuge;

| 14. | tuletab meelde, et programmidest „Horisont 2020” ja COSME ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest võivad kaitsetööstuse ettevõtjad ja eeskätt VKEd taotleda ELi rahastamist kahesuguse otstarbega ja muudele projektidele; palub komisjonil ja liikmesriikidel aidata ettevõtetel, eriti VKEdel kasutada ajakohaselt ära kaitseotstarbelistele projektidele ette nähtud Euroopa rahastamisvõimalused; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et programmidest „Horisont 2020” ja COSME ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest võivad kaitsetööstuse ettevõtjad ja eeskätt VKEd taotleda ELi rahastamist kahesuguse otstarbega ja muudele projektidele; palub komisjonil ja liikmesriikidel aidata ettevõtetel, eriti VKEdel kasutada ajakohaselt ära kaitseotstarbelistele projektidele ette nähtud Euroopa rahastamisvõimalused;

| 15. | märgib, et EL puutub viimasel ajal üha enam kokku küberruumi ohtude ja probleemidega, mis kujutab suurt ohtu nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu ELi julgeolekule; on arvamusel, et selliseid ohte tuleb nõuetekohaselt hinnata ning võtta ELi tasandil meetmeid, et tagada liikmesriikides tehnilised ja muud julgeolekuvahendid; |
| --- | --- |

15.

märgib, et EL puutub viimasel ajal üha enam kokku küberruumi ohtude ja probleemidega, mis kujutab suurt ohtu nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu ELi julgeolekule; on arvamusel, et selliseid ohte tuleb nõuetekohaselt hinnata ning võtta ELi tasandil meetmeid, et tagada liikmesriikides tehnilised ja muud julgeolekuvahendid;

| 16. | palub, et Euroopa Ülemkogu käsitleks oma 2015. aasta juuni kohtumisel vajadust hoogustada riigihangete ja lepingute sõlmimise protsesse seoses küberjulgeolekuga ning tagada parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel, mis võimaldaksid liidul viivitamatult tegeleda selliste tõsiste ülemaailmsete ohtudega nagu küberterrorism ja küberründed; |
| --- | --- |

16.

palub, et Euroopa Ülemkogu käsitleks oma 2015. aasta juuni kohtumisel vajadust hoogustada riigihangete ja lepingute sõlmimise protsesse seoses küberjulgeolekuga ning tagada parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel, mis võimaldaksid liidul viivitamatult tegeleda selliste tõsiste ülemaailmsete ohtudega nagu küberterrorism ja küberründed;

| 17. | kordab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning nõukogule esitatud üleskutset töötada välja ELi ühine seisukoht relvastatud droonide kasutamise kohta, seades tähtsaimale kohale inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise ning käsitledes selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

17.

kordab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning nõukogule esitatud üleskutset töötada välja ELi ühine seisukoht relvastatud droonide kasutamise kohta, seades tähtsaimale kohale inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise ning käsitledes selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, aruandekohustus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus;

Välissõltuvuse suurenemine: ühise lähenemisviisi vajalikkus

| 18. | hoiatab, et Euroopa kaitsetööstusettevõtted korvavad oma käibe vähenemist Euroopas üha enam ekspordiga väljapoole ELi; väljendab muret sellega kaasnevate võimalike negatiivsete mõjude pärast, nagu tundlike tehnoloogiate ja intellektuaalomandiõiguste üleandmine tulevastele konkurentidele ning tootmise üleviimine väljapoole ELi, mis omakorda kahjustab Euroopa tarnekindlust; peab suureks strateegiliseks veaks, kui ELis tekitatakse oht, et EDTIB muutub sõltuvaks kolmandate riikide tarbijatest, kellel on teistsugused strateegilised huvid; |
| --- | --- |

18.

hoiatab, et Euroopa kaitsetööstusettevõtted korvavad oma käibe vähenemist Euroopas üha enam ekspordiga väljapoole ELi; väljendab muret sellega kaasnevate võimalike negatiivsete mõjude pärast, nagu tundlike tehnoloogiate ja intellektuaalomandiõiguste üleandmine tulevastele konkurentidele ning tootmise üleviimine väljapoole ELi, mis omakorda kahjustab Euroopa tarnekindlust; peab suureks strateegiliseks veaks, kui ELis tekitatakse oht, et EDTIB muutub sõltuvaks kolmandate riikide tarbijatest, kellel on teistsugused strateegilised huvid;

| 19. | tuletab meelde, et ELi ühises seisukohas relvaekspordi küsimuses on määratletud ühine arusaam sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrollist, millega koordineeritakse riiklikke ekspordikontrolli süsteeme; usub, et ühise seisukoha kaheksat kriteeriumi tuleb kohaldada järjepidevamalt, et oleks tagatud peamiste välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide seadmine ettepoole lühiajalisest majanduslikust kasust ning et Euroopa tööstuste jaoks kehtiksid võrdsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et ELi ühises seisukohas relvaekspordi küsimuses on määratletud ühine arusaam sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrollist, millega koordineeritakse riiklikke ekspordikontrolli süsteeme; usub, et ühise seisukoha kaheksat kriteeriumi tuleb kohaldada järjepidevamalt, et oleks tagatud peamiste välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide seadmine ettepoole lühiajalisest majanduslikust kasust ning et Euroopa tööstuste jaoks kehtiksid võrdsed konkurentsitingimused;

| 20. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid ühise seisukoha põhimõtteid ning annaksid oma iga-aastase aruande raames täielikult aru kaitsevarustuse kolmandatesse riikidesse eksportimise olukorrast; palub nõukogul ning liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil kaaluda võimalusi aruandluskohustuse paremaks täitmiseks ning ekspordikontrolli raamistiku läbipaistvuse ja avaliku kontrollimise suurendamiseks; tuletab meelde, et ühise seisukoha järgimine on äärmiselt oluline, et viia ellu ELi põhimõtteid ja väärtusi eeskätt rahvusvaheliste inimõiguste normide ja rahvusvahelise humanitaarõiguse vallas, ning täita oma kohustusi seoses kohaliku, piirkondliku ja ülemaailmse julgeolekuga; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid ühise seisukoha põhimõtteid ning annaksid oma iga-aastase aruande raames täielikult aru kaitsevarustuse kolmandatesse riikidesse eksportimise olukorrast; palub nõukogul ning liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil kaaluda võimalusi aruandluskohustuse paremaks täitmiseks ning ekspordikontrolli raamistiku läbipaistvuse ja avaliku kontrollimise suurendamiseks; tuletab meelde, et ühise seisukoha järgimine on äärmiselt oluline, et viia ellu ELi põhimõtteid ja väärtusi eeskätt rahvusvaheliste inimõiguste normide ja rahvusvahelise humanitaarõiguse vallas, ning täita oma kohustusi seoses kohaliku, piirkondliku ja ülemaailmse julgeolekuga;

| 21. | võtab teadmiseks komisjoni teatise kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli poliitika läbivaatamise kohta ja rõhutab sellega seoses, et tuleb tagada sellised kontrollimise viisid, mis ei takista kaupade ja tehnoloogia vaba liikumist siseturul ja hoiavad ära ELi normide erisuguse tõlgendamise võimaluse; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kiiresti uue seadusandliku ettepaneku kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli süsteemi ajakohastamiseks, eesmärgiga parandada selle sidusust, tõhusust, läbipaistvust ja inimõiguste mõju tunnustamist, tagades samas võrdsed tingimused; rõhutab, et selles ettepanekus tuleb võtta arvesse julgeolekuprobleemide muutlikku olemust ja tehnoloogia arengu kiirust, eeskätt järelevalve- ja sissetungimistarkvara ja -seadmete valdkonnas ja tarkvara turvaprobleemidega seotud äritegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks komisjoni teatise kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli poliitika läbivaatamise kohta ja rõhutab sellega seoses, et tuleb tagada sellised kontrollimise viisid, mis ei takista kaupade ja tehnoloogia vaba liikumist siseturul ja hoiavad ära ELi normide erisuguse tõlgendamise võimaluse; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kiiresti uue seadusandliku ettepaneku kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli süsteemi ajakohastamiseks, eesmärgiga parandada selle sidusust, tõhusust, läbipaistvust ja inimõiguste mõju tunnustamist, tagades samas võrdsed tingimused; rõhutab, et selles ettepanekus tuleb võtta arvesse julgeolekuprobleemide muutlikku olemust ja tehnoloogia arengu kiirust, eeskätt järelevalve- ja sissetungimistarkvara ja -seadmete valdkonnas ja tarkvara turvaprobleemidega seotud äritegevuse valdkonnas;

| 22. | märgib, et kuigi kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasvaval osakaalul on eeliseid, mis tulenevad kaitsesektori ja kaubandusliku tootmise sünergiast, sunnib see kaitsesektorit sõltuma tsiviilotstarbelistest tarneahelatest, mille tootmine asub sageli väljaspool Euroopat; taotleb komisjonilt ja EDA-lt teavet suureneva rahvusvahelistumise võimalike riskide ning kaitsesektori omanike vahetumise võimalike mõjude kohta varustuskindlusele ning kõrgendatud riskide kohta Euroopa ja liikmesriikide julgeoleku, sealhulgas ELi digitaalse taristu jaoks; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti õigeaegselt kaitse- ja julgeolekuvaldkonna tööstusliku suutlikkuse kontrolli käsitleva rohelise raamatu praegusest seisust (see pidi ilmuma 2014. aasta lõpuks) ning palub teavet sidusrühmadega peetud väljakuulutatud konsulteerimise tulemuste kohta; |
| --- | --- |

22.

märgib, et kuigi kahesuguse kasutusega tehnoloogia kasvaval osakaalul on eeliseid, mis tulenevad kaitsesektori ja kaubandusliku tootmise sünergiast, sunnib see kaitsesektorit sõltuma tsiviilotstarbelistest tarneahelatest, mille tootmine asub sageli väljaspool Euroopat; taotleb komisjonilt ja EDA-lt teavet suureneva rahvusvahelistumise võimalike riskide ning kaitsesektori omanike vahetumise võimalike mõjude kohta varustuskindlusele ning kõrgendatud riskide kohta Euroopa ja liikmesriikide julgeoleku, sealhulgas ELi digitaalse taristu jaoks; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti õigeaegselt kaitse- ja julgeolekuvaldkonna tööstusliku suutlikkuse kontrolli käsitleva rohelise raamatu praegusest seisust (see pidi ilmuma 2014. aasta lõpuks) ning palub teavet sidusrühmadega peetud väljakuulutatud konsulteerimise tulemuste kohta;

| 23. | tunneb heameelt EDA ja komisjoni töö üle kogu ELi hõlmava varustuskindluse režiimiga, milleks andis volitused Euroopa Ülemkogu, ning jääb ootama tegevuskava koos konkreetsete meetmetega, mis esitatakse heakskiitmiseks riigipeadele ja valitsusjuhtidele 2015. aasta juunis; palub Euroopa Komisjonil ja EDA-l anda põhjalik selgitus selle kohta, mil määral on ettevalmistustöösse kaasatud Euroopa Parlamendi ettepanek, milles kutsutakse üles looma „igakülgset ja tulevikku vaatavat kogu ELi hõlmavat varustuskindluse režiimi (...), mille aluseks oleks vastastikuste garantiide süsteem ning riskide ja vajaduste analüüs ja mille tarvis võiks kasutada alalise struktureeritud koostöö õiguslikku alust” (5); on arvamusel, et komisjoni kasutatud varasem metoodika, nagu kaardistamine ja seire, ei ole olnud piisav; rõhutab vajadust keskenduda uutele meetoditele, millega tagada 28 liikmesriigi relvajõudude jaoks sõjaliste kaupade vaba ringlemine; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt EDA ja komisjoni töö üle kogu ELi hõlmava varustuskindluse režiimiga, milleks andis volitused Euroopa Ülemkogu, ning jääb ootama tegevuskava koos konkreetsete meetmetega, mis esitatakse heakskiitmiseks riigipeadele ja valitsusjuhtidele 2015. aasta juunis; palub Euroopa Komisjonil ja EDA-l anda põhjalik selgitus selle kohta, mil määral on ettevalmistustöösse kaasatud Euroopa Parlamendi ettepanek, milles kutsutakse üles looma „igakülgset ja tulevikku vaatavat kogu ELi hõlmavat varustuskindluse režiimi (...), mille aluseks oleks vastastikuste garantiide süsteem ning riskide ja vajaduste analüüs ja mille tarvis võiks kasutada alalise struktureeritud koostöö õiguslikku alust” (5); on arvamusel, et komisjoni kasutatud varasem metoodika, nagu kaardistamine ja seire, ei ole olnud piisav; rõhutab vajadust keskenduda uutele meetoditele, millega tagada 28 liikmesriigi relvajõudude jaoks sõjaliste kaupade vaba ringlemine;

| 24. | peab liikmesriikide vastastikuseid varustuskindluse tagatisi Euroopa integreeritud kaitseturu kujundamise peamiseks komponendiks; peab tervitatavaks EDA ajakohastatud tarnekindluse raamkokkulepet kui vahendit, millega suurendatakse vastastikust usaldust ja solidaarsust, ent väljendab kahetsust, et sellega ei teki juriidilisi kohustusi; on seisukohal, et kogu ELi hõlmav tarnekindluse režiim peab põhinema kehtivate õigusaktide rakendamisel, eeskätt ELi-siseseid vedusid käsitleva direktiivi täielikul rakendamisel, et kõrvaldada takistused kaitseotstarbeliste toodete liikumiselt ELis; |
| --- | --- |

24.

peab liikmesriikide vastastikuseid varustuskindluse tagatisi Euroopa integreeritud kaitseturu kujundamise peamiseks komponendiks; peab tervitatavaks EDA ajakohastatud tarnekindluse raamkokkulepet kui vahendit, millega suurendatakse vastastikust usaldust ja solidaarsust, ent väljendab kahetsust, et sellega ei teki juriidilisi kohustusi; on seisukohal, et kogu ELi hõlmav tarnekindluse režiim peab põhinema kehtivate õigusaktide rakendamisel, eeskätt ELi-siseseid vedusid käsitleva direktiivi täielikul rakendamisel, et kõrvaldada takistused kaitseotstarbeliste toodete liikumiselt ELis;

Siseturu eeskirjades peituvate võimaluste täielik ärakasutamine

| 25. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni algatatud kaitsepaketi eesmärk on toetada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet ning üks selle sihte on vähendada probleeme, mis tulenevad Euroopa kaitsetööstusturu killustatusest, teatavast protektsionistlikust suhtumisest kaitselepingute sõlmimisse ning kaitseotstarbeliste toodete veol kohaldatavate eri liikmesriikide kontrollirežiimide vähesest kooskõlastatusest; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni algatatud kaitsepaketi eesmärk on toetada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet ning üks selle sihte on vähendada probleeme, mis tulenevad Euroopa kaitsetööstusturu killustatusest, teatavast protektsionistlikust suhtumisest kaitselepingute sõlmimisse ning kaitseotstarbeliste toodete veol kohaldatavate eri liikmesriikide kontrollirežiimide vähesest kooskõlastatusest;

| 26. | rõhutab, et ühtne kaitsetööstusturg tagaks täieliku läbipaistvuse ja hoiaks ära turumoonutusi põhjustava dubleerimise; toonitab, et ÜJKP rahu- ja julgeolekumissioonide edu sõltub suurel määral kiirreageerimissuutlikkusest ning et suuremal integreerimisel on protsesside ühtlustamisel ja kulude kärpimisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ühtne kaitsetööstusturg tagaks täieliku läbipaistvuse ja hoiaks ära turumoonutusi põhjustava dubleerimise; toonitab, et ÜJKP rahu- ja julgeolekumissioonide edu sõltub suurel määral kiirreageerimissuutlikkusest ning et suuremal integreerimisel on protsesside ühtlustamisel ja kulude kärpimisel keskne tähtsus;

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kaitsetööstusturu saavutamine nõuab innovatsioonile ja tehnoloogiale tuginevat ülimalt konkurentsivõimelist tööstusbaasi, mis võib suurendada koostoimet tänu tihedamale piiriülesele koostööle, ning et edusammudel kahesuguse kasutusega teadusuuringutes on keskne tähtsus meie sõltumatuse ja tarnete, eelkõige kriitilise tähtsusega tarnete varustuskindluse tagamisel; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kaitsetööstusturu saavutamine nõuab innovatsioonile ja tehnoloogiale tuginevat ülimalt konkurentsivõimelist tööstusbaasi, mis võib suurendada koostoimet tänu tihedamale piiriülesele koostööle, ning et edusammudel kahesuguse kasutusega teadusuuringutes on keskne tähtsus meie sõltumatuse ja tarnete, eelkõige kriitilise tähtsusega tarnete varustuskindluse tagamisel;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tehnilise ja kaitsealase innovatsiooni tugevdamiseks ning olulise kokkuhoiu saavutamiseks, samuti kaasaegse, ühtse ja konkurentsivõimelise Euroopa kaitsetööstuse tugevdamiseks tuleb meil saavutada mastaabisääst ja ELi ühine kaitsealaste riigihangete turg; rõhutab, et siseturu eeskirju tuleks tõhusama piiriülese koostöö kaudu täielikult ära kasutada, et seista vastu Euroopa kaitse- ja julgeolekusektori jätkuvale killustumisele, mis põhjustab kaitsevarustuse programmide dubleerimist ning riiklike kaitseasutuste ja kaitsetööstuse vaheliste suhete läbipaistmatust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tühistaksid siseriiklikud eeskirjad, mis on vastuolus direktiividega 2009/43/EÜ ja 2009/81/EÜ ja takistavad kaitsealaste riigihangete siseturu kujunemist, ning rakendaksid ja jõustaksid nõuetekohaselt direktiivi 2009/81/EÜ kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihankelepingute sõlmimise kohta ning direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta; palub komisjonil võtta erimeetmed nimetatud direktiivide nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning kontrollida ja jälgida liikmesriikide ülevõtmismenetlusi, tagamaks et need ei põhjusta turumoonutusi; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tehnilise ja kaitsealase innovatsiooni tugevdamiseks ning olulise kokkuhoiu saavutamiseks, samuti kaasaegse, ühtse ja konkurentsivõimelise Euroopa kaitsetööstuse tugevdamiseks tuleb meil saavutada mastaabisääst ja ELi ühine kaitsealaste riigihangete turg; rõhutab, et siseturu eeskirju tuleks tõhusama piiriülese koostöö kaudu täielikult ära kasutada, et seista vastu Euroopa kaitse- ja julgeolekusektori jätkuvale killustumisele, mis põhjustab kaitsevarustuse programmide dubleerimist ning riiklike kaitseasutuste ja kaitsetööstuse vaheliste suhete läbipaistmatust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tühistaksid siseriiklikud eeskirjad, mis on vastuolus direktiividega 2009/43/EÜ ja 2009/81/EÜ ja takistavad kaitsealaste riigihangete siseturu kujunemist, ning rakendaksid ja jõustaksid nõuetekohaselt direktiivi 2009/81/EÜ kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihankelepingute sõlmimise kohta ning direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta; palub komisjonil võtta erimeetmed nimetatud direktiivide nõuetekohase rakendamise tagamiseks ning kontrollida ja jälgida liikmesriikide ülevõtmismenetlusi, tagamaks et need ei põhjusta turumoonutusi;

| 29. | palub komisjonil ressursside parimaks kasutamiseks soovitada liikmesriikidel korraldada direktiivis 2009/81/EÜ sätestatud viisil ühishankeid selliste kesksete asutuste kaudu nagu EDA; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil ressursside parimaks kasutamiseks soovitada liikmesriikidel korraldada direktiivis 2009/81/EÜ sätestatud viisil ühishankeid selliste kesksete asutuste kaudu nagu EDA;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks Euroopa kaitsetööstusturgudel ning võitleks liikmesriikide protektsionistliku tegevuse vastu, edendades piiriülest koostööd ja parandades juurdepääsu kaitsetööstuse tarneahelatele ning võttes meetmeid lõpu tegemiseks olukorrale, kus ühed liikmesriigid toimivad üksnes kaitsetehnoloogia pakkujatena ja teised vaid ostjatena; on sellega seoses veendunud, et direktiivis 2009/81/EÜ sätestatud erandite kasutamine peab olema nõuetekohaselt põhjendatud; palub komisjonil teavitada parlamenti juba avaldatud seitsme suunistekomplekti (vastavalt kohaldamisvaldkonna, erandite, teadus- ja arendustegevuse, varustuskindluse, teabeturve, allhangete, korvamisnõuete kohta) mõjust ning märgib, et komisjon kavatseb 2015. aastal avaldada veel kahed suunised; on veendunud, et need suunised annavad komisjonile ideaalse võimaluse alustada liikmesriikidega dialoogi teemadel, mida ei ole kunagi käsitletud struktureeritud ja avatud viisil, ja nõuab teavet sellise liikmesriikidega peetava dialoogi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks Euroopa kaitsetööstusturgudel ning võitleks liikmesriikide protektsionistliku tegevuse vastu, edendades piiriülest koostööd ja parandades juurdepääsu kaitsetööstuse tarneahelatele ning võttes meetmeid lõpu tegemiseks olukorrale, kus ühed liikmesriigid toimivad üksnes kaitsetehnoloogia pakkujatena ja teised vaid ostjatena; on sellega seoses veendunud, et direktiivis 2009/81/EÜ sätestatud erandite kasutamine peab olema nõuetekohaselt põhjendatud; palub komisjonil teavitada parlamenti juba avaldatud seitsme suunistekomplekti (vastavalt kohaldamisvaldkonna, erandite, teadus- ja arendustegevuse, varustuskindluse, teabeturve, allhangete, korvamisnõuete kohta) mõjust ning märgib, et komisjon kavatseb 2015. aastal avaldada veel kahed suunised; on veendunud, et need suunised annavad komisjonile ideaalse võimaluse alustada liikmesriikidega dialoogi teemadel, mida ei ole kunagi käsitletud struktureeritud ja avatud viisil, ja nõuab teavet sellise liikmesriikidega peetava dialoogi tulemuste kohta;

| 31. | märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 346 praegune sõnastus ja tegevuspraktika annab liikmesriikidele endiselt suure otsustusõiguse selle artikli kohaldamisel ning seega võimaldab kaitselepingute puhul hoiduda ELi kaitsealaseid riigihankeid käsitlevate õigusaktide kohaldamisest; kutsub seepärast liikmesriike üles õigesti ja tulemuslikult kohaldama ELi toimimise lepingu artiklit 346 viisil, mis on kooskõlas ELi eeskirjade, siseturu direktiivide ja kaitsealaste riigihangete eeskirjade sätetega; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt peaksid artikli 346 kohased meetmed piirduma erandlike ja selgelt määratletud juhtumitega ega tohi minna neist kaugemale; hoiatab, et ebaõige tuginemine ühisturu eeskirjade eranditele kahjustab tugevalt konkurentsi ELis, vähendab läbipaistvust, soodustab korruptsiooni ja seega takistab ELi kaitsetööstusturu loomist, kahjustab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi toimimist ning usaldusväärsete sõjaliste võimekuste arendamist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 346 praegune sõnastus ja tegevuspraktika annab liikmesriikidele endiselt suure otsustusõiguse selle artikli kohaldamisel ning seega võimaldab kaitselepingute puhul hoiduda ELi kaitsealaseid riigihankeid käsitlevate õigusaktide kohaldamisest; kutsub seepärast liikmesriike üles õigesti ja tulemuslikult kohaldama ELi toimimise lepingu artiklit 346 viisil, mis on kooskõlas ELi eeskirjade, siseturu direktiivide ja kaitsealaste riigihangete eeskirjade sätetega; tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt peaksid artikli 346 kohased meetmed piirduma erandlike ja selgelt määratletud juhtumitega ega tohi minna neist kaugemale; hoiatab, et ebaõige tuginemine ühisturu eeskirjade eranditele kahjustab tugevalt konkurentsi ELis, vähendab läbipaistvust, soodustab korruptsiooni ja seega takistab ELi kaitsetööstusturu loomist, kahjustab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi toimimist ning usaldusväärsete sõjaliste võimekuste arendamist;

| 32. | märgib, et pikemas perspektiivis soodustab korvamiste järkjärguline täielik kaotamine Euroopa kaitsetööstuse siseturu toimimist; palub seepärast komisjonil jätkuvalt kontrollida, et liikmesriigid jätkaksid loobumist sellistest korvamistest, mis ei ole aluslepingu artikli 346 põhjal nõuetekohaselt põhjendatud; peab seda vältimatuks Euroopa kaitsetööstuse siseturu tõrgeteta toimimise ja läbipaistvuse tagamiseks ning võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks kõigile tarnijatele, eelkõige VKEdele; |
| --- | --- |

32.

märgib, et pikemas perspektiivis soodustab korvamiste järkjärguline täielik kaotamine Euroopa kaitsetööstuse siseturu toimimist; palub seepärast komisjonil jätkuvalt kontrollida, et liikmesriigid jätkaksid loobumist sellistest korvamistest, mis ei ole aluslepingu artikli 346 põhjal nõuetekohaselt põhjendatud; peab seda vältimatuks Euroopa kaitsetööstuse siseturu tõrgeteta toimimise ja läbipaistvuse tagamiseks ning võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks kõigile tarnijatele, eelkõige VKEdele;

| 33. | tuletab meelde, et raamlepingud, allhanked ja partiideks jaotamine peaksid olema vahendid toimivate tarneahelate avamiseks VKEdele; tuletab siiski meelde, et seejuures tuleb tagada allhankeahela läbipaistvus ja solidaarvastutus; kutsub liikmesriike, EDAd ja komisjoni üles tegema omavahel ja olulisemate hankijatega koostööd, tagamaks et VKEd tunnevad täielikult väärtusahela erinevaid lülisid, mis aitab neil tugevneda, hõlbustab nende juurdepääsu kaitsealastele hangetele ning vähendab Euroopa kaitsetööstuse ja -tehnoloogia geograafiliselt ebaühtlast arengut; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et raamlepingud, allhanked ja partiideks jaotamine peaksid olema vahendid toimivate tarneahelate avamiseks VKEdele; tuletab siiski meelde, et seejuures tuleb tagada allhankeahela läbipaistvus ja solidaarvastutus; kutsub liikmesriike, EDAd ja komisjoni üles tegema omavahel ja olulisemate hankijatega koostööd, tagamaks et VKEd tunnevad täielikult väärtusahela erinevaid lülisid, mis aitab neil tugevneda, hõlbustab nende juurdepääsu kaitsealastele hangetele ning vähendab Euroopa kaitsetööstuse ja -tehnoloogia geograafiliselt ebaühtlast arengut;

| 34. | märgib, et seni on kaitsetööstus võtnud kaitseotstarbeliste toodete veo direktiivi peamisi vahendeid – konkreetselt üldlube ja kaitsetööstusettevõtete sertifitseerimist – kasutusele väga piiratult ning et esineb lünki liikmesriikidevahelises halduskoostöös, mis peaks tagama asjakohased kontrollimeetmed veolitsentside tingimuste rikkumiste vältimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegelikkuses tagaksid nimetatud vahendite tulemusliku kasutamise, ning väljendab seepärast heameelt komisjoni algatuse üle luua koos liikmesriikidega töörühm ELi-siseste vedude direktiivi ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

34.

märgib, et seni on kaitsetööstus võtnud kaitseotstarbeliste toodete veo direktiivi peamisi vahendeid – konkreetselt üldlube ja kaitsetööstusettevõtete sertifitseerimist – kasutusele väga piiratult ning et esineb lünki liikmesriikidevahelises halduskoostöös, mis peaks tagama asjakohased kontrollimeetmed veolitsentside tingimuste rikkumiste vältimiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegelikkuses tagaksid nimetatud vahendite tulemusliku kasutamise, ning väljendab seepärast heameelt komisjoni algatuse üle luua koos liikmesriikidega töörühm ELi-siseste vedude direktiivi ühtlustamiseks;

| 35. | tunnustab komisjoni 2014. aasta tegevuskava „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” ning selles esitatud komisjoni lubadust uurida, kuidas leevendada kolmandate riikide korvamisnõuete võimalikke negatiivseid tagajärgi ning kuidas need mõjutavad siseturgu ja Euroopa tööstust; toonitab, kui oluline on tegevuskava õigeaegne rakendamine ja vajaduse korral lisameetmete võtmine; toetab igati komisjoni püüdeid anda praktilisi suuniseid VKEdele, kes ELi rahade toel viivad ellu kahesuguse kasutusega projekte; |
| --- | --- |

35.

tunnustab komisjoni 2014. aasta tegevuskava „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” ning selles esitatud komisjoni lubadust uurida, kuidas leevendada kolmandate riikide korvamisnõuete võimalikke negatiivseid tagajärgi ning kuidas need mõjutavad siseturgu ja Euroopa tööstust; toonitab, kui oluline on tegevuskava õigeaegne rakendamine ja vajaduse korral lisameetmete võtmine; toetab igati komisjoni püüdeid anda praktilisi suuniseid VKEdele, kes ELi rahade toel viivad ellu kahesuguse kasutusega projekte;

| 36. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad kiiremas korras parandama kaitsesektoris korraldatavate riigihangete läbipaistvust komisjoni ja ELi asutuste suhtes; toonitab, et mõningaid hankemenetlusi, näiteks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust, tuleks kasutada vaid erandjuhtudel, mida saab põhjendada üksnes kaitse- ja julgeolekualaste ülekaalukate üldhuvidega vastavalt direktiivile 2009/81/EÜ; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nõuetekohase järelevalve, võimaldamaks mõlema direktiivi osas põhjalike aruannete esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aastal, nagu kavandatud; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et liikmesriigid peavad kiiremas korras parandama kaitsesektoris korraldatavate riigihangete läbipaistvust komisjoni ja ELi asutuste suhtes; toonitab, et mõningaid hankemenetlusi, näiteks väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust, tuleks kasutada vaid erandjuhtudel, mida saab põhjendada üksnes kaitse- ja julgeolekualaste ülekaalukate üldhuvidega vastavalt direktiivile 2009/81/EÜ; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nõuetekohase järelevalve, võimaldamaks mõlema direktiivi osas põhjalike aruannete esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aastal, nagu kavandatud;

| 37. | tuletab meelde, kui oluline on, et asjaomased järelevalveasutused kontrolliksid regulaarselt kaitse- ja julgeolekuvarustust, sh nõuetekohast arvepidamist; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, kui oluline on, et asjaomased järelevalveasutused kontrolliksid regulaarselt kaitse- ja julgeolekuvarustust, sh nõuetekohast arvepidamist;

| 38. | rõhutab, et strateegiliste partnerite vaheline koostöö on Euroopa varustuskindluse puhul otsustav, ning seepärast soovitab komisjonil ja liikmesriikidel rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimistel võtta arvesse ka kaitsehankeid; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et strateegiliste partnerite vaheline koostöö on Euroopa varustuskindluse puhul otsustav, ning seepärast soovitab komisjonil ja liikmesriikidel rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimistel võtta arvesse ka kaitsehankeid;

Kaitsealaste riigihangete paketi läbivaatamine

| 39. | palub komisjonil direktiive 2009/81/EÜ ja 2009/43/EÜ käsitlevates Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavates 2016. aasta rakendusaruannetes põhjalikult hinnata, kas ja millises ulatuses on nende sätteid nõuetekohaselt jõustatud ning kas nende eesmärgid on täidetud, ning esitada seadusandlikud ettepanekud, kui aruande järeldustest ilmneb nende vajalikkus; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil direktiive 2009/81/EÜ ja 2009/43/EÜ käsitlevates Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavates 2016. aasta rakendusaruannetes põhjalikult hinnata, kas ja millises ulatuses on nende sätteid nõuetekohaselt jõustatud ning kas nende eesmärgid on täidetud, ning esitada seadusandlikud ettepanekud, kui aruande järeldustest ilmneb nende vajalikkus;

| 40. | toonitab, et liikmesriikidele tuleks kehtestada täiendavad aruandluse erikohustused, mis tuleks siduda nõuetekohaseid konfidentsiaalsustagatisi käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et liikmesriikidele tuleks kehtestada täiendavad aruandluse erikohustused, mis tuleks siduda nõuetekohaseid konfidentsiaalsustagatisi käsitlevate sätetega;

| 41. | tuletab meelde, et 2014. aastal vastu võetud direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL sätestatud ELi riigihanke-eeskirjade ajakohastamise eesmärk on tagada allhankeahela läbipaistvus ning keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse järgimine; juhib tähelepanu sellele, et uued direktiivid võimaldavad seostada ja lihtsustada selliseid menetlusi nagu näiteks e-riigihanked, nõudluse koondamine ja majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine, mida saab kohandada vastavalt kaitse- ja julgeolekusektori eripärale; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et 2014. aastal vastu võetud direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL sätestatud ELi riigihanke-eeskirjade ajakohastamise eesmärk on tagada allhankeahela läbipaistvus ning keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse järgimine; juhib tähelepanu sellele, et uued direktiivid võimaldavad seostada ja lihtsustada selliseid menetlusi nagu näiteks e-riigihanked, nõudluse koondamine ja majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine, mida saab kohandada vastavalt kaitse- ja julgeolekusektori eripärale;

| 42. | uuendusliku ja konkurentsivõimelise Euroopa tööstuse rajamist ning julgeoleku- ja kaitse-eelarve parimat kasutamist silmas pidades nõuab kaitsealastel riigihangetel uue innovatsioonipartnerluse menetluse kasutuselevõtmist, mis võimaldab avaliku sektori hankijatel kehtestada selle menetluse uute, innovaatiliste toodete, teenuste või ehitustööde väljatöötamisel ja järgneval ostmisel, pakub vajalikke turustiimuleid ja toetab innovaatiliste lahenduste väljatöötamist ilma konkurente turult tõrjumata; |
| --- | --- |

42.

uuendusliku ja konkurentsivõimelise Euroopa tööstuse rajamist ning julgeoleku- ja kaitse-eelarve parimat kasutamist silmas pidades nõuab kaitsealastel riigihangetel uue innovatsioonipartnerluse menetluse kasutuselevõtmist, mis võimaldab avaliku sektori hankijatel kehtestada selle menetluse uute, innovaatiliste toodete, teenuste või ehitustööde väljatöötamisel ja järgneval ostmisel, pakub vajalikke turustiimuleid ja toetab innovaatiliste lahenduste väljatöötamist ilma konkurente turult tõrjumata;

| 43. | rõhutab, et kaitse- ja julgeolekuvarustuse hangete korraldamisel tuleb võtta arvese tsiviilelanikkonna maksimaalse kaitse- ja julgeolekutaseme tagamist; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kaitse- ja julgeolekuvarustuse hangete korraldamisel tuleb võtta arvese tsiviilelanikkonna maksimaalse kaitse- ja julgeolekutaseme tagamist;

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ja NATO peasekretärile. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ja NATO peasekretärile.

---

(1)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(2)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0514.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 9.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0514.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 27. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava (Otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise kohta)

Euroopa Parlamendi 27. mai 2015. aasta otsus institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 73 lõiget 2 ja artiklit 74, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 73 lõiget 2 ja artiklit 74,

otsustab alustada institutsioonidevahelisi läbirääkimisi järgmise mandaadi alusel:

MANDAAT

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Praeguste kavade kohaldamisel saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega
  ja
  erinevate poliitikavalikute analüüsi tulemustega osutavad järeldusele, et
  põhjendused, mille alusel kehtestati mõlemad kõnealused koolikavad, on endiselt asjakohased
  . Praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , ning piimatoodete tarbimine väheneb,
  mida võimendab muu
  hulgas
  nüüdisaegne suundumus tarbida
  töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola
  ja
  rasva, peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud põllumajandustoodete jagamiseks
  seega alles jääma
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Praeguste kavade kohaldamisel saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega
  ja
  erinevate poliitikavalikute analüüsi tulemustega osutavad järeldusele, et
  põhjendused, mille alusel kehtestati mõlemad kõnealused koolikavad, on endiselt asjakohased
  . Praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , ning piimatoodete tarbimine väheneb,
  mida võimendab muu
  hulgas
  nüüdisaegne suundumus tarbida
  töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola
  ja
  rasva, peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud põllumajandustoodete jagamiseks
  seega alles jääma
  .

| (2) | Praeguste kavade kohaldamisel saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega, erinevate poliitikavalikute analüüsi tulemustega
  ning liikmesriikide ees seisvate sotsiaalprobleemidega
  osutavad järeldusele, et
  mõlema kõnealuse koolikava jätkumine ja tugevdamine on äärmiselt tähtis
  . Praeguses olukorras, kus
  värske
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , ning piimatoodete tarbimine väheneb,
  eriti laste
  hulgas
  , ja laste ülekaal suureneb tarbimisharjumuste tõttu, mille puhul kiputakse eelistama
  töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola, rasva
  ja/või lisaaineid
  , peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud põllumajandustoodete jagamiseks
  aitama senisest enam edendada tervislikke toitumisharjumusi ja kohaliku toodangu tarbimist
  . |
| --- | --- |

(2)

Praeguste kavade kohaldamisel saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega, erinevate poliitikavalikute analüüsi tulemustega
  ning liikmesriikide ees seisvate sotsiaalprobleemidega
  osutavad järeldusele, et
  mõlema kõnealuse koolikava jätkumine ja tugevdamine on äärmiselt tähtis
  . Praeguses olukorras, kus
  värske
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , ning piimatoodete tarbimine väheneb,
  eriti laste
  hulgas
  , ja laste ülekaal suureneb tarbimisharjumuste tõttu, mille puhul kiputakse eelistama
  töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola, rasva
  ja/või lisaaineid
  , peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud põllumajandustoodete jagamiseks
  aitama senisest enam edendada tervislikke toitumisharjumusi ja kohaliku toodangu tarbimist
  .

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 6. Selles kompromissis rõhutatakse koolikavade tähtsust ja põhjuseid, miks neid tuleks jätkata ja tugevdada. Kuna komisjon otsustas ettepaneku uuesti läbi vaadata, on lisaks oluline, et parlament võtaks eriti jõulise seisukoha kavade jätkamise poolt.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Eri poliitikavalikute analüüs näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid, jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida, kas nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või neist ainult ühte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Eri poliitikavalikute analüüs näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid, jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida, kas nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või neist ainult ühte.

| (3) | Eri poliitikavalikute analüüs näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid, jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida
  kokkuleppel huvitatud piirkondadega
  , kas nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või neist ainult ühte.
  Lisaks võivad liikmesriigid kaaluda suunatud meetmeid, et peatada piimatarbimise vähenemist noorte seas. |
| --- | --- |

(3)

Eri poliitikavalikute analüüs näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid, jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida
  kokkuleppel huvitatud piirkondadega
  , kas nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või neist ainult ühte.
  Lisaks võivad liikmesriigid kaaluda suunatud meetmeid, et peatada piimatarbimise vähenemist noorte seas.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | On kindlaks tehtud, et eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames toimuv jagamine nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige sagedamini. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

On kindlaks tehtud, et eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames toimuv jagamine nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige sagedamini.

| (4) | On kindlaks tehtud, et eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames toimuv jagamine
  ennekõike
  nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige sagedamini.
  Siiski tuleks kaltsiumi omandamist käsitlevate toitumissoovituste järgimiseks ning piimas leiduva laktoosi talumatusega kaasnevate järjest sagedasemate probleemide tõttu lubada liikmesriikidel jagada ka teisi piimatooteid, nagu jogurt ja juust, mis on laste tervisele vaieldamatult kasulikud. Samuti tuleks püüda tagada, et jagatakse kohalikke ja piirkondlikke tooteid. |
| --- | --- |

(4)

On kindlaks tehtud, et eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames toimuv jagamine
  ennekõike
  nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige sagedamini.
  Siiski tuleks kaltsiumi omandamist käsitlevate toitumissoovituste järgimiseks ning piimas leiduva laktoosi talumatusega kaasnevate järjest sagedasemate probleemide tõttu lubada liikmesriikidel jagada ka teisi piimatooteid, nagu jogurt ja juust, mis on laste tervisele vaieldamatult kasulikud. Samuti tuleks püüda tagada, et jagatakse kohalikke ja piirkondlikke tooteid.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 1 – 3. osa.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Jagamist
  kaasnevad haridusmeetmed on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , kui ka piima jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse kõlblikud.
  Kaasnevate meetmetena on need
  oluline vahend, mis aitab laste jaoks taastada seost põllumajanduse ja
  selle
  mitmesuguste
  toodetega
  ning võimaldab saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid põllumajandustooteid. Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks toodete toiteväärtuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Jagamist
  kaasnevad haridusmeetmed on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , kui ka piima jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse kõlblikud.
  Kaasnevate meetmetena on need
  oluline vahend, mis aitab laste jaoks taastada seost põllumajanduse ja
  selle
  mitmesuguste
  toodetega
  ning võimaldab saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid põllumajandustooteid. Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks toodete toiteväärtuse.

| (5) | Kaasnevad haridusmeetmed
  , mis jagamist toetavad,
  on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , kui ka piima
  ja piimatoodete
  jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse kõlblikud.
  Kaasnevad haridusmeetmed on
  oluline vahend, mis aitab laste jaoks taastada seost põllumajanduse ja
  liidu
  mitmesuguste
  põllumajandustoodetega, eriti oma piirkonna toodanguga, näiteks toitumisekspertide ja põllumajandusettevõtjate abiga,
  ning võimaldab saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid põllumajandustooteid
  , näiteks töödeldud puu- ja juurvilju, millele ei ole lisatud suhkrut, soola, rasva või magusaineid, ning muid piirkondlikke tooteid, näiteks mett, oliive, oliiviõli ja kuivatatud puuvilju
  . Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid
  toitumise ja/või tervise eest vastutavad
  riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks toodete toiteväärtuse. |
| --- | --- |

(5)

Kaasnevad haridusmeetmed
  , mis jagamist toetavad,
  on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , kui ka piima
  ja piimatoodete
  jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse kõlblikud.
  Kaasnevad haridusmeetmed on
  oluline vahend, mis aitab laste jaoks taastada seost põllumajanduse ja
  liidu
  mitmesuguste
  põllumajandustoodetega, eriti oma piirkonna toodanguga, näiteks toitumisekspertide ja põllumajandusettevõtjate abiga,
  ning võimaldab saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid põllumajandustooteid
  , näiteks töödeldud puu- ja juurvilju, millele ei ole lisatud suhkrut, soola, rasva või magusaineid, ning muid piirkondlikke tooteid, näiteks mett, oliive, oliiviõli ja kuivatatud puuvilju
  . Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid
  toitumise ja/või tervise eest vastutavad
  riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks toodete toiteväärtuse.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 2 – 5. osa.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selleks et tagada eelarve tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena
  portsjoni
  kohta nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul. Arvestades kõnealuste
  toodete hindade kõikumist
  , tuleks
  teatavate õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse suurus toodete portsjoni hinna kohta ja portsjoni määratlus,
  delegeerida komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selleks et tagada eelarve tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena
  portsjoni
  kohta nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul. Arvestades kõnealuste
  toodete hindade kõikumist
  , tuleks
  teatavate õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse suurus toodete portsjoni hinna kohta ja portsjoni määratlus,
  delegeerida komisjonile.

| (6) | Selleks et tagada eelarve tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena
  lapse
  kohta
  ja jagamistoimingu kohta
  nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul. Arvestades kõnealuste
  toodete hindade volatiilsust
  , tuleks delegeerida komisjonile
  õigus võtta vastu teatud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et kehtestada liidu abi ülempiir
  . |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada eelarve tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena
  lapse
  kohta
  ja jagamistoimingu kohta
  nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul. Arvestades kõnealuste
  toodete hindade volatiilsust
  , tuleks delegeerida komisjonile
  õigus võtta vastu teatud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, et kehtestada liidu abi ülempiir
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid. Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele. Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid,
  puhul peaks kajastama praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas, võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane kasutada
  kahe
  meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine liikmesriikide poolt koolipiima kava raames
  ning
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid, puhul
  objektiivsed kriteeriumid,
  nagu
  näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas. Et leida nende
  kahe
  meetodi õige suhe, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse
  mõlema
  nimetatud kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide alusel endiselt ajakohased. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid. Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid
  , ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele. Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid,
  puhul peaks kajastama praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas, võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane kasutada
  kahe
  meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine liikmesriikide poolt koolipiima kava raames
  ning
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid, puhul
  objektiivsed kriteeriumid,
  nagu
  näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas. Et leida nende
  kahe
  meetodi õige suhe, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse
  mõlema
  nimetatud kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide alusel endiselt ajakohased.

| (7) | Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid. Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele. Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  puhul peaks kajastama praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas, võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane kasutada
  nelja
  meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine liikmesriikide poolt koolipiima kava raames
  , välja arvatud Horvaatia puhul, kellele tuleks käesoleva määruse alusel ette näha eraldi kindlasummaline makse;
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide jagamisel
  objektiivsed kriteeriumid, näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas
  , piirkondade arengutase liikmesriigis ja liidu toetuse kasutamise miinimumtaseme kehtestamine lapse kohta aastas
  . Et leida nende
  nelja
  meetodi õige suhe, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse nimetatud
  nelja
  kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide alusel endiselt ajakohased.
  Selle skeemi rakendamiseks äärepoolseimates piirkondades tuleks liidu toetust suurendada 5 %, arvestades nende piirkondade põllumajanduse ühekülgsust ja asjaolu, et aeg-ajalt ei ole seal teatud tooteid saada, mis tähendab suuremaid transpordi- ja hoiustamiskulusid. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid. Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  , ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele. Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide
  puhul peaks kajastama praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas, võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane kasutada
  nelja
  meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine liikmesriikide poolt koolipiima kava raames
  , välja arvatud Horvaatia puhul, kellele tuleks käesoleva määruse alusel ette näha eraldi kindlasummaline makse;
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanide jagamisel
  objektiivsed kriteeriumid, näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas
  , piirkondade arengutase liikmesriigis ja liidu toetuse kasutamise miinimumtaseme kehtestamine lapse kohta aastas
  . Et leida nende
  nelja
  meetodi õige suhe, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse nimetatud
  nelja
  kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide alusel endiselt ajakohased.
  Selle skeemi rakendamiseks äärepoolseimates piirkondades tuleks liidu toetust suurendada 5 %, arvestades nende piirkondade põllumajanduse ühekülgsust ja asjaolu, et aeg-ajalt ei ole seal teatud tooteid saada, mis tähendab suuremaid transpordi- ja hoiustamiskulusid.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 3. osa.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul saada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul saada.

| (8) | Selleks et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  puhul saada. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  puhul saada.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Tõrgeteta asjaajamise ja eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima jagamisel, taotlema liidu toetust igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Tõrgeteta asjaajamise ja eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima jagamisel, taotlema liidu toetust igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes.

| (9) | Tõrgeteta asjaajamise ja eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima
  ning piimatoodete
  jagamisel, taotlema liidu toetust igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja/või piimatoodete
  jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Tõrgeteta asjaajamise ja eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima
  ning piimatoodete
  jagamisel, taotlema liidu toetust igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja/või piimatoodete
  jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Haldus- ja organisatsioonilise korra lihtsustamiseks mõlemas kavas osalevate haridusasutuste jaoks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada ühtsed menetlused haridusasutuste osalemistaotluste esitamiseks ja järelevalve teostamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Haldus- ja organisatsioonilise korra lihtsustamiseks mõlemas kavas osalevate haridusasutuste jaoks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada ühtsed menetlused haridusasutuste osalemistaotluste esitamiseks ja järelevalve teostamiseks.

Selgitus

On vaja vähendada bürokraatiat, mis heidutab koole osalemast. Eelkõige tuleks tagada, et mõlemas programmis osaleda soovivad koolid ei peaks täitma kahte eraldi avalduste paketti ega läbima mitmesuguseid kontrolle.

Muudatusettepanekud 10 ja 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Liikmesriigi kavas osalemise tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia
  ja mitmeaastase strateegilise dokumendi
  olemasolu, milles on
  määratud kindlaks liikmesriigi saavutatavad
  eesmärgid
  ja
  prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Liikmesriigi kavas osalemise tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia
  ja mitmeaastase strateegilise dokumendi
  olemasolu, milles on
  määratud kindlaks liikmesriigi saavutatavad
  eesmärgid
  ja
  prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi.

| (10) | Liikmesriigi kavas osalemise tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia olemasolu
  . Osaleda soovivatel liikmesriikidel tuleks esitada kuueaastast perioodi hõlmav strateegiline dokument
  , milles on
  määratletud olemasolev probleem ja püstitatud
  eesmärgid
  , meetodid vastavalt probleemi olemusele ning vastavad
  prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi
  , samuti programmide edukust
  .
  Riiklikku strateegiat ajakohastades peaks liikmesriik olema kohustatud ametlikult konsulteerima sidusrühmadega oma riigis. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigi kavas osalemise tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia olemasolu
  . Osaleda soovivatel liikmesriikidel tuleks esitada kuueaastast perioodi hõlmav strateegiline dokument
  , milles on
  määratletud olemasolev probleem ja püstitatud
  eesmärgid
  , meetodid vastavalt probleemi olemusele ning vastavad
  prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi
  , samuti programmide edukust
  .
  Riiklikku strateegiat ajakohastades peaks liikmesriik olema kohustatud ametlikult konsulteerima sidusrühmadega oma riigis.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Et kava oleks kogu liidus nähtav kõigile, kes selle raames toetust saavad, tuleks sellele välja töötada ühine identiteet ja liidu logo, mis tuleks kindlasti kanda plakatitele, mis teavitavad kooli osalemisest kavades, samuti õpilastele haridusmeetmete raames jagatavatele teabematerjalidele. Sel eesmärgil tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada konkreetsed kriteeriumid ühise identiteedi ja liidu logo esitusviisi, sisu, suuruse ja kujunduse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Et kava oleks kogu liidus nähtav kõigile, kes selle raames toetust saavad, tuleks sellele välja töötada ühine identiteet ja liidu logo, mis tuleks kindlasti kanda plakatitele, mis teavitavad kooli osalemisest kavades, samuti õpilastele haridusmeetmete raames jagatavatele teabematerjalidele. Sel eesmärgil tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel õigus võtta vastu õigusakte, et kehtestada konkreetsed kriteeriumid ühise identiteedi ja liidu logo esitusviisi, sisu, suuruse ja kujunduse kohta.

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 5.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Tagamaks, et lastele kava alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Tagamaks, et lastele kava alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames.

| (12) | Tagamaks, et lastele kava alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames.
  Need õigusaktid ei tohiks mõjutada liikmesriike mitte kasutama kohalikku toodangut. |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks, et lastele kava alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290
  vastu teatavaid õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames.
  Need õigusaktid ei tohiks mõjutada liikmesriike mitte kasutama kohalikku toodangut.

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 5.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Et kontrollida programmide tõhusust liikmesriikides, tuleks eraldada rahalisi vahendeid saavutuste jälgimise ja hindamisega seotud algatuste jaoks, pöörates erilist tähelepanu muutustele tarbimises keskpikal perioodil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Et kontrollida programmide tõhusust liikmesriikides, tuleks eraldada rahalisi vahendeid saavutuste jälgimise ja hindamisega seotud algatuste jaoks, pöörates erilist tähelepanu muutustele tarbimises keskpikal perioodil.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Käesoleva määrusega ei tohiks sekkuda pädevuste jaotusesse liikmesriikide piirkondlikul või kohalikul tasandil, sealhulgas piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Käesoleva määrusega ei tohiks sekkuda pädevuste jaotusesse liikmesriikide piirkondlikul või kohalikul tasandil, sealhulgas piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse vahel.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toetus puu- ja köögivilja, banaanide ja
  piima
  jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks | Toetus puu- ja köögivilja, banaanide
  , piima
  ja
  teatud piimatoodete
  jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Toetus puu- ja köögivilja, banaanide ja
  piima
  jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks

Toetus puu- ja köögivilja, banaanide
  , piima
  ja
  teatud piimatoodete
  jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 1 – 1. osa.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | puu- ja köögivilja, banaanide ja
  piima
  jagamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

puu- ja köögivilja, banaanide ja
  piima
  jagamiseks;

| a) | puu- ja köögivilja,
  sealhulgas
  banaanide
  , piima
  ja
  piimatoodete
  jagamiseks
  vastavalt lõikele 2
  ; |
| --- | --- |

a)

puu- ja köögivilja,
  sealhulgas
  banaanide
  , piima
  ja
  piimatoodete
  jagamiseks
  vastavalt lõikele 2
  ;

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 1 – 1. osa. Kompromissmuudatusettepanek toetab komisjoni ettepanekut, et liikmesriikidel oleks jätkuvalt lubatud jaotada värskeid tooteid. Määratlus „puu- ja köögiviljad” hõlmab nii värskeid kui ka jahutatud tooteid valmisportsjonitena (nt kooritud/tükeldatud porgandid väikestes kottides), samuti lubab see koolidel toodetest värsket mahla pressida. Liikmesriigid võivad ise otsustada ja oma strateegiasse kirja panna, missuguseid värskeid tooteid (ja kuidas) tuleks jagada.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks;

| b) | kavaga
  kaasnevateks
  haridusmeetmeteks; |
| --- | --- |

b)

kavaga
  kaasnevateks
  haridusmeetmeteks;

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 2 – 1. osa. „Toetavate” asendamine „kaasnevatega” aitab täpsustada, et haridusmeetmete eest, mida ELi koolikavade raames toetab, ei vastuta kooliõpetajad, vaid esinejad väljastpoolt, näiteks toitumisspetsialistid, põllumajandusettevõtjad jne.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | teatavate
  seonduvate kulude katteks, mis on seotud logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve ja
  hindamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

teatavate
  seonduvate kulude katteks, mis on seotud logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve ja
  hindamisega
  .

| c) | seonduvate kulude katteks, mis on seotud logistika ning jagamise, seadmete,
  kommunikatsiooni ja
  teavitamise, järelevalve
  , hindamise
  ja
  muude tegevustega, mis on kava rakendamisega otseselt seotud
  . |
| --- | --- |

c)

seonduvate kulude katteks, mis on seotud logistika ning jagamise, seadmete,
  kommunikatsiooni ja
  teavitamise, järelevalve
  , hindamise
  ja
  muude tegevustega, mis on kava rakendamisega otseselt seotud
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada
  kas
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid, või
  piima,
  mis kuulub
  CN-koodi 0401 alla
  , või mõlemat. | 2.   Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada: |
| | a) | puu- ja köögivilja, sealhulgas

  banaane, ja/või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada
  kas
  puu- ja köögivilja, sealhulgas
  banaanid, või
  piima,
  mis kuulub
  CN-koodi 0401 alla
  , või mõlemat.

2.   Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada:

a)

puu- ja köögivilja, sealhulgas

  banaane, ja/või

| b) | piima
  ning järgmiste kategooriate piimatooteid („piimatooted”): |
| --- | --- |

b)

piima
  ning järgmiste kategooriate piimatooteid („piimatooted”):

| | i) | piim ja koor, mis kuuluvad
  CN-koodi 0401 alla; |
| --- | --- | --- |

i)

piim ja koor, mis kuuluvad
  CN-koodi 0401 alla;

| | ii) | petipiim, kalgendatud piim, jogurt, keefir ning muu CN-koodi 0403 alla kuuluv fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, v. a. CN-koodide 0403 10 51–99 ja koodide 0403 90 71–99 alla kuuluvad tooted, mis sisaldavad lõhna- ja maitseaineid või piimast mittepärinevaid lisaaineid; |
| --- | --- | --- |

ii)

petipiim, kalgendatud piim, jogurt, keefir ning muu CN-koodi 0403 alla kuuluv fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, v. a. CN-koodide 0403 10 51–99 ja koodide 0403 90 71–99 alla kuuluvad tooted, mis sisaldavad lõhna- ja maitseaineid või piimast mittepärinevaid lisaaineid;

| | iii) | juust ja kohupiim, mis kuuluvad CN-koodi 0406 alla; |
| --- | --- | --- |

iii)

juust ja kohupiim, mis kuuluvad CN-koodi 0406 alla;

| | iv) | CN-koodi 0404 90 alla kuuluv laktoosivaba piim, mille loomulikku koostist on laktoosisisalduse osas muudetud ja mis ei sisalda muid CN-koodi 0404 90 alla kuuluvaid piimast mittepärinevaid aineid. |
| --- | --- | --- |

iv)

CN-koodi 0404 90 alla kuuluv laktoosivaba piim, mille loomulikku koostist on laktoosisisalduse osas muudetud ja mis ei sisalda muid CN-koodi 0404 90 alla kuuluvaid piimast mittepärinevaid aineid.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 1 – 2. osa. Nende kavade eesmärk on suurendada põllumajandustoodete tarbimist ja juurutada tervislikke toitumisharjumusi. Lisaks on kindlaid tõendeid selle kohta, et joogipiima tarbimine väheneb; laktoositalumatuse puhul on juust ja naturaalne jogurt piimale parimad alternatiivid.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid koostavad koolikavas osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik võib strateegiat muuta, arvestades eelkõige
  järelevalve ja hindamise
  tulemusi. Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. | 3.   Liikmesriigid koostavad koolikavas osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik
  või piirkondlik omavalitsus
  võib strateegiat muuta, arvestades eelkõige
  järelevalvet ja hindamist ning saavutatud
  tulemusi
  , kasutades liidu vahendeid otstarbekalt
  . Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid koostavad koolikavas osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik võib strateegiat muuta, arvestades eelkõige
  järelevalve ja hindamise
  tulemusi. Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

3.   Liikmesriigid koostavad koolikavas osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik
  või piirkondlik omavalitsus
  võib strateegiat muuta, arvestades eelkõige
  järelevalvet ja hindamist ning saavutatud
  tulemusi
  , kasutades liidu vahendeid otstarbekalt
  . Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

Selgitus

Et anda piirkondliku tasandi omavalitsustele suurem pädevus kavade kontrollimiseks vastavalt põhiseaduslikule pädevuste jaotusele liikmesriikides. See muudatusettepanek kajastab ka Regioonide Komitee arvamust.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust, mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega ja suurema hulga
  põllumajandustoodetega, harida neid
  seonduvates küsimustes, nagu näiteks tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud toiduahelad
  või
  mahepõllundus. | 4.   Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust, mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega
  , nt põllumajandusettevõtete külastamine,
  ja suurema hulga
  põllumajandustoodete jagamine, nt töödeldud puu- ja köögivilja ning muude kohalike, piirkondlike või riigi tüüpiliste toodete jagamine, nt mesi, oliivid ja oliiviõli ning kuivatatud puuviljad. See toetab haridust
  seonduvates küsimustes, nagu näiteks tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud toiduahelad, mahepõllundus
  ja jätkusuutlik tootmine
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust, mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega ja suurema hulga
  põllumajandustoodetega, harida neid
  seonduvates küsimustes, nagu näiteks tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud toiduahelad
  või
  mahepõllundus.

4.   Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust, mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega
  , nt põllumajandusettevõtete külastamine,
  ja suurema hulga
  põllumajandustoodete jagamine, nt töödeldud puu- ja köögivilja ning muude kohalike, piirkondlike või riigi tüüpiliste toodete jagamine, nt mesi, oliivid ja oliiviõli ning kuivatatud puuviljad. See toetab haridust
  seonduvates küsimustes, nagu näiteks tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud toiduahelad, mahepõllundus
  ja jätkusuutlik tootmine
  .

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 2 – 2. osa. Arvestades, et haridusmeetmed võimaldavad jagada aeg-ajalt muid tooteid, sisaldab siinne kompromiss muudatusettepanekuid kohaliku, piirkondliku ja riigi tüüpilise toidu (nt mesi, oliivid, oliiviõli, kuivatatud puuviljad) jagamise kohta.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele ja
  piimale
  nimekirja põllumajandustoodetest,
  mis võivad
  aeg-ajalt
  olla hõlmatud
  kaasnevate
  haridusmeetmetega
  . | 5.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele
  ning piimale
  ja
  piimatoodetele
  nimekirja põllumajandustoodetest,
  mida võidakse
  aeg-ajalt
  jagada
  kaasnevate
  haridusmeetmete raames
  .
  Töödeldud puu- ja köögiviljadest on keelatud tooted, mis sisaldavad suhkrulisandit, rasvalisandit, soolalisandit, magusainelisandit ning/või kunstlikke lõhna- ja maitsetugevdajaid (kunstlikud toidu lisaained koodiga E620–E650). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele ja
  piimale
  nimekirja põllumajandustoodetest,
  mis võivad
  aeg-ajalt
  olla hõlmatud
  kaasnevate
  haridusmeetmetega
  .

5.   Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele
  ning piimale
  ja
  piimatoodetele
  nimekirja põllumajandustoodetest,
  mida võidakse
  aeg-ajalt
  jagada
  kaasnevate
  haridusmeetmete raames
  .
  Töödeldud puu- ja köögiviljadest on keelatud tooted, mis sisaldavad suhkrulisandit, rasvalisandit, soolalisandit, magusainelisandit ning/või kunstlikke lõhna- ja maitsetugevdajaid (kunstlikud toidu lisaained koodiga E620–E650).

Selgitus

E620–E650 numbrit kandvad toidu lisaained mõjuvad suuremas koguses tarbimisel inimeste tervisele kahjulikult. Et programmi eesmärk on propageerida tervislikku toitu, oleks ebaselge tervisemõjuga lisaainete lubamine programmi eesmärkidega vastuolus.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Jagatavate toodete või kaasnevate haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise- ja keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige kohaliku toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või keskkonnaalast kasu. | 6.   Jagatavate toodete või kaasnevate haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise-
  , eetika-
  ja keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige kohaliku
  või piirkondliku
  toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või keskkonnaalast kasu
  ja kvaliteetseid tooteid vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012
  .
  Banaanide puhul võib eelistada kolmandatest riikidest pärit õiglase kaubanduse tooteid ainult siis, kui liidu päritolu samaväärsed tooted ei ole kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Jagatavate toodete või kaasnevate haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise- ja keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige kohaliku toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või keskkonnaalast kasu.

6.   Jagatavate toodete või kaasnevate haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise-
  , eetika-
  ja keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige kohaliku
  või piirkondliku
  toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või keskkonnaalast kasu
  ja kvaliteetseid tooteid vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012
  .
  Banaanide puhul võib eelistada kolmandatest riikidest pärit õiglase kaubanduse tooteid ainult siis, kui liidu päritolu samaväärsed tooted ei ole kättesaadavad.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 3.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid tagavad tervislike toitumisharjumuste edendamiseks, et nende
  pädevad tervishoiuasutused kinnitavad nimekirja kõigist
  koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende toiteväärtuse aspektid.” | 7.   Liikmesriigid tagavad tervislike toitumisharjumuste edendamiseks
  (kaasa arvatud laktoositalumatusega laste seas)
  , et nende
  toitumise ja/või tervishoiu eest vastutavad asutused lepivad kokku nimekirjas
  koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende toiteväärtuse aspektid.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid tagavad tervislike toitumisharjumuste edendamiseks, et nende
  pädevad tervishoiuasutused kinnitavad nimekirja kõigist
  koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende toiteväärtuse aspektid.”

7.   Liikmesriigid tagavad tervislike toitumisharjumuste edendamiseks
  (kaasa arvatud laktoositalumatusega laste seas)
  , et nende
  toitumise ja/või tervishoiu eest vastutavad asutused lepivad kokku nimekirjas
  koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende toiteväärtuse aspektid.”

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, ületada: | 1.   Artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks
  käesoleva artikli
  lõike 4 sätete kohaldamist, ületada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, ületada:

1.   Artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks
  käesoleva artikli
  lõike 4 sätete kohaldamist, ületada:

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 2.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | piima puhul:
  80
   miljonit eurot õppeaasta kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

piima puhul:
  80
   miljonit eurot õppeaasta kohta.

| b) | piima
  ja piimatoodete
  puhul:
  100
   miljonit eurot õppeaasta kohta. |
| --- | --- |

b)

piima
  ja piimatoodete
  puhul:
  100
   miljonit eurot õppeaasta kohta.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 4. osa. Piima jagamiseks on lisatud 20 miljonit eurot, et kõikides liikmesriikides saaks võtta kasutusele abi kasutamise miinimumsumma lapse kohta aastas ning tagada, et ükski liikmesriik uute kriteeriumide kasutuselevõtu tõttu ei kaotaks.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu toetus, mida võib maksta jagatava puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima portsjoni kohta, samuti portsjoni määratlus. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks minimaalne ja maksimaalne summa kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks liikmesriikide iga-aastasest lõplikust eraldisest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu toetus, mida võib maksta jagatava puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima portsjoni kohta, samuti portsjoni määratlus. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks minimaalne ja maksimaalne summa kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks liikmesriikide iga-aastasest lõplikust eraldisest.

välja jäetud

Selgitus

Teksti sidususe huvides on delegeeritavad volitused paigutatud ümber artikli 24 lõikesse 1a.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on:

| a) | puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on: |
| --- | --- |

a)

puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on:

| | i) | 6–10-aastaste laste osakaal elanikkonnas, |
| --- | --- | --- |

i)

6–10-aastaste laste osakaal elanikkonnas,

| | i) | 6–10-aastaste laste osakaal
  asjaomase liikmesriigi
  elanikkonnas, |
| --- | --- | --- |

i)

6–10-aastaste laste osakaal
  asjaomase liikmesriigi
  elanikkonnas,

| | ii) | liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja

| | ii) | liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja

| | iii) | äärepoolseimatele piirkondadele antava liidu toetuse suurendamine 5 % võrra ning veel 5 % võrra, kui need piirkonnavad impordivad tooteid teistest, lähedalasuvatest äärepoolseimatest piirkondadest; ning |
| --- | --- | --- |

iii)

äärepoolseimatele piirkondadele antava liidu toetuse suurendamine 5 % võrra ning veel 5 % võrra, kui need piirkonnavad impordivad tooteid teistest, lähedalasuvatest äärepoolseimatest piirkondadest; ning

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 1. osa. Objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osakaalul elanikkonnast ja liikmesriigi piirkondade arengutasemel, tuleks alles jätta, kuna see tundub olevat liikmesriigi vajaduste seisukohast õiglane süsteem.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | piima puhul:
  varasem rahaliste vahendite kasutamine piima ja piimatoodete lastele jagamisel eelmiste kavade alusel ning objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osatähtsusel elanikkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

piima puhul:
  varasem rahaliste vahendite kasutamine piima ja piimatoodete lastele jagamisel eelmiste kavade alusel ning objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osatähtsusel elanikkonnas.

| b) | piima
  ja piimatoodete
  puhul
  järgmiste kriteeriumide kombinatsiooni, mida kohaldatakse kuueaastase üleminekuperioodi jooksul alates uue programmi kasutuselevõtust: |
| --- | --- |

b)

piima
  ja piimatoodete
  puhul
  järgmiste kriteeriumide kombinatsiooni, mida kohaldatakse kuueaastase üleminekuperioodi jooksul alates uue programmi kasutuselevõtust:

| | i) | 6–10-aastaste laste osakaal asjaomase liikmesriigi elanikkonnas; |
| --- | --- | --- |

i)

6–10-aastaste laste osakaal asjaomase liikmesriigi elanikkonnas;

| | ii) | liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

ii)

liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses;

| | iii) | varasem rahaliste vahendite kasutamine lastele piima ja piimatoodete jagamise eelmiste kavade kohaselt, välja arvatud Horvaatia, kelle puhul võetakse kasutusele kindlasummaliste maksete süsteem; et tagada vahendite õiglane jaotamine liikmesriikide vahel, võetakse sellele kriteeriumile vastukaaluks kasutusele liidu toetuse miinimumsumma lapse kohta aastas, arvestades punktis i osutatud vanuserühma, ning see määratakse lähtuvalt rahaliste vahendite keskmisest kasutamisest lapse kohta liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

iii)

varasem rahaliste vahendite kasutamine lastele piima ja piimatoodete jagamise eelmiste kavade kohaselt, välja arvatud Horvaatia, kelle puhul võetakse kasutusele kindlasummaliste maksete süsteem; et tagada vahendite õiglane jaotamine liikmesriikide vahel, võetakse sellele kriteeriumile vastukaaluks kasutusele liidu toetuse miinimumsumma lapse kohta aastas, arvestades punktis i osutatud vanuserühma, ning see määratakse lähtuvalt rahaliste vahendite keskmisest kasutamisest lapse kohta liikmesriigis;

| | iv) | äärepoolseimatele piirkondadele antava liidu toetuse suurendamine 5 % võrra ning veel 5 % võrra, kui need piirkonnavad impordivad tooteid teistest, lähedalasuvatest äärepoolseimatest piirkondadest; |
| --- | --- | --- |

iv)

äärepoolseimatele piirkondadele antava liidu toetuse suurendamine 5 % võrra ning veel 5 % võrra, kui need piirkonnavad impordivad tooteid teistest, lähedalasuvatest äärepoolseimatest piirkondadest;

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 2. osa. Võttes arvesse esitatud muudatusettepanekuid, eriti neid, millega soovitati loobuda piima jagamise varasemate andmete arvessevõtmisest, on selle kompromissmuudatusettepaneku eesmärk kehtestada õiglasem jaotussüsteem, ilma et kannataksid need liikmesriigid, kes on koolipiima kava siiani tõhusalt kasutanud ja saanud suuremaid abisummasid. See kompromiss põhineb arvutustel, mille raportöör põllumajanduse peadirektoraadilt tellis.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Pärast punktis b osutatud üleminekuperioodi lõppu kohaldatakse piimale ja piimatoodetele punkti a alapunktides i ja ii sätestatud kriteeriumeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pärast punktis b osutatud üleminekuperioodi lõppu kohaldatakse piimale ja piimatoodetele punkti a alapunktides i ja ii sätestatud kriteeriumeid.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 2. osa.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt kooskõlas. | Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt kooskõlas.

Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt kooskõlas.

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 1.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et vähemalt 10 % ja mitte rohkem kui 20 % neile igal aastal koolikava jaoks eraldatud liidu toetusest kasutatakse kaasnevate haridusmeetmete jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et vähemalt 10 % ja mitte rohkem kui 20 % neile igal aastal koolikava jaoks eraldatud liidu toetusest kasutatakse kaasnevate haridusmeetmete jaoks.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 2 – 4. osa. Võttes arvesse haridusmeetmete ülisuurt tähtsust uues kavas ja esitatud muudatusettepanekuid, määratakse selle kompromissmuudatusettepanekuga haridusmeetmete rahastamiseks vähemalt 10 % ja mitte rohkem kui 20 % toetusest.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid võivad kuni
  15 %
  oma soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanid, või piimale teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see ületaks üldist ülemmäära
  230
   miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja b osutatud summadest. | 4.   Liikmesriigid võivad kuni
  10 %
  oma soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanidele, või piimale
  ja piimatoodetele
  teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see ületaks üldist ülemmäära
  250
   miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja b osutatud summadest.
  Äärepoolseimate piirkondade puhul võib üle kanda kuni 20 % eraldistest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid võivad kuni
  15 %
  oma soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanid, või piimale teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see ületaks üldist ülemmäära
  230
   miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja b osutatud summadest.

4.   Liikmesriigid võivad kuni
  10 %
  oma soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanidele, või piimale
  ja piimatoodetele
  teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see ületaks üldist ülemmäära
  250
   miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja b osutatud summadest.
  Äärepoolseimate piirkondade puhul võib üle kanda kuni 20 % eraldistest.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 4 – 5. osa. Piima jagamiseks on lisatud 20 miljonit eurot, et kõikides liikmesriikides saaks võtta kasutusele abi kasutamise miinimumsumma lapse kohta aastas ning tagada, et ükski liikmesriik uute kriteeriumide kasutuselevõtu tõttu ei kaotaks. Eelarveliste ümberpaigutuste osas kujutab see muudatusettepanek kompromissi selles küsimuses esitatud ettepanekute osas.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vastavalt lõikele 1 eraldatud liidu toetust ei tohi kasutada selleks, et asendada olemasolevaid riiklikke koolipuuvilja või -piima kavasid, mille kohaselt jagatakse puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja, banaane, piima ja piimatooteid, või muude koolikavade asendamiseks, mis hõlmavad selliste toodete jagamist. Liidu abi eraldatakse riikliku rahastamise täiendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Vastavalt lõikele 1 eraldatud liidu toetust ei tohi kasutada selleks, et asendada olemasolevaid riiklikke koolipuuvilja või -piima kavasid, mille kohaselt jagatakse puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja, banaane, piima ja piimatooteid, või muude koolikavade asendamiseks, mis hõlmavad selliste toodete jagamist. Liidu abi eraldatakse riikliku rahastamise täiendamiseks.

Selgitus

Lisatakse uuesti ühise turukorralduse määruse artikli 23 lõige 6: ELi vahendid peavad olema riiklikule rahastamisele ainult täienduseks, hoidmaks ära tühimõju.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada kooskõlas oma vastavate strateegiatega mitte anda taotletud abi, kui taotletud summa jääb allapoole selles liikmesriigis kinnitatud miinimumi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Liikmesriigid võivad otsustada kooskõlas oma vastavate strateegiatega mitte anda taotletud abi, kui taotletud summa jääb allapoole selles liikmesriigis kinnitatud miinimumi.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid. | 7.   Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-,
  kommunikatsiooni ja reklaami-,
  järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust
  selle eesmärkidest
  ,
  pöörates erilist tähelepanu lapsevanematele ja treeneritele,
  ning võrgustiku loomise meetmeid
  ja muid tegevusi, mis on otseselt seotud koolikava rakendamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid.

7.   Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-,
  kommunikatsiooni ja reklaami-,
  järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust
  selle eesmärkidest
  ,
  pöörates erilist tähelepanu lapsevanematele ja treeneritele,
  ning võrgustiku loomise meetmeid
  ja muid tegevusi, mis on otseselt seotud koolikava rakendamisega
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 23a – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad koolitoidu jagamise kohtades teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad asjaolule, et liit subsideerib seda. Liikmesriigid tagavad liidu koolikava lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes. | 8.   Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad koolitoidu jagamise kohtades
  ning kooli fuajeesse paigutatud plakatil
  teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad asjaolule, et liit subsideerib seda.
  Lisaks võivad liikmesriigid kasutada muid sobivaid kommunikatsioonivahendeid, nt temaatilisi veebisaite, graafilist materjali, teavitamis- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Kõikidel kava raames toetuse saajatele mõeldud teabematerjalidele on trükitud ühine identiteet ja liidu logo.
  Liikmesriigid tagavad liidu koolikava lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad koolitoidu jagamise kohtades teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad asjaolule, et liit subsideerib seda. Liikmesriigid tagavad liidu koolikava lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.

8.   Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad koolitoidu jagamise kohtades
  ning kooli fuajeesse paigutatud plakatil
  teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad asjaolule, et liit subsideerib seda.
  Lisaks võivad liikmesriigid kasutada muid sobivaid kommunikatsioonivahendeid, nt temaatilisi veebisaite, graafilist materjali, teavitamis- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Kõikidel kava raames toetuse saajatele mõeldud teabematerjalidele on trükitud ühine identiteet ja liidu logo.
  Liikmesriigid tagavad liidu koolikava lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 5 – 1. osa. ELi abi jagavad liikmesriigid peaksid kasutama kooli sissekäigu juures plakateid, et ELi abimeetmed oleksid nähtavamad, nagu on ette nähtud kavade rakendamise eeskirjades. Arvestades, et EL annab kavadele lisaväärtust, tuleks seda nähtavamaks muuta ja suurendada üldsuse teadlikkust sellest, eriti ajal, mil Euroopas levivad pettumusmeeleolud.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | riiklike või piirkondlike strateegiate koostamist ja kaasnevaid haridusmeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

riiklike või piirkondlike strateegiate koostamist ja kaasnevaid haridusmeetmeid.

| c) | riiklike või piirkondlike strateegiate koostamist ja
  kaasnevaid
  haridusmeetmeid. |
| --- | --- |

c)

riiklike või piirkondlike strateegiate koostamist ja
  kaasnevaid
  haridusmeetmeid.

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 2.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: | 2.   Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine,
  vahendite õiglane jaotamine liikmesriikide vahel ning vähendada kavas osalevate haridusasutuste ja liikmesriikide halduskoormust,
  on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

2.   Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine,
  vahendite õiglane jaotamine liikmesriikide vahel ning vähendada kavas osalevate haridusasutuste ja liikmesriikide halduskoormust,
  on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse:

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt -a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | liidu toetuse ülemmäära lapse ja jagamistoimingu kohta, et anda panus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima ja piimatoodete jagamisega seotud kulude katmisse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-a)

liidu toetuse ülemmäära lapse ja jagamistoimingu kohta, et anda panus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima ja piimatoodete jagamisega seotud kulude katmisse;

Selgitus

Teksti sidususe huvides on delegeeritavad volitused artikli 23a lõikest 1 ümber paigutatud. Kavade eelarve nõuetekohase haldamise seisukohast oleks otstarbekam võtta kasutusele maksimumtoetus jagamistoimingu ja mitte portsjoni kohta, mida on raske kontrollida (vt põhjenduse 6 kohta tehtud muudatusettepanekut).

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | toetuse soovituslikke eraldisi liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanid, ning piimaga ja vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume vahendite eraldamiseks, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

toetuse soovituslikke eraldisi liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanid, ning piimaga ja vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume vahendite eraldamiseks,

| a) | toetuse soovituslikke eraldisi liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanidega, ning piima
  ja piimatoodetega, lapse kohta aastas kasutatud liidu toetuse miinimumsumma, nagu on osutatud artikli 23a lõike 2 punktis b,
  vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume vahendite eraldamiseks, |
| --- | --- |

a)

toetuse soovituslikke eraldisi liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanidega, ning piima
  ja piimatoodetega, lapse kohta aastas kasutatud liidu toetuse miinimumsumma, nagu on osutatud artikli 23a lõike 2 punktis b,
  vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume vahendite eraldamiseks,

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid;

| (b) | puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid; |
| --- | --- |

(b)

puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ning piima
  ja piimatoodete
  jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid;

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 1.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude
  miinimum- ja
  maksimumsummad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude
  miinimum- ja
  maksimumsummad;

| (c) | liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude maksimumsummad; |
| --- | --- |

(c)

liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude maksimumsummad;

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | ühtsete menetluste kasutuselevõtmist haridusasutuste osalemistaotluste esitamiseks ja järelevalve teostamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ühtsete menetluste kasutuselevõtmist haridusasutuste osalemistaotluste esitamiseks ja järelevalve teostamiseks;

Selgitus

Peale tehniliste kriteeriumide, mis määratakse kindlaks artikli 25 punkti c kohase rakendusaktiga, tuleks delegeeritud õigusaktiga määrata kindlaks ühtsed menetlused haridusasutuste osalemistaotluste esitamiseks ja järelevalve teostamiseks, et kergendada halduskoormust, mis takistab koolide osalemist kavades, eelkõige mõlemas kavas osaleda soovivate koolide jaoks.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 24 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse
  liikmesriikidelt
  ,
  kellel on koolikava, osutamist asjaolule,
  et
  seda subsideerib liit
  . | 3.   Selleks et parandada
  ja suurendada
  koolikava alast teadlikkust
  ning muuta liidu abi nähtavamaks
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse, et
  koolikavas osalevad liikmesriigid avalikustaksid selgelt asjaolu, et nad saavad kava rakendamiseks liidu toetust
  .
  Selleks: |
| | a) | määratakse kindlaks plakatite ja muude teavitusvahendite kasutamise täpsed kriteeriumid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse
  liikmesriikidelt
  ,
  kellel on koolikava, osutamist asjaolule,
  et
  seda subsideerib liit
  .

3.   Selleks et parandada
  ja suurendada
  koolikava alast teadlikkust
  ning muuta liidu abi nähtavamaks
  , on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse, et
  koolikavas osalevad liikmesriigid avalikustaksid selgelt asjaolu, et nad saavad kava rakendamiseks liidu toetust
  .
  Selleks:

a)

määratakse kindlaks plakatite ja muude teavitusvahendite kasutamise täpsed kriteeriumid;

| b) | töötatakse välja konkreetsed kriteeriumid ühise identiteedi ja liidu logo esitusviisi, sisu, suuruse ja kujunduse kohta. |
| --- | --- |

b)

töötatakse välja konkreetsed kriteeriumid ühise identiteedi ja liidu logo esitusviisi, sisu, suuruse ja kujunduse kohta.

Selgitus

AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanek 5 – 2. osa. Tegu on delegeeritud volitustega vastavalt artikli 23a lõikele 8 tehtud muudatusettepanekule.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 25 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetuse lõplik jaotamine puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima puhul osalevate liikmesriikide vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetuse lõplik jaotamine puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima puhul osalevate liikmesriikide vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid;

| (a) | toetuse lõplik jaotamine puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ja/või piima
  ning piimatoodete
  puhul osalevate liikmesriikide vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid; |
| --- | --- |

(a)

toetuse lõplik jaotamine puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanide, ja/või piima
  ning piimatoodete
  puhul osalevate liikmesriikide vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid;

Selgitus

Muudatusettepanek vastab AGRI-komisjoni kompromissmuudatusettepanekule 1.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 5

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 25 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | meetodid rakendamise käigus ilmnevate puudustega tegelemiseks, et hoida ära liigselt koormava bürokraatia põhjustatud tõkkeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fa)

meetodid rakendamise käigus ilmnevate puudustega tegelemiseks, et hoida ära liigselt koormava bürokraatia põhjustatud tõkkeid;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 7

Määrus (EL) nr 1308/2013

Artikkel 217 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu
  toetusele
  võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi, et jagada tooteid haridusasutustes käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid kulusid. | Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu
  toetuse saamisele ja selle taotlemisele
  võivad liikmesriigid maksta riiklikku
  või piirkondlikku
  abi, et jagada tooteid
  ning kaasnevaid haridusmeetmeid
  haridusasutustes käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu
  toetusele
  võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi, et jagada tooteid haridusasutustes käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid kulusid.

Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu
  toetuse saamisele ja selle taotlemisele
  võivad liikmesriigid maksta riiklikku
  või piirkondlikku
  abi, et jagada tooteid
  ning kaasnevaid haridusmeetmeid
  haridusasutustes käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid kulusid.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Viktor Uspaskichi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 1. oktoobril 2014. aastal Leedu peaprokurör ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. novembril 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 1. oktoobril 2014. aastal Leedu peaprokurör ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 12. novembril 2014. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Viktor Uspaskichi ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Viktor Uspaskichi ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0149/2015),

| A. | arvestades, et Leedu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat kriminaalkuritegu puudutava kohtueelse uurimisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Leedu peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Viktor Uspaskichi puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat kriminaalkuritegu puudutava kohtueelse uurimisega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 ja Seimi kodukorra artikli 22 kolmandas lõigus on sätestatud, et Seimi liikme vastu ei tohi alustada kriminaalmenetlust ja teda ei tohi vahistada ega tema isikuvabadust muul viisil piirata ilma Seimi nõusolekuta, välja arvatud in flagrante delicto korral; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 ja Seimi kodukorra artikli 22 kolmandas lõigus on sätestatud, et Seimi liikme vastu ei tohi alustada kriminaalmenetlust ja teda ei tohi vahistada ega tema isikuvabadust muul viisil piirata ilma Seimi nõusolekuta, välja arvatud in flagrante delicto korral;

| D. | arvestades, et Viktor Uspaskichit süüdistatakse kohtu solvamises seisneva õiguserikkumise toimepanemises Leedu Vabariigi kriminaalkoodeksi artikli 232 alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Viktor Uspaskichit süüdistatakse kohtu solvamises seisneva õiguserikkumise toimepanemises Leedu Vabariigi kriminaalkoodeksi artikli 232 alusel;

| E. | arvestades, et puuduvad tõendid fumus persecutionis'e kohta, st puudub piisavalt põhjendatud kahtlus, et kohtumenetlust alustati eesmärgiga tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puuduvad tõendid fumus persecutionis'e kohta, st puudub piisavalt põhjendatud kahtlus, et kohtumenetlust alustati eesmärgiga tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Viktor Uspaskichi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Viktor Uspaskichi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Leedu peaprokurörile ja Viktor Uspaskichile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Leedu peaprokurörile ja Viktor Uspaskichile.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Jérôme Lavrilleux' parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. detsembril 2014. aastal Prantsusmaa justiitsminister Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri nõudmisel ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 15. jaanuaril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 23. detsembril 2014. aastal Prantsusmaa justiitsminister Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri nõudmisel ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 15. jaanuaril 2015. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jérôme Lavrilleux’ ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Jérôme Lavrilleux’ ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0152/2015),

| A. | arvestades, et Pariisi apellatsioonikohtu peaprokurör taotles Euroopa Parlamendi liikme Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmist seoses käimasoleva kohtuliku uurimisega võltsimise, võltsitud dokumentide kasutamise, usalduse kuritarvitamise, pettusekatse ja nimetatud süütegudes osalemise ning nende varjamise, valimiskampaania ebaseadusliku rahastamise ja selle varjamise ning selles osalemise suhtes, ja arvestades, et Prantsuse kohtunikud sooviksid sellega seoses rakendada Jérôme Lavrilleux’ suhtes vabaduse võtmise või piiramise meedet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi apellatsioonikohtu peaprokurör taotles Euroopa Parlamendi liikme Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmist seoses käimasoleva kohtuliku uurimisega võltsimise, võltsitud dokumentide kasutamise, usalduse kuritarvitamise, pettusekatse ja nimetatud süütegudes osalemise ning nende varjamise, valimiskampaania ebaseadusliku rahastamise ja selle varjamise ning selles osalemise suhtes, ja arvestades, et Prantsuse kohtunikud sooviksid sellega seoses rakendada Jérôme Lavrilleux’ suhtes vabaduse võtmise või piiramise meedet;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artikli 26 lõigete 2 ja 3 kohaselt võib parlamendiliiget raske kuriteo või väärteo toimepanemise eest vahistada, temalt vabaduse võtta või seda piirata ainult selle parlamendikoja juhatuse nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub; arvestades, et selline nõusolek ei ole vajalik raskelt kuriteolt või väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul; ja arvestades, et Prantsuse parlament võib taotleda oma liikme kinnipidamise, tema vabaduse võtmise või piiramise või tema vastu algatatud menetluse peatamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Prantsusmaa põhiseaduse artikli 26 lõigete 2 ja 3 kohaselt võib parlamendiliiget raske kuriteo või väärteo toimepanemise eest vahistada, temalt vabaduse võtta või seda piirata ainult selle parlamendikoja juhatuse nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub; arvestades, et selline nõusolek ei ole vajalik raskelt kuriteolt või väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul; ja arvestades, et Prantsuse parlament võib taotleda oma liikme kinnipidamise, tema vabaduse võtmise või piiramise või tema vastu algatatud menetluse peatamist;

| D. | arvestades, et Jérôme Lavrilleux’d kahtlustatakse osavõtus võltsitud arvete süsteemi kasutamisest kampaaniakulude katteks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jérôme Lavrilleux’d kahtlustatakse osavõtus võltsitud arvete süsteemi kasutamisest kampaaniakulude katteks;

| E. | arvestades, et Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise suhtes tuleks kohaldada kodukorra artikli 9 lõikes 6 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse äravõtmise suhtes tuleks kohaldada kodukorra artikli 9 lõikes 6 esitatud tingimusi;

| F. | arvestades, et väidetavad süüdistused ei ole seotud Jérôme Lavrilleux’ liikmesusega Euroopa Parlamendis, vaid pärinevad Prantsusmaa viimaste presidendivalimiste ajast, mil ta oli kampaaniajuhi asetäitja; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetavad süüdistused ei ole seotud Jérôme Lavrilleux’ liikmesusega Euroopa Parlamendis, vaid pärinevad Prantsusmaa viimaste presidendivalimiste ajast, mil ta oli kampaaniajuhi asetäitja;

| G. | arvestades, et süüdistus ei puuduta Jérôme Lavrilleux’ poolt Euroopa Parlamendi liikme ametikohustuste täitmisel esitatud arvamusi ega antud hääli Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et süüdistus ei puuduta Jérôme Lavrilleux’ poolt Euroopa Parlamendi liikme ametikohustuste täitmisel esitatud arvamusi ega antud hääli Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et menetlus algatati eesmärgiga tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et menetlus algatati eesmärgiga tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Jérôme Lavrilleux’ puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Jérôme Lavrilleux’le. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Jérôme Lavrilleux’le.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Janusz Korwin-Mikke parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Poola Vabariigi peaprokurör 29. detsembril 2014. aastal seoses Varssavi ringkonnaprokuratuuris algatatud kriminaalmenetlusega (kohtuasi nr V Ds 223/14) ja mis tehti teatavaks 28. jaanuari 2015. aasta täiskogu istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Janusz Korwin-Mikke puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Poola Vabariigi peaprokurör 29. detsembril 2014. aastal seoses Varssavi ringkonnaprokuratuuris algatatud kriminaalmenetlusega (kohtuasi nr V Ds 223/14) ja mis tehti teatavaks 28. jaanuari 2015. aasta täiskogu istungil,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Janusz Korwin-Mikke ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Janusz Korwin-Mikke ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ning Poola Seimi või Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ning Poola Seimi või Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva Poola 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0150/2015),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Varssavi ringkonnakohtu taotluse saada luba algatada kriminaalmenetlus Euroopa Parlamendi liikme Janusz Korwin-Mikke suhtes seoses õiguserikkumisega Poola kriminaalseadustiku artikli 222 lõike 1 alusel; arvestades eelkõige seda, et menetlus puudutab riigiametniku füüsilise puutumatuse väidetavat rikkumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Varssavi ringkonnakohtu taotluse saada luba algatada kriminaalmenetlus Euroopa Parlamendi liikme Janusz Korwin-Mikke suhtes seoses õiguserikkumisega Poola kriminaalseadustiku artikli 222 lõike 1 alusel; arvestades eelkõige seda, et menetlus puudutab riigiametniku füüsilise puutumatuse väidetavat rikkumist;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt peab Euroopa Parlamendi liikmetel olema oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohaselt peab Euroopa Parlamendi liikmetel olema oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 kohaselt ei saa parlamendiliiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi nõusolekuta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõike 2 kohaselt ei saa parlamendiliiget võtta kriminaalvastutusele ilma Seimi nõusolekuta;

| E. | arvestades, et ainult parlament üksi peab otsustama, kas puutumatus antud juhul võetakse ära või mitte; arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise või kaitsmise kohta otsust tehes võib parlament võtta kaalutletult arvesse asjaomase parlamendiliikme seisukohta (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainult parlament üksi peab otsustama, kas puutumatus antud juhul võetakse ära või mitte; arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise või kaitsmise kohta otsust tehes võib parlament võtta kaalutletult arvesse asjaomase parlamendiliikme seisukohta (2);

| F. | arvestades, et nii nagu kuulamisel kinnitati, ei ole väidetaval õiguserikkumisel otsest ega ilmset seost Janusz Korwin-Mikke kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ning see ei kujuta endast tema poolt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses arvamuse avaldamist või hääle andmist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nii nagu kuulamisel kinnitati, ei ole väidetaval õiguserikkumisel otsest ega ilmset seost Janusz Korwin-Mikke kui Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega ning see ei kujuta endast tema poolt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses arvamuse avaldamist või hääle andmist Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel;

| G. | arvestades, et parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t ei ole piisavalt tõsist ja konkreetset alust arvata, et kohtuasja algatamise eesmärk on tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t ei ole piisavalt tõsist ja konkreetset alust arvata, et kohtuasja algatamise eesmärk on tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Janusz Korwin-Mikke puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Janusz Korwin-Mikke puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Janusz Korwin-Mikkele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Janusz Korwin-Mikkele.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Eespool nimetatud kohtuotsus T-345/05, Mote vs. parlament, punkt 28.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Theodoros Zagorakise parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta otsus Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmise taotluse (II) kohta (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu asepeaprokurör 10. märtsil 2015. aastal seoses Thessaloniki esimese astme kohtus algatatud menetlusega nr ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 25. märtsil 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Kreeka riigikohtu asepeaprokurör 10. märtsil 2015. aastal seoses Thessaloniki esimese astme kohtus algatatud menetlusega nr ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 25. märtsil 2015. aastal,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Theodoros Zagorakis loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Theodoros Zagorakis loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0151/2015),

| A. | arvestades, et Kreeka asepeaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka asepeaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Theodoros Zagorakise puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva võimaliku kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, vahistada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, vahistada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Theodoros Zagorakist süüdistatakse finantsrikkumistes, mille ta pani toime aastatel 2007–2012 jalgpalliklubis PAOK, mille president ta sel ajal oli; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Theodoros Zagorakist süüdistatakse finantsrikkumistes, mille ta pani toime aastatel 2007–2012 jalgpalliklubis PAOK, mille president ta sel ajal oli;

| E. | arvestades, et väidetav rikkumine ei ole kindlasti seotud Theodoros Zagorakise Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem tegevusega jalgpalliklubi PAOK presidendi ametikohal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väidetav rikkumine ei ole kindlasti seotud Theodoros Zagorakise Euroopa Parlamendi liikmeks olemisega, vaid pigem tegevusega jalgpalliklubi PAOK presidendi ametikohal;

| F. | arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et süüdistus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamustega ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| G. | arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei ole alust arvata, et kriminaalmenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis), sest menetlust alustati aastaid enne parlamendiliikme ametisse asumist;

| 1. | otsustab Theodoros Zagorakise puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Theodoros Zagorakise puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka riigikohtu juures asuvale riigiprokuratuurile ja Theodoros Zagorakisele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka riigikohtu juures asuvale riigiprokuratuurile ja Theodoros Zagorakisele.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964: 28, punkt 419; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, punkt 2403; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, punkt II-2849; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, punkt I-7929; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, punkt II-1135; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, punkt I-7565; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Šveitsi Konföderatsiooniga sõlmitud lepingus sätestatud kaitsemeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2016/C 353/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0305),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0009/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0145/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. mail 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/... Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sätestatud kaitsemeetmete kohta (kodifitseeritud tekst)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/1145) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsioon ***

Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 353/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07597/1/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 1998. aasta direktiivi 98/84/EÜ tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse kohta (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 1998. aasta direktiivi 98/84/EÜ tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse kohta (1)

| — | võttes arvesse tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni, mis võeti vastu 24. jaanuaril 2001 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni, mis võeti vastu 24. jaanuaril 2001 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/243/EL tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsust 2014/243/EL tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse Euroopa konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (3),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0286/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. oktoobri 2013. aasta otsust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 22. oktoobri 2013. aasta otsust (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0071/2015),

| 1. | annab nõusoleku konventsiooni ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku konventsiooni ratifitseerimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 320, 28.11.1998, lk 54.

(2)  ELT L 336, 20.12.2011, lk 2.

(3)  ELT L 128, 30.4.2014, lk 61.

(4)  Euroopa Kohtu 22. oktoobri 2013. aasta otsus kohtuasjas C-137/12: komisjon vs. nõukogu, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavad indeksid ***I

Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanek ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 353/22)

[Muudatusettepanek nr 1]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*)

komisjoni ettepanekule

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavate indeksite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja usaldusväärsusest. Selliste intressimäära võrdlusalustega nagu LIBOR ja EURIBOR
  ning valuutakursi võrdlusalustega
  manipuleerimise
  tõsised
  juhtumid
  , mis on tekitanud märkimisväärset kahju tarbijatele ja investoritele
  ning
  veelgi vähendanud kodanike usaldust finantssektori vastu, samuti
  energia, nafta ja valuutakursi võrdlusalustega manipuleerimise kohta esitatud väited on näidanud, et võrdlusalused
  võivad põhjustada huvide konflikte ning neil on kaalutlusõiguslikud
  ja
  nõrgad juhtimiskorrad
  ,
  mis
  võivad olla manipuleeritavad. Võrdlusalustena kasutatavate indeksite ebatäpsus ja mitteusaldusväärsus või sellekohased kahtlused võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende kindlaksmääramise täpsus, kindlus ja usaldusväärsus. |
| --- | --- |

(1)

Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja usaldusväärsusest. Selliste intressimäära võrdlusalustega nagu LIBOR ja EURIBOR
  ning valuutakursi võrdlusalustega
  manipuleerimise
  tõsised
  juhtumid
  , mis on tekitanud märkimisväärset kahju tarbijatele ja investoritele
  ning
  veelgi vähendanud kodanike usaldust finantssektori vastu, samuti
  energia, nafta ja valuutakursi võrdlusalustega manipuleerimise kohta esitatud väited on näidanud, et võrdlusalused
  võivad põhjustada huvide konflikte ning neil on kaalutlusõiguslikud
  ja
  nõrgad juhtimiskorrad
  ,
  mis
  võivad olla manipuleeritavad. Võrdlusalustena kasutatavate indeksite ebatäpsus ja mitteusaldusväärsus või sellekohased kahtlused võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende kindlaksmääramise täpsus, kindlus ja usaldusväärsus.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavate võrdlusaluste suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele eurofondide poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende õigusaktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ja neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste korraldamise nõrku külgi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavate võrdlusaluste suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele eurofondide poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende õigusaktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ja neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste korraldamise nõrku külgi.

| (3) | Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid korraldatakse ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusaktid on vastu võtnud ainult kaks liikmesriiki, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu reguleerimisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO)
  2013. aastal
  kokku võrdlusaluste põhimõtted, kuid kuna
  kõnealuste
  põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusaktid, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt. |
| --- | --- |

(3)

Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid korraldatakse ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusaktid on vastu võtnud ainult kaks liikmesriiki, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu reguleerimisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO)
  2013. aastal
  kokku võrdlusaluste põhimõtted, kuid kuna
  kõnealuste
  põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusaktid, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt.

| (3a) | Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantstööstus sõltub ka võrdlusalustest, mille eesmärk on mõõta investeerimisfondi tootlust, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud. Indeksite kombinatsiooni raames eri indeksitele väärtuse andmine ja nende väärtuste läbivaatamine finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtuse kindlaksmääramise või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks tähendab ka nende kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluste korraldamisest ei hõlma selline tegevus kaalutlusõiguse kasutamist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, mille puhul viidatakse kindlale võrdlusalusele, ei tohiks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena. |
| --- | --- |

(3a)

Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantstööstus sõltub ka võrdlusalustest, mille eesmärk on mõõta investeerimisfondi tootlust, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud. Indeksite kombinatsiooni raames eri indeksitele väärtuse andmine ja nende väärtuste läbivaatamine finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtuse kindlaksmääramise või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks tähendab ka nende kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluste korraldamisest ei hõlma selline tegevus kaalutlusõiguse kasutamist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, mille puhul viidatakse kindlale võrdlusalusele, ei tohiks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena.

| (4) | Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste korraldajate ja kasutajate suhtes erinevad eeskirjad
  . Seega saaks
  ühes liikmesriigis koostatud võrdlusaluste kasutamist takistada teistes liikmesriikides ▌. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul kasutatavate võrdlusaluste täpsust ja usaldusväärsust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õigusaktides loovad takistused siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste korraldamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste korraldajate ja kasutajate suhtes erinevad eeskirjad
  . Seega saaks
  ühes liikmesriigis koostatud võrdlusaluste kasutamist takistada teistes liikmesriikides ▌. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul kasutatavate võrdlusaluste täpsust ja usaldusväärsust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õigusaktides loovad takistused siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste korraldamise valdkonnas.

| (5) | ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta finantslepingutes kasutatavate võrdlusaluste sobivust. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate võrdlusaluste kasutamisega seoses tarbijate poolt esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riigi tasandil vastu lahknevad meetmed ning see võib siseturgu killustada, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(5)

ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta finantslepingutes kasutatavate võrdlusaluste sobivust. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate võrdlusaluste kasutamisega seoses tarbijate poolt esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riigi tasandil vastu lahknevad meetmed ning see võib siseturgu killustada, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused.

| (6) | Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on seega asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on seega asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil.

| (7) | Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused normid vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega otseselt kehtestatakse võrdlusaluste korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamisega seotud isikute kohustused. Kuna võrdlusaluste korraldamise õigusraamistik sisaldab tingimata meetmeid, millega täpsustatakse konkreetseid nõudeid kõikides võrdlusaluste korraldamisele omastes erinevates valdkondades, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel. Seepärast peaks vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava määruse kasutamine vähendama riigi tasandil lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused normid vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega otseselt kehtestatakse võrdlusaluste korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamisega seotud isikute kohustused. Kuna võrdlusaluste korraldamise õigusraamistik sisaldab tingimata meetmeid, millega täpsustatakse konkreetseid nõudeid kõikides võrdlusaluste korraldamisele omastes erinevates valdkondades, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel. Seepärast peaks vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava määruse kasutamine vähendama riigi tasandil lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel.

| (8) | Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konfliktide esinemine – see tähendab, et nende võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud ohutegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid.
  Kuid riskimäär erineb ning iga juhtumi puhul kasutatav lähenemisviis peaks vastama konkreetsetele asjaoludele.
  Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdaselt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata – sel juhul võib isegi väike manipuleerimine nendega avaldada märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konfliktide esinemine – see tähendab, et nende võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud ohutegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid.
  Kuid riskimäär erineb ning iga juhtumi puhul kasutatav lähenemisviis peaks vastama konkreetsetele asjaoludele.
  Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdaselt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata – sel juhul võib isegi väike manipuleerimine nendega avaldada märkimisväärset mõju.

| (9) | Käesoleva määruse reguleerimisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse ▌. Seepärast ei tohiks reguleerimisala sõltuda sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaks seega kaasama võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilmanäitajad) põhjal. Raamistik peaks hõlmama kõnealuste riskidega seotud võrdlusaluseid, kuid
  samuti võtma arvesse kõikjal maailmas korraldatavate võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need näitajad avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele
  .
  Käesolevas määruses tuleks näha
  ette ka proportsionaalsed meetmed, mida rakendatakse erinevate võrdlusalustega kaasnevate riskide puhul. Käesolev määrus peaks seega hõlmama kõiki võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks.
  Kõikide käesolevas määruses viidatud päevade puhul tuleks silmas pidada kalendripäevi. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse reguleerimisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse ▌. Seepärast ei tohiks reguleerimisala sõltuda sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaks seega kaasama võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilmanäitajad) põhjal. Raamistik peaks hõlmama kõnealuste riskidega seotud võrdlusaluseid, kuid
  samuti võtma arvesse kõikjal maailmas korraldatavate võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need näitajad avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele
  .
  Käesolevas määruses tuleks näha
  ette ka proportsionaalsed meetmed, mida rakendatakse erinevate võrdlusalustega kaasnevate riskide puhul. Käesolev määrus peaks seega hõlmama kõiki võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks.
  Kõikide käesolevas määruses viidatud päevade puhul tuleks silmas pidada kalendripäevi.

| (10) | Suur hulk tarbijaid on sõlminud finantslepingud, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingud, milles viidatakse samade riskidega seotud võrdlusalustele. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/17/EL (8) osutatud indekseid või viitemäärasid. |
| --- | --- |

(10)

Suur hulk tarbijaid on sõlminud finantslepingud, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingud, milles viidatakse samade riskidega seotud võrdlusalustele. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/17/EL (8) osutatud indekseid või viitemäärasid.

| (11) | Indeksit või olemasolevate indeksite kombinatsiooni, millele ei ole lisatud uusi sisendandmeid ja mida kasutatakse fondi või finantstoote tootluse mõõtmiseks, tuleks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena. |
| --- | --- |

(11)

Indeksit või olemasolevate indeksite kombinatsiooni, millele ei ole lisatud uusi sisendandmeid ja mida kasutatakse fondi või finantstoote tootluse mõõtmiseks, tuleks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena.

| (12) | Kõigil võrdlusaluste korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Pealegi, kuna korraldajad kontrollivad võrdlusaluste kindlaksmääramist, siis on korraldajatele tegevusloa- ja järelevalvenõude
  või registreerimisnõude
  kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kõigil võrdlusaluste korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Pealegi, kuna korraldajad kontrollivad võrdlusaluste kindlaksmääramist, siis on korraldajatele tegevusloa- ja järelevalvenõude
  või registreerimisnõude
  kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks.

| (13) | Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve alla, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused. |
| --- | --- |

(13)

Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve alla, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused.

| (14) | Korraldaja on füüsiline või juriidiline isik, kellel on
  teadlik
  kontroll võrdlusalus korraldamise üle ning kes eelkõige korraldab võrdlusalust, kogub ja analüüsib sisendandmeid, määrab võrdlusaluse kindlaks
  ning kas avaldab ise
  võrdlusaluse või
  tellib selle avaldamise kolmandalt isikult
  . Juhul kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega korraldajatele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada. |
| --- | --- |

(14)

Korraldaja on füüsiline või juriidiline isik, kellel on
  teadlik
  kontroll võrdlusalus korraldamise üle ning kes eelkõige korraldab võrdlusalust, kogub ja analüüsib sisendandmeid, määrab võrdlusaluse kindlaks
  ning kas avaldab ise
  võrdlusaluse või
  tellib selle avaldamise kolmandalt isikult
  . Juhul kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega korraldajatele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada.

| (15) | Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Selle valemi koostamisel, arvutuse tegemisel ja sisendandmete kindlaksmääramisel saab kasutada kaalutlusõigust. Kaalutlusõigusest tuleneb manipuleerimisoht ning seepärast peaksid käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluma kõik selle omadusega võrdlusalused. Juhul kui finantsinstrumendi puhul viidatakse üksikule hinnale või väärtusele, näiteks kui optsiooni võrdlushind põhineb ühe väärtpaberi hinnal, siis arvutust siiski ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusõigus puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena. Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust. |
| --- | --- |

(15)

Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Selle valemi koostamisel, arvutuse tegemisel ja sisendandmete kindlaksmääramisel saab kasutada kaalutlusõigust. Kaalutlusõigusest tuleneb manipuleerimisoht ning seepärast peaksid käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluma kõik selle omadusega võrdlusalused. Juhul kui finantsinstrumendi puhul viidatakse üksikule hinnale või väärtusele, näiteks kui optsiooni võrdlushind põhineb ühe väärtpaberi hinnal, siis arvutust siiski ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusõigus puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena. Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust.

| (16) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks täielikult austada Euroopa Keskpanga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi riikide keskpankade sõltumatust neile aluslepingutega antud volituste, ülesannete ja kohustuste täitmisel, samuti liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega kehtestatud riikide keskpankade sõltumatust. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks täielikult austada Euroopa Keskpanga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi riikide keskpankade sõltumatust neile aluslepingutega antud volituste, ülesannete ja kohustuste täitmisel, samuti liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega kehtestatud riikide keskpankade sõltumatust.

| (17) | ▌Võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks tuleks võrdlusaluste korraldajatelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealuseid huvide konflikte ja tagada kindlustunne võrdlusaluste usaldusväärsuse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul korraldajatel huvide konflikte ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast
  on tähtis, et
  korraldajatel
  oleks
  juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe järelevalve teostamiseks sõltumatu organ, kes tagab tõhusa järelevalve. |
| --- | --- |

(17)

▌Võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks tuleks võrdlusaluste korraldajatelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealuseid huvide konflikte ja tagada kindlustunne võrdlusaluste usaldusväärsuse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul korraldajatel huvide konflikte ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast
  on tähtis, et
  korraldajatel
  oleks
  juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe järelevalve teostamiseks sõltumatu organ, kes tagab tõhusa järelevalve.

| (18) | Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast peaks käesoleva määrusega kehtestama raamistiku, mis reguleerib andmete säilitamist korraldajate ja sisendandmete esitajate poolt ning tagab võrdlusaluse eesmärgi ja sisendandmete läbipaistvuse – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusnormidega. |
| --- | --- |

(18)

Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast peaks käesoleva määrusega kehtestama raamistiku, mis reguleerib andmete säilitamist korraldajate ja sisendandmete esitajate poolt ning tagab võrdlusaluse eesmärgi ja sisendandmete läbipaistvuse – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusnormidega.

| (19) | Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud
  . Määrusega tuleks seetõttu kehtestada raamistik
  võrdlusaluste
  korraldajate poolseks
  võrdlusaluse arvutamisega seotud
  asjakohaste dokumentide nõuetekohaseks säilitamiseks
  piisavalt pika aja jooksul. Võrdlusalusega mõõdetav tegur ja mõõtmiskeskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste korraldamise protsessi ja metoodikat korrapäraselt auditeerida või need läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste korraldamisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast
  tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste korraldajatele esitatud
  kaebuste
  sõltumatu
  lahendamise menetlus, mis
  võimaldab sidusrühmadel teatada
  võrdlusaluste korraldajale kaebustest
  ning tagab, et
  võrdlusaluste korraldaja hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust. |
| --- | --- |

(19)

Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud
  . Määrusega tuleks seetõttu kehtestada raamistik
  võrdlusaluste
  korraldajate poolseks
  võrdlusaluse arvutamisega seotud
  asjakohaste dokumentide nõuetekohaseks säilitamiseks
  piisavalt pika aja jooksul. Võrdlusalusega mõõdetav tegur ja mõõtmiskeskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste korraldamise protsessi ja metoodikat korrapäraselt auditeerida või need läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste korraldamisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast
  tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste korraldajatele esitatud
  kaebuste
  sõltumatu
  lahendamise menetlus, mis
  võimaldab sidusrühmadel teatada
  võrdlusaluste korraldajale kaebustest
  ning tagab, et
  võrdlusaluste korraldaja hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust.

| (20) | Võrdlusaluste korraldamisel tellitakse tähtsad tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – sageli allhanke korras. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete allhanke korras tellimine ei vabasta võrdlusaluse korraldajat tema kohustustest ja vastutusest ega takista korraldajat tema kohustuste täitmisel ja vastutuse kandmisel või asjaomast pädevat asutust korraldajate üle järelevalve teostamisel. |
| --- | --- |

(20)

Võrdlusaluste korraldamisel tellitakse tähtsad tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – sageli allhanke korras. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete allhanke korras tellimine ei vabasta võrdlusaluse korraldajat tema kohustustest ja vastutusest ega takista korraldajat tema kohustuste täitmisel ja vastutuse kandmisel või asjaomast pädevat asutust korraldajate üle järelevalve teostamisel.

| (21) | Võrdlusaluse korraldaja saab sisendandmete keskse vastuvõtjana järjekindlalt hinnata sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Võrdlusaluse korraldaja saab sisendandmete keskse vastuvõtjana järjekindlalt hinnata sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. ▌

| (22) | Korraldaja töötajad võivad tuvastada käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumid või manipuleerimist või manipuleerimise katset põhjustada võivad võimalikud puudused. Käesoleva määrusega tuleks seega
  kehtestada raamistik
  , mis võimaldab töötajatel anda korraldajatele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest. |
| --- | --- |

(22)

Korraldaja töötajad võivad tuvastada käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumid või manipuleerimist või manipuleerimise katset põhjustada võivad võimalikud puudused. Käesoleva määrusega tuleks seega
  kehtestada raamistik
  , mis võimaldab töötajatel anda korraldajatele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest.

| (23) | Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusõigus annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusõigus väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste korraldajad kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse tagamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(23)

Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusõigus annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusõigus väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste korraldajad kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse tagamiseks piisavad.

| (24) | Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus sellega jälgitava majandusteguri mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja kasutatavatest sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada
  läbipaistev
  metoodika, mis tagab võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse. |
| --- | --- |

(24)

Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus sellega jälgitava majandusteguri mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja kasutatavatest sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada
  läbipaistev
  metoodika, mis tagab võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse.

| (25) | Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks tuleb vahel metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes rakendada vajalikke meetmeid või teavitada korraldajat, kui nad on nende muudatuste tõttu mures. |
| --- | --- |

(25)

Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks tuleb vahel metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes rakendada vajalikke meetmeid või teavitada korraldajat, kui nad on nende muudatuste tõttu mures.

| (26) | Võrdlusaluste usaldusväärsus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete usaldusväärsusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid selgelt sätestatud, neile saaks tugineda ja need oleksid kooskõlas võrdlusaluse korraldaja kontrollimehhanismide ja metoodikaga.
  Seetõttu peaks
  võrdlusaluse korraldaja
  vajaduse ja võimaluse korral ning koostöös oma sisendandmete esitajatega koostama
  käitumisjuhendi, mis
  sisaldab neid nõudeid ning sisendandmete esitajate kohustusi seoses sisendandmete esitamisega
  . |
| --- | --- |

(26)

Võrdlusaluste usaldusväärsus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete usaldusväärsusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid selgelt sätestatud, neile saaks tugineda ja need oleksid kooskõlas võrdlusaluse korraldaja kontrollimehhanismide ja metoodikaga.
  Seetõttu peaks
  võrdlusaluse korraldaja
  vajaduse ja võimaluse korral ning koostöös oma sisendandmete esitajatega koostama
  käitumisjuhendi, mis
  sisaldab neid nõudeid ning sisendandmete esitajate kohustusi seoses sisendandmete esitamisega
  .

| (27) | Paljud võrdlusalused määratakse kindlaks
  valemi abil, mis arvutatakse
  sisendandmete põhjal, mille esitavad reguleeritud kauplemiskohad,
  tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad,
  energiabörsid
  või
  heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid.
  Sellisel juhul tagatakse olemasoleva reguleerimisega ja järelevalvega
  sisendandmete
  usaldusväärsus ja läbipaistvus
  ning
  kehtestatakse
  juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks.
  Tingimusel et aluseks olevad sisendandmed on tervikuna pärit kauplemiskohtadest, mille suhtes kohaldatakse kauplemisjärgse läbipaistvuse nõudeid (sh kolmanda riigi turult, mida peetakse samaväärseks liidu reguleeritud turuga), tuleks
  sellised võrdlusalused
  seepärast vabastada
  teatavatest
  käesoleva määruse kohastest
  kohustustest, eesmärgiga vältida topeltreguleerimist ja kuna nende järelevalve tagab kasutatud sisendandmete usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

(27)

Paljud võrdlusalused määratakse kindlaks
  valemi abil, mis arvutatakse
  sisendandmete põhjal, mille esitavad reguleeritud kauplemiskohad,
  tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad,
  energiabörsid
  või
  heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid.
  Sellisel juhul tagatakse olemasoleva reguleerimisega ja järelevalvega
  sisendandmete
  usaldusväärsus ja läbipaistvus
  ning
  kehtestatakse
  juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks.
  Tingimusel et aluseks olevad sisendandmed on tervikuna pärit kauplemiskohtadest, mille suhtes kohaldatakse kauplemisjärgse läbipaistvuse nõudeid (sh kolmanda riigi turult, mida peetakse samaväärseks liidu reguleeritud turuga), tuleks
  sellised võrdlusalused
  seepärast vabastada
  teatavatest
  käesoleva määruse kohastest
  kohustustest, eesmärgiga vältida topeltreguleerimist ja kuna nende järelevalve tagab kasutatud sisendandmete usaldusväärsuse.

| (28) | Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada sisendandmete kindlaksmääramisel kaalutlusõigust. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate
  tegevuse suhtes kohaldatakse juhul, kui see on võimalik ja vajalik, juhtimiskorda
  , mis tagab nende konfliktide juhtimise ja selle, et sisendandmed on täpsed, korraldaja nõuetega kooskõlas ja neid saab kontrollida. |
| --- | --- |

(28)

Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada sisendandmete kindlaksmääramisel kaalutlusõigust. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate
  tegevuse suhtes kohaldatakse juhul, kui see on võimalik ja vajalik, juhtimiskorda
  , mis tagab nende konfliktide juhtimise ja selle, et sisendandmed on täpsed, korraldaja nõuetega kooskõlas ja neid saab kontrollida.

| (29) | Võrdlusaluste eri liikidel ja sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleb täiendavalt täpsustada käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad võrdlusaluste konkreetseid sektoreid ja liike.
  Börsikaupade võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil on sektorile iseloomulikud omadused ning
  seepärast tuleb käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist nende võrdlusaluste suhtes.
  Lisaks tuleks käesolevas määruses ette näha teatav paindlikkus, mis võimaldaks eri võrdlusaluste sektorite suhtes kohaldatavaid diferentseeritud nõudeid õigeaegselt ajakohastada, pidades silmas rahvusvahelisi arenguid ning võttes eelkõige arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tööd. |
| --- | --- |

(29)

Võrdlusaluste eri liikidel ja sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleb täiendavalt täpsustada käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad võrdlusaluste konkreetseid sektoreid ja liike.
  Börsikaupade võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil on sektorile iseloomulikud omadused ning
  seepärast tuleb käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist nende võrdlusaluste suhtes.
  Lisaks tuleks käesolevas määruses ette näha teatav paindlikkus, mis võimaldaks eri võrdlusaluste sektorite suhtes kohaldatavaid diferentseeritud nõudeid õigeaegselt ajakohastada, pidades silmas rahvusvahelisi arenguid ning võttes eelkõige arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tööd.

| (29a) | Selleks, et lugeda võrdlusalus käesoleva määruse alusel oluliseks, peab see olema olemuselt süsteemne või kasutatav süsteemsel viisil ning manipuleerimise suhtes haavatav, et tagada regulatiivne proportsionaalsus. |
| --- | --- |

(29a)

Selleks, et lugeda võrdlusalus käesoleva määruse alusel oluliseks, peab see olema olemuselt süsteemne või kasutatav süsteemsel viisil ning manipuleerimise suhtes haavatav, et tagada regulatiivne proportsionaalsus.

| (30) | Teatavate oluliste võrdlusaluste ebaõigsus võib märkimisväärselt mõjutada finantsstabiilsust, turu korrapärast toimimist või investoreid ning seepärast tuleb selliste oluliste võrdlusaluste usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks kohaldada täiendavaid nõudeid.
  Seda oluliste võrdlusaluste võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Riiklikud pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustavad, millised võrdlusalused loetakse oluliseks. |
| --- | --- |

(30)

Teatavate oluliste võrdlusaluste ebaõigsus võib märkimisväärselt mõjutada finantsstabiilsust, turu korrapärast toimimist või investoreid ning seepärast tuleb selliste oluliste võrdlusaluste usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks kohaldada täiendavaid nõudeid.
  Seda oluliste võrdlusaluste võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Riiklikud pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustavad, millised võrdlusalused loetakse oluliseks.

| (30a) | Arvestades oluliste võrdlusaluste strateegilist tähtsust siseturu tõrgeteta toimimise jaoks, antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus võtta vastu võrdlusaluse korraldaja ja vajaduse korral sisendandmete esitajate suhtes otseselt kohaldatavaid otsuseid, juhul kui riiklik pädev asutus ei ole kohaldanud käesolevat määrust või on rikkunud liidu õigust ning järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010

   (9)

  artiklis 17 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(30a)

Arvestades oluliste võrdlusaluste strateegilist tähtsust siseturu tõrgeteta toimimise jaoks, antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus võtta vastu võrdlusaluse korraldaja ja vajaduse korral sisendandmete esitajate suhtes otseselt kohaldatavaid otsuseid, juhul kui riiklik pädev asutus ei ole kohaldanud käesolevat määrust või on rikkunud liidu õigust ning järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010

   (9)

  artiklis 17 sätestatud menetlust.

| (31) | Olulise võrdlusaluse usaldusväärsust võivad kahjustada sisendandmete esitajad, kes lõpetavad andmete esitamise
  , sest sellega kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda
  .
  Seega tuleb
  asjaomasele pädevale asutusele
  anda
  volitus nõuda
  järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt
  kohustuslikus korras olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist
  , et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus
  .
  Sisendandmete kohustuslikus korras esitamine ei pane järelevalve alla kuuluvatele üksustele kohustust sõlmida tehinguid või võtta kohustust tehingute sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(31)

Olulise võrdlusaluse usaldusväärsust võivad kahjustada sisendandmete esitajad, kes lõpetavad andmete esitamise
  , sest sellega kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda
  .
  Seega tuleb
  asjaomasele pädevale asutusele
  anda
  volitus nõuda
  järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt
  kohustuslikus korras olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist
  , et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus
  .
  Sisendandmete kohustuslikus korras esitamine ei pane järelevalve alla kuuluvatele üksustele kohustust sõlmida tehinguid või võtta kohustust tehingute sõlmimiseks.

| (31a) | Kui võrdlusalus on loetud oluliseks, võib selle korraldaja kasutada võrdlusaluste kasutajate suhtes monopoolset seisundit. Seda silmas pidades peab kõnealuse olulise võrdlusaluse pädevate asutuste kolleegium teostama järelevalvet müügihinna ja korraldaja kulude üle, et takistada turu kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(31a)

Kui võrdlusalus on loetud oluliseks, võib selle korraldaja kasutada võrdlusaluste kasutajate suhtes monopoolset seisundit. Seda silmas pidades peab kõnealuse olulise võrdlusaluse pädevate asutuste kolleegium teostama järelevalvet müügihinna ja korraldaja kulude üle, et takistada turu kuritarvitamist.

| (32) | Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, peavad nad teadma, mida võrdlusalusega mõõdetakse ja millised on näitaja nõrgad küljed. Seetõttu peaks võrdlusaluse korraldaja avaldama neid asjaolusid kirjeldava teate .
  Korraldaja peaks tegema oma sisendandmed taotluse korral uurimisega seoses asjaomasele pädevale asutusele kättesaadavaks.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, peavad nad teadma, mida võrdlusalusega mõõdetakse ja millised on näitaja nõrgad küljed. Seetõttu peaks võrdlusaluse korraldaja avaldama neid asjaolusid kirjeldava teate .
  Korraldaja peaks tegema oma sisendandmed taotluse korral uurimisega seoses asjaomasele pädevale asutusele kättesaadavaks.

▌

| (34) | Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta finantssektori võrdlusaluste põhimõtteid (edaspidi „IOSCO
  finantssektori võrdlusaluste
  põhimõtted”), mille IOSCO andis välja 17. juulil 2013
  , samuti põhimõtteid naftahinna teabeagentuuride kohta, mille IOSCO andis välja 5. oktoobril 2012, (edaspidi „IOSCO PRA põhimõtted”), mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üldine standard
  . |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta finantssektori võrdlusaluste põhimõtteid (edaspidi „IOSCO
  finantssektori võrdlusaluste
  põhimõtted”), mille IOSCO andis välja 17. juulil 2013
  , samuti põhimõtteid naftahinna teabeagentuuride kohta, mille IOSCO andis välja 5. oktoobril 2012, (edaspidi „IOSCO PRA põhimõtted”), mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üldine standard
  .

| (34a) | Tuleb arvesse võtta füüsilise kauba turgude eripära, et mitte kahjustada börsikaupade võrdlusaluste usaldusväärsust ja mõjutada negatiivselt kaubaturu läbipaistvust, Euroopa varustuskindlust, konkurentsivõimet ja tarbijate huve. Seega ei saa käesoleva määruse teatavaid sätteid kohaldada börsikaupade võrdlusaluste suhtes. IOSCO poolt koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga ja Rahvusvahelise Energiafoorumiga (teiste hulgas) välja töötatud börsikaupade võrdlusaluste põhimõtted on spetsiaalselt ette nähtud kohaldamiseks börsikaupade võrdlusaluste suhtes ning seetõttu on käesolevas määruses sätestatud, et teatavaid nõudeid börsikaupade võrdlusaluste suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(34a)

Tuleb arvesse võtta füüsilise kauba turgude eripära, et mitte kahjustada börsikaupade võrdlusaluste usaldusväärsust ja mõjutada negatiivselt kaubaturu läbipaistvust, Euroopa varustuskindlust, konkurentsivõimet ja tarbijate huve. Seega ei saa käesoleva määruse teatavaid sätteid kohaldada börsikaupade võrdlusaluste suhtes. IOSCO poolt koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga ja Rahvusvahelise Energiafoorumiga (teiste hulgas) välja töötatud börsikaupade võrdlusaluste põhimõtted on spetsiaalselt ette nähtud kohaldamiseks börsikaupade võrdlusaluste suhtes ning seetõttu on käesolevas määruses sätestatud, et teatavaid nõudeid börsikaupade võrdlusaluste suhtes ei kohaldata.

| (34b) | Määrusega kehtestatakse ka tunnustamise kord, millega kolmandates riikides asuvad võrdlusaluste korraldajad saavad korraldada oma näitajaid liidus tingimusel, et need näitajad vastavad täielikult käesolevas määruses sätestatud nõuetele või asjaomaste IOSCO põhimõtete sätetele. |
| --- | --- |

(34b)

Määrusega kehtestatakse ka tunnustamise kord, millega kolmandates riikides asuvad võrdlusaluste korraldajad saavad korraldada oma näitajaid liidus tingimusel, et need näitajad vastavad täielikult käesolevas määruses sätestatud nõuetele või asjaomaste IOSCO põhimõtete sätetele.

| (34c) | Käesoleva määrusega kehtestatakse heakskiitmise kord, mille kohaselt liidus asuvad korraldajad, kes on tegevusloa saanud või registreeritud käesoleva määruse sätete kohaselt, võivad teatavatel tingimustel heaks kiita kolmandates riikides korraldatavaid võrdlusaluseid. Selline heakskiitmise kord tuleks kehtestada kolmandate riikide korraldajate suhtes, mis on seotud või teevad tihedat koostööd liidus asuvate korraldajatega. Korraldaja, kes on heaks kiitnud kolmandas riigis korraldatava võrdlusaluse, peaks sellise heaks kiidetud võrdlusaluse eest vastutama ning tagama, et see täidab käesolevas määruses osutatud asjakohaseid tingimusi või asjaomaste IOSCO põhimõtete nõudeid. |
| --- | --- |

(34c)

Käesoleva määrusega kehtestatakse heakskiitmise kord, mille kohaselt liidus asuvad korraldajad, kes on tegevusloa saanud või registreeritud käesoleva määruse sätete kohaselt, võivad teatavatel tingimustel heaks kiita kolmandates riikides korraldatavaid võrdlusaluseid. Selline heakskiitmise kord tuleks kehtestada kolmandate riikide korraldajate suhtes, mis on seotud või teevad tihedat koostööd liidus asuvate korraldajatega. Korraldaja, kes on heaks kiitnud kolmandas riigis korraldatava võrdlusaluse, peaks sellise heaks kiidetud võrdlusaluse eest vastutama ning tagama, et see täidab käesolevas määruses osutatud asjakohaseid tingimusi või asjaomaste IOSCO põhimõtete nõudeid.

| (35) | Olulise võrdlusaluse
  korraldajale peaks andma tegevusloa ja tema järelevalvet peaks teostama korraldaja asukohaliikmesriigi pädev asutus.
  Korraldaja, kes korraldab ainult võrdlusaluseid, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse valemit, mis koostatakse sisendandmete põhjal, mille tervenisti ja otseselt esitavad reguleeritud kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad, energiabörsid või heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid, ja/või korraldaja, kes korraldab ainult ebaolulisi võrdlusaluseid, peaks registreerima ja tema üle järelevalvet teostama pädev asutus. Korraldaja registreerimine ei peaks mõjutama asjaomaste pädevate asutuste teostatavat järelevalvet. Liidu tasandil peaks korraldajate registrit pidama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve. |
| --- | --- |

(35)

Olulise võrdlusaluse
  korraldajale peaks andma tegevusloa ja tema järelevalvet peaks teostama korraldaja asukohaliikmesriigi pädev asutus.
  Korraldaja, kes korraldab ainult võrdlusaluseid, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse valemit, mis koostatakse sisendandmete põhjal, mille tervenisti ja otseselt esitavad reguleeritud kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad, energiabörsid või heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid, ja/või korraldaja, kes korraldab ainult ebaolulisi võrdlusaluseid, peaks registreerima ja tema üle järelevalvet teostama pädev asutus. Korraldaja registreerimine ei peaks mõjutama asjaomaste pädevate asutuste teostatavat järelevalvet. Liidu tasandil peaks korraldajate registrit pidama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

| (36) | Mõnikord võib teatav isik määrata kindlaks indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse korraldaja asuvad eri liikmesriikides. Seepärast
  on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist võrdlusalust kasutatakse. Seda saab teha liidu õiguses sätestatud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014

   (10)

  sätestatud teadete sisu ja finantsinstrumentide loetelu täiustamisega. |
| --- | --- |

(36)

Mõnikord võib teatav isik määrata kindlaks indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse korraldaja asuvad eri liikmesriikides. Seepärast
  on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist võrdlusalust kasutatakse. Seda saab teha liidu õiguses sätestatud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014

   (10)

  sätestatud teadete sisu ja finantsinstrumentide loetelu täiustamisega.

| (37) | Liikmesriikide pädevate asutuste
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalsed järelevalve- ja uurimisvolitused, mis tuleks
  anda liikmesriikide pädevatele asutustele
  kooskõlas liikmesriigi õigusega
  ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele
  . Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohaseid volitusi kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustusprotsessis sõltumatud. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriikide pädevate asutuste
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalsed järelevalve- ja uurimisvolitused, mis tuleks
  anda liikmesriikide pädevatele asutustele
  kooskõlas liikmesriigi õigusega
  ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele
  . Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohaseid volitusi kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustusprotsessis sõltumatud.

| (38) | Pädevatel asutustel
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel
  peab olema käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks võimalus kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt saada eelnev luba, kasutatakse ruumidele juurdepääsu õigust pärast sellise loa saamist. |
| --- | --- |

(38)

Pädevatel asutustel
  ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel
  peab olema käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks võimalus kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt saada eelnev luba, kasutatakse ruumidele juurdepääsu õigust pärast sellise loa saamist.

| (39) | Järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida andmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate
  organisatsiooniline
  eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, juhul kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. |
| --- | --- |

(39)

Järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida andmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate
  organisatsiooniline
  eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, juhul kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased.

| (40) | Osa käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kolmandate riikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võivad võrdlusaluseid kasutada või esitada võrdlusaluste jaoks sisendandmeid või olla muul viisil võrdlusaluste kindlaksmääramisega seotud. Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(40)

Osa käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kolmandate riikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võivad võrdlusaluseid kasutada või esitada võrdlusaluste jaoks sisendandmeid või olla muul viisil võrdlusaluste kindlaksmääramisega seotud. Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel.

| (41) | Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  (edaspidi „harta”)
  sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigus era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse õigus, ettevõtlusvabadus, õigus omandile, tarbijakaitse õigus, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigus.
  Seepärast tuleks käesolevat määrust
  tõlgendada ja kohaldada
  kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega
  .
  Eelkõige kui käesolevas määruses osutatakse muudes meediakanalites kohaldatava sõnavabaduse suhtes kehtivatele eeskirjadele ja ajakirjaniku elukutse eeskirjadele või käitumisjuhenditele, tuleks neid vabadusi arvesse võtta selliselt, nagu need on tagatud liidus ja liikmesriikides ning nagu neid tunnustatakse harta artiklis 11 ja muudes asjakohastes sätetes. Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada ajakirjanduse, muu meedia ja ajakirjanike suhtes, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle. |
| --- | --- |

(41)

Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  (edaspidi „harta”)
  sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigus era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse õigus, ettevõtlusvabadus, õigus omandile, tarbijakaitse õigus, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigus.
  Seepärast tuleks käesolevat määrust
  tõlgendada ja kohaldada
  kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega
  .
  Eelkõige kui käesolevas määruses osutatakse muudes meediakanalites kohaldatava sõnavabaduse suhtes kehtivatele eeskirjadele ja ajakirjaniku elukutse eeskirjadele või käitumisjuhenditele, tuleks neid vabadusi arvesse võtta selliselt, nagu need on tagatud liidus ja liikmesriikides ning nagu neid tunnustatakse harta artiklis 11 ja muudes asjakohastes sätetes. Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada ajakirjanduse, muu meedia ja ajakirjanike suhtes, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle.

| (42) | Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleb anda menetlusosalistele võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate järeldustega ja austada nende õigust olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

(42)

Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleb anda menetlusosalistele võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate järeldustega ja austada nende õigust olla ära kuulatud.

| (43) | Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides peavad võrdlusalused olema läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine peaksid toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12). |
| --- | --- |

(43)

Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides peavad võrdlusalused olema läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine peaksid toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12).

| (44) | Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste ja haldusmeetmete kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(44)

Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste ja haldusmeetmete kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (45) | Seepärast tuleks ette näha haldusmeetmete, karistuste ja trahvide tervikkomplekt, et tagada ühise lähenemisviisi rakendamine liikmesriikides ja suurendada nende hoiatavat mõju. Konkreetsetel juhtudel kohaldatavate karistuste kindlaksmääramisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu
  kavatsuse olemasolu või puudumine,
  tuvastatud finantskasumi tagasimaksmine, rikkumise tõsidus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja trahvide hoiatava mõju vajadus, ning vähendada pädeva asutusega tehtud koostöö eest vajaduse korral karistust. ▌ |
| --- | --- |

(45)

Seepärast tuleks ette näha haldusmeetmete, karistuste ja trahvide tervikkomplekt, et tagada ühise lähenemisviisi rakendamine liikmesriikides ja suurendada nende hoiatavat mõju. Konkreetsetel juhtudel kohaldatavate karistuste kindlaksmääramisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu
  kavatsuse olemasolu või puudumine,
  tuvastatud finantskasumi tagasimaksmine, rikkumise tõsidus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja trahvide hoiatava mõju vajadus, ning vähendada pädeva asutusega tehtud koostöö eest vajaduse korral karistust. ▌

| (46) | Selleks et tagada pädeva asutuse otsuste hoiatav mõju üldsusele, tuleks need üldiselt avaldada. Otsuste avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka tähtis vahend, mille abil ta teavitab turuosalisi sellest, millist käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendab turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võib põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet karistuste ja meetmete kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave karistuste kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste meetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et tagada pädeva asutuse otsuste hoiatav mõju üldsusele, tuleks need üldiselt avaldada. Otsuste avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka tähtis vahend, mille abil ta teavitab turuosalisi sellest, millist käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendab turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võib põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet karistuste ja meetmete kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave karistuste kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste meetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne.

| (47) | Oluliste võrdlusalustega võivad olla seotud sisendandmete esitajad, korraldajad ja kasutajad mitmes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse korraldamise lõpetamine või selle usaldusväärsust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise olulise võrdlusaluse üle liikmesriigis, kus ainult tema asub, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Selleks et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine, tuleks moodustada pädevate asutuste kolleegiumid
  , mida juhatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  . Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õiguslikult siduv vahendusmehhanism on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. Võrdlusaluseid võidakse kasutada viitena pikaajaliste finantsinstrumentide ja -lepingute puhul. Teatavatel juhtudel, kui sellisel võrdlusalusel on omadused, mida ei saa kohandada nende kooskõlla viimiseks käesoleva määruse nõuetega, ei pruugi selle näitaja korraldamine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse jätkuva korraldamise keelamise tulemusena finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või nende tingimused tühistada – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste jätkuv korraldamine üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(47)

Oluliste võrdlusalustega võivad olla seotud sisendandmete esitajad, korraldajad ja kasutajad mitmes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse korraldamise lõpetamine või selle usaldusväärsust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise olulise võrdlusaluse üle liikmesriigis, kus ainult tema asub, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Selleks et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine, tuleks moodustada pädevate asutuste kolleegiumid
  , mida juhatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  . Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õiguslikult siduv vahendusmehhanism on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. Võrdlusaluseid võidakse kasutada viitena pikaajaliste finantsinstrumentide ja -lepingute puhul. Teatavatel juhtudel, kui sellisel võrdlusalusel on omadused, mida ei saa kohandada nende kooskõlla viimiseks käesoleva määruse nõuetega, ei pruugi selle näitaja korraldamine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse jätkuva korraldamise keelamise tulemusena finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või nende tingimused tühistada – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste jätkuv korraldamine üleminekuperioodil.

| (47a) | Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalve alla kuuluvate üksuste ja turgude suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011

   (13)

  (REMIT) reguleerimisalasse, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve igakülgselt konsulteerima Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist. |
| --- | --- |

(47a)

Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalve alla kuuluvate üksuste ja turgude suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011

   (13)

  (REMIT) reguleerimisalasse, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve igakülgselt konsulteerima Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist.

| (47b) | Juhul kui olemasolev võrdlusalus ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid võrdlusaluse muutmine käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viimiseks põhjustaks vääramatu jõu juhtumi või rikuks finantslepingu või -instrumendi tingimusi, võib asjaomane pädev asutus lubada võrdlusalust jätkuvalt kasutada, kuni on võimalik selle võrdlusaluse kasutamine lõpetada või asendada see teise võrdlusalusega, et vältida võrdlusaluse kasutamise ebakorrektse ja järsu lõpetamise negatiivset mõju tarbijatele. |
| --- | --- |

(47b)

Juhul kui olemasolev võrdlusalus ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid võrdlusaluse muutmine käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viimiseks põhjustaks vääramatu jõu juhtumi või rikuks finantslepingu või -instrumendi tingimusi, võib asjaomane pädev asutus lubada võrdlusalust jätkuvalt kasutada, kuni on võimalik selle võrdlusaluse kasutamine lõpetada või asendada see teise võrdlusalusega, et vältida võrdlusaluse kasutamise ebakorrektse ja järsu lõpetamise negatiivset mõju tarbijatele.

| (48) | Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks ja ettepaneku tehniliste üksikasjade täpsustamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ▌.
  Nende õigusaktide kohta ettepanekute tegemisel tuleks võtta arvesse võrdlusaluste korraldamise, sisendandmete esitamise ja võrdlusaluste kasutamise peamisi rahvusvahelisi standardeid, eriti IOSCO töö tulemusi. Kinni tuleb pidada proportsionaalsuse põhimõttest, eelkõige ebaoluliste võrdlusaluste ja korraldatud börsikaupade võrdlusaluste puhul. |
| --- | --- |

(48)

Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks ja ettepaneku tehniliste üksikasjade täpsustamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ▌.
  Nende õigusaktide kohta ettepanekute tegemisel tuleks võtta arvesse võrdlusaluste korraldamise, sisendandmete esitamise ja võrdlusaluste kasutamise peamisi rahvusvahelisi standardeid, eriti IOSCO töö tulemusi. Kinni tuleb pidada proportsionaalsuse põhimõttest, eelkõige ebaoluliste võrdlusaluste ja korraldatud börsikaupade võrdlusaluste puhul.

| (49) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 võtma vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud
  juhtimis- ja kontrollinõuete
  regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega
  muu hulgas
  kehtestatakse kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitavate koostöölepingute miinimumsisu. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 võtma vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud
  juhtimis- ja kontrollinõuete
  regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega
  muu hulgas
  kehtestatakse kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitavate koostöölepingute miinimumsisu.

| (50) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide ▌võrdlusaluste korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et võrdlusalus on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (14), millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide ▌võrdlusaluste korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et võrdlusalus on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (14), millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

| (51) | Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral täita käesoleva määruse eesmärki, mille kohaselt tuleb kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgede kõrvaldamiseks, ning võttes arvesse, et võrdlusalustega seotud probleemide üldist mõju saab igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil ja seda eesmärki saab seega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(51)

Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral täita käesoleva määruse eesmärki, mille kohaselt tuleb kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgede kõrvaldamiseks, ning võttes arvesse, et võrdlusalustega seotud probleemide üldist mõju saab igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil ja seda eesmärki saab seega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsus ja usaldusväärsus. Määrus edendab seega siseturu nõuetekohast toimimist ning aitab saavutada tarbijate ja investorite kaitse kõrget taset.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse võrdlusaluste korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamise suhtes liidus.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata
  võrdlusaluste korraldamise suhtes järgmiste üksuste poolt
  :

| a) | keskpangad, juhul kui nad kasutavad volitusi või täidavad ülesandeid ja kohustusi, mis on neile antud aluslepingutega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirjaga või mille puhul nende sõltumatus on kehtestatud asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega; |
| --- | --- |

a)

keskpangad, juhul kui nad kasutavad volitusi või täidavad ülesandeid ja kohustusi, mis on neile antud aluslepingutega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirjaga või mille puhul nende sõltumatus on kehtestatud asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega;

| aa) | avaliku võimu kandjad, kui nad korraldavad võrdlusaluseid või neil on kontroll võrdlusaluste korraldamise üle, mida kasutatakse avaliku poliitika eesmärgil, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete jaoks; |
| --- | --- |

aa)

avaliku võimu kandjad, kui nad korraldavad võrdlusaluseid või neil on kontroll võrdlusaluste korraldamise üle, mida kasutatakse avaliku poliitika eesmärgil, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete jaoks;

| ab) | kesksed vastaspooled; |
| --- | --- |

ab)

kesksed vastaspooled;

| ac) | korraldajad, kui nad pakuvad üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda; |
| --- | --- |

ac)

korraldajad, kui nad pakuvad üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda;

| ad) | ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle; |
| --- | --- |

ad)

ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle;

| ae) | krediidiühistud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL tähenduses

   (15). |
| --- | --- |

ae)

krediidiühistud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL tähenduses

   (15).

▌

2a.
     
  Artikli 5 lõikeid 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artikleid 5a ja 5b, artikli 5d punkte b–g, artikli 7 lõike 1 punkte aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõikeid 2a, 3a ja 3b, artiklit 7a, artikli 8 lõikeid 1 ja 2, artikli 9 lõikeid 1 ja 2, artiklit 11 ja artikli 17 lõiget 1 ei kohaldata korraldajate suhtes nende ebaoluliste võrdlusaluste puhul.

▌

Artikkel 3

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „indeks” – number,






  a) | mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- | --- |

1)

„indeks” – number,

a)

mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks;

| b) | mis määratakse korrapäraselt, kas tervikuna või osaliselt, kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil
  ning |
| --- | --- |

b)

mis määratakse korrapäraselt, kas tervikuna või osaliselt, kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil
  ning

| c) | kui kindlaksmääramine toimub ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –
  , tegelike või eeldatavate intressimäärade
  või muude väärtuste
  või vaatluste
  alusel; |
| --- | --- |

c)

kui kindlaksmääramine toimub ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –
  , tegelike või eeldatavate intressimäärade
  või muude väärtuste
  või vaatluste
  alusel;

| 1a) | „indeksi korraldaja” – indeksi korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik; |
| --- | --- |

1a)

„indeksi korraldaja” – indeksi korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

| 2) | „võrdlusalus” – indeks, millele viidates määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus ▌; |
| --- | --- |

2)

„võrdlusalus” – indeks, millele viidates määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus ▌;

| 2a) | „võrdlusaluste kogum” – võrdlusaluste rühm, mida korraldab üks korraldaja ja mis määratakse kindlaks sarnast liiki sisendandmete alusel, millega mõõdetakse sama või sarnast turu- või majandusolukorda; |
| --- | --- |

2a)

„võrdlusaluste kogum” – võrdlusaluste rühm, mida korraldab üks korraldaja ja mis määratakse kindlaks sarnast liiki sisendandmete alusel, millega mõõdetakse sama või sarnast turu- või majandusolukorda;

| 3) | „võrdlusaluse korraldamine” –






  a) | võrdlusaluse kindlaksmääramise korra haldamine; ▌ |
| --- | --- | --- |

3)

„võrdlusaluse korraldamine” –

a)

võrdlusaluse kindlaksmääramise korra haldamine; ▌

| b) | sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse kindlaksmääramise eesmärgil ning |
| --- | --- |

b)

sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse kindlaksmääramise eesmärgil ning

| c) | võrdlusaluse kindlaksmääramine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil; |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse kindlaksmääramine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil;

| 4) | „korraldaja” – võrdlusaluse korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik; |
| --- | --- |

4)

„korraldaja” – võrdlusaluse korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

| 5) | „võrdlusaluse
  kasutamine
  ” –








  a) | sellise
  finantsinstrumendi
  emiteerimine, millega viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; |
| --- | --- | --- |

5)

„võrdlusaluse
  kasutamine
  ” –

a)

sellise
  finantsinstrumendi
  emiteerimine, millega viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile;

| b) | finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile;

| c) | sellise
  finantslepingu
  osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; |
| --- | --- |

c)

sellise
  finantslepingu
  osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile;

| d) | investeerimisfondi tootluse kindlaksmääramine indeksi või indeksite kombinatsiooni alusel, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud; |
| --- | --- |

d)

investeerimisfondi tootluse kindlaksmääramine indeksi või indeksite kombinatsiooni alusel, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

| 6) | „sisendandmete esitamine” – võrdlusaluse kindlaksmääramiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate
  üldsusele mitte kättesaadavate
  sisendandmete esitamine korraldajale või teisele isikule, et viimane need korraldajale edastaks; |
| --- | --- |

6)

„sisendandmete esitamine” – võrdlusaluse kindlaksmääramiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate
  üldsusele mitte kättesaadavate
  sisendandmete esitamine korraldajale või teisele isikule, et viimane need korraldajale edastaks;

| 7) | „sisendandmete esitaja” – sisendandmeid
  , mis ei ole reguleeritud andmed,
  esitav füüsiline või juriidiline isik; |
| --- | --- |

7)

„sisendandmete esitaja” – sisendandmeid
  , mis ei ole reguleeritud andmed,
  esitav füüsiline või juriidiline isik;

| 8) | „järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja” – järelevalve alla kuuluv üksus, kes esitab liidus asuvale korraldajale sisendandmeid; |
| --- | --- |

8)

„järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja” – järelevalve alla kuuluv üksus, kes esitab liidus asuvale korraldajale sisendandmeid;

| 9) | „sisendandmete esitaja esindaja” – sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik; |
| --- | --- |

9)

„sisendandmete esitaja esindaja” – sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;

| 9a) | „hindaja” – börsikaupade võrdlusaluste korraldaja töötaja või mõni teine füüsiline isik või kolmas isik, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ning kelle ülesanne on kohaldada sisendandmete ja muu teabe suhtes metoodikat või otsustusvõimet, et anda kokkuvõtlik hinnang teatava kauba hinnale; |
| --- | --- |

9a)

„hindaja” – börsikaupade võrdlusaluste korraldaja töötaja või mõni teine füüsiline isik või kolmas isik, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ning kelle ülesanne on kohaldada sisendandmete ja muu teabe suhtes metoodikat või otsustusvõimet, et anda kokkuvõtlik hinnang teatava kauba hinnale;

| 10) | „sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude väärtuste kohta, mida korraldaja kasutab võrdlusaluse kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

10)

„sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude väärtuste kohta, mida korraldaja kasutab võrdlusaluse kindlaksmääramiseks;

| 11) | „reguleeritud andmed” –








  i) | sisendandmed, mis saadakse
  täielikult:










  a) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24
  määratletud kauplemiskohalt
  , kuid ainult seoses finantsinstrumente puudutavate andmetega; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

„reguleeritud andmed” –

i)

sisendandmed, mis saadakse
  täielikult:

a)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24
  määratletud kauplemiskohalt
  , kuid ainult seoses finantsinstrumente puudutavate andmetega;

| b) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52
  määratletud tunnustatud
  kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse
  kohustuslikele nõuetele
  , kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52
  määratletud tunnustatud
  kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse
  kohustuslikele nõuetele
  , kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid;

| c) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada;

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/72/EÜ (16) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/72/EÜ (16) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt;

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/73/EÜ (17) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt; |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/73/EÜ (17) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt;

| f) | komisjoni
  määruse (EL) nr 1031/2010 (18) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; |
| --- | --- |

f)

komisjoni
  määruse (EL) nr 1031/2010 (18) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt;

| g) | määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõike 1 alusel esitatud andmetest, mida on täpsustatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1348/2014

   (19)

  ; või |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõike 1 alusel esitatud andmetest, mida on täpsustatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1348/2014

   (19)

  ; või

| h) | kolmanda riigi kauplemiskohalt, platvormilt, börsilt, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või aruandlussüsteemi pakkujalt, mis on samaväärsed punktides a–g määratletuga, või mis tahes muult üksuselt, nt tehinguandmete koondajalt või kogujalt, mille sisendandmete suhtes juba kohaldatakse asjakohast järelevalvet; ning |
| --- | --- |

h)

kolmanda riigi kauplemiskohalt, platvormilt, börsilt, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või aruandlussüsteemi pakkujalt, mis on samaväärsed punktides a–g määratletuga, või mis tahes muult üksuselt, nt tehinguandmete koondajalt või kogujalt, mille sisendandmete suhtes juba kohaldatakse asjakohast järelevalvet; ning

| ii) | direktiivi 2009/65/EÜ

   (20)

  artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate üksuste puhasväärtus. |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2009/65/EÜ

   (20)

  artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate üksuste puhasväärtus.

| 12) | „tehinguandmed” – konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud; |
| --- | --- |

12)

„tehinguandmed” – konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud;

| 13) | „finantsinstrument” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid, mille kohta on esitatud
  direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud
  kauplemiskohas kauplemise loa taotlus või millega
  direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud
  kauplemiskohas kaubeldakse; |
| --- | --- |

13)

„finantsinstrument” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid, mille kohta on esitatud
  direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud
  kauplemiskohas kauplemise loa taotlus või millega
  direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud
  kauplemiskohas kaubeldakse;

| 14) | „järelvalve alla kuuluv üksus” – järgmised üksused:






  a) | direktiivi 2013/36/EL artikli 3 punktis 1 määratletud krediidiasutused; |
| --- | --- | --- |

14)

„järelvalve alla kuuluv üksus” – järgmised üksused:

a)

direktiivi 2013/36/EL artikli 3 punktis 1 määratletud krediidiasutused;

| b) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4
  lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4
  lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/138/EÜ (21) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandjad; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi 2009/138/EÜ (21) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandjad;

| d) | direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13
  punktis 4
  määratletud edasikindlustusandjad; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13
  punktis 4
  määratletud edasikindlustusandjad;

| e) | direktiivi 2009/65/EÜ (22) artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid); |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2009/65/EÜ (22) artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid);

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (23) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (23) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad;

| g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (24) artikli 2 punktis 1 määratletud kesksed vastaspooled; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (24) artikli 2 punktis 1 määratletud kesksed vastaspooled;

| h) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 2 määratletud kauplemisteabehoidlad; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 2 määratletud kauplemisteabehoidlad;

| i) | korraldajad; |
| --- | --- |

i)

korraldajad;

| 15) | „finantsleping” –






  a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (25) artikli 3 punktis c määratletud krediidileping; |
| --- | --- | --- |

15)

„finantsleping” –

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (25) artikli 3 punktis c määratletud krediidileping;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/17/EL

   (26)

  artikli 4
  punktis 3 määratletud krediidileping; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/17/EL

   (26)

  artikli 4
  punktis 3 määratletud krediidileping;

| 16) | „investeerimisfond” – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsed investeerimisfondid ning direktiivi 2009/65/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad; |
| --- | --- |

16)

„investeerimisfond” – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsed investeerimisfondid ning direktiivi 2009/65/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad;

| 17) | „juhtorgan” – järelevalve- või juhtimisülesandega juhtorgan, kellel on lõplik otsustuspädevus ja volitused kehtestada üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegutsemissuund; |
| --- | --- |

17)

„juhtorgan” – järelevalve- või juhtimisülesandega juhtorgan, kellel on lõplik otsustuspädevus ja volitused kehtestada üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegutsemissuund;

| 18) | „tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud finantslepingute raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

18)

„tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud finantslepingute raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

| 19) | „pankadevahelise intressimäära võrdlusalus” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt; |
| --- | --- |

19)

„pankadevahelise intressimäära võrdlusalus” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt;

| 19a) | „valuutakursi võrdlusalus” – võrdlusalus, mille väärtus määratakse kindlaks ühe valuuta või valuutakorvi ühes valuutas väljendatud hinna järgi; |
| --- | --- |

19a)

„valuutakursi võrdlusalus” – võrdlusalus, mille väärtus määratakse kindlaks ühe valuuta või valuutakorvi ühes valuutas väljendatud hinna järgi;

| 20) | „
  börsikaupade võrdlusalus
  ” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (27) artikli 2 punkti 2 tähenduses
  , v.a direktiivi 2014/65/EL
  I lisa C jao punktis 11
  osutatud
  lubatud heitkoguse
  ühikud
  ; |
| --- | --- |

20)

„
  börsikaupade võrdlusalus
  ” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (27) artikli 2 punkti 2 tähenduses
  , v.a direktiivi 2014/65/EL
  I lisa C jao punktis 11
  osutatud
  lubatud heitkoguse
  ühikud
  ;

| 20a) | „baasrisk” – risk, mis on seotud sellega, kui täpselt kirjeldab võrdlusalus tegelikke turu- või majandustingimusi, mida võrdlusalusega mõõdetakse; |
| --- | --- |

20a)

„baasrisk” – risk, mis on seotud sellega, kui täpselt kirjeldab võrdlusalus tegelikke turu- või majandustingimusi, mida võrdlusalusega mõõdetakse;

| 21) | „oluline võrdlusalus” –








  a) | võrdlusalus,
  mis ei põhine reguleeritud andmetel ja mille viiteväärtus on suurem kui
  500 miljardit eurot
  , nagu on määratletud artikli 13 lõikes 1
  ;
  või |
| --- | --- | --- |

21)

„oluline võrdlusalus” –

a)

võrdlusalus,
  mis ei põhine reguleeritud andmetel ja mille viiteväärtus on suurem kui
  500 miljardit eurot
  , nagu on määratletud artikli 13 lõikes 1
  ;
  või

| b) | võrdlusalus, mille korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju finantsstabiilsusele, turgude nõuetekohasele toimimisele ja reaalmajandusele ühes või mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

võrdlusalus, mille korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju finantsstabiilsusele, turgude nõuetekohasele toimimisele ja reaalmajandusele ühes või mitmes liikmesriigis;

| 21a) | „ebaoluline võrdlusalus” – võrdlusalus, mis ei vasta artiklis 13 sätestatud olulise võrdlusaluse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

21a)

„ebaoluline võrdlusalus” – võrdlusalus, mis ei vasta artiklis 13 sätestatud olulise võrdlusaluse kriteeriumitele;

| 22) | „asuma” – juriidilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus see isik on maksuresident; |
| --- | --- |

22)

„asuma” – juriidilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus see isik on maksuresident;

| 22a) | „avaliku võimu kandja” –










  a) | mis tahes valitsusasutus või avaliku sektori haldusasutus; |
| --- | --- | --- |

22a)

„avaliku võimu kandja” –

a)

mis tahes valitsusasutus või avaliku sektori haldusasutus;

| b) | üksus või isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, mis hõlmavad inflatsiooni, tööhõive ja majandusalast tegevust mis tahes valitsusasutuse või avaliku sektori haldusasutuse kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

üksus või isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, mis hõlmavad inflatsiooni, tööhõive ja majandusalast tegevust mis tahes valitsusasutuse või avaliku sektori haldusasutuse kontrolli all.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast üldsusele kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel
  . Komisjon tagab nendes delegeeritud õigusaktides, et „avaldatud” või „üldsusele kättesaadavaks tehtud” tähendab „kasutajate või potentsiaalsete kasutajate laiemale üldsusele kättesaadavaks tehtud”.

Vajaduse korral võtab komisjon arvesse
  turu või tehnika arengut ja
  võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

2a.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et koostada ja vaadata läbi loetelu liidu avaliku võimu kandjatest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis 22a. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Artikkel 4

Erandi tegemine
  indeksi
  korraldajatele, kes ei ole teadlikud nende võrdlusaluste kasutamisest ▌

Juhul kui
  indeksi
  korraldaja ei tea ega saanud mõistlikult teada, et tema korraldatavat
  indeksit
  kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 2 osutatud eesmärkidel, ei kohaldata
  indeksi korraldaja
  suhtes selle
  indeksiga
  seoses käesolevat määrust.

▌

II JAOTIS

VÕRDLUSALUSE KINDLUS JA USALDUSVÄÄRSUS

1. peatükk

Korraldajate juhtimine ja kontroll

Artikkel 5

Juhtimisnõuded
  ja huvide konfliktiga seotud nõuded

1.   ▌Korraldajal peab olema kindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi võrdlusaluse korraldamises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad.

Korraldaja võtab kõik vajalikud meetmed, et
  tuvastada kõik huvide konfliktid tema enda, sealhulgas oma juhtkonna, töötajate või muu füüsilise isiku või talle teenuseid osutava või tema kontrollitava kolmanda isiku ning sisendandmete esitajate või kasutajate vahel, ning et neid konflikte ennetada või lahendada ning tagada, et olukorras, kus võrdlusaluste kindlaksmääramisel tuleb kasutada kaalutlusõigust või hinnangut, tehakse seda sõltumatult ja ausalt.

▌

2a.
     
  Võrdlusaluse korraldamine peab olema tegevuslikult eraldatud korraldaja äritegevuse sellistest osadest, mis võivad põhjustada tegeliku või potentsiaalse huvide konflikti. Kui korraldajal võib tekkida huvide konflikte tema omandistruktuuri, kontrollivate osaluste või muude tegevuste tõttu, mida teostab korraldajat omav või kontrolliv üksus või üksus, mida korraldaja või tema tütarettevõtja omab või kontrollib, loob korraldaja sõltumatu järelevalveorgani, mis hõlmab teadaolevate sidusrühmade, samuti tellijate ja sisendandmete esitajate tasakaalustatud esindust. Kui selliseid konflikte ei saa nõuetekohaselt juhtida, lõpetab korraldaja kõik konflikte põhjustavad tegevused või suhted või lõpetab võrdlusaluse korraldamise.

▌

3a.
     
  Korraldaja avaldab või avalikustab võrdlusaluse kasutajatele ning asjaomasele pädevale asutusele ning asjakohastel juhtudel sisendandmete esitajatele kõik olemasolevad ja potentsiaalsed huvide konfliktid, sealhulgas korraldaja omandiõigusest või kontrollist tulenevad huvide konfliktid.

3b.
     
  Korraldaja kehtestab võrdlusaluse kindlaksmääramise usaldusväärsuse ja sõltumatuse kaitsmiseks nõuetekohased huvide konfliktide tuvastamise, avalikustamise, juhtimise, vähendamise ja vältimise tegevuspõhimõtted ja menetlused ning tõhusa organisatsioonilise korralduse. Need tegevuspõhimõtted ja menetlused vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Tegevuspõhimõtetes ja menetlustes tuleb võtta arvesse ja käsitleda huvide konflikte, võrdlusaluse kindlaksmääramisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatust ja võrdlusalusega kaasnevaid riske ning need peavad:

| a) | tagama korraldajale esitatud või korraldaja koostatud teabe konfidentsiaalsuse, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning |
| --- | --- |

a)

tagama korraldajale esitatud või korraldaja koostatud teabe konfidentsiaalsuse, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning

| b) | vähendama eelkõige konflikte, mis tulenevad korraldaja omandiõigusest või kontrollist või korraldaja grupi muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida korraldajat seoses võrdlusaluste kindlaksmääramisega. |
| --- | --- |

b)

vähendama eelkõige konflikte, mis tulenevad korraldaja omandiõigusest või kontrollist või korraldaja grupi muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida korraldajat seoses võrdlusaluste kindlaksmääramisega.

3c.
     
  Korraldaja tagab seoses töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud võrdlusaluse korraldamisega, järgmist:

| a) | neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet; |
| --- | --- |

a)

neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet;

| b) | neile ei avaldata lubamatut mõju ja nendega ei ole seotud huvide konflikte ning nende tasustamine ja töö tulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikte ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse kindlaksmääramise usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

neile ei avaldata lubamatut mõju ja nendega ei ole seotud huvide konflikte ning nende tasustamine ja töö tulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikte ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse kindlaksmääramise usaldusväärsust;

| c) | neil ei ole huve ja ärisuhteid, mis kahjustavad korraldaja ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

neil ei ole huve ja ärisuhteid, mis kahjustavad korraldaja ülesandeid;

| d) | neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse kindlaksmääramist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes enda või turuosaliste nimel, ning |
| --- | --- |

d)

neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse kindlaksmääramist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes enda või turuosaliste nimel, ning

| e) | nende suhtes kohaldatakse tõhusaid menetlusi, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, ning nad ei ole seotud huvide konflikte põhjustada võiva tegevusega. |
| --- | --- |

e)

nende suhtes kohaldatakse tõhusaid menetlusi, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, ning nad ei ole seotud huvide konflikte põhjustada võiva tegevusega.

3d.
     
  Korraldaja kehtestab konkreetsed kontrollimenetlused, mis tagavad võrdlusalust kindlaks määrava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, mis võib hõlmata nõuet, et enne võrdlusaluse levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit, või muud asjakohast nõuet, näiteks juhul, kui võrdlusalust ajakohastatakse päevasiseselt või reaalajas.

3e.
     
  Võrdlusaluse mis tahes ebaolulist muudatust seoses käesolevas artiklis sisalduvate sätetega ei loeta kõnealusele võrdlusalusele viitava finantslepingu või -instrumendi tingimuste rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline.

Artikkel 5a

Järelevalveorgani nõuded

1.
     
  Korraldaja loob alalise ja tõhusa järelevalveorgani ning hoiab seda käigus, et teostada järelevalvet oma võrdlusaluste korraldamise kõigi aspektide üle.

2.
     
  Korraldaja töötab oma järelevalveorganile välja kindla korra, mis tehakse asjaomaste pädevate asutuste taotlusel neile kättesaadavaks, ning tagab selle kohaldamise.

Kõnealuse korra peamised tunnused on järgmised:

| a) | järelevalveorgani pädevus; |
| --- | --- |

a)

järelevalveorgani pädevus;

| b) | järelevalveorgani liikmete valikukriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

järelevalveorgani liikmete valikukriteeriumid;

| c) | lühikokkuvõte järelevalveorganiks oleva mis tahes nõukogu või komisjoni liikmetest, huvide konfliktide deklaratsioonid ning komisjoni liikmete valimise, määramise või kõrvaldamise ja asendamise kord. |
| --- | --- |

c)

lühikokkuvõte järelevalveorganiks oleva mis tahes nõukogu või komisjoni liikmetest, huvide konfliktide deklaratsioonid ning komisjoni liikmete valimise, määramise või kõrvaldamise ja asendamise kord.

3.
     
  Järelevalveorgan tegutseb sõltumatult ja täidab järgmisi ülesandeid, mida kohandatakse vastavalt võrdlusaluse keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:

| a) | võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas;

| b) | võrdlusaluse metoodika muudatuste järelevalve ja korraldajale loa andmine konsulteerimiseks selliste muudatuste üle; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse metoodika muudatuste järelevalve ja korraldajale loa andmine konsulteerimiseks selliste muudatuste üle;

| c) | korraldaja kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendi järelevalve; |
| --- | --- |

c)

korraldaja kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendi järelevalve;

| d) | võrdlusaluse korraldamise lõpetamise, sealhulgas lõpetamisega seotud konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine; |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluse korraldamise lõpetamise, sealhulgas lõpetamisega seotud konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine;

| e) | võrdlusaluse korraldamise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandate isikute järelevalve; |
| --- | --- |

e)

võrdlusaluse korraldamise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandate isikute järelevalve;

| f) | sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja nende auditite tulemustes esile toodud parandusmeetmete rakendamise kontrollimine; |
| --- | --- |

f)

sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja nende auditite tulemustes esile toodud parandusmeetmete rakendamise kontrollimine;

| g) | kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks korraldajate poolt võetud meetmete kontrollimine; |
| --- | --- |

g)

kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks korraldajate poolt võetud meetmete kontrollimine;

| h) | kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, tõhusate meetmete võtmine käitumisjuhendi rikkumise korral, ning |
| --- | --- |

h)

kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, tõhusate meetmete võtmine käitumisjuhendi rikkumise korral, ning

| i) | kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, asjaomase pädeva asutuse teavitamine sisendandmete esitajate või korraldajate üleastumistest, millest järelevalveorgan teada saab, ja kõigist võimalikest normist kõrvalekalduvatest või kahtlastest sisendandmetest. |
| --- | --- |

i)

kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, asjaomase pädeva asutuse teavitamine sisendandmete esitajate või korraldajate üleastumistest, millest järelevalveorgan teada saab, ja kõigist võimalikest normist kõrvalekalduvatest või kahtlastest sisendandmetest.

4.
     
  Järelevalvefunktsiooni täidab eraldi komisjon või täidetakse seda muu asjakohase juhtimiskorralduse raames.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks omadused, mis järelevalveorganil peavad olema, nii koosseisu kui ka paiknemise suhtes korraldaja organisatsioonilises struktuuris, et tagada järelevalveorgani usaldusväärsus ning huvide konfliktide puudumine.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri liikide ja sektorite vahel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse korraldajate omandi- ja kontrollistruktuuri erinevusi, võrdlusaluse korraldamise iseloomu, ulatust ja keerukust ning võrdlusalusest tulenevat riski ja selle mõju, pidades muu hulgas silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

5.
     
  Järelevalveorgan võib teostada järelevalvet mitme võrdlusaluse üle, mida korraldaja korraldab, tingimusel et muud I ja IV jaotises sätestatud tingimused on täidetud.

6.
     
  Võrdlusaluse mis tahes ebaolulist muudatust seoses käesolevas artiklis sisalduvate sätetega ei loeta kõnealusele võrdlusalusele viitava finantslepingu või -instrumendi tingimuste rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline.

Artikkel 5b

Kontrolliraamistiku nõuded

1.
     
  Korraldajal peab olema kontrolliraamistik, mis tagab võrdlusaluse korraldamise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega.

2.
     
  Kontrolliraamistik peab olema proportsionaalne tuvastatud huvide konfliktide tõsiduse, võrdlusaluse korraldamisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatuse ja võrdlusaluse sisendandmete laadiga ning hõlmama järgmist:

| a) | tegevusriski juhtimine; |
| --- | --- |

a)

tegevusriski juhtimine;

| b) | võrdlusaluse korraldamise katkemise puhul rakendatav hädaolukorra lahendamise ja endise olukorra taastamise kord. |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse korraldamise katkemise puhul rakendatav hädaolukorra lahendamise ja endise olukorra taastamise kord.

3.
     
  Juhul kui sisendandmed ei ole tehinguandmed, kehtestab korraldaja:

| a) | meetmed, millega tagatakse võimalikult suures ulatuses, et sisendandmete esitajad järgivad artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmete suhtes kohaldatavaid standardeid; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega tagatakse võimalikult suures ulatuses, et sisendandmete esitajad järgivad artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmete suhtes kohaldatavaid standardeid;

| b) | meetmed sisendandmete kontrollimiseks, sealhulgas nende kontrollimiseks enne ja valideerimiseks pärast võrdlusaluse avaldamist, et tuvastada vead ja kõrvalekalded. |
| --- | --- |

b)

meetmed sisendandmete kontrollimiseks, sealhulgas nende kontrollimiseks enne ja valideerimiseks pärast võrdlusaluse avaldamist, et tuvastada vead ja kõrvalekalded.

4.
     
  Kontrolliraamistik dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse vastavalt vajadusele ning see tehakse kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele ja seda taotlevatele kasutajatele.

5.
     
  Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

Artikkel 5c

Aruandlusraamistiku nõuded

1.
     
  Korraldaja kehtestab käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendava aruandlusraamistiku, mis hõlmab andmete säilitamist, auditeerimist ja läbivaatamist ning kaebuste lahendamise menetlust.

2.
     
  Korraldaja määrab sõltumatu ettevõttesisese või -välise organi, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas korraldaja järgib võrdlusaluse metoodikat ja käesolevat määrust, ning anda selle kohta aru.

3.
     
  Ebaoluliste võrdlusaluste puhul avaldab ja säilitab korraldaja vastavuskinnituse, milles ta kinnitab käesoleva määruse järgimist. Vastavuskinnitus hõlmab vähemalt artikli 5 lõigetes 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artiklites 5a ja 5b, artikli 5d punktides b–g, artikli 7 lõike 1 punktides aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõigetes 2a, 3a ja 3b, artiklis 7a, artikli 8 lõigetes 1 ja 2, artikli 9 lõigetes 1 ja 2, artiklis 11 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõudeid.

Kui korraldaja ei täida artikli 5 lõigetes 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artiklites 5a ja 5b, artikli 5d punktides b–g, artikli 7 lõike 1 punktides aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõigetes 2a, 3a ja 3b, artiklis 7a, artikli 8 lõigetes 1 ja 2, artikli 9 lõigetes 1 ja 2, artiklis 11 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõudeid, peab vastavuskinnituses olema selgelt kirjas, miks korraldaja neid sätteid ei täida.

4.
     
  Ebaolulise võrdlusaluse korraldaja määrab sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib korraldaja vastavuskinnituse õigsust ja annab selle kohta aru. Selline audit viiakse läbi vähemalt iga kahe aasta järel ja juhul, kui võrdlusaluse suhtes toimuvad olulised muudatused.

5.
     
  Korraldaja esitab lõike 4 kohased auditid asjaomasele pädevale asutusele. Korraldaja esitab või avaldab lõike 4 kohaste auditite üksikasjad kõigile võrdlusaluse kasutajatele, kes seda taotlevad. Asjaomase pädeva asutuse või võrdlusaluse kasutaja taotlusel esitab või avaldab korraldaja lõikes 4 osutatud kontrollide üksikasjad.

6.
     
  Asjaomane pädev asutus võib kooskõlas artikliga 30 küsida korraldajalt lisateavet tema ebaoluliste võrdlusaluste kohta ja/või anda korraldajale soovituse korraldaja vastavuse kohta vastavuskinnitustega hõlmatud sätetele, kuni pädev asutus on vastavuses täiesti veendunud. Pädev asutus võib avaldada soovituse oma veebisaidil.

Artikkel 5d

Andmete säilitamise nõuded

1.
     
  Korraldaja säilitab järgmisi andmeid:

| a) | kõik sisendandmed; |
| --- | --- |

a)

kõik sisendandmed;

| b) | korraldaja- ja vajaduse korral hindajapoolne hinnangu või kaalutlusõiguse kasutamine võrdlusaluse kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

b)

korraldaja- ja vajaduse korral hindajapoolne hinnangu või kaalutlusõiguse kasutamine võrdlusaluse kindlaksmääramisel;

| c) | andmed sisendandmete kõrvalejätmise kohta, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendus; |
| --- | --- |

c)

andmed sisendandmete kõrvalejätmise kohta, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendus;

| d) | muud muudatused tavakordades ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded; |
| --- | --- |

d)

muud muudatused tavakordades ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded;

| e) | sisendandmete esitajate esindajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle korraldaja on tööle võtnud võrdlusaluse kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

e)

sisendandmete esitajate esindajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle korraldaja on tööle võtnud võrdlusaluse kindlaksmääramiseks;

| f) | kõik kaebustega seotud dokumendid ning |
| --- | --- |

f)

kõik kaebustega seotud dokumendid ning

| g) | korraldaja poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate esindajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud teabevahetuse salvestised. |
| --- | --- |

g)

korraldaja poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate esindajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud teabevahetuse salvestised.

2.
     
  Juhul kui võrdlusaluse aluseks on sisendandmete esitaja esitatud sisendandmed, säilitab sisendandmete esitaja ühtlasi asjakohase teabevahetuse, sealhulgas ka teiste sisendandmete esitajatega toimunud teabevahetuse.

3.
     
  Korraldaja säilitab lõikes 1 sätestatud andmeid vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista võrdlusaluse arvutusi ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja kaalutlusõiguse kasutamist. Salvestatud telefonikõned või elektroonilised sõnumid esitatakse asjaomase kõne või sõnumiga seotud isikutele nende taotlusel ja neid säilitatakse kolm aastat.

Artikkel 5e

Kaebuste lahendamine

Korraldaja kehtestab ja avaldab oma arvutamisprotsessi kohta esitatavate kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja arvestuse pidamise kirjaliku korra. Selline kaebuste käsitlemise mehhanism tagab, et:

| a) | korraldaja kehtestab kirjalikus kaebuste lahendamise korras kirjeldatud mehhanismi, mille abil võrdlusaluste kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav võrdlusaluse arvutus kajastab turuväärtust, võrdlusaluse arvutamise kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava võrdlusaluse arvutamisel ja muid võrdlusaluste arvutamisega seotud ettevalmistavaid otsuseid; |
| --- | --- |

a)

korraldaja kehtestab kirjalikus kaebuste lahendamise korras kirjeldatud mehhanismi, mille abil võrdlusaluste kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav võrdlusaluse arvutus kajastab turuväärtust, võrdlusaluse arvutamise kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava võrdlusaluse arvutamisel ja muid võrdlusaluste arvutamisega seotud ettevalmistavaid otsuseid;

| b) | kaebuste lahendamise protsess ja ajakava on kindlaks määratud; |
| --- | --- |

b)

kaebuste lahendamise protsess ja ajakava on kindlaks määratud;

| c) | korraldaja uurib enda ja oma töötajate kohta esitatud ametlikke kaebusi kiiresti ja õiglaselt; |
| --- | --- |

c)

korraldaja uurib enda ja oma töötajate kohta esitatud ametlikke kaebusi kiiresti ja õiglaselt;

| d) | uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad olla kaebuse esemega seotud; |
| --- | --- |

d)

uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad olla kaebuse esemega seotud;

| e) | korraldaja püüab uurimise lõpule viia kiiresti. |
| --- | --- |

e)

korraldaja püüab uurimise lõpule viia kiiresti.

Artikkel 5f

Juhtimis- ja kontrollinõudeid käsitlevad regulatiivsed tehnilised standardid

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada artikli 5 lõigetes 2a ja 3a – 3d, artikli 5a lõigetes 2 ja 3, artikli 5b lõigetes 2 ja 3, artikli 5c lõigetes 2 ja 1–3 sätestatud juhtimis- ja kontrollinõudeid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse järgmist:

| a) | võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist;

| b) | võrdlusaluste eri liikide ja eri korraldajate erisused, sealhulgas kasutatud sisendandmete sektoripõhised omadused ja liigid; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluste eri liikide ja eri korraldajate erisused, sealhulgas kasutatud sisendandmete sektoripõhised omadused ja liigid;

| c) | olulise võrdlusaluse ja ebaolulise võrdlusaluse erisus; |
| --- | --- |

c)

olulise võrdlusaluse ja ebaolulise võrdlusaluse erisus;

| d) | see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 600/2014

   (28)

  , et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust. |
| --- | --- |

d)

see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 600/2014

   (28)

  , et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [...].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 6

Allhanked

1.   Korraldajad tellivad võrdlusaluse korraldamisel tööülesandeid allhanke korras viisil, mis ei kahjusta oluliselt korraldaja kontrolli võrdlusaluse korraldamise üle või asjaomase pädeva asutuse suutlikkust teostada võrdlusaluse üle järelevalvet.

▌

3.   Juhul kui korraldaja tellib võrdlusaluse korraldamisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või tegevuse allhanke korras teenuse osutajalt, jääb ta täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest.

3a.
     
  Allhangete kasutamise korral tagab korraldaja järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | teenuse osutajal peavad allhanke korras tellitavate ülesannete, teenuste või tegevuste usaldusväärseks ja professionaalseks teostamiseks olema vajalikud oskused ja suutlikkus ning selleks seadusega nõutav tegevusluba; |
| --- | --- |

a)

teenuse osutajal peavad allhanke korras tellitavate ülesannete, teenuste või tegevuste usaldusväärseks ja professionaalseks teostamiseks olema vajalikud oskused ja suutlikkus ning selleks seadusega nõutav tegevusluba;

| b) | korraldaja teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse kindlaksmääramises osaleva teenuse osutaja andmed ja ülesanded; |
| --- | --- |

b)

korraldaja teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse kindlaksmääramises osaleva teenuse osutaja andmed ja ülesanded;

| c) | kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi allhanke korras tellitud ülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, võtab korraldaja asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

c)

kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi allhanke korras tellitud ülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, võtab korraldaja asjakohased meetmed;

| d) | korraldajal peavad olema vajalikud eriteadmised, et teostada allhanke korras tellitud ülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida allhangetega seotud riske; |
| --- | --- |

d)

korraldajal peavad olema vajalikud eriteadmised, et teostada allhanke korras tellitud ülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida allhangetega seotud riske;

| e) | teenuse osutaja peab korraldajat teavitama kõikidest sündmustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita allhanke korras tellitud ülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega; |
| --- | --- |

e)

teenuse osutaja peab korraldajat teavitama kõikidest sündmustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita allhanke korras tellitud ülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega;

| f) | teenuse osutaja peab seoses allhanke korras tellitud tegevusega tegema koostööd asjaomase pädeva asutusega, korraldajal ja asjaomasel pädeval asutusel peab olema tulemuslik juurdepääs allhanke korras tellitud tegevusega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus peab saama nimetatud juurdepääsuõigusi kasutada; |
| --- | --- |

f)

teenuse osutaja peab seoses allhanke korras tellitud tegevusega tegema koostööd asjaomase pädeva asutusega, korraldajal ja asjaomasel pädeval asutusel peab olema tulemuslik juurdepääs allhanke korras tellitud tegevusega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus peab saama nimetatud juurdepääsuõigusi kasutada;

| g) | korraldajal peab olema õigus leping vajaduse korral lõpetada; |
| --- | --- |

g)

korraldajal peab olema õigus leping vajaduse korral lõpetada;

| h) | korraldaja võtab mõistlikke meetmeid, sealhulgas rakendab hädaolukorrakavu, et vältida põhjendamatut tegevusriski, mis on seotud teenuse osutaja osalemisega võrdlusaluse kindlaksmääramises. |
| --- | --- |

h)

korraldaja võtab mõistlikke meetmeid, sealhulgas rakendab hädaolukorrakavu, et vältida põhjendamatut tegevusriski, mis on seotud teenuse osutaja osalemisega võrdlusaluse kindlaksmääramises.

2. peatükk

Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine

Artikkel 7

Sisendandmed ▌

1.   Võrdlusaluste korraldamisel kohaldatakse sisendandmete ▌suhtes järgmisi nõudeid:

| a) | sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid
  , või kui see on asjakohasem, siis andmeid, mis ei põhine tehingutel, sealhulgas kokkulepitud noteeringuid ja kontrollitavaid hinnanguid, tingimusel et need kajastavad
  täpselt ja usaldusväärselt ▌võrdlusalusega mõõdetavat turu- või majandusolukorda ▌; |
| --- | --- |

a)

sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid
  , või kui see on asjakohasem, siis andmeid, mis ei põhine tehingutel, sealhulgas kokkulepitud noteeringuid ja kontrollitavaid hinnanguid, tingimusel et need kajastavad
  täpselt ja usaldusväärselt ▌võrdlusalusega mõõdetavat turu- või majandusolukorda ▌;

| aa) | punktis a osutatud sisendandmed on kontrollitavad; |
| --- | --- |

aa)

punktis a osutatud sisendandmed on kontrollitavad;

| b) | korraldaja hangib sisendandmed usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamine piisava esindatusega ▌; |
| --- | --- |

b)

korraldaja hangib sisendandmed usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamine piisava esindatusega ▌;

| ba) | korraldaja kasutab ainult selliste sisendandmete esitajate sisendandmeid, kes järgivad artiklis 9 osutatud käitumisjuhendit; |
| --- | --- |

ba)

korraldaja kasutab ainult selliste sisendandmete esitajate sisendandmeid, kes järgivad artiklis 9 osutatud käitumisjuhendit;

| bb) | korraldajal on nimekiri isikutest, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ning ta on kehtestanud sisendandmete esitaja ja kõikide sisendandmete esitaja esindajate andmete hindamise korra; |
| --- | --- |

bb)

korraldajal on nimekiri isikutest, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ning ta on kehtestanud sisendandmete esitaja ja kõikide sisendandmete esitaja esindajate andmete hindamise korra;

| bc) | korraldaja tagab, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning |
| --- | --- |

bc)

korraldaja tagab, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning

| c) | juhul kui võrdlusaluse sisendandmed ei ole tehinguandmed ja sisendandmete esitaja osalus tehingute väärtuses turul, mida see võrdlusalus mõõdab, on üle 50 %, peab korraldaja
  võimaluse korral
  kontrollima, kas sisendandmed kajastavad konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu. Kui korraldaja leiab, et sisendandmed ei kajasta konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, peab ta muutma kas sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat selle tagamiseks, et sisendandmed kajastaksid konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse korraldamise ▌; |
| --- | --- |

c)

juhul kui võrdlusaluse sisendandmed ei ole tehinguandmed ja sisendandmete esitaja osalus tehingute väärtuses turul, mida see võrdlusalus mõõdab, on üle 50 %, peab korraldaja
  võimaluse korral
  kontrollima, kas sisendandmed kajastavad konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu. Kui korraldaja leiab, et sisendandmed ei kajasta konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, peab ta muutma kas sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat selle tagamiseks, et sisendandmed kajastaksid konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse korraldamise ▌;

▌

2a.
     
  Korraldaja tagab, et sisendandmetega seotud kontrollimehhanismid hõlmavad järgmist:

| a) | kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord;

| b) | kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale sisendandmete edasise esitamise keelu kehtestamist või sisendandmete esitaja suhtes mittevastavuse eest muude karistuste kohaldamist; ning |
| --- | --- |

b)

kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale sisendandmete edasise esitamise keelu kehtestamist või sisendandmete esitaja suhtes mittevastavuse eest muude karistuste kohaldamist; ning

| c) | sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete usaldusväärsus ja täpsus. Kui võrdlusaluse vastab artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele, kohaldatakse seda nõuet ainult sel juhul, kui vastavus on võimalik mõistlikkuse piires. |
| --- | --- |

c)

sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete usaldusväärsus ja täpsus. Kui võrdlusaluse vastab artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele, kohaldatakse seda nõuet ainult sel juhul, kui vastavus on võimalik mõistlikkuse piires.

▌

3a.
     
  Kui võrdlusaluse sisendandmeid esitab front office’i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-, struktureerimis- või maakleritegevuses –, teeb korraldaja järgmist:

| a) | hangib muudest allikatest sisendandmeid kinnitavat teavet; |
| --- | --- |

a)

hangib muudest allikatest sisendandmeid kinnitavat teavet;

| b) | tagab, et sisendandmete esitajatel on nõuetekohane ettevõttesisene järelevalve- ja kontrollikord, mis võimaldab teha järgmist:










  i) | valideerida esitatud sisendandmeid, sealhulgas sisendandmete korduv läbivaatamine kõrgemate töötajate poolt ja juhtkonnalt sisendandmete esitamiseks heakskiidu saamine; |
| --- | --- | --- |

b)

tagab, et sisendandmete esitajatel on nõuetekohane ettevõttesisene järelevalve- ja kontrollikord, mis võimaldab teha järgmist:

i)

valideerida esitatud sisendandmeid, sealhulgas sisendandmete korduv läbivaatamine kõrgemate töötajate poolt ja juhtkonnalt sisendandmete esitamiseks heakskiidu saamine;

| ii) | eraldada füüsiliselt front office’i funktsiooni täitja ja aruandlusahela töötajad; |
| --- | --- |

ii)

eraldada füüsiliselt front office’i funktsiooni täitja ja aruandlusahela töötajad;

| iii) | kaaluda terviklikult konfliktide juhtimise meetmeid, et tuvastada ja avalikustada olemasolevad või potentsiaalsed ajendid sisendandmetega manipuleerimiseks või nende muul moel mõjutamiseks (sealhulgas palgapoliitika kaudu) ja sisendandmete esitamise ja sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja või nende klientide muu äritegevuse vahelised huvide konfliktid ning neid ajendeid ja konflikte juhtida, vähendada ja vältida. |
| --- | --- |

iii)

kaaluda terviklikult konfliktide juhtimise meetmeid, et tuvastada ja avalikustada olemasolevad või potentsiaalsed ajendid sisendandmetega manipuleerimiseks või nende muul moel mõjutamiseks (sealhulgas palgapoliitika kaudu) ja sisendandmete esitamise ja sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja või nende klientide muu äritegevuse vahelised huvide konfliktid ning neid ajendeid ja konflikte juhtida, vähendada ja vältida.

Esimese lõigu punktide a ja b sätteid kohaldatakse artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele vastavate võrdlusaluste suhtes ainult sel juhul, kui nendele sätetele vastavus on võimalik mõistlikkuse piires.

3b.
     
  Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

3c.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega täpsustatakse sisendandmete esitajate ettevõttesisest järelevalve- ja kontrollikorda, mille korraldaja peab tagama kooskõlas lõigetega 2a ja 3a, et tagada sisendandmete usaldusväärsus ja täpsus.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ebaoluliste võrdlusaluste ja börsikaupade võrdlusaluste puhul; erisusi eri liiki võrdlusaluste puhul, eelkõige näitajate puhul, mis põhinevad selliste üksuste esitatud andmetel, mis vastavad artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele; sisendandmete laadi; seda, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või määrusest (EL) nr 600/2014, et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust; ning võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 7a

Metoodika

1.
     
  Korraldaja kasutab võrdlusaluse kindlaksmääramiseks metoodikat, mis on:

| a) | kindel ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

a)

kindel ja usaldusväärne;

| b) | selgete eeskirjadega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse kindlaksmääramisel kasutada kaalutlusõigust; |
| --- | --- |

b)

selgete eeskirjadega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse kindlaksmääramisel kasutada kaalutlusõigust;

| c) | täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas järeltesti abil kontrollitav; |
| --- | --- |

c)

täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas järeltesti abil kontrollitav;

| d) | paindlik ja tagab, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades; |
| --- | --- |

d)

paindlik ja tagab, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades;

| e) | jälgitav ja kontrollitav. |
| --- | --- |

e)

jälgitav ja kontrollitav.

2.
     
  Võrdlusaluse metoodika väljatöötamisel teeb võrdlusaluse korraldaja järgmist:

| a) | võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamiseks; |
| --- | --- |

a)

võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamiseks;

| b) | määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusaluse puhul aktiivne turg; ning |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusaluse puhul aktiivne turg; ning

| c) | kehtestab eri liiki sisendandmete tähtsuse järjekorra. |
| --- | --- |

c)

kehtestab eri liiki sisendandmete tähtsuse järjekorra.

3.
     
  Korraldaja kehtestab ja avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks olukorrad, kus sisendandmete hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on vajalik võrdlusaluse täpseks ja usaldusväärseks kindlaksmääramiseks metoodika abil, ning kirjeldatakse, kas ja kuidas võrdlusalust sellistes olukordades arvutatakse.

4.
     
  Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

Artikkel 7b

Metoodika läbipaistvus

1.
     
  Korraldaja peab võrdlusaluse andmed ja metoodika välja töötama ning neid juhtima ja korraldama läbipaistvalt.

Korraldaja peab õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil avaldama:

| i) | iga võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi puhul kasutatud metoodika; ning |
| --- | --- |

i)

iga võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi puhul kasutatud metoodika; ning

| ii) | iga kavandatud olulise muudatuse puhul konsulteerimise ja metoodikasse sisseviimise korra ja põhjenduse, sealhulgas olulise muudatuse määratluse ja selle, millal ta kavatseb kasutajaid muudatustest teavitada. |
| --- | --- |

ii)

iga kavandatud olulise muudatuse puhul konsulteerimise ja metoodikasse sisseviimise korra ja põhjenduse, sealhulgas olulise muudatuse määratluse ja selle, millal ta kavatseb kasutajaid muudatustest teavitada.

2.
     
  Kui võrdlusalus vastab artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele, kirjeldab selle võrdlusaluse korraldaja iga arvutuse puhul mõistlikus ulatuses ja võrdlusaluse nõuetekohast avaldamist takistamata järgmist teavet ning avaldab selle:

| a) | piisav lühiselgitus, mis aitab võrdlusaluse kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt esitatud tehingute arv ja maht), mahuvahemik ja keskmine maht, hinnavahemik ja keskmine hind ning arvutamisel arvesse võetud igat liiki sisendandmete ligikaudne osakaal; kasutatakse hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine”, „hinnavahepõhine” või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud”; ning |
| --- | --- |

a)

piisav lühiselgitus, mis aitab võrdlusaluse kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt esitatud tehingute arv ja maht), mahuvahemik ja keskmine maht, hinnavahemik ja keskmine hind ning arvutamisel arvesse võetud igat liiki sisendandmete ligikaudne osakaal; kasutatakse hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine”, „hinnavahepõhine” või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud”; ning

| b) | lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille põhjal kasutati arvutamisel hinnangut, sealhulgas otsustati jätta kõnealuse arvutuse puhul välja asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad sisendandmed, kasutati hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele. |
| --- | --- |

b)

lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille põhjal kasutati arvutamisel hinnangut, sealhulgas otsustati jätta kõnealuse arvutuse puhul välja asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad sisendandmed, kasutati hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele.

3.
     
  Kui niisugune avaldamine ei ole kooskõlas kohaldatava intellektuaalomandi õigusega, tehakse metoodika kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele.

4.
     
  Kui olulise võrdlusaluse metoodikat olulisel määral muudetakse, annab korraldaja sellest muudatusest asjaomasele pädevale asutusele teada. Pädeval asutusel on muudatuse heakskiitmiseks aega 30 päeva.

Artikkel 7c

Sisendandmeid ja metoodikat käsitlevad regulatiivsed tehnilised standardid

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsed tehnilised standardid, et täpsustada sisendandmetega seotud kontrollimehhanisme, olukordi, mil tehinguandmed ei pruugi olla piisavad, viisi, kuidas seda asjaomastele pädevatele asutustele tõendada, ja nõudeid metoodika väljatöötamiseks, eristades käesolevas määruses sätestatud võrdlusaluste eri liike ja sektoreid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse järgmist:

| a) | võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist;

| b) | erinevate võrdlusaluste ja võrdlusaluste eri liikide erisused; |
| --- | --- |

b)

erinevate võrdlusaluste ja võrdlusaluste eri liikide erisused;

| c) | ebaoluliste võrdlusalustega seotud proportsionaalsuse põhimõte; |
| --- | --- |

c)

ebaoluliste võrdlusalustega seotud proportsionaalsuse põhimõte;

| d) | võrdlusaluste manipuleeritavus seoses kasutatud metoodika ja sisendandmetega; |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluste manipuleeritavus seoses kasutatud metoodika ja sisendandmetega;

| e) | asjaolu, et kasutajatele tuleks kättesaadavaks teha piisavalt palju üksikasju, et neil oleks võimalik aru saada, kuidas võrdlusalus on korraldatud, et hinnata selle olulisust ja asjakohasust viitena; |
| --- | --- |

e)

asjaolu, et kasutajatele tuleks kättesaadavaks teha piisavalt palju üksikasju, et neil oleks võimalik aru saada, kuidas võrdlusalus on korraldatud, et hinnata selle olulisust ja asjakohasust viitena;

| f) | see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või määrusest (EL) nr 600/2014, et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust. |
| --- | --- |

f)

see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või määrusest (EL) nr 600/2014, et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [...].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 8

Rikkumistest teatamine

1.   Korraldaja kehtestab
  korra, mida kohaldatakse tema juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab teatada ettevõttesiseselt käesoleva määruse ja muude asjaomaste kohaldatavate õigusaktide rikkumisest
  .

2.   Korraldaja
  kehtestab korra, mille alusel saab asjaomastele asutustele teatada käesoleva määruse ja muude asjaomaste kohaldatavate õigusaktide rikkumisest
  .

▌

3. peatükk

Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele

Artikkel 9

Käitumisjuhend

1.   
  Juhul kui
  võrdlusaluse
  aluseks on sisendandmete esitajate sisendandmed, koostab korraldaja võimaluse korral koostöös sisendandmete esitajatega iga võrdlusaluse kohta
  käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud ▌sisendandmete esitajate vastutus ▌seoses
  sisendandmete esitamisega, ning tagab, et sisendandmete esitajate esindajad kinnitavad käitumisjuhendi järgimist ning kinnitavad järgimist iga kord uuesti, kui käitumisjuhendit muudetakse
  .

2.   
  Käitumisjuhend sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 7 ja 8; |
| --- | --- |

a)

esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 7 ja 8;

| b) | tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning |
| --- | --- |

b)

tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning

| c) | süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas:










  i) | sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad korraldaja nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas:

i)

sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad korraldaja nõuetele;

| ii) | sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted; |
| --- | --- |

ii)

sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted;

| iii) | nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale esitamist valideerida; |
| --- | --- |

iii)

nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale esitamist valideerida;

| iv) | andmete säilitamise kord; |
| --- | --- |

iv)

andmete säilitamise kord;

| v) | kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded; |
| --- | --- |

v)

kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded;

| vi) | konfliktide juhtimise nõuded. |
| --- | --- |

vi)

konfliktide juhtimise nõuded.

2a.
     
  Korraldaja võib töötada iga tema poolt korraldatava võrdlusaluste kogumi jaoks välja ühe käitumisjuhendi.

2b.
     
  Olulise võrdlusaluse korraldaja esitab asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi 20 päeva jooksul pärast otsuse tegemist kanda see oluline võrdlusalus artikli 13 lõikes 1 osutatud loetellu. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesoleva määruse nõuetele.

3.   
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud
  käitumisjuhendi
  elemente
  seoses võrdlusaluste eri liikidega ning
  võtta
  arvesse võrdlusaluste ja finantsturgude arengut.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  võtab
  regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel seoses
  võrdlusaluste ja sisendandmete esitajate eri
  omaduste
  , eriti sisendandmete ja metoodika
  erinevuste
  , sisendandmetega manipuleerimise
  ohu
  ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade
  rahvusvahelise ühtlustamisega arvesse proportsionaalsuse põhimõtet
  .
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve konsulteerib käitumisjuhendite kohaldatavuse osas Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga, eelkõige kui kohaldamine puudutab asjaomaseid võrdlusaluseid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▌

Artikkel 11

Nõuded järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele

1.   Järelevalve alla kuuluva sisendandmete esitaja suhtes
  , kes esitab sisendandmeid olulise võrdlusaluse jaoks,
  kohaldatakse
  lõigetes 2a ja 3 sätestatud
  juhtimis- ja kontrollinõudeid.

2.   Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja
  kehtestab korraldajale esitatavate sisendandmete kindluse ja usaldusväärsuse tagamiseks tulemuslikud süsteemid ja kontrollimehhanismid, sealhulgas:

| a) | kontrolli selle üle, kes võib korraldajale sisendandmeid esitada, sealhulgas vajaduse korral korra, millega reguleeritakse heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja esindaja allub; |
| --- | --- |

a)

kontrolli selle üle, kes võib korraldajale sisendandmeid esitada, sealhulgas vajaduse korral korra, millega reguleeritakse heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja esindaja allub;

| b) | sisendandmete esitaja esindajate nõuetekohase koolituse, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete esitaja esindajate nõuetekohase koolituse, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014;

| c) | konfliktide juhtimise meetmed, sealhulgas vajaduse korral töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalustega manipuleerimiseks; |
| --- | --- |

c)

konfliktide juhtimise meetmed, sealhulgas vajaduse korral töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalustega manipuleerimiseks;

| d) | sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse säilitamise asjakohase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

d)

sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse säilitamise asjakohase ajavahemiku jooksul;

| e) | võrdlusalusele viitavatele instrumentidele üksikkauplejate ja kauplemisosakondade poolt avaldatavat mõju puudutavate andmete säilitamise, et hõlbustada auditeid ja uurimist ning juhtida huvide konflikte; |
| --- | --- |

e)

võrdlusalusele viitavatele instrumentidele üksikkauplejate ja kauplemisosakondade poolt avaldatavat mõju puudutavate andmete säilitamise, et hõlbustada auditeid ja uurimist ning juhtida huvide konflikte;

| f) | sise- ja välisauditite säilitamise. |
| --- | --- |

f)

sise- ja välisauditite säilitamise.

2a.
     
  Juhul kui sisendandmed ei ole tehinguandmed ega kokkulepitud noteeringud, kehtestavad järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad lisaks lõikes 2 osutatud süsteemidele ja kontrollimehhanismidele hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted ning dokumenteerivad selliste hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhjendused, võttes vajaduse korral arvesse võrdlusaluse ja sisendandmete olemust.

3.   Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja teeb korraldaja ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd võrdlusaluse korraldamise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel
  , kaasa arvatud artikli 5c lõikes 3 sätestatud eesmärkidel,
  ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas
  lõigetega 2 ja 2a
  .

4.   
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada
  süsteemide ja kontrollimehhanismide suhtes
  lõigetes 2, 2a ja 3
  sätestatud nõudeid seoses võrdlusaluste eri liikidega.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

III JAOTIS

OLULISTE
  VÕRDLUSALUS
  TE NÕUDED

1. peatükk

Reguleeritud andmed

▌

Artikkel 12a

Reguleeritud andmed

Juhul kui võrdlusalused määratakse kindlaks artikli 3 lõike 1 punkti 11 alapunktis i või alapunktis ii sätestatud andmete suhtes valemi kohaldamise abil, ei kohaldata artikli 7 lõike 1 punkte b, ba ja c, artikli 7 lõikeid 2a ja 3a, artikli 8 lõikeid 1 ja 2 ega artikleid 9, 11 ja 13a selliste võrdlusaluste korraldamise ja nende jaoks sisendandmete esitamise suhtes. Artikli 5d lõike 1 punkti a ei kohaldata selliste võrdlusaluste korraldamise suhtes seoses sisendandmetega, mis esitatakse täielikult, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 1 punktis 11. Neid nõudeid ei kohaldata samuti artikli 5c lõike 3 kohaldamisel.

2. peatükk

Olulised võrdlusalused

Artikkel 13

Olulised võrdlusalused

1.   
  Võrdlusalust, mis ei põhine reguleeritud andmetel, käsitatakse olulise võrdlusalusena järgmistel juhtudel:

| a) | võrdlusalust kasutatakse viitena asjakohase ajavahemiku jooksul mõõdetud, keskmiselt vähemalt 500 000 000 000 euro väärtusega finantsinstrumentide ja -lepingute puhul; |
| --- | --- |

a)

võrdlusalust kasutatakse viitena asjakohase ajavahemiku jooksul mõõdetud, keskmiselt vähemalt 500 000 000 000 euro väärtusega finantsinstrumentide ja -lepingute puhul;

| b) | võrdlusalus tunnistatakse oluliseks võrdlusaluseks lõigetes 2a, 2c ja 2e – 2 g sätestatud korras. |
| --- | --- |

b)

võrdlusalus tunnistatakse oluliseks võrdlusaluseks lõigetes 2a, 2c ja 2e – 2 g sätestatud korras.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et:

| — | täpsustada, kuidas arvutatakse finantsinstrumentide turuväärtust; |
| --- | --- |

—

täpsustada, kuidas arvutatakse finantsinstrumentide turuväärtust;

| — | täpsustada, kuidas arvutatakse tuletisinstrumentide tinglikku koguväärtust; |
| --- | --- |

—

täpsustada, kuidas arvutatakse tuletisinstrumentide tinglikku koguväärtust;

| — | täpsustada ajavahemikku, mida kasutatakse võrdlusaluse väärtuse nõuetekohaseks mõõtmiseks; |
| --- | --- |

—

täpsustada ajavahemikku, mida kasutatakse võrdlusaluse väärtuse nõuetekohaseks mõõtmiseks;

| — | vaadata läbi 500 000 000 000 euro suurune künnis vähemalt iga [kolme] aasta tagant alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

—

vaadata läbi 500 000 000 000 euro suurune künnis vähemalt iga [kolme] aasta tagant alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▌

2a.
     
  Liikmesriigi pädev asutus võib käsitada oma jurisdiktsioonis korraldatavat võrdlusalust olulise võrdlusalusena, kui selle keskmine tinglik väärtus on kokku väiksem kui lõike 1 esimese lõigu punktis a sätestatud summa, kui ta on seisukohal, et kõnealuse võrdlusaluse korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või pädeva asutuse jurisdiktsiooni kuuluvate kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele. Sellisel juhul teavitab ta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest viie päeva jooksul.

2b.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kümne päeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 2a sätestatud teate saamisest selle teate oma veebisaidil ja ajakohastab artiklis 25a osutatud registrit.

2c.
     
  Juhul kui riiklik pädev asutus on seisukohal, et liidu mõne teise pädeva asutuse poolt lõike 2a kohaselt tehtud otsus avaldab märkimisväärset negatiivset mõju finantsturu stabiilsusele, reaalmajandusele või tema jurisdiktsioonis asuvatele, järelevalve alla kuuluvatele ja asjakohase võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavatele üksustele, esitab ta kõnealusele riiklikule pädevale asutusele taotluse otsus ümber vaadata. Lõike 2a kohase otsuse teinud pädev asutus teatab taotluse esitanud pädevale asutusele oma vastuse 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

2d.
     
  Kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele, võib taotlev pädev asutus suunata küsimuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimib 60 päeva jooksul alates sellise taotluse saamisest kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19.

2e.
     
  Juhul kui liikmesriigi pädev asutus või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et teises liikmesriigis korraldatavat võrdlusalust, mille keskmine tinglik väärtus on väiksem kui lõike 1 esimese lõigu punktis a sätestatud summa, tuleks siiski käsitada olulise võrdlusalusena, sest kõnealuse võrdlusaluse korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või pädeva asutuse jurisdiktsiooni kuuluvate kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele, esitab ta asjaomase võrdlusaluse korraldaja riiklikule pädevale asutusele taotluse liigitada kõnealune võrdlusalus oluliseks võrdlusaluseks. Asjaomase võrdlusaluse korraldaja pädev asutus teatab taotluse esitanud pädevale asutusele oma vastuse 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

2f.
     
  Kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele, võib taotlev pädev asutus suunata küsimuse lõikes 2e sätestatud korra kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Ta edastab oma jurisdiktsioonis võrdlusaluse korraldamise lõpetamise dokumenteeritud mõjuhinnangu, mis hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | kasutamise mitmekesisus turuosaliste mõttes ning kasutamine jaeturul; |
| --- | --- |

a)

kasutamise mitmekesisus turuosaliste mõttes ning kasutamine jaeturul;

| b) | võrdlusaluse jaoks teostatava turupõhise asendaja kättesaadavus; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse jaoks teostatava turupõhise asendaja kättesaadavus;

| c) | liikmesriigis võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide ja lepingute väärtus ning võrdlusaluse osatähtsus liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigis võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide ja lepingute väärtus ning võrdlusaluse osatähtsus liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus;

| d) | kasutatav kontsentratsioon ning vajaduse korral võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise kontsentratsioon liikmesriikide seas; |
| --- | --- |

d)

kasutatav kontsentratsioon ning vajaduse korral võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise kontsentratsioon liikmesriikide seas;

| e) | muud näitajad, et hinnata võrdlusaluse korraldamise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele või liikmesriigi kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele. |
| --- | --- |

e)

muud näitajad, et hinnata võrdlusaluse korraldamise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele või liikmesriigi kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on taotlev pädev asutus, vaatab ta selle taotluse läbi ja esitab siduva arvamuse.

2 g.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab [10] nädala jooksul alates lõikes 2d osutatud teate saamist ning pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste riiklike pädevate asutustega konsulteerimist siduva arvamuse võrdlusaluse olulisuse kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab oma arvamuse komisjonile, riiklikele pädevatele asutustele ja korraldajale, lisades konsultatsioonide tulemused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab oma arvamuse aluseks lõikes 2f loetletud kriteeriumid ja muud asjakohased kriteeriumid.

2h.
     
  Kui võrdlusalus on määratletud kui oluline, moodustatakse vastavalt artiklile 34 pädevate asutuste kolleegium

Pädevate asutuste kolleegium nõuab teavet, mida on vaja selleks, et anda välja tegevusluba, mis võimaldab võrdlusaluse korraldamist käesoleva määrusega kehtestatud lisatingimuste kohaselt, kui võrdlusalus on oluline, nagu on sätestatud artiklis 23.

| 2i. | Pädevate asutuste kolleegium vaatab oluliseks liigitatud võrdlusalused läbi vähemalt iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

2i.

| 2j. | Liikmesriigid võivad erandjuhtudel kehtestada seoses käesolevas artiklis käsitletud küsimustega lisanõudeid mis tahes võrdlusaluse korraldajale. |
| --- | --- |

2j.

Artikkel 13a

Olulise võrdlusaluse kohustuslik korraldamine

1.
     
  Kui olulise võrdlusaluse korraldaja kavatseb oma olulise võrdlusaluse korraldamise lõpetada, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning |
| --- | --- |

a)

teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning

| b) | esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas tuleb võrdlusaluse uuele korraldajale üle anda; või |
| --- | --- |

b)

esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas tuleb võrdlusaluse uuele korraldajale üle anda; või

| c) | esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusaluse korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse artikli 17 lõikes 1 kehtestatud korda. |
| --- | --- |

c)

esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusaluse korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse artikli 17 lõikes 1 kehtestatud korda.

Selle aja jooksul ei tohi korraldaja võrdlusaluse korraldamist lõpetada.

2.
     
  Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud korraldajapoolse hinnangu kätte saanud, teeb ta nelja nädala jooksul järgmist:

| a) | teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning |
| --- | --- |

a)

teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning

| b) | koostab ise hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusalus antakse uuele korraldajale üle või kuidas selle korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse kooskõlas artikli 17 lõikega 1 korraldaja poolt tema võrdlusaluse korraldamise lõpetamiseks kehtestatud korda. |
| --- | --- |

b)

koostab ise hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusalus antakse uuele korraldajale üle või kuidas selle korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse kooskõlas artikli 17 lõikega 1 korraldaja poolt tema võrdlusaluse korraldamise lõpetamiseks kehtestatud korda.

Selle aja jooksul ei tohi korraldaja võrdlusaluse korraldamist lõpetada.

3.
     
  Pärast lõikes 2 osutatud hinnangu koostamist on pädeval asutusel õigus nõuda, et korraldaja jätkaks võrdlusaluse avaldamist, kuni

| a) | võrdlusaluse korraldamine on üle antud uuele korraldajale või |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse korraldamine on üle antud uuele korraldajale või

| b) | võrdlusaluse korraldamine on võimalik lõpetada nõuetekohaselt või |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse korraldamine on võimalik lõpetada nõuetekohaselt või

| c) | võrdlusalus ei ole enam oluline. |
| --- | --- |

c)

võrdlusalus ei ole enam oluline.

Pädev asutus võib nõuda, et korraldaja jätkaks võrdlusaluse avaldamist kuni kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mida pädev asutus võib vajaduse korral veel kuue kuu võrra pikendada.

Artikkel 13b

Olulise võrdlusaluse korraldajate turujõu leevendamine

1.
     
  Olulise võrdlusaluse korraldamise kontrollimisel võtab korraldaja nõuetekohaselt arvesse turu terviklikkuse ja võrdlusaluse järjepidevuse põhimõtet, sealhulgas vajadust tagada lepingute jaoks, milles võrdlusalusele viidatakse, õiguskindlus.

2.
     
  Kui korraldaja korraldab olulist võrdlusalust finantslepingus või finantsinstrumendis kasutamiseks, tagab ta, et võrdlusaluse litsentsid ja sellega seotud teave esitatakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul ja mittediskrimineerival viisil, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 37.

Artikkel 14

Kohustuslik sisendandmete esitamine
  olulise võrdlusaluse jaoks

1.   
  Ühe või mitme sellise
  olulise võrdlusaluse
  korraldaja, mille aluseks on enamikus järelevalve alla kuuluvate üksustena toimivate
  sisendandmete
  esitajate esitatud andmed, esitab iga kahe aasta järel oma pädevale asutusele hinnangu iga tema poolt korraldatava korraldatud olulise võrdlusaluse suutlikkuse kohta mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda
  .

2.   
  Kui üks või mitu järelevalve alla kuuluv(at) olulise
  võrdlusaluse
  jaoks sisendandmeid esitav(at) üksus(t) kavatseb selle olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab (teavitavad) ta (nad) sellest viivitamata kirjalikult asjaomase olulise võrdlusaluse korraldajat ja asjaomast pädevat asutust
  .
  Korraldaja teavitab pädevat asutust 14 päeva jooksul alates sellise teate saamisest ning esitab hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab sisendandmete esitamise lõpetamine võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda. Korraldaja teavitab ka teisi asjaomase olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavaid üksusi sisendandmete esitamise lõpetamise teatest ja püüab selgitada, kas ka teised kavatsevad sisendandmete esitamise lõpetada.

Pädev asutus teavitab viivitamata pädevate asutuste kolleegiumit ja koostab mõistliku aja jooksul ise hinnangu lõpetamise mõju kohta. Pädeval asutusel on õigus nõuda, et sisendandmete esitajad, kes teatasid, et nad kavatsevad olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, jätkaksid sisendandmete esitamist, kuni pädeva asutuse hinnang on valmis.

3.   
  Juhul kui
  pädev asutus
  on seisukohal, et olulise võrdlusaluse esinduslikkus on ohus, on tal õigus teha järgmist:

| a) | nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt kooskõlas lõikega 4, k.a üksustelt, kes ei ole veel olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavad üksused, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks üleminekuperioodiks, mis sõltub asjaomasele võrdlusalusele viitava lepingu keskmisest pikkusest, kuid mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti esialgne otsus sisendandmete esitamise nõudmise kohta; |
| --- | --- |

a)

nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt kooskõlas lõikega 4, k.a üksustelt, kes ei ole veel olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavad üksused, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks üleminekuperioodiks, mis sõltub asjaomasele võrdlusalusele viitava lepingu keskmisest pikkusest, kuid mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti esialgne otsus sisendandmete esitamise nõudmise kohta;

| b) | pikendada pärast käesoleva lõike punktis a osutatud üleminekuperioodi läbivaatamist vastavalt lõikele 5b kohustusliku sisendandmete esitamise perioodi kuni 12 kuu võrra; |
| --- | --- |

b)

pikendada pärast käesoleva lõike punktis a osutatud üleminekuperioodi läbivaatamist vastavalt lõikele 5b kohustusliku sisendandmete esitamise perioodi kuni 12 kuu võrra;

| c) | määrata kindlaks tähtaja sisendandmete esitamiseks, kohustamata järelevalve alla kuuluvaid üksusi kauplema või andma lubadust kaubelda; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks tähtaja sisendandmete esitamiseks, kohustamata järelevalve alla kuuluvaid üksusi kauplema või andma lubadust kaubelda;

| d) | nõuda pärast korraldajaga aru pidamist, et korraldaja teeks käitumisjuhendis, metoodikas või olulise võrdlusaluse muudes eeskirjades muudatusi, et suurendada võrdlusaluse esinduslikkust ja kindlust; |
| --- | --- |

d)

nõuda pärast korraldajaga aru pidamist, et korraldaja teeks käitumisjuhendis, metoodikas või olulise võrdlusaluse muudes eeskirjades muudatusi, et suurendada võrdlusaluse esinduslikkust ja kindlust;

| e) | nõuda, et korraldaja esitaks ja teeks võrdlusaluse kasutajatele kättesaadavaks kirjaliku aruande meetmete kohta, mida korraldaja kavatseb asjaomase võrdlusaluse esinduslikkuse ja kindluse suurendamiseks võtta. |
| --- | --- |

e)

nõuda, et korraldaja esitaks ja teeks võrdlusaluse kasutajatele kättesaadavaks kirjaliku aruande meetmete kohta, mida korraldaja kavatseb asjaomase võrdlusaluse esinduslikkuse ja kindluse suurendamiseks võtta.

4.   
  Lõike 3 punktis a osutatud järelevalve alla kuuluvad üksused määrab
  korraldaja pädev asutus
  kindlaks järelevalve alla kuuluvate üksuste pädeva asutuse abil, toetudes järelevalve alla kuuluva üksuse osaluse suurusele turul, mida võrdlusalusega püütakse mõõta, ning sisendandmete esitaja eriteadmistele ja suutlikkusele esitada vajaliku kvaliteediga sisendandmeid
  .
  Asjakohaselt võetakse arvesse ka seda, kas eksisteerivad alternatiivsed võrdlusalused, mille võiks olulisele võrdlusalusele viitavate finantslepingute ja instrumentide puhul kasutusele võtta.

5.   
  Kui võrdlusalust käsitatakse olulise võrdlusalusena kooskõlas artikli 13 lõigetes 2a–2d sätestatud menetlusega, on korraldaja pädeval asutusel õigus nõuda sisendandmete esitamist kooskõlas käesoleva artikli lõike 3 punktidega a, b ja c ainult oma liikmesriigis asuvatelt järelevalve alla kuuluvatelt sisendandmete esitajatelt.

5a.
     
  Lõikes 3 osutatud järelevalve alla kuuluva üksuse pädev asutus abistab korraldaja pädevat asutust lõikest 3 tulenevate meetmete jõustamisel.

5b.
     
  Lõike 3 punktis a osutatud üleminekuperioodi lõpuks analüüsib korraldaja pädev asutus koostöös pädevate asutuste kolleegiumiga, kas lõike 3 punktis a sätestatud meetmeid tuleb jätkata, ja esitab oma järeldused kirjalikus aruandes. Korraldaja pädev asutus tühistab meetmed, kui ta leiab:

| a) | et võrdlusalus saab edasi eksisteerida ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise; |
| --- | --- |

a)

et võrdlusalus saab edasi eksisteerida ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise;

| b) | et sisendandmete esitajad jätkavad õiguse kehtetuks tunnistamisel tõenäoliselt vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist; |
| --- | --- |

b)

et sisendandmete esitajad jätkavad õiguse kehtetuks tunnistamisel tõenäoliselt vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist;

| c) | pärast sisendandmete esitajate ja kasutajatega konsulteerimist, et on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja olulise võrdlusaluse kasutajad saavad selle alternatiivse võrdlusaluse vastuvõetavate kuludega kasutusele võtta. Alternatiivse võrdlusaluse kasutuselevõtmist ei käsitata kehtiva lepingu rikkumisena; või |
| --- | --- |

c)

pärast sisendandmete esitajate ja kasutajatega konsulteerimist, et on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja olulise võrdlusaluse kasutajad saavad selle alternatiivse võrdlusaluse vastuvõetavate kuludega kasutusele võtta. Alternatiivse võrdlusaluse kasutuselevõtmist ei käsitata kehtiva lepingu rikkumisena; või

| d) | et sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajaid ei ole võimalik kindlaks teha ning et kui asjaomased järelevalve alla kuuluvad üksused lõpetaksid sisendandmete esitamise, nõrgestaks see võrdlusalust sedavõrd, et tuleks nõuda võrdlusaluse kasutuselt kõrvaldamist. |
| --- | --- |

d)

et sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajaid ei ole võimalik kindlaks teha ning et kui asjaomased järelevalve alla kuuluvad üksused lõpetaksid sisendandmete esitamise, nõrgestaks see võrdlusalust sedavõrd, et tuleks nõuda võrdlusaluse kasutuselt kõrvaldamist.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud juhtudel lõpetavad järelevalve alla kuuluvad üksused, kes kavatsevad sisendandmete esitamise lõpetada, sisendandmete esitamise samal kuupäeval, mille määrab kindlaks korraldaja pädev asutus ja mis ei ületa lõike 3 punktis b sätestatud ajavahemikke.

5c.
     
  Olulise võrdlusaluse kasutuselt kõrvaldamise korral jätkavad kõik selle olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavad, järelevalve alla kuuluvad üksused sisendandmete esitamist asjakohase lisaperioodi jooksul, mille pikkuse määrab kindlaks pädev asutus, kuid mis ei ületa lõike 3 punktis a sätestatud ajavahemikke. Muudatusi ega mõne muu võrdlusaluse kasutuselevõtmist ei käsitata kehtiva lepingu rikkumisena.

5d.
     
  Juhul kui sisendandmete esitaja rikub lõike 2 nõudeid, teavitab korraldaja sellest niipea kui praktiliselt võimalik asjaomast pädevat asutust.

Artikkel 14a

Järelevalve alla mittekuuluvate üksuste esitatud sisendandmetel põhinevad korraldatud börsikaupade võrdlusalused

Kui börsikaupade võrdlusalus põhineb sisendandmetel, mille on esitanud sisendandmete esitajad, kellest suurem osa ei ole järelevalve alla kuuluvad üksused, kelle põhitegevus on osutada investeerimisteenuseid direktiivi 2014/65/EL tähenduses või pangandusteenuseid direktiivi 2013/36/EL tähenduses, siis artikleid 5a ja 5b, artikli 5c lõikeid 1 ja 2, artikli 5d lõiget 2, artikli 7 lõike 1 punkte ba ja bc ning artiklit 9 ei kohaldata.

IV JAOTIS

LÄBIPAISTVUS JA TARBIJAKAITSE

Artikkel 15

Võrdlusalust käsitlev teade

1.   
  Kahe nädala jooksul alates artiklis 25a osutatud registrisse kandmisest
  avaldab
  korraldaja
  iga
  korraldatava ja avaldatud
  võrdlusaluse
  või vajaduse korral iga võrdlusaluste kogumi
  kohta teate
  , et saada tegevusluba või registreeringut, artikli 21b kohast heakskiitu või artikli 21a kohast tunnustust. Korraldaja ajakohastab iga võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit käsitlevat teadet vähemalt iga kahe aasta järel. Teates
  :

| a) | määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks võrdlusalusega mõõdetav turu- või majandusolukord ja olukorrad, kus selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks; |
| --- | --- |

a)

määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks võrdlusalusega mõõdetav turu- või majandusolukord ja olukorrad, kus selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks;

▌

| c) | ▌määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks
  võrdlusaluse
  osad, mille puhul võidakse kasutada kaalutlusõigust,
  ja
  kaalutlusõiguse kasutamise kriteeriumid ▌; |
| --- | --- |

c)

▌määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks
  võrdlusaluse
  osad, mille puhul võidakse kasutada kaalutlusõigust,
  ja
  kaalutlusõiguse kasutamise kriteeriumid ▌;

| d) | teavitatakse võimalusest, et võrdlusalust võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas korraldajast sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle korraldamine võidakse lõpetada; ning |
| --- | --- |

d)

teavitatakse võimalusest, et võrdlusalust võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas korraldajast sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle korraldamine võidakse lõpetada; ning

| e) | teavitatakse, et finantslepingud või muud instrumendid, mille puhul viidatakse võrdlusalusele, peaksid olema sellised, et võrdlusaluse muutmine või selle korraldamise lõpetamine neid ei mõjuta, või muul viisil arvesse võtma võrdlusaluse muutmise või selle korraldamise lõpetamise võimalust. |
| --- | --- |

e)

teavitatakse, et finantslepingud või muud instrumendid, mille puhul viidatakse võrdlusalusele, peaksid olema sellised, et võrdlusaluse muutmine või selle korraldamise lõpetamine neid ei mõjuta, või muul viisil arvesse võtma võrdlusaluse muutmise või selle korraldamise lõpetamise võimalust.

2.   
  Võrdlusalust käsitlev teade hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | kõikide võrdlusalusega seotud põhimõistete määratlused; |
| --- | --- |

a)

kõikide võrdlusalusega seotud põhimõistete määratlused;

| b) | võrdlusaluse metoodika vastuvõtmise põhjendus ning metoodika läbivaatamise ja heakskiitmise kord; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse metoodika vastuvõtmise põhjendus ning metoodika läbivaatamise ja heakskiitmise kord;

| c) | võrdlusaluse kindlaksmääramise kriteeriumid ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete prioriteetsus, võrdlusaluse kindlaksmääramiseks vajalikud miinimumandmed, ekstrapoleerimismudelite või -meetodite kasutamine ja võrdlusaluse indeksi koostisosade tasakaalustamise kord; |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse kindlaksmääramise kriteeriumid ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete prioriteetsus, võrdlusaluse kindlaksmääramiseks vajalikud miinimumandmed, ekstrapoleerimismudelite või -meetodite kasutamine ja võrdlusaluse indeksi koostisosade tasakaalustamise kord;

| d) | kontrollimehhanismid ja eeskirjad, mida kohaldatakse, kui korraldaja või sisendandmete esitaja kasutab kaalutlusõigust või hinnangut – nende eesmärk on tagada kaalutlusõiguse või hinnangute kasutamise järjepidevus; |
| --- | --- |

d)

kontrollimehhanismid ja eeskirjad, mida kohaldatakse, kui korraldaja või sisendandmete esitaja kasutab kaalutlusõigust või hinnangut – nende eesmärk on tagada kaalutlusõiguse või hinnangute kasutamise järjepidevus;

| e) | kord, millega reguleeritakse võrdlusaluste kindlaksmääramist stressiperioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja võrdlusaluste võimalikud piirangud sellistel perioodidel, |
| --- | --- |

e)

kord, millega reguleeritakse võrdlusaluste kindlaksmääramist stressiperioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja võrdlusaluste võimalikud piirangud sellistel perioodidel,

| f) | sisendandmetes või võrdlusaluse kindlaksmääramisel esinevate vigade käsitlemise kord, millega reguleeritakse muu hulgas olukorda, kui võrdlusalus tuleb uuesti kindlaks määrata; ning |
| --- | --- |

f)

sisendandmetes või võrdlusaluse kindlaksmääramisel esinevate vigade käsitlemise kord, millega reguleeritakse muu hulgas olukorda, kui võrdlusalus tuleb uuesti kindlaks määrata; ning

| g) | võrdlusaluse võimalike piirangute kindlakstegemine, sealhulgas selle kasutamine mittelikviidsetel või killustatud turgudel, ja sisendandmete võimalik kontsentratsioon. |
| --- | --- |

g)

võrdlusaluse võimalike piirangute kindlakstegemine, sealhulgas selle kasutamine mittelikviidsetel või killustatud turgudel, ja sisendandmete võimalik kontsentratsioon.

▌

Artikkel 17

Võrdlusaluse korraldamise lõpetamine

1.   Korraldaja avaldab
  koos artiklis 15 osutatud võrdlusalust käsitleva teatega
  korra, mis käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab võrdlusaluse muutmisel või selle korraldamise lõpetamisel
  või selle artikli 21a kohase tunnustamise või artikli 21b kohase heakskiidu lõpetamisel
  võtma.
  See kord lisatakse ka artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendisse. Vajaduse korral võib korra, mida ajakohastatakse ja avaldatakse iga olulise muudatuse puhul, kehtestada võrdlusaluste kogumi jaoks.

2.   Järelevalve alla kuuluvad üksused, kes
  kasutavad
  võrdlusalus
  t
  , koostavad konkreetse kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle korraldamise lõpetamise korral võtavad
  , ja säilitavad selle kava
  .
  Teostatavuse ja vajaduse korral määratakse niisugustes kavades üks või mitu alternatiivset võrdlusalust, millele võib viidata, ja osutatakse, miks niisugused võrdlusalused võiksid olla sobilikud alternatiivid.
  Järelevalve alla kuuluvad üksused esitavad need kavad asjaomasele pädevale asutusele viimase nõudmisel
  ning võimaluse korral kajastavad neid lepingulistes suhetes klientidega
  .

Artikkel 17a

Võrdlusaluse asjakohasus

Korraldaja tagab võrdlusaluse täpsuse seoses võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kirjeldusega kooskõlas artiklis 15 sätestatud võrdlusalust käsitleva teate kohta esitatavate nõuetega.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16 suunised, milles sätestatakse asjakohasuse määratlus baasriski lubatavate tasemete tähenduses.

Komisjon avaldab 2015. aasta detsembriks aruande, milles ta analüüsib finantslepingutes baasriski juhtimise tavasid seoses selliste võrdlusaluste kasutamisega nagu pankadevahelise intressimäära ja valuutakursi võrdlusalus, ning hindab, kas direktiivis 2008/48/EÜ ja direktiivis 2014/17/EL sätestatud käitumisjuhendi sätted on finantslepingutes kasutatavate võrdlusalustega seotud baasriskide leevendamiseks piisavad.

▌

V JAOTIS

TEGEVUSLUBA OMAVATE
  VÕI REGISTREERITUD
  KORRALDAJATE VÕI KOLMANDATE RIIKIDE KORRALDAJATE KORRALDATAVATE VÕRDLUSALUSTE KASUTAMINE

Artikkel 19

Võrdlusaluse
  kasutamine

1.
     Järelevalve alla kuuluv üksus võib kasutada võrdlusalust
  või võrdlusaluste kombinatsiooni
  liidus finantsinstrumendi või -lepingu puhul viitena ▌, kui
  neid
  korraldab kooskõlas
  vastavalt
  artikliga 23
  või 23a
  tegevusloa saanud
  või registreeritud
  korraldaja või
  artikli 20, 21a või 21b kohaselt
  kolmandas riigis asuv korraldaja.

2.
     
  Kui direktiivi 2003/71/EÜ või direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt avaldatava prospekti objektiks on vabalt võõrandatavad väärtpaberid või muu investeering, milles viidatakse võrdlusalusele, tagab emitent, pakkumuse esitaja või isik, kes taotleb luba reguleeritud turul kauplemiseks, et prospekt hõlmab ka selget ja hästi nähtavat teavet selle kohta, kas võrdlusalus on registreeritud või kas seda korraldab käesoleva määruse artiklis 25a osutatud avalikus registris registreeritud korraldaja.

3.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnistab kehtetuks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve suunistes pädevatele asutustele ja eurofondide valitsejatele (börsil kaubeldavate fondide ja muude eurofondide emissioone käsitlevad suunised)

   (29)

  punktid 49–62 või viib need kooskõlla käesoleva artikli lõikega 1.

Artikkel 20

Samaväärsus

1.   Järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada kolmandas riigis
  asuva
  korraldaja korraldatavaid võrdlusaluseid, kui on täidetud järgmised tingimused
  ning ei kohaldata artiklit 21a ega artiklit 21b
  :

| a) | komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2
  või 2a
  vastu samaväärsuse otsuse ▌; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2
  või 2a
  vastu samaväärsuse otsuse ▌;

| b) | korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis;

| c) | korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi võrdlusaluseid ▌; |
| --- | --- |

c)

korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi võrdlusaluseid ▌;

| d) | korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 
  25a
  ning |
| --- | --- |

d)

korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 
  25a
  ning

| e) | käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv. |
| --- | --- |

e)

käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv.

2.   Komisjon võib vastu võtta otsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmise:

| a) | selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013. aastal avaldatud IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega
  ja 5. oktoobril 2012. aastal avaldatud IOSCO nafta hinna teabeagentuuride põhimõtetega
  ,
  ning |
| --- | --- |

a)

selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013. aastal avaldatud IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega
  ja 5. oktoobril 2012. aastal avaldatud IOSCO nafta hinna teabeagentuuride põhimõtetega
  ,
  ning

| b) | siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi; |
| --- | --- |

b)

siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi;

| ba) | — | toimub tõhus teabevahetus välisriikide maksuhalduritega; |
| --- | --- | --- |

ba)

—

toimub tõhus teabevahetus välisriikide maksuhalduritega;

| — | õigus- või haldusnormide läbipaistvus ei ole puudulik; |
| --- | --- |

—

õigus- või haldusnormide läbipaistvus ei ole puudulik;

| — | kehtestatud on märkimisväärse kohaloleku nõue; |
| --- | --- |

—

kehtestatud on märkimisväärse kohaloleku nõue;

| — | kolmas riik ei tegutse offshore finantskeskusena; |
| --- | --- |

—

kolmas riik ei tegutse offshore finantskeskusena;

| — | kolmas riik ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid, või ei pakuta soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta kolmandas riigis, kus selliseid maksusoodustusi pakutakse; |
| --- | --- |

—

kolmas riik ei kohalda maksumeetmeid, mis hõlmavad maksude puudumist või nominaalmaksumäärasid, või ei pakuta soodustusi isegi ilma reaalse majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta kolmandas riigis, kus selliseid maksusoodustusi pakutakse;

| — | kolmas riik ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu; |
| --- | --- |

—

kolmas riik ei ole rahapesuvastase töökonna poolt lisatud koostööd mittetegevate riikide ja territooriumide loetellu;

| — | kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud norme ning tagab tõhusa teabevahetuse maksuküsimustes, sealhulgas mis tahes mitmepoolsed maksustamisalased lepingud. |
| --- | --- |

—

kolmas riik järgib täielikult OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artiklis 26 sätestatud norme ning tagab tõhusa teabevahetuse maksuküsimustes, sealhulgas mis tahes mitmepoolsed maksustamisalased lepingud.

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

2a.
     
  Komisjon võib alternatiivina võtta vastu otsuse, mille kohaselt on kolmanda riigi erieeskirjad või -nõuded seoses individuaalsete ja konkreetsete korraldajatega või individuaalsete ja konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega samaväärsed käesoleva määruse nõuetega ning seepärast võivad järelevalve alla kuuluvad üksused neid individuaalseid ja konkreetseid korraldajaid või individuaalseid ja konkreetseid võrdlusaluseid või võrdlusaluste kogumeid liidus kasutada.

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille
  õigusraamistikud
  ja järelevalvetavad on tunnistatud
  samaväärseteks
  kooskõlas lõikega 2
  või 2 a
  . Koostöölepinguga kehtestatakse vähemalt:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetusmehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu
  asjakohasele
  teabele sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja kohta, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetusmehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu
  asjakohasele
  teabele sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja kohta, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab;

| b) | mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja, kes kuulub tema järelevalve alla, rikub tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid
  siseriiklikke
  õigusakte; |
| --- | --- |

b)

mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja, kes kuulub tema järelevalve alla, rikub tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid
  siseriiklikke
  õigusakte;

| c) | järelevalvetegevuse ▌koordineerimise kord. |
| --- | --- |

c)

järelevalvetegevuse ▌koordineerimise kord.

4.   Selleks et pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvevolitusi, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 3 osutatud koostöölepingute miinimumsisu.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 21

Kolmanda riigi korraldajate registrist kustutamine

▐

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kustutab
  registrist artikli 20 lõike
  1
  punktis d
  osutatud
  korraldaja
  , ▌kui
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja
  :

| a) | ▌tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude nõuetekohast toimimist, või |
| --- | --- |

a)

▌tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude nõuetekohast toimimist, või

| b) | ▌on tõsiselt rikkunud riigi
  siseriiklikke
  õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2
  või 2a
  . |
| --- | --- |

b)

▌on tõsiselt rikkunud riigi
  siseriiklikke
  õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2
  või 2a
  .

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 2 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude nõuetekohast toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et asjaomane korraldaja täidab tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude nõuetekohast toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et asjaomane korraldaja täidab tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid;

| b) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest korraldaja registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest korraldaja registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab lõike 2 kohaselt võetud meetmetest viivitamata teisi pädevaid asutusi ning avaldab otsuse oma veebisaidil.

Artikkel 21a

Kolmandas riigis asuva korraldaja tunnustamine

1.
     
  Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 20 lõikega 2 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalve alla kuuluvad üksused liidus kasutada kolmandas riigis asuva korraldaja korraldatavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see korraldaja saab eelnevalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt käesoleva artikli kohase tunnustuse.

2.
     
  Kolmandas riigis asuv korraldaja, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, järgib kõiki käesoleva määrusega sätestatud nõudeid, kuid ta vabastatakse artiklite 11, 13a ja 14 kohaldamisest. Kui korraldaja suudab tõendada, et tema korraldatava võrdlusaluse aluseks on reguleeritud andmed või et see on börsikaupade võrdlusalus, mis ei põhine selliste sisendandmete esitajate esitatud andmetel, kellest enamik ei ole järelevalve alla kuuluvad üksused, kui konsolideerimisgrupi põhitegevusala on investeerimisteenuste osutamine direktiivi 2014/65/EL tähenduses või pangandustegevus vastavalt direktiivile 2013/36/EL, kohaldatakse korraldaja suhtes kõnealuste võrdlusaluste jaoks vastavalt artiklitega 12a ja 14a ette nähtud erandeid.

3.
     
  Kolmandas riigis asuv korraldaja, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema ühtlasi võimeline selle saavutamiseks järgima täielikult kõiki nõudeid, mis on kehtestatud IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetes, või kui korraldaja vastab artikli 14a esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele, IOSCO nafta hinna teabeagentuuride põhimõtetes. Nõuetele vastavuse läbivaatamise ja tõendamise viib sõltumatu välisaudiitor läbi vähemalt iga kahe aasta tagant ja iga kord, kui võrdlusalust oluliselt muudetakse, ning auditiaruanded saadetakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning tehakse taotluse alusel kasutajatele kättesaadavaks.

4.
     
  Kolmandas riigis asuval korraldajal, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema liidus asutatud esindaja. Esindaja on kas liidus elav füüsiline isik või liidu registrijärgse asukohaga juriidiline isik. Kolmandas riigis asuv korraldaja määrab sõnaselgelt esindaja toimima oma nimel kogu ametiasutustega, sh Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega ja asjaomaste pädevate asutustega ning muude asjaomaste isikutega liidus toimuva teabevahetuse puhul seoses korraldaja käesolevast määrusest tulenevate kohustustega.

5.
     
  Kolmandas riigis asuv korraldaja, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt. Taotlev korraldaja esitab kogu teabe, mis on sätestatud artiklis 23 või 23a ja mis on vajalik, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaks veenduda, et korraldaja on loonud tunnustamise ajaks kõik vajalikud tingimused lõikes 2 või 2a osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab oma niisuguste praeguste või tulevaste võrdlusaluste loetelu, mida on lubatud liidus kasutada, ja juhul, kui korraldaja kuulub kolmanda riigi asutuse järelevalve alla, tema järelevalve eest kolmandas riigis vastutava pädeva asutuse andmed.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib [90] päeva jooksul alates esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest ja pärast asjaomaste pädevate asutustega konsulteerimist, kas lõigetes 2 või 2a, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib selle ülesande delegeerida asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et tingimused ei ole täidetud, lükkab ta tunnustamise taotluse tagasi ja selgitab tagasilükkamise põhjuseid.

Ilma et see piiraks kolmanda lõigu kohaldamist, ei anta tunnustust, kui järgmised täiendavad tingimused ei ole täidetud:

| i) | juhul kui kolmandas riigis asuv korraldaja kuulub kolmanda riigi asutuse järelevalve alla: asjaomase pädeva asutuse või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja korraldaja kolmanda riigi pädeva asutuse vahel on sõlmitud nõuetekohane koostööleping, et tagada vähemalt tõhus teabevahetus; |
| --- | --- |

i)

juhul kui kolmandas riigis asuv korraldaja kuulub kolmanda riigi asutuse järelevalve alla: asjaomase pädeva asutuse või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja korraldaja kolmanda riigi pädeva asutuse vahel on sõlmitud nõuetekohane koostööleping, et tagada vähemalt tõhus teabevahetus;

| ii) | pädeva asutuse või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohaste järelevalveülesannete tulemuslikku täitmist ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus korraldaja asub. |
| --- | --- |

ii)

pädeva asutuse või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva määruse kohaste järelevalveülesannete tulemuslikku täitmist ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus korraldaja asub.

6.
     
  Kui kolmandas riigis asuv korraldaja kavatseb saada eelneva tunnustuse käesoleva määruse järgimise kaudu, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõikes 2, ning kui korraldaja leiab, et tema korraldatava võrdlusaluse suhtes võib kohaldada artiklite 12a ja 14a kohast erandit, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Ta esitab oma väite kinnituseks dokumentaalsed tõendid.

7.
     
  Juhul kui kolmandas riigis asuv korraldaja on arvamusel, et tema korraldatava võrdlusaluse korraldamise lõpetamine avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või ühe või mitme liikmesriigi kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele, võib ta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt taotleda erandit ühest või mitmest käesolevast määrusest või asjakohastest IOSCO põhimõtetest tulenevalt kohaldatavast nõudest konkreetseks ja piiratud ajavahemikuks, mis ei ületa 12 kuud. Ta esitab oma taotluse kinnituseks dokumentaalsed tõendid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vaatab taotluse läbi 30 päeva jooksul ning teatab kolmanda riigi korraldajale, kas see on vabastatud ühe või mitme taotluses nimetatud nõude täitmisest, ja erandi kohaldamise tähtaja.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib pikendada erandi kohaldamise perioodi selle lõppedes veel 12 kuu võrra, kui selleks on piisav põhjus.

8.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada tunnustamise protsessi, lõikes 4 osutatud taotluse vormi ja sisu, lõikes 5 nõutud teabe esitamist ning nimetatud lõigetest tulenevate ülesannete ja kohustuste delegeerimist riikide pädevatele asutustele.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [...].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 21b

Heakskiitmine

1.
     
  Korraldaja, kes asub liidus ning on saanud tegevusloa artikli 23 kohaselt või kes on registreeritud artikli 23a kohaselt, võib taotleda oma pädevalt asutuselt kolmandas riigis korraldatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi heakskiitmist nende kasutamiseks liidus, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | heaks kiitev korraldaja on kontrollinud ja on võimeline oma pädevale asutusele tõendama, et heaks kiidetava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi korraldamine vastab nõuetele, mis:










  i) | on vähemalt sama ranged kui käesolevas määruses sätestatud nõuded; |
| --- | --- | --- |

a)

heaks kiitev korraldaja on kontrollinud ja on võimeline oma pädevale asutusele tõendama, et heaks kiidetava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi korraldamine vastab nõuetele, mis:

i)

on vähemalt sama ranged kui käesolevas määruses sätestatud nõuded;

| ii) | tagavad täieliku vastavuse IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele, millele vastavuse kontrolli ja tõendamise viib läbi sõltumatu välisaudiitor vähemalt iga kahe aasta tagant või siis, kui võrdlusaluse puhul esineb oluline muutus; või |
| --- | --- |

ii)

tagavad täieliku vastavuse IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele, millele vastavuse kontrolli ja tõendamise viib läbi sõltumatu välisaudiitor vähemalt iga kahe aasta tagant või siis, kui võrdlusaluse puhul esineb oluline muutus; või

| iii) | tagavad täieliku vastavuse IOSCO nafta hinna teabeagentuuride põhimõtetele, millele vastavuse kontrolli ja tõendamise viib läbi sõltumatu välisaudiitor vähemalt iga kahe aasta tagant või siis, kui võrdlusaluse puhul esineb oluline muutus, kui heaks kiidetav võrdlusalus vastab artikli 14a esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

iii)

tagavad täieliku vastavuse IOSCO nafta hinna teabeagentuuride põhimõtetele, millele vastavuse kontrolli ja tõendamise viib läbi sõltumatu välisaudiitor vähemalt iga kahe aasta tagant või siis, kui võrdlusaluse puhul esineb oluline muutus, kui heaks kiidetav võrdlusalus vastab artikli 14a esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele;

| b) | heaks kiitval korraldajal on vajalikud eriteadmised, et jälgida tõhusalt kolmandas riigis toimuvat võrdlusaluse korraldamise alast tegevust ning juhtida seonduvaid riske. |
| --- | --- |

b)

heaks kiitval korraldajal on vajalikud eriteadmised, et jälgida tõhusalt kolmandas riigis toimuvat võrdlusaluse korraldamise alast tegevust ning juhtida seonduvaid riske.

2.
     
  Taotlev korraldaja esitab kogu teabe, mis on vajalik selleks, et pädev asutus saaks veenduda, et taotlemise ajaks on täidetud kõik lõikes 1 osutatud tingimused, mis hõlmavad ka auditiaruandeid, mida nõutakse lõike 1 punkti a alapunktide ii ja iii kohaselt.

3.
     
  90 päeva jooksul taotluse saamisest vaatab asjaomane pädev asutus heakskiidu saamise taotluse läbi ning võtab vastu otsuse selle rahuldamise või tagasilükkamise kohta. Asjaomane pädev asutus teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet mis tahes võrdlusalusest või korraldajate näitajate kogumist, mille heakskiitmine on rahuldatud, ning heaks kiitvast korraldajast.

4.
     
  Heaks kiidetud võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit käsitletakse heaks kiitva korraldaja korraldatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumina.

5.
     
  Korraldaja, kes on kiitnud heaks kolmandas riigis korraldatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi, jääb vastutavaks selle tagamise eest, et heaks kiidetud võrdlusaluse või võrdlusaluste kogum vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele.

6.
     
  Kui heaks kiitva korraldaja pädeval asutusel on põhjendatud alus arvata, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, on tal õigus oma heakskiidu rahuldamine tühistada ning ta teavitab sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Heakskiidu lõpetamise korral kohaldatakse artiklit 17.

VI JAOTIS

KORRALDAJATELE TEGEVUSLOA ANDMINE JA NENDE JÄRELEVALVE

1. peatükk

Tegevusloa andmine

▐

Artikkel 23

Tegevusloa
  andmise menetlus olulise võrdlusaluse puhul

1.   
  Liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb tegutseda vähemalt ühe olulise võrdlusaluse korraldajana,
  esitab
  vastava
  taotluse
  artikli 29 kohaselt selle liikmesriigi jaoks määratud
  pädevale asutusele
  , kus see isik asub
  .

2.   Lõike 1 kohane tegevusloa taotlus esitatakse ▌30
  päeva
  jooksul pärast seda, kui järelevalve alla kuuluv üksus sõlmib kokkuleppe selle korraldaja korraldatava indeksi kasutamiseks finantsinstrumendi või -lepingu puhul viitena.

2a.
     
  Kui võrdlusalus on määratletud olulise võrdlusalusena (kas olemuselt riikliku või Euroopa olulise võrdlusalusena), on asjaomane pädev asutus vastutav tegevusloa andmise eest niisuguse võrdlusaluse korraldamiseks selle uue õigusliku seisundi kohaselt, olles kontrollinud, et kõik nõuded on täidetud.

3.   Tegevusluba taotlev korraldaja esitab kogu teabe, mida on pädeval asutusel vaja kinnituse saamiseks selle kohta, et
  ta
  on võtnud tegevusloa saamise ajaks kõik käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastamiseks vajalikud meetmed.
  Ühtlasi esitab ta võimaluse korral teabe, mis on vajalik iga näitaja kohta artikli 13 lõikes 1 osutatud väärtuse või hinnangulise väärtuse arvutamiseks.

4.   Asjaomane pädev asutus hindab
  20 päeva
  jooksul taotluse saamisest, kas taotlus on täielik, ja teavitab taotlejat hindamise tulemustest. Kui taotlus on ebatäielik, esitab taotleja asjaomase pädeva asutuse nõutud täiendava teabe.

5.   ▌Asjaomane pädev asutus
  hindab tegevusloa
  taotlust ja võtab
  60 päeva jooksul täieliku taotluse saamisest
  vastu otsuse ▌tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta.

Pädev asutus teavitab viie
  päeva
  jooksul pärast tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsuse tegemist ▌asjaomast
  tegevusluba taotlevat
  korraldajat. Juhul kui pädev asutus keeldub tegevusluba taotlevale korraldajale tegevusluba andmast, põhjendab ta oma otsust.

5a.
     
  Kui asjaomane pädev asutus otsustab keelduda tegevusloa andmisest niisuguse olulise võrdlusaluse korraldamiseks, mida korraldati juba ilma selle seisundita, võib asjaomane pädev asutus väljastada ajutise loa ajavahemikuks, mis ei ületa kuut kuud ning mille jooksul võib jätkata võrdlusaluse korraldamist eelneva mudeli alusel kuni niisuguste asjakohaste nõuete täitmiseni, mis on vajalikud tegevusloa saamiseks selle kui olulise võrdlusaluse korraldamiseks.

Asjaomane pädev asutus võib pikendada seda luba veel üheks ajavahemikuks, mis ei ületa kuut kuud.

5b.
     
  Kui korraldaja ja/või sisendandmete esitajad ei suuda täita olulisena määratletud võrdlusaluse korraldamise jätkamise tingimusi selle ajavahemiku lõpuks, lõpetatakse võrdlusaluse korraldamine vastavalt artiklile 17.

6.   Pädev asutus teavitab
  10 päeva jooksul
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest anda taotlevale korraldajale tegevusluba ▌.

7.   Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 
  37
  vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse teavet, mis tuleb tegevusloa taotluses
  ja registreerimistaotluses
  esitada, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning
  taotlejate
  ja pädevate asutuste kulusid.

Artikkel 23a

Ebaolulise võrdlusaluse registreerimise protsess

1.
     
  Liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb tegutseda ainult ebaoluliste võrdlusaluste korraldajana, taotleb registreerimist artikli 29 kohaselt selle liikmesriigi jaoks määratud pädevalt asutuselt, kus see isik asub.

2.
     
  Registreeritud korraldaja täidab alati käesolevas määruses sätestatud tingimusi ja teatab pädevale asutusele kõigist olulistest muudatustest.

3.
     
  Lõikele 1 vastav taotlus esitatakse 30 päeva jooksul pärast seda, kui järelevalve alla kuuluv üksus sõlmib kokkuleppe selle isiku korraldatava indeksi kasutamiseks finantsinstrumendi või -lepingu puhul viitena või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks.

4.
     
  Taotlev korraldaja esitab:

| a) | dokumendid, mida pädeval asutusel on vaja kinnituse saamiseks selle kohta, et taotleja vastab artikli 5 lõikes 3a, artiklis 5c, artiklis 6 (kui see on kohaldatav), artiklis 7b ja artiklis 15 sätestatud tingimustele; ning |
| --- | --- |

a)

dokumendid, mida pädeval asutusel on vaja kinnituse saamiseks selle kohta, et taotleja vastab artikli 5 lõikes 3a, artiklis 5c, artiklis 6 (kui see on kohaldatav), artiklis 7b ja artiklis 15 sätestatud tingimustele; ning

| b) | võimaluse korral iga võrdlusaluse kogu viiteväärtuse või hinnangu selle kohta. |
| --- | --- |

b)

võimaluse korral iga võrdlusaluse kogu viiteväärtuse või hinnangu selle kohta.

5.
     
  Asjaomane pädev asutus hindab 15 päeva jooksul taotluse saamisest, kas taotlus on täielik, ja teavitab taotlejat hindamise tulemustest. Kui taotlus ei ole täielik, esitab taotleja asjaomase pädeva asutuse nõutud täiendava teabe.

6.
     
  Asjaomane pädev asutus registreerib taotleja 15 päeva jooksul alates täieliku registreerimistaotluse saamisest.

7.
     
  Kui asjaomane pädev asutus leiab, et teatav võrdlusalus tuleks artikli 13 lõike 1 kohaselt liigitada oluliseks, teatab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja korraldajale 30 päeva jooksul alates täieliku taotluse saamisest.

8.
     
  Kui registreeriv pädev asutus leiab, et võrdlusalus tuleks liigitada oluliseks kooskõlas artikli 13 lõikega 2a või artikli 13 lõikega 2c, teatab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja korraldajale 30 päeva jooksul alates täieliku taotluse saamisest ning esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 13 lõike 2a või artikli 13 lõike 2c kohase hinnangu.

9.
     
  Kui registreeritud korraldaja võrdlusalus liigitatakse oluliseks, taotleb korraldaja artikli 23 kohaselt tegevusluba 90 päeva jooksul alates artikli 13 lõikes 2b sätestatud teate või artikli 13 lõikes 2 g sätestatud arvamuse saamisest.

Artikkel 24

Tegevusloa
  või registreeringu
  kehtetuks tunnistamine või peatamine

1.   Pädev asutus tunnistab korraldaja tegevusloa
  või registreeringu
  kehtetuks või peatab selle, kui korraldaja:

| a) | loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelmise 12 kuu jooksul võrdlusaluseid korraldanud; |
| --- | --- |

a)

loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelmise 12 kuu jooksul võrdlusaluseid korraldanud;

| b) | on saanud tegevusloa
  või saavutanud registreerimise
  valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa
  või saavutanud registreerimise
  valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | ei vasta enam tegevusloa andmise
  või registreerimise
  aluseks olnud tingimustele või |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam tegevusloa andmise
  või registreerimise
  aluseks olnud tingimustele või

| d) | on tõsiselt või korduvalt rikkunud käesoleva määruse sätteid. |
| --- | --- |

d)

on tõsiselt või korduvalt rikkunud käesoleva määruse sätteid.

2.   Pädev asutus teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest
  seitsme päeva
  jooksul.

2a.
     
  Pärast korraldaja tegevusloa või registreeringu peatamise otsuse vastuvõtmist ja juhul, kui võrdlusaluse korraldamise lõpetamine põhjustaks vääramatu jõu juhtumi või tühistaks kõnealusele võrdlusalusele viitavate finantslepingute või -instrumentide tingimused või rikuks neid muul moel, võib korraldaja asukohaliikmesriigi asjaomane pädev asutus lubada võrdlusaluse korraldamist jätkata peatamise otsuse tagasi võtmiseni. Sel ajal lubatakse järelevalve alla kuuluvatel üksustel seda võrdlusalust kasutada ainult nende finantslepingute või -instrumentide puhul, mis sellele võrdlusalusele juba viitavad. Uute finantslepingute või -instrumentide puhul sellele võrdlusalusele viidata ei tohi.

2b.
     
  Pärast korraldaja tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamise otsuse vastuvõtmist kohaldatakse artikli 17 lõiget 2.

2. peatükk

Võrdlusalustest teatamine

Artikkel 25a

Korraldajate register ja võrdlusaluse esmane kasutamine

1.
     
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loob avaliku registri ja haldab seda. Register sisaldab järgmist teavet:

| a) | artiklite 23 ja 23a sätete kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

a)

artiklite 23 ja 23a sätete kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed;

| b) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 20 lõike 1 punkti c kohaselt oma nõusolekust teatanud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava kolmanda riigi pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele artikli 20 lõike 1 punkti c kohaselt oma nõusolekust teatanud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava kolmanda riigi pädeva asutuse andmed;

| c) | artikli 21a kohaselt tunnustatud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava kolmanda riigi pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

c)

artikli 21a kohaselt tunnustatud korraldajate andmed ja nende järelevalve eest vastutava kolmanda riigi pädeva asutuse andmed;

| d) | võrdlusalused, mis on heaks kiidetud artiklis 21b sätestatud menetluse kohaselt, ning need heaks kiitnud korraldajate andmed. |
| --- | --- |

d)

võrdlusalused, mis on heaks kiidetud artiklis 21b sätestatud menetluse kohaselt, ning need heaks kiitnud korraldajate andmed.

2.
     
  Enne kui järelevalve alla kuuluv üksus kasutab liidus indeksit võrdlusalusena, kontrollib üksus, et asjaomase indeksi korraldajale oleks käesoleva määruse kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil viidatud kui tegevusloa saanud, registreeritud või tunnustatud korraldajale.

3. peatükk

Järelevalveasutuste koostöö

Artikkel 26

Ülesannete delegeerimine pädevate asutuste vahel

1.   Pädev asutus võib kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 28 delegeerida oma käesolevas määruses sätestatud ülesanded teise liikmesriigi pädevale asutusele
  , kes on selleks eelnevalt andnud kirjaliku nõusoleku
  . ▌Pädev asutus teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele igast kavandatud delegeerimisest 60 päeva enne delegeerimise jõustumist.

2.   Pädev asutus võib delegeerida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ▌ oma käesolevas määruses sätestatud
  ülesanded
  vastavalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega sõlmitud kokkuleppele. ▌

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teatab kavandatud delegeerimisest seitsme päeva jooksul liikmesriikidele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kokkulepitud delegeerimise üksikasjad
  seitsme päeva
  jooksul teate saamisest.

Artikkel 26a

Liidu õiguse rikkumine riikide pädevate asutuste poolt

1.
     
  Kui riigi pädev asutus ei ole käeolevat määrust kohaldanud või on seda kohaldanud viisil, mis on ilmselt liidu õiguse rikkumine, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rakendada määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 kohaseid volitusi nimetatud artiklis sätestatud menetluste kohaselt ning võib määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 lõike 6 kohaldamisel võtta vastu üksikotsuseid, mis on adresseeritud selle riigi pädeva asutuse järelevalve alla kuuluvatele võrdlusaluse korraldajatele ning selle riigi pädeva asutuse järelevalve alla kuuluva võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitajatele, kui need sisendandmete esitajad on järelevalve alla kuuluvad üksused.

2.
     
  Kui võrdlusaluse puhul on tegemist olulise võrdlusalusega, tagab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostöö tegemise pädevate asutuste kolleegiumiga artiklis 34 sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 27

Teisest liikmesriigist pärineva teabe avalikustamine

1.   Pädev asutus võib avalikustada teiselt pädevalt asutuselt saadud teabe ainult järgmistel tingimustel:

| a) | ta on saanud kõnealuselt pädevalt asutuselt selleks kirjaliku nõusoleku ja teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks see pädev asutus nõusoleku andis, või |
| --- | --- |

a)

ta on saanud kõnealuselt pädevalt asutuselt selleks kirjaliku nõusoleku ja teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks see pädev asutus nõusoleku andis, või

| b) | avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest. |
| --- | --- |

b)

avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

Artikkel 28

Uurimisalane
  koostöö

1.   Asjaomane pädev asutus võib seoses kohapealse kontrolli või uurimisega taotleda abi teiselt pädevalt asutuselt.
  Taotluse saanud pädev asutus teeb koostööd võimalikul ja asjakohasel määral.

2.   Lõikes 1 osutatud abi taotlev pädev asutus teavitab sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Piiriülese mõjuga kontrolli või uurimise korral võivad pädevad asutused taotleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt kohapealse kontrolli või uurimise koordineerimist.

3.   Kui pädev asutus saab teiselt pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib ta:

| a) | kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi viia; |
| --- | --- |

a)

kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi viia;

| b) | lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda; |
| --- | --- |

b)

lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;

| c) | määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist
  toetama või
  läbi viima. |
| --- | --- |

c)

määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist
  toetama või
  läbi viima.

4. peatükk

Pädevate asutuste roll

Artikkel 29

Pädevad asutused

1.   Iga liikmesriik määrab korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate jaoks asjaomase pädeva asutuse, kes täidab käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, ning teatab sellest komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

2.   Juhul kui liikmesriik määrab mitu pädevat asutust, piiritleb ta selgelt nende rolli ja määrab ühe asutuse, kes vastutab komisjoni, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste liikmesriikide pädevate asutustega toimuva koostöö ja teabevahetuse koordineerimise eest.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil
  vastavalt artikli 25a lõike 1 punktile a ning käesoleva artikli
  lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutuste loetelu.

Artikkel 30

Pädevate asutuste volitused

1.   Selleks et täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid, on pädevatel asutustel kooskõlas liikmesriigi õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:

| a) | juurdepääs kõikidele
  asjakohastele
  dokumentidele ja andmetele, olenemata nende vormist, ja õigus nendest koopiaid saada või teha; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs kõikidele
  asjakohastele
  dokumentidele ja andmetele, olenemata nende vormist, ja õigus nendest koopiaid saada või teha;

| b) | õigus küsida või nõuda teavet igalt isikult
  , kes on seotud võrdlusaluse korraldamise ja selle jaoks sisendandmete esitamisega, kaasa arvatud artikli 6 lõikes 3a osutatud teenuseosutajad,
  ja tema tööandjalt ning vajaduse korral niisugune isik teabe saamiseks kohale kutsuda ja teda küsitleda; |
| --- | --- |

b)

õigus küsida või nõuda teavet igalt isikult
  , kes on seotud võrdlusaluse korraldamise ja selle jaoks sisendandmete esitamisega, kaasa arvatud artikli 6 lõikes 3a osutatud teenuseosutajad,
  ja tema tööandjalt ning vajaduse korral niisugune isik teabe saamiseks kohale kutsuda ja teda küsitleda;

| c) | õigus küsida seoses
  börsikaupade võrdlusaluste sisendandmete esitajatelt teavet
  asjaomaste hetketurgude
  kohta
  ,
  vajaduse korral tüüpvormide
  ja
  tehinguaruannete alusel, ning
  pääseda vahetult juurde kauplejate süsteemidele; |
| --- | --- |

c)

õigus küsida seoses
  börsikaupade võrdlusaluste sisendandmete esitajatelt teavet
  asjaomaste hetketurgude
  kohta
  ,
  vajaduse korral tüüpvormide
  ja
  tehinguaruannete alusel, ning
  pääseda vahetult juurde kauplejate süsteemidele;

| d) | õigus teha kohapealseid kontrolle või uurimisi, välja arvatud füüsilise isiku eraruumides; |
| --- | --- |

d)

õigus teha kohapealseid kontrolle või uurimisi, välja arvatud füüsilise isiku eraruumides;

| e) | õigus siseneda füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid andmeid, olenemata nende vormist, kui on mõistlik alus kahtlustada, et kontrolli või uurimise esemega seotud dokumendid ja muud andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Juhul kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav asjaomase liikmesriigi õigusasutuse eelnev luba, siis kasutatakse seda õigust ainult pärast kõnealuse loa saamist; |
| --- | --- |

e)

õigus siseneda füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid andmeid, olenemata nende vormist, kui on mõistlik alus kahtlustada, et kontrolli või uurimise esemega seotud dokumendid ja muud andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Juhul kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav asjaomase liikmesriigi õigusasutuse eelnev luba, siis kasutatakse seda õigust ainult pärast kõnealuse loa saamist;

| f) | õigus nõuda järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja muude andmeliiklusandmete salvestisi; |
| --- | --- |

f)

õigus nõuda järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja muude andmeliiklusandmete salvestisi;

| g) | õigus taotleda vahendite külmutamist või vara arestimist või mõlemat; |
| --- | --- |

g)

õigus taotleda vahendite külmutamist või vara arestimist või mõlemat;

▌

| i) | õigus nõuda ajutiselt tegevuse lõpetamist, kui see on pädeva asutuse arvates vastuolus käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

i)

õigus nõuda ajutiselt tegevuse lõpetamist, kui see on pädeva asutuse arvates vastuolus käesoleva määrusega;

| j) | õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld; |
| --- | --- |

j)

õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld;

| k) | õigus võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada üldsuse nõuetekohane teavitamine võrdlusaluse korraldamisest, sealhulgas nõudes võrdlusaluse avaldanud või seda levitanud isikult õiendi avaldamist võrdlusaluse jaoks varem esitatud sisendandmete või võrdlusaluse varasema suuruse kohta; |
| --- | --- |

k)

õigus võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada üldsuse nõuetekohane teavitamine võrdlusaluse korraldamisest, sealhulgas nõudes võrdlusaluse avaldanud või seda levitanud isikult õiendi avaldamist võrdlusaluse jaoks varem esitatud sisendandmete või võrdlusaluse varasema suuruse kohta;

| ka) | õigus vaadata vastavuskinnitus läbi ja nõuda selle muutmist
  . |
| --- | --- |

ka)

õigus vaadata vastavuskinnitus läbi ja nõuda selle muutmist
  .

2.   Pädevad asutused täidavad ja kasutavad lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi
  ning artiklis 31 osutatud karistuste kehtestamise volitusi kooskõlas oma riikliku õigusraamistikuga
  järgmiselt:

| a) | otse; |
| --- | --- |

a)

otse;

| b) | koostöös teiste ametiasutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega; |
| --- | --- |

b)

koostöös teiste ametiasutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega;

| c) | omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

c)

omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;

| d) | suunates küsimuse pädevale õigusasutusele. |
| --- | --- |

d)

suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.

Pädevad asutused kehtestavad kõnealuste volituste kasutamise eesmärgil piisavad ja tulemuslikud meetmed kaitseõiguse ja põhiõiguste kaitseks.

3.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete kehtestamise, nii et pädevatel asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.

4.   Kui isik avaldab teavet kooskõlas lõikega 2, ei peeta seda lepingu või õigus- või haldusnormidega teabe avaldamisele seatud piirangute rikkumiseks.

Artikkel 31

Haldusmeetmed ja -karistused

1.   Ilma et see piiraks pädevate asutuste artiklist 34 tulenevaid järelevalvevolitusi, sätestavad liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega pädevate asutuste volituse võtta asjakohaseid haldusmeetmeid ning kehtestavad alljärgnevad haldusmeetmed ja -karistused vähemalt järgmiste rikkumiste eest:

| a) | nende kohaldamise korral käesoleva määruse
  artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌19, ▌23
  ja 23a
  rikkumised ning |
| --- | --- |

a)

nende kohaldamise korral käesoleva määruse
  artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌19, ▌23
  ja 23a
  rikkumised ning

| b) | artikli 30 alla kuuluva uurimise või kontrolli ajal koostöö mittetegemine või nõudmise täitmata jätmine. |
| --- | --- |

b)

artikli 30 alla kuuluva uurimise või kontrolli ajal koostöö mittetegemine või nõudmise täitmata jätmine.

2.   Lõikes 1 osutatud rikkumise korral annavad liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega pädevatele asutustele volitused kohaldada vähemalt järgmisi haldusmeetmeid ja -karistusi:

| a) | korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest vastutav
  korraldaja või järelevalve alla kuuluv üksus
  lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast; |
| --- | --- |

a)

korraldus, millega nõutakse, et rikkumise eest vastutav
  korraldaja või järelevalve alla kuuluv üksus
  lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;

| b) | rikkumise tulemusel teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

b)

rikkumise tulemusel teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| c) | avalik hoiatus, milles märgitakse vastutav
  korraldaja või järelevalve alla kuuluv üksus
  ja rikkumise iseloom; |
| --- | --- |

c)

avalik hoiatus, milles märgitakse vastutav
  korraldaja või järelevalve alla kuuluv üksus
  ja rikkumise iseloom;

| d) | korraldaja
  tegevusloa kehtetuks tunnistamine või peatamine; |
| --- | --- |

d)

korraldaja
  tegevusloa kehtetuks tunnistamine või peatamine;

| e) | korraldaja või sisendandmete esitaja juhtimise ajutise keelu kehtestamine sellise rikkumise eest vastutava füüsilise isiku suhtes; |
| --- | --- |

e)

korraldaja või sisendandmete esitaja juhtimise ajutise keelu kehtestamine sellise rikkumise eest vastutava füüsilise isiku suhtes;

| f) | maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine, mis on vähemalt kolm korda suurem kui sellise rikkumise tulemusel saadud kasum või ärahoitud kahjum, kui seda on võimalik kindlaks määrata, või






  1) | füüsilise isiku puhul vähemalt järgmise maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine:






  i) | artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌ 7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  artikli 12a teise lõigu, artiklite
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ja 23 rikkumise eest 500 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga või |
| --- | --- | --- | --- |

f)

maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine, mis on vähemalt kolm korda suurem kui sellise rikkumise tulemusel saadud kasum või ärahoitud kahjum, kui seda on võimalik kindlaks määrata, või

1)

füüsilise isiku puhul vähemalt järgmise maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine:

i)

artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌ 7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  artikli 12a teise lõigu, artiklite
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌ja 23 rikkumise eest 500 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga või

| ii) | artikli 7 lõike 1 punkti b 
  või artikli 7 lõike 4
  rikkumise eest 100 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

ii)

artikli 7 lõike 1 punkti b 
  või artikli 7 lõike 4
  rikkumise eest 100 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus käesoleva määruse jõustumise kuupäeva seisuga;

| 2) | juriidilise isiku puhul vähemalt järgmise maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine:






  i) | artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19, ▌ja 23 rikkumise eest 1 000 000 eurot või 10 % aastasest kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, kumb summa on suurem. Juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja kindlustusettevõtjate puhul direktiiviga 91/674/EMÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus, või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest, või |
| --- | --- | --- |

2)

juriidilise isiku puhul vähemalt järgmise maksimaalse rahalise halduskaristuse määramine:

i)

artiklite
   5 ▌,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, ▌7
  , 7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19, ▌ja 23 rikkumise eest 1 000 000 eurot või 10 % aastasest kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, kumb summa on suurem. Juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja kindlustusettevõtjate puhul direktiiviga 91/674/EMÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus, või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest, või

| ii) | artikli 
  7
  lõike 1 punktide b ja c rikkumise eest 250 000 eurot või 2 % tema aastasest kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, kumb summa on suurem; juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja kindlustusettevõtjate puhul direktiiviga 91/674/EMÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus, või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest. |
| --- | --- |

ii)

artikli 
  7
  lõike 1 punktide b ja c rikkumise eest 250 000 eurot või 2 % tema aastasest kogukäibest vastavalt viimasele juhatuse poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, kumb summa on suurem; juhul kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud direktiivis 2013/34/EL, on asjakohane aastane kogukäive selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja kindlustusettevõtjate puhul direktiiviga 91/674/EMÜ), mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhatus, või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest.

3.   Liikmesriigid teavitavad lõigete 1 ja 2 kohastest eeskirjadest komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet hiljemalt [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].

Liikmesriigid võivad otsustada jätta halduskaristusi käsitlevad eeskirjad kehtestamata selliste rikkumiste puhul, mille eest kohaldatakse liikmesriigi õiguse alusel kriminaalkaristusi. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet asjaomastest kriminaalõiguse sätetest koos esimeses lõigus nimetatud teadaandega.

Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata kõigist nende eeskirjade muudatustest.

4.   Liikmesriigid võivad lisaks lõikes 1 osutatud volitustele sätestada vastavalt liikmesriigi õigusele pädevate asutuste muud karistuste määramise volitused ja nimetatud lõikes sätestatud karistustest rangemad karistused.

Artikkel 32

Järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste kasutamine
  ning koostöökohustuse täitmine

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad halduskaristuse liigi, ulatuse
  ja proportsionaalsuse
  kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas vajaduse korral järgmist:

| a) | rikkumise tõsidus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

rikkumise tõsidus ja kestus;

| aa) | võrdlusaluse olulisus finantsstabiilsuse ja reaalmajanduse seisukohast; |
| --- | --- |

aa)

võrdlusaluse olulisus finantsstabiilsuse ja reaalmajanduse seisukohast;

| b) | vastutava isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

b)

vastutava isiku vastutuse ulatus;

| c) | ▌vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek; |
| --- | --- |

c)

▌vastutava juriidilise isiku kogukäive või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;

| d) | vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi suurus, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

d)

vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi suurus, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| e) | vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine; |
| --- | --- |

e)

vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi loovutamine;

| f) | asjaomase isiku varasemad rikkumised; |
| --- | --- |

f)

asjaomase isiku varasemad rikkumised;

| g) | meetmed, mida vastutav isik on pärast rikkumist võtnud rikkumise kordumise vältimiseks. |
| --- | --- |

g)

meetmed, mida vastutav isik on pärast rikkumist võtnud rikkumise kordumise vältimiseks.

2.   Pädevad asutused teevad artiklis 31 sätestatud asjaoludel karistuste määramise volitusi kasutades tihedat koostööd selle tagamiseks, et järelevalve- ja uurimisvolitused ning halduskaristused annavad käesoleva määrusega soovitud tulemused. Lisaks kooskõlastavad nad oma meetmed, et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist järelevalve- ja uurimisvolituste ning halduskaristuste ja trahvide kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.

2a.
     
  Kui liikmesriigid on otsustanud artikli 31 kohaselt kehtestada kriminaalkaristused selles artiklis osutatud sätete rikkumise eest, tagavad nad, et võetakse asjakohaseid meetmeid, et pädevatel asutustel oleksid kõik vajalikud volitused teha oma jurisdiktsiooni piires koostööd õigusasutustega, et saada konkreetset teavet käesoleva määruse võimaliku rikkumise alusel algatatud kriminaaluurimiste või menetluste kohta, ning edastada seda teavet muudele pädevatele asutustele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, et täita oma kohustust teha käesoleva määruse kohaldamisel üksteisega ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd.

2b.
     
  Pädevad asutused abistavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi. Eelkõige vahetavad nad teavet ja teevad koostööd uurimis- või järelevalvetegevuse käigus. Pädevad asutused võivad teiste liikmesriikide pädevate asutustega teha koostööd ka trahvide sissenõudmise hõlbustamiseks.

Artikkel 33

Otsuste avaldamine

1.   Pädevad asutused avaldavad käesoleva määruse
  rikkumiste
  eest halduskaristuse määramise või haldusmeetme võtmise otsuse oma ametlikul veebisaidil viivitamata pärast seda, kui asjaomast isikut on otsusest teavitatud. Avaldatakse vähemalt teave rikkumise liigi ja iseloomu kohta ning vastutavate isikute andmed. See kohustus ei laiene uurimistoiminguid käsitlevatele otsustele.

2.   Juhul kui pädev asutus leiab siiski pärast juriidiliste isikute andmete või füüsiliste isikute isikuandmete avaldamise proportsionaalsuse üksikjuhtumipõhist hindamist, et selliste andmete avaldamine on ebaproportsionaalne, või kui avaldamine seab ohtu finantsturgude stabiilsuse või poolelioleva uurimise, siis pädev asutus kas:

| a) | lükkab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse avaldamise edasi ajani, mil avaldamata jätmise põhjused ära langevad; |
| --- | --- |

a)

lükkab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse avaldamise edasi ajani, mil avaldamata jätmise põhjused ära langevad;

| b) | avaldab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse anonüümselt kooskõlas liikmesriigi õigusega, kui selline anonüümne avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tulemusliku kaitse; juhul kui karistus või meede otsustatakse avaldada anonüümselt, võib asjaomaste andmete avaldamise mõistliku aja võrra edasi lükata, kui on ette näha, et anonüümselt avaldamise põhjused langevad selle aja jooksul ära; |
| --- | --- |

b)

avaldab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse anonüümselt kooskõlas liikmesriigi õigusega, kui selline anonüümne avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tulemusliku kaitse; juhul kui karistus või meede otsustatakse avaldada anonüümselt, võib asjaomaste andmete avaldamise mõistliku aja võrra edasi lükata, kui on ette näha, et anonüümselt avaldamise põhjused langevad selle aja jooksul ära;

| c) | jätab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse üldse avaldamata, kui eespool punktides a ja b sätestatud võimalusi peetakse ebapiisavaks, et tagada:






  i) | finantsturgude stabiilsuse ohustamata jätmine või |
| --- | --- | --- |

c)

jätab karistuse määramise või meetme võtmise otsuse üldse avaldamata, kui eespool punktides a ja b sätestatud võimalusi peetakse ebapiisavaks, et tagada:

i)

finantsturgude stabiilsuse ohustamata jätmine või

| ii) | sellise otsuse avaldamise proportsionaalsus vähemoluliseks peetava meetme puhul. |
| --- | --- |

ii)

sellise otsuse avaldamise proportsionaalsus vähemoluliseks peetava meetme puhul.

3.   Juhul kui karistuse määramise või meetme võtmise otsus kaevatakse asjakohasele õigus- või muule asutusele edasi, avaldavad pädevad asutused oma ametlikul veebisaidil viivitamata ka selle teabe ja hilisema teabe kaebuse tulemuste kohta. Lisaks avaldatakse otsused varasemate karistuse määramise või meetme võtmise otsuste tühistamise kohta.

4.   Pädevad asutused tagavad, et käesoleva artikli kohaselt avaldatud teave jääb nende ametlikule veebisaidile pärast avaldamist vähemalt viieks aastaks. Avaldatud isikuandmeid hoitakse pädeva asutuse ametlikul veebisaidil ainult vajaliku aja jooksul vastavalt kohaldatavatele andmekaitse-eeskirjadele.

4a.
     
  Liikmesriigid esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas koondteabe kõikide artikli 31 kohaselt kehtestatud karistuste ja meetmete kohta. Kõnealune kohustus ei kehti uurivat laadi meetmete suhtes. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe aastaaruandes.

Kui liikmesriigid on otsustanud kehtestada kooskõlas artikliga 31 selles artiklis osutatud sätete rikkumise eest kriminaalkaristused, esitavad nende pädevad asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas anonüümsed koondandmed kõigi algatatud kriminaaluurimiste ja määratud kriminaalkaristuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kohaldatud kriminaalkaristuste andmed aastaaruandes.

Artikkel 34

Pädevate asutuste
  kolleegium

1.   30
  päeva
  jooksul pärast ▌võrdlusaluse
  lisamist oluliste võrdlusaluste loetelusse artikli 25a kohaselt, välja arvatud oluliste võrdlusaluste puhul, mis on oma olemuselt riiklikud, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 1 punktis 21
  , moodustab
  asjaomane
  pädev asutus pädevate asutuste kolleegiumi.

2.   Kolleegiumisse kuuluvad korraldaja pädev asutus, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja
  peamiste
  sisendandmete esitajate pädevad asutused.

3.   Teiste liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus saada kolleegiumi liikmeks, kui asjaomase ▌ võrdlusaluse korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju nende liikmesriikide finantsstabiilsusele, turgude nõuetekohasele toimimisele, tarbijatele või reaalmajandusele.

Juhul kui pädev asutus kavatseb saada vastavalt esimesele lõigule kolleegiumi liikmeks, esitab ta korraldaja pädevale asutusele taotluse, mis sisaldab tõendeid selle kohta, et kõnealuse sätte tingimused on täidetud. Korraldaja asjaomane pädev asutus hindab taotlust ja teatab
  30 päeva
  jooksul taotluse saamisest selle esitanud ametiasutusele oma otsuse, kas tema arvates on need tingimused täidetud või mitte. Juhul kui ta leiab, et need tingimused ei ole täidetud, võib taotluse esitanud ametiasutus suunata küsimuse edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kooskõlas lõikega 10.

4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aitab edendada ja jälgida käesolevas artiklis osutatud järelevalvekolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 21. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve osaleb selleks vajaduse korral kolleegiumide töös ja teda käsitatakse sel eesmärgil pädeva asutusena.

5.   
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  juhatab kolleegiumi koosolekuid, koordineerib kolleegiumi tegevust ja tagab kolleegiumi liikmete tõhusa teabevahetuse.

6.   Korraldaja pädev asutus kehtestab kolleegiumi raames kirjaliku korra, milles käsitletakse järgmisi küsimusi:

| a) | pädevate asutuste vahel vahetatav teave; |
| --- | --- |

a)

pädevate asutuste vahel vahetatav teave;

| b) | pädevate asutuste vaheline otsustusprotsess; |
| --- | --- |

b)

pädevate asutuste vaheline otsustusprotsess;

| c) | juhud, mil pädevad asutused peavad üksteisega konsulteerima; |
| --- | --- |

c)

juhud, mil pädevad asutused peavad üksteisega konsulteerima;

| d) | abi, mida tuleb artikli 14 lõike 
  5 a
  kohaselt osutada artikli 14
  lõikes 3
  osutatud meetmete jõustamisel. |
| --- | --- |

d)

abi, mida tuleb artikli 14 lõike 
  5 a
  kohaselt osutada artikli 14
  lõikes 3
  osutatud meetmete jõustamisel.

Juhul kui korraldaja korraldab mitut võrdlusalust, võib
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
  moodustada kõigi selle korraldaja korraldatavate võrdlusaluste jaoks ühe kolleegiumi.

7.   Kui lõikes 6 osutatud korra suhtes ei jõuta kokkuleppele, võib kolleegiumi iga liige, välja arvatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, suunata selle küsimuse edasi Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Korraldaja pädev asutus kaalub enne kirjaliku koordineerimiskorra lõppteksti kokkuleppimist nõuetekohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuandeid. Kirjalik koordineerimiskord sätestatakse ühes dokumendis, milles on täielikult põhjendatud iga märkimisväärset kõrvalekaldumist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuannetest. Korraldaja pädev asutus edastab kirjaliku koordineerimiskorra kolleegiumi liikmetele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

8.   Enne
  artiklis
  24 ja 
  vajaduse korral artiklites 14 ja 23
  osutatud meetmete võtmist konsulteerib korraldaja pädev asutus kolleegiumi liikmetega. Kolleegiumi liikmed teevad kõik endast oleneva, et jõuda kokkuleppele
  lõikes 6 osutatud kirjaliku korraga määratud ajavahemiku jooksul
  .
  Selleks et aidata pädevatel asutustel jõuda mis tahes erimeelsuse korral ühisele seisukohale, luuakse vahendusmehhanism.

9.   Kui kolleegiumi liikmed ei jõua ▌kokkuleppele,
  võivad pädevad
  asutused, välja arvatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, ▌esitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele lahendamiseks järgmised olukorrad:

| a) | kui pädev asutus ei ole edastanud olulist teavet; |
| --- | --- |

a)

kui pädev asutus ei ole edastanud olulist teavet;

| b) | kui korraldaja pädev asutus on pärast lõike 3 kohaselt esitatud taotlust teatanud taotluse esitanud ametiasutusele, et kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei ole täidetud, või kui ta ei ole sellele taotlusele mõistliku aja jooksul vastanud; |
| --- | --- |

b)

kui korraldaja pädev asutus on pärast lõike 3 kohaselt esitatud taotlust teatanud taotluse esitanud ametiasutusele, et kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei ole täidetud, või kui ta ei ole sellele taotlusele mõistliku aja jooksul vastanud;

| c) | kui pädevad asutused ei ole suutnud lõikes 6 sätestatud küsimustes kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

c)

kui pädevad asutused ei ole suutnud lõikes 6 sätestatud küsimustes kokkuleppele jõuda;

| d) | kui ▌kooskõlas artiklitega ▌23
  ja
  24 ▌võetud meetmete suhtes puudub üksmeel. |
| --- | --- |

d)

kui ▌kooskõlas artiklitega ▌23
  ja
  24 ▌võetud meetmete suhtes puudub üksmeel.

Kui 20 päeva jooksul pärast küsimuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele edastamist, nagu on sätestatud esimeses lõigus, ei ole küsimust lahendatud, võtab korraldaja pädev asutus vastu lõpliku otsuse ja esitab oma otsuse kohta üksikasjaliku kirjaliku põhjenduse esimeses lõigus osutatud asutustele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et korraldaja pädev asutus on võtnud lõikes 8 osutatud meetmeid, mis ei pruugi olla vastavuses liidu õigusega, toimib ta vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17.

9a.
     
  Iga kolleegiumi kuuluv pädev asutus, kes ei suuda jõuda artikli 13a või 14 kohaselt võetavate meetmete suhtes kokkuleppele, võib edastada küsimuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib tegutseda vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaldamist.

9b.
     
  Mis tahes artikli 13a või 14 kohaselt võetud meede jääb jõusse vähemalt ajani, mil kolleegium saavutab kokkuleppe lõigete 8 ja 9a kohaselt.

Artikkel 35

Koostöö Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega

1.   Pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

2.   Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35.

2a.
     
  Täites oma rolli määruse (EL) nr 1227/2011 rakendamises ja järelevalves, teevad Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) ja muud asjaomased järelevalveasutused käesoleva määruse kohaldamisel koostööd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega ning nendega konsulteeritakse kõikide regulatiivsete tehniliste standardite ja delegeeritud õigusaktide koostamisel ning nad esitavad viivitamata kogu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesannete täitmiseks vajaliku teabe.

3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord ja vormid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXXX].

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 36

Ametisaladus

1.   Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõikes 2 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.

2.   Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja või füüsilise või juriidilise isiku heaks, kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse lepingulised audiitorid ja eksperdid.

3.   Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei tohi avalikustada ühelegi teisele isikule või ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb õigusnormidest.

4.   Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet, mis puudutab äri- või töötingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi, peetakse konfidentsiaalseks ja selle suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, välja arvatud juhul, kui pädev asutus märgib teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

VII JAOTIS

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID

Artikkel 37

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 2 ▌ja artikli 23 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 ▌ja artikli 23 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõike 2 ▌ja artikli 23 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 38

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes arvesse selle määruse artikli 8 sätteid.

VIII JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Üleminekusätted

1.   Korraldaja, kes korraldab võrdlusaluseid [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], esitab artikli 23
  või 23a
  kohase tegevusloa
  või registreerimise
  taotluse hiljemalt [
  12
  kuud pärast määruse kohaldamise alguskuupäeva].

1a.
     
  Riikide pädevad asutused otsustavad, milliseid registreeritud võrdlusaluseid tuleb pidada olulisteks. Kõnealuste võrdlusaluste puhul antakse tegevusluba artikli 23 sätete kohaselt.

2.   Kooskõlas lõikega 1 tegevusloa
  või registreerimise
  taotluse esitanud
  füüsiline või juriidiline isik
  võib jätkata
  niisuguste
  olemasolevate võrdlusaluste korraldamist
  , mida võivad kasutada järelevalve alla kuuluvad üksused
  , välja arvatud juhul, kui tegevusloa andmisest keeldutakse.

3.   Juhul kui olemasolev võrdlusalus ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid võrdlusaluse muutmine käesoleva määruse nõuetega
  vastavusse
  viimiseks põhjustaks vääramatu jõu juhtumi või tühistaks kõnealusele võrdlusalusele viitavate finantslepingute või -instrumentide tingimused või rikuks neid tingimusi muul moel,
  võib võrdlusalust korraldava füüsilise või juriidilise isiku asukohaliikmesriigi asjaomane pädev asutus anda loa võrdlusaluse jätkuvaks kasutamiseks kehtivates finantslepingutes ja -instrumentides, kuni pädev asutus on arvamusel, et niisuguse võrdlusaluse kasutamise võib lõpetada või selle võib asendada muu võrdlusalusega kummalegi lepinguosalisele kahju tekitamata
  .

3a.
     
  Pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] ei tohi uute finantsinstrumentide või -lepingute puhul viidata olemasolevale võrdlusalusele, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele.

3b.
     
  Erandina lõikest 3a võib uute finantsinstrumentide puhul viidata olemasolevale võrdlusalusele, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, ühe aasta jooksul alates [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev], tingimusel et finantsinstrument on vajalik riskide maandamiseks, et juhtida sellele võrdlusalusele viitava kehtiva finantsinstrumendi riski.

4.   
  Kui komisjon ei ole võtnud vastu artikli 20 lõikes 2 või 2a osutatud samaväärsuse otsust, kasutavad liidus järelevalve alla kuuluvad üksused kolmandas riigis asuva korraldaja korraldatavat
  võrdlusalust
  ainult juhul
  ,
  kui seda kasutatakse viitena kehtivates finantsinstrumentides ja -lepingutes
  käesoleva määruse jõustumise kuupäeval
  või kui seda kasutatakse uutes finantsinstrumentides ja lepingutes kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva
  .

Artikkel 39a

Prospektide ja investorile esitatava põhiteabe ajakohastamise tähtaeg

Artikli 19 lõige 2 ei piira direktiivi 2003/71/EÜ alusel enne [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] kinnitatud kehtivate prospektide kasutamist. Direktiivi 2009/65/EÜ alusel enne [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] kinnitatud prospektide alusdokumendid ajakohastatakse esimesel võimalusel ja igal juhul hiljemalt ...* [[kaksteist] kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].

Artikkel 40

Läbivaatamine

1.
     Hiljemalt 1.
  jaanuariks
  2018 vaatab komisjon käesoleva määruse ja eelkõige alljärgnevad küsimused läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande:

| a) | artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste võrdlusaluste ja kohustusliku osalemise korra toimimine ja tõhusus ning artiklis 3 sätestatud olulise võrdlusaluse määratlus
  ning |
| --- | --- |

a)

artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste võrdlusaluste ja kohustusliku osalemise korra toimimine ja tõhusus ning artiklis 3 sätestatud olulise võrdlusaluse määratlus
  ning

| b) | VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate võrdlusaluste suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus. |
| --- | --- |

b)

VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate võrdlusaluste suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus.

▌

1a.
     
  Komisjon vaatab läbi rahvusvaheliste põhimõtete, eelkõige PRA börsikaupade võrdlusaluste suhtes kohaldatavate rahvusvaheliste põhimõtete arengu ning kolmandate riikide õigusraamistike ja järelevalvetavade arengu võrdlusaluste korraldamise valdkonnas ning esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt ...* [neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel iga nelja aasta tagant. Nendele aruannetele lisatakse vajaduse korral seadusandlik ettepanek.

Artikkel 41

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates
  6
  kuud pärast
  ... käesoleva määruse alusel komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktide
  jõustumist.

Artikli 13 lõiget 1
  ning artikleid 14 ja
   34 kohaldatakse siiski alates ... [6 kuud pärast jõustumist].

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

▌

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0131/2015).

1

(*)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*

paksus kaldkirjas

(2)  ELT C 177, 11.6.2014, lk 42.

2

(3)  ELT C 113, 15.4.2014, lk 1.

3

(4)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

5

(6)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

6

(7)  ELT L 326, 8.12.2011, lk 1.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34).

8

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

11

(12)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

12

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

(14)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

14

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

(16)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (

  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (

(17)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (

  ELT L 9, 14.8.2009, lk 112).

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (

(18)  
  Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (ELT L 302, 18.11.2010, lk 1).

18

Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (ELT L 302, 18.11.2010, lk 1).

(19)  
  Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1348/2014, milles käsitletakse andmete esitamist ja millega rakendatakse energia hulgimüügituru terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõikeid 2 ja 6 (ELT L 363, 18.12.2014, lk 121)
  .

19

Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1348/2014, milles käsitletakse andmete esitamist ja millega rakendatakse energia hulgimüügituru terviklikkust ja läbipaistvust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõikeid 2 ja 6 (ELT L 363, 18.12.2014, lk 121)

(20)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32)
  .

20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32)

(21)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (

  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

21

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (

(22)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

22

(23)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (

  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

23

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (

(24)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1)
  .

24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1)

(25)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (

  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).

25

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (

(26)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34)
  .

26

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34)

(27)  
  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (

  ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (

(28)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

28

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

(29)  
  1.8.2014, ESMA/2014/937.

29

1.8.2014, ESMA/2014/937.

---

Kolmapäev, 20. mai 2015

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antavad maaelu arengu toetused

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) I lisa (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2015)02802),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2015. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 6. mai 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 6. mai 2015. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1), eriti selle artikli 58 lõiget 7 ja artikli 83 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1), eriti selle artikli 58 lõiget 7 ja artikli 83 lõiget 5,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 19. mail 2015, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 19. mail 2015, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 19 lõikega 1 on ette nähtud, et kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu teiste seas ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis muudetakse mitmeaastast finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 19 lõikega 1 on ette nähtud, et kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu teiste seas ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis muudetakse mitmeaastast finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid;

| B. | arvestades, et Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Ungari, Malta, Rumeenia ja Rootsi maaelu arengu programmid ning Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi teatavad piirkondlikud programmid ei olnud 2014. aasta lõpus veel vastuvõtmiseks valmis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Luksemburgi, Ungari, Malta, Rumeenia ja Rootsi maaelu arengu programmid ning Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi teatavad piirkondlikud programmid ei olnud 2014. aasta lõpus veel vastuvõtmiseks valmis;

| C. | arvestades, et määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013 on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) 2015/623 läbi vaadatud, et kanda Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile 2014. aastal vastavad kasutamata jäänud vahendid üle 2015. ja 2016. aasta kulude ülemmäärade alla; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013 on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) 2015/623 läbi vaadatud, et kanda Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile 2014. aastal vastavad kasutamata jäänud vahendid üle 2015. ja 2016. aasta kulude ülemmäärade alla;

| D. | arvestades, et sellepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa, milles on sätestatud liidu maaelu arengu toetuse iga-aastane jaotus aastatel 2014–2020; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellepärast tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa, milles on sätestatud liidu maaelu arengu toetuse iga-aastane jaotus aastatel 2014–2020;

| E. | arvestades, et kuna delegeeritud määrus on maaelu arengu programmide sujuva ja õigeaegse vastuvõtmise jaoks väga oluline, on asjakohane, et käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna delegeeritud määrus on maaelu arengu programmide sujuva ja õigeaegse vastuvõtmise jaoks väga oluline, on asjakohane, et käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Kaubandus-, arengu- ja koostööleping Lõuna-Aafrika Vabariigiga (protokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist) ***

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmimist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 353/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07657/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07657/2015),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli eelnõu, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13175/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli eelnõu, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (13175/2014),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0103/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni soovitust (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni soovitust (A8-0146/2015),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Lõuna-Aafrika Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimine ***II

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 353/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05933/4/2015 – C8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05933/4/2015 – C8-0109/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0045) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0045) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0153/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 166, 12.6.2013, lk 2.

(2)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 31.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 11.3.2014, P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Rahaülekannetes edastatav teave ***II

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 353/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0044) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0044) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0154/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 166, 12.6.2013, lk 2.

(2)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 31.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 11.3.2014, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Maksejõuetusmenetlus ***II

Euroopa Parlamendi 20. mai 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maksejõuetusmenetluse kohta (uuesti sõnastatud) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 353/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0744) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0744) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0155/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 55.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 5.2.2014, P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide ja metallide importijate enesesertifitseerimine ***I

Euroopa Parlamendi 20. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 353/28)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Mineraalsed loodusvarad konflikti- või riskipiirkondades on kahtlemata suure arendamispotentsiaaliga, kuid võivad põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, kahjustades
  siseriiklikke
  püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose kaotamine rahu ja stabiilsuse
  seisukohast kriitilise tähtsusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Mineraalsed loodusvarad konflikti- või riskipiirkondades on kahtlemata suure arendamispotentsiaaliga, kuid võivad põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, kahjustades
  siseriiklikke
  püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose kaotamine rahu ja stabiilsuse
  seisukohast kriitilise tähtsusega
  .

| (1) | Mineraalsed loodusvarad konflikti- või riskipiirkondades on kahtlemata suure arendamispotentsiaaliga, kuid võivad põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, kahjustades püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose kaotamine
  ülimalt tähtis tegur
  rahu
  , arengu
  ja stabiilsuse
  tagamiseks
  . |
| --- | --- |

(1)

Mineraalsed loodusvarad konflikti- või riskipiirkondades on kahtlemata suure arendamispotentsiaaliga, kuid võivad põhjustada vaidlusi, kui neist saadav tulu soodustab vägivaldse konflikti puhkemist või jätkumist, kahjustades püüdlusi arengu, hea valitsemistava ja õigusriigi poole. Nimetatud piirkondades on konflikti ja mineraalide ebaseadusliku kasutamise vahelise seose kaotamine
  ülimalt tähtis tegur
  rahu
  , arengu
  ja stabiilsuse
  tagamiseks
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Kaevandustööstuses esineb sageli inimõiguste rikkumisi, sealhulgas laste tööjõu kasutamist, seksuaalset vägivalda, inimeste sunnitud kadumist ja sunniviisilist ümberasustamist, ning kultuslikult või kultuurilooliselt oluliste paikade hävitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Kaevandustööstuses esineb sageli inimõiguste rikkumisi, sealhulgas laste tööjõu kasutamist, seksuaalset vägivalda, inimeste sunnitud kadumist ja sunniviisilist ümberasustamist, ning kultuslikult või kultuurilooliselt oluliste paikade hävitamist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Küsimus on seotud maavarade poolest rikaste
  piirkondadega
  , kus relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamise
  miinimumini viimisel
  avalduvate raskustega on asunud tegelema valitsused ja rahvusvahelised organisatsioonid koos ettevõtjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Küsimus on seotud maavarade poolest rikaste
  piirkondadega
  , kus relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamise
  miinimumini viimisel
  avalduvate raskustega on asunud tegelema valitsused ja rahvusvahelised organisatsioonid koos ettevõtjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

| (2) | Küsimus on seotud maavarade poolest rikaste
  aladega
  , kus relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamise
  tõkestamisel
  avalduvate raskustega on asunud tegelema valitsused ja rahvusvahelised organisatsioonid koos ettevõtjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega
  , sealhulgas naisteorganisatsioonidega, kes juhivad eriti aktiivselt tähelepanu nende rühmituste poolt peale sunnitud kurnavatele tingimustele ning vägistamistele ja vägivallategudele, mida kasutatakse kohaliku elanikkonna kontrolli all hoidmiseks
  . |
| --- | --- |

(2)

Küsimus on seotud maavarade poolest rikaste
  aladega
  , kus relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude rahastamise
  tõkestamisel
  avalduvate raskustega on asunud tegelema valitsused ja rahvusvahelised organisatsioonid koos ettevõtjate ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega
  , sealhulgas naisteorganisatsioonidega, kes juhivad eriti aktiivselt tähelepanu nende rühmituste poolt peale sunnitud kurnavatele tingimustele ning vägistamistele ja vägivallategudele, mida kasutatakse kohaliku elanikkonna kontrolli all hoidmiseks
  .

(Sõna „piirkonnad” tuleb igal pool tekstis asendada sõnaga „alad”).

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Käesolev määrus on üks vahendeid, mis aitab konfliktipiirkondadest lähtuvat mineraalikaubandust kontrolli alla võtta ning selle kaudu lõpetada relvastatud rühmituste rahastamine. See ei muuda aga tõsiasja, et Euroopa Liidu välis- ja arengupoliitika meetmed peaksid keskenduma võitlusele kohapealse korruptsiooni ja piirikontrolli nõrkuse vastu ning kohalike elanike ja nende esindajate harimisele, et rikkumistele hakataks tähelepanu pöörama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Käesolev määrus on üks vahendeid, mis aitab konfliktipiirkondadest lähtuvat mineraalikaubandust kontrolli alla võtta ning selle kaudu lõpetada relvastatud rühmituste rahastamine. See ei muuda aga tõsiasja, et Euroopa Liidu välis- ja arengupoliitika meetmed peaksid keskenduma võitlusele kohapealse korruptsiooni ja piirikontrolli nõrkuse vastu ning kohalike elanike ja nende esindajate harimisele, et rikkumistele hakataks tähelepanu pöörama.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | 7.
  oktoobril
  2010
  võttis
  Euroopa Parlament
  vastu resolutsiooni, milles kutsus
  Euroopa Liitu üles õigusloomele USA „konfliktimineraalide” seaduse ehk Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) peatüki 1502 eeskujul; ühtlasi andis komisjon oma 2011. ja 2012. aasta teatistes teada kavatsusest uurida võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas käsitleda hoolsuskohustuse aspekte. Viimati osutatud teatises ning kooskõlas 2011. aasta mais OECD ministrite nõukogus võetud kohustusega soovitas komisjon ka tugevamalt toetada ja kasutada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suuniseid, seda ka väljaspool OECD liikmesriike. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

7.
  oktoobril
  2010
  võttis
  Euroopa Parlament
  vastu resolutsiooni, milles kutsus
  Euroopa Liitu üles õigusloomele USA „konfliktimineraalide” seaduse ehk Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) peatüki 1502 eeskujul; ühtlasi andis komisjon oma 2011. ja 2012. aasta teatistes teada kavatsusest uurida võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas käsitleda hoolsuskohustuse aspekte. Viimati osutatud teatises ning kooskõlas 2011. aasta mais OECD ministrite nõukogus võetud kohustusega soovitas komisjon ka tugevamalt toetada ja kasutada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suuniseid, seda ka väljaspool OECD liikmesriike.

| (7) | Oma
  7.
  oktoobri
  2010.
  aasta resolutsioonis, 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis, 5. juuli 2011.aasta resolutsioonis ja 26. veebruari 2014.aasta resolutsioonis kutsus
  Euroopa Parlament Euroopa Liitu üles õigusloomele USA „konfliktimineraalide” seaduse ehk Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) peatüki 1502 eeskujul; ühtlasi andis komisjon oma 2011. ja 2012. aasta teatistes teada kavatsusest uurida võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas käsitleda hoolsuskohustuse aspekte. Viimati osutatud teatises ning kooskõlas 2011. aasta mais OECD ministrite nõukogus võetud kohustusega soovitas komisjon ka tugevamalt toetada ja kasutada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suuniseid, seda ka väljaspool OECD liikmesriike. |
| --- | --- |

(7)

Oma
  7.
  oktoobri
  2010.
  aasta resolutsioonis, 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis, 5. juuli 2011.aasta resolutsioonis ja 26. veebruari 2014.aasta resolutsioonis kutsus
  Euroopa Parlament Euroopa Liitu üles õigusloomele USA „konfliktimineraalide” seaduse ehk Dodd-Franki Wall Streeti reformi ja tarbijakaitse seaduse (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act) peatüki 1502 eeskujul; ühtlasi andis komisjon oma 2011. ja 2012. aasta teatistes teada kavatsusest uurida võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks kogu tarneahela ulatuses, sealhulgas käsitleda hoolsuskohustuse aspekte. Viimati osutatud teatises ning kooskõlas 2011. aasta mais OECD ministrite nõukogus võetud kohustusega soovitas komisjon ka tugevamalt toetada ja kasutada OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning OECD hoolsuskohustuse suuniseid, seda ka väljaspool OECD liikmesriike.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega. Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega. Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta.

| (8) | Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega.
  Nii on tarbijad kaudselt seotud konfliktidega, millel on ränk mõju inimõigustele, eelkõige naiste õigustele, kuna relvastatud rühmitused panevad sageli toime massilisi vägistamisi, rakendades sellega kindlat strateegiat kohaliku elanikkonna hirmutamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ning omaenda huvide kaitseks.
  Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta. |
| --- | --- |

(8)

Liidu kodanikud ja kodanikuühiskonna esindajad on suurendanud teadlikkust liidu jurisdiktsiooni all tegutsevatest ettevõtjatest, keda ei ole võetud vastutusele nende võimaliku seotuse eest konfliktipiirkondadest pärit mineraalide ebaseadusliku kaevandamise ja kaubandusega. Selle tagajärjel seostavad kõnealused mineraalid, mida võib leiduda tarbekaupades, tarbijaid liidust väljaspool aset leidvate konfliktidega.
  Nii on tarbijad kaudselt seotud konfliktidega, millel on ränk mõju inimõigustele, eelkõige naiste õigustele, kuna relvastatud rühmitused panevad sageli toime massilisi vägistamisi, rakendades sellega kindlat strateegiat kohaliku elanikkonna hirmutamiseks ja kontrolli all hoidmiseks ning omaenda huvide kaitseks.
  Seetõttu on kodanikud nõudnud eeskätt petitsioonide kaudu õigusakti ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et ettevõtjaid ÜRO ja OECD suuniste alusel vastutusele võtta.

Muudatusettepanekud 71, 91 ja 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Määrus peegeldab vajadust kehtestada hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, alates hankekohast kuni lõpptooteni, nõudes kõigilt ettevõtjatelt, kes on määruses hõlmatud loodusvarade, sealhulgas neid loodusvarasid sisaldavate toodete esmaturustajad liidu turul, oma tarneahela hoolsuskohustuse täitmist ja avalikku aruandlust. Kooskõlas hoolsuskohustuse iseloomuga peaksid käesolevas määruses sätestatud individuaalsed hoolsuskohustused peegeldama hoolsuskohustuse protsessi progressiivset ja paindlikku iseloomu ning vajadust kehtestada sellised kohustused, mis on ettevõtjate konkreetse olukorraga nõuetekohaselt kohandatud. Kohustuste kohandamisel tuleks arvestada ettevõtja suurust, finantsvõimendust ja asukohta tarneahelas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Määrus peegeldab vajadust kehtestada hoolsuskohustus kogu tarneahela ulatuses, alates hankekohast kuni lõpptooteni, nõudes kõigilt ettevõtjatelt, kes on määruses hõlmatud loodusvarade, sealhulgas neid loodusvarasid sisaldavate toodete esmaturustajad liidu turul, oma tarneahela hoolsuskohustuse täitmist ja avalikku aruandlust. Kooskõlas hoolsuskohustuse iseloomuga peaksid käesolevas määruses sätestatud individuaalsed hoolsuskohustused peegeldama hoolsuskohustuse protsessi progressiivset ja paindlikku iseloomu ning vajadust kehtestada sellised kohustused, mis on ettevõtjate konkreetse olukorraga nõuetekohaselt kohandatud. Kohustuste kohandamisel tuleks arvestada ettevõtja suurust, finantsvõimendust ja asukohta tarneahelas.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/95/EL

   (1bis)

  nõutakse enam kui 500 töötajaga ettevõtetelt teabe avalikustamist mitmesuguste meetmete kohta, mis hõlmavad muu hulgas inimõigusi, võitlust korruptsiooniga ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist. Direktiivi kohaselt peab komisjon koostama suunised, mis hõlbustavad sellise teabe avalikustamist. Komisjon peaks kaaluma suunistesse mineraalide ja metallide vastutustundlikku hankimist puudutavate tulemusnäitajate lisamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/95/EL

   (1bis)

  nõutakse enam kui 500 töötajaga ettevõtetelt teabe avalikustamist mitmesuguste meetmete kohta, mis hõlmavad muu hulgas inimõigusi, võitlust korruptsiooniga ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist. Direktiivi kohaselt peab komisjon koostama suunised, mis hõlbustavad sellise teabe avalikustamist. Komisjon peaks kaaluma suunistesse mineraalide ja metallide vastutustundlikku hankimist puudutavate tulemusnäitajate lisamist.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11b) | Mitmed olemasolevad tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise süsteemid võivad aidata käesoleva määruse eesmärke täita. Juba on olemas tööstusharude süsteemid, mille eesmärk on lõhkuda konfliktide ning tina-, tantaali-, volframi- ja kullahangete vaheline seos. Nendes süsteemides kasutatakse sõltumatuid välisauditeid selliste sulatuskodade ja rafineerimistehaste sertifitseerimiseks, kus on olemas toimivad süsteemid, millega tagatakse üksnes mineraalide vastutustundlik hankimine. Neid tööstusharude süsteeme tuleks liidu süsteemis tunnustada. Kõrgete nõuete järgimiseks ja korduvauditite vältimiseks on aga vaja selliste süsteemide tunnustamise kriteeriumid ja menetlused selgemaks muuta, et neid saaks tunnustada samaväärsetena käesoleva määruse nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11b)

Mitmed olemasolevad tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise süsteemid võivad aidata käesoleva määruse eesmärke täita. Juba on olemas tööstusharude süsteemid, mille eesmärk on lõhkuda konfliktide ning tina-, tantaali-, volframi- ja kullahangete vaheline seos. Nendes süsteemides kasutatakse sõltumatuid välisauditeid selliste sulatuskodade ja rafineerimistehaste sertifitseerimiseks, kus on olemas toimivad süsteemid, millega tagatakse üksnes mineraalide vastutustundlik hankimine. Neid tööstusharude süsteeme tuleks liidu süsteemis tunnustada. Kõrgete nõuete järgimiseks ja korduvauditite vältimiseks on aga vaja selliste süsteemide tunnustamise kriteeriumid ja menetlused selgemaks muuta, et neid saaks tunnustada samaväärsetena käesoleva määruse nõuetega.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liidu äriühingud on väljendanud avalike konsultatsioonide kaudu oma huvi mineraalide vastutustundliku hankimise vastu ning esitanud aruandeid kehtivate kavade kohta, mille abil kavatsetakse saavutada ettevõtja sotsiaalse vastutuse eesmärgid ning rahuldada klientide nõudmised ja tarnekindluse vajadused. Liidu ettevõtjad on siiski andnud teada ka tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel ette tulevatest arvukatest raskustest, mis on tingitud pikkadest ja keerukatest ülemaailmsetest tarneahelatest, kuhu kuulub suur hulk ettevõtjaid, keda iseloomustab sageli ebapiisav teadlikkus või eetiline ükskõiksus. Komisjon peaks jälgima vastutustundliku hankimisega seotud kulusid ja nende võimalikku mõju eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liidu äriühingud on väljendanud avalike konsultatsioonide kaudu oma huvi mineraalide vastutustundliku hankimise vastu ning esitanud aruandeid kehtivate kavade kohta, mille abil kavatsetakse saavutada ettevõtja sotsiaalse vastutuse eesmärgid ning rahuldada klientide nõudmised ja tarnekindluse vajadused. Liidu ettevõtjad on siiski andnud teada ka tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel ette tulevatest arvukatest raskustest, mis on tingitud pikkadest ja keerukatest ülemaailmsetest tarneahelatest, kuhu kuulub suur hulk ettevõtjaid, keda iseloomustab sageli ebapiisav teadlikkus või eetiline ükskõiksus. Komisjon peaks jälgima vastutustundliku hankimisega seotud kulusid ja nende võimalikku mõju eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele.

| (12) | Liidu äriühingud on väljendanud avalike konsultatsioonide kaudu oma huvi mineraalide vastutustundliku hankimise vastu ning esitanud aruandeid kehtivate kavade kohta, mille abil kavatsetakse saavutada ettevõtja sotsiaalse vastutuse eesmärgid ning rahuldada klientide nõudmised ja tarnekindluse vajadused. Liidu ettevõtjad on siiski andnud teada ka tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel ette tulevatest arvukatest raskustest
  ja praktilistest probleemidest
  , mis on tingitud pikkadest ja keerukatest ülemaailmsetest tarneahelatest, kuhu kuulub suur hulk ettevõtjaid, keda iseloomustab sageli ebapiisav teadlikkus või eetiline ükskõiksus. Komisjon peaks
  hoolikalt
  jälgima vastutustundliku hankimisega
  ja välisauditiga
  seotud kulusid
  , nende halduslikku mõju
  ja nende võimalikku mõju eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele
  ning peaks selle kohta aru andma
  .
  Käesoleva määruse rakendamiseks peaks komisjon osutama mikroettevõtjatele ja VKEdele tehnilist ja rahalist abi ning hõlbustama teabevahetust. Liidus registreeritud VKEd, kes impordivad mineraale ja metalle ning võtavad kasutusele hoolsuskohustuse täitmise süsteemid, peaksid saama rahalist abi komisjoni programmi COSME kaudu. |
| --- | --- |

(12)

Liidu äriühingud on väljendanud avalike konsultatsioonide kaudu oma huvi mineraalide vastutustundliku hankimise vastu ning esitanud aruandeid kehtivate kavade kohta, mille abil kavatsetakse saavutada ettevõtja sotsiaalse vastutuse eesmärgid ning rahuldada klientide nõudmised ja tarnekindluse vajadused. Liidu ettevõtjad on siiski andnud teada ka tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel ette tulevatest arvukatest raskustest
  ja praktilistest probleemidest
  , mis on tingitud pikkadest ja keerukatest ülemaailmsetest tarneahelatest, kuhu kuulub suur hulk ettevõtjaid, keda iseloomustab sageli ebapiisav teadlikkus või eetiline ükskõiksus. Komisjon peaks
  hoolikalt
  jälgima vastutustundliku hankimisega
  ja välisauditiga
  seotud kulusid
  , nende halduslikku mõju
  ja nende võimalikku mõju eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimele
  ning peaks selle kohta aru andma
  .
  Käesoleva määruse rakendamiseks peaks komisjon osutama mikroettevõtjatele ja VKEdele tehnilist ja rahalist abi ning hõlbustama teabevahetust. Liidus registreeritud VKEd, kes impordivad mineraale ja metalle ning võtavad kasutusele hoolsuskohustuse täitmise süsteemid, peaksid saama rahalist abi komisjoni programmi COSME kaudu.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Neid liidus registreeritud ettevõtjaid, kes asuvad tarneahelas allpool ja võtavad vabatahtlikult kasutusele vastutustundliku mineraalide ja metallide hankimise süsteemi, peaksid liikmesriikide pädevad asutused sertifitseerima märgisega. Komisjon peaks sertifikaatide väljastamise kriteeriumite väljatöötamisel toetuma OECD hoolsuskohustuse suunistele ja võib selleks konsulteerida OECD sekretariaadiga. Märgise „Euroopa vastutustundlikkuse sertifitseerimine” andmise tingimused peaksid olema sama ranged kui OECD sertifitseerimissüsteemi puhul. Märgisest „Euroopa vastutustundlikkuse sertifitseerimine” kasu saavatel ettevõtjatel soovitatakse seda näidata oma veebisaidil ja lisada see Euroopa tarbijatele antavasse teabesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Neid liidus registreeritud ettevõtjaid, kes asuvad tarneahelas allpool ja võtavad vabatahtlikult kasutusele vastutustundliku mineraalide ja metallide hankimise süsteemi, peaksid liikmesriikide pädevad asutused sertifitseerima märgisega. Komisjon peaks sertifikaatide väljastamise kriteeriumite väljatöötamisel toetuma OECD hoolsuskohustuse suunistele ja võib selleks konsulteerida OECD sekretariaadiga. Märgise „Euroopa vastutustundlikkuse sertifitseerimine” andmise tingimused peaksid olema sama ranged kui OECD sertifitseerimissüsteemi puhul. Märgisest „Euroopa vastutustundlikkuse sertifitseerimine” kasu saavatel ettevõtjatel soovitatakse seda näidata oma veebisaidil ja lisada see Euroopa tarbijatele antavasse teabesse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Sulatuskojad ja rafineerimistehased on tähtis lüli mineraalide ülemaailmsetes tarneahelates, kuna nad on harilikult viimaseks etapiks, kus hoolsuskohustuse täitmist on võimalik mineraali päritolu ja järelevalveahelat käsitleva teabe kogumise, avalikustamise ja kontrollimise teel tulemuslikult tagada. Pärast seda ümbertöötlemisetappi peetakse mineraalide päritolu kindlakstegemist sageli võimatuks. Liidu nimekiri vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest annaks seega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele läbipaistvuse ja kindlustunde seoses tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Sulatuskojad ja rafineerimistehased on tähtis lüli mineraalide ülemaailmsetes tarneahelates, kuna nad on harilikult viimaseks etapiks, kus hoolsuskohustuse täitmist on võimalik mineraali päritolu ja järelevalveahelat käsitleva teabe kogumise, avalikustamise ja kontrollimise teel tulemuslikult tagada. Pärast seda ümbertöötlemisetappi peetakse mineraalide päritolu kindlakstegemist sageli võimatuks. Liidu nimekiri vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest annaks seega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele läbipaistvuse ja kindlustunde seoses tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisega.

| (13) | Sulatuskojad ja rafineerimistehased on tähtis lüli mineraalide ülemaailmsetes tarneahelates, kuna nad on harilikult viimaseks etapiks, kus hoolsuskohustuse täitmist on võimalik mineraali päritolu ja järelevalveahelat käsitleva teabe kogumise, avalikustamise ja kontrollimise teel tulemuslikult tagada. Pärast seda ümbertöötlemisetappi peetakse mineraalide päritolu kindlakstegemist sageli võimatuks.
  Sama kehtib ringlusse võetud metallide kohta, mida on veelgi põhjalikumalt ümber töödeldud.
  Liidu nimekiri vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest annaks seega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele läbipaistvuse ja kindlustunde seoses tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisega.
  Vastavalt OECD hoolsuskohustuse suunistele peaksid tarneahelas ülalpool asuvad ettevõtted, nagu sulatuskojad ja rafineerimistehased, läbi tegema sõltumatu välisauditi oma tarneahela hoolsuskohustuse tavade kohta, kusjuures peetaks silmas ka nende ettevõtete võtmist vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekirja. |
| --- | --- |

(13)

Sulatuskojad ja rafineerimistehased on tähtis lüli mineraalide ülemaailmsetes tarneahelates, kuna nad on harilikult viimaseks etapiks, kus hoolsuskohustuse täitmist on võimalik mineraali päritolu ja järelevalveahelat käsitleva teabe kogumise, avalikustamise ja kontrollimise teel tulemuslikult tagada. Pärast seda ümbertöötlemisetappi peetakse mineraalide päritolu kindlakstegemist sageli võimatuks.
  Sama kehtib ringlusse võetud metallide kohta, mida on veelgi põhjalikumalt ümber töödeldud.
  Liidu nimekiri vastutustundlikest sulatuskodadest ja rafineerimistehastest annaks seega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele läbipaistvuse ja kindlustunde seoses tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisega.
  Vastavalt OECD hoolsuskohustuse suunistele peaksid tarneahelas ülalpool asuvad ettevõtted, nagu sulatuskojad ja rafineerimistehased, läbi tegema sõltumatu välisauditi oma tarneahela hoolsuskohustuse tavade kohta, kusjuures peetaks silmas ka nende ettevõtete võtmist vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekirja.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Mineraale ja nende kontsentraate töötlevatel sulatuskodadel ja rafineerimistehastel peaks olema kohustus rakendada liidu süsteemi tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Mineraale ja nende kontsentraate töötlevatel sulatuskodadel ja rafineerimistehastel peaks olema kohustus rakendada liidu süsteemi tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmiseks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Kõiki käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle tuleks kasutada määruses sätestatud nõuete kohaselt. On oluline, et importijad käesoleva määruse sätteid täidaksid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Kõiki käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle tuleks kasutada määruses sätestatud nõuete kohaselt. On oluline, et importijad käesoleva määruse sätteid täidaksid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Käesoleva määruse tõhusa rakendamise tagamiseks tuleks ette näha kaheaastane üleminekuperiood, et komisjon saaks kehtestada välisauditite korra ja et vastutustundlikud importijad saaksid tutvuda neile käesolevast määrusest tulenevate kohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Käesoleva määruse tõhusa rakendamise tagamiseks tuleks ette näha kaheaastane üleminekuperiood, et komisjon saaks kehtestada välisauditite korra ja et vastutustundlikud importijad saaksid tutvuda neile käesolevast määrusest tulenevate kohustustega.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Komisjon peaks korrapäraselt läbi vaatama oma finantsabiga seotud ja poliitilised kohustused konflikti- ja riskipiirkondades, kus kaevandatakse tina, tantaali, volframit ja kulda, eelkõige Ida-Aafrika järvede piirkonnas, et tagada poliitika sidusus ning elavdada ja tugevdada hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte ning eelkõige eetilise kaevandamise põhimõtte järgimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Komisjon peaks korrapäraselt läbi vaatama oma finantsabiga seotud ja poliitilised kohustused konflikti- ja riskipiirkondades, kus kaevandatakse tina, tantaali, volframit ja kulda, eelkõige Ida-Aafrika järvede piirkonnas, et tagada poliitika sidusus ning elavdada ja tugevdada hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte ning eelkõige eetilise kaevandamise põhimõtte järgimist.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Komisjon peaks andma
  nõukogule ja
  Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru sellest, milline on kava mõju.
  Mitte hiljem kui kolm
  aastat pärast
  jõustumist
  ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel vaatab komisjon läbi kõnealuse määruse toimimise ja tulemuslikkuse
  , sealhulgas
  konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundliku hankimise edendamisega
  seonduva
  . Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased õigusakti ettepanekud, mis võivad sisaldada kohustuslikke meetmeid, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Komisjon peaks andma
  nõukogule ja
  Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru sellest, milline on kava mõju.
  Mitte hiljem kui kolm
  aastat pärast
  jõustumist
  ning seejärel iga
  kuue
  aasta järel vaatab komisjon läbi kõnealuse määruse toimimise ja tulemuslikkuse
  , sealhulgas
  konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundliku hankimise edendamisega
  seonduva
  . Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased õigusakti ettepanekud, mis võivad sisaldada kohustuslikke meetmeid,

| (16) | Komisjon peaks andma Euroopa Parlamendile
  ja nõukogule
  korrapäraselt aru sellest, milline on kava mõju.
  Kaks
  aastat pärast
  käesoleva määruse rakendamise alguskuupäeva
  ning seejärel iga
  kolme
  aasta järel vaatab komisjon läbi kõnealuse määruse toimimise ja tulemuslikkuse
  ning süsteemi viimase mõju kohapeal seoses
  konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundliku hankimise edendamisega
  seonduvaga ning annab sellest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased õigusakti ettepanekud, mis võivad sisaldada
  täiendavaid
  kohustuslikke meetmeid, |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks andma Euroopa Parlamendile
  ja nõukogule
  korrapäraselt aru sellest, milline on kava mõju.
  Kaks
  aastat pärast
  käesoleva määruse rakendamise alguskuupäeva
  ning seejärel iga
  kolme
  aasta järel vaatab komisjon läbi kõnealuse määruse toimimise ja tulemuslikkuse
  ning süsteemi viimase mõju kohapeal seoses
  konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundliku hankimise edendamisega
  seonduvaga ning annab sellest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . Vajaduse korral lisatakse aruannetele asjakohased õigusakti ettepanekud, mis võivad sisaldada
  täiendavaid
  kohustuslikke meetmeid,

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Euroopa Komisjon ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kohustusid oma 5. märtsi 2014. aasta ühisteatises rakendama kaasnevaid meetmeid, mis paralleelselt käesoleva määrusega viivad vastutustundliku hankimise ühtse ELi käsituse loomisele, eesmärgiga mitte üksnes saavutada ettevõtete aktiivne osalemine käesoleva määrusega sätestatud liidu süsteemis, vaid ka tagada, et vastutustundliku hankimise edendamiseks konflikti- või riskipiirkondadest võetakse kasutusele ülemaailmne, sidus ja kõikehõlmav käsitus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Euroopa Komisjon ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kohustusid oma 5. märtsi 2014. aasta ühisteatises rakendama kaasnevaid meetmeid, mis paralleelselt käesoleva määrusega viivad vastutustundliku hankimise ühtse ELi käsituse loomisele, eesmärgiga mitte üksnes saavutada ettevõtete aktiivne osalemine käesoleva määrusega sätestatud liidu süsteemis, vaid ka tagada, et vastutustundliku hankimise edendamiseks konflikti- või riskipiirkondadest võetakse kasutusele ülemaailmne, sidus ja kõikehõlmav käsitus.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega luuakse liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
  enesesertifitseerimiseks
  , et piirata relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude (12) võimalusi tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga kauplemiseks. Eesmärk on tagada läbipaistvus ja kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankivate importijate, sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetegevuse suhtes. | 1.   Käesoleva määrusega luuakse liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
  sertifitseerimiseks
  , et piirata relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude (12) võimalusi tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga kauplemiseks. Eesmärk on tagada läbipaistvus ja kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankivate importijate, sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetegevuse suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega luuakse liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
  enesesertifitseerimiseks
  , et piirata relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude (12) võimalusi tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga kauplemiseks. Eesmärk on tagada läbipaistvus ja kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankivate importijate, sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetegevuse suhtes.

1.   Käesoleva määrusega luuakse liidu süsteem tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise
  sertifitseerimiseks
  , et piirata relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude (12) võimalusi tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga kauplemiseks. Eesmärk on tagada läbipaistvus ja kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankivate importijate, sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetegevuse suhtes.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevas määruses kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes
  soovivad ennast ise sertifitseerida I lisas sätestatud tina, tantaali, volframit ja kulda sisaldavate või neist koosnevate
  mineraalide
  või metallide vastutustundlike importijatena
  . | 2.   Käesolevas määruses kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused
  kõikide
  liidu importijate suhtes, kes
  hangivad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle, kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistega. Nimetatud suuniste eesmärk on tagada importijate tegevuse läbipaistvus ja jälgitavus konflikti- ja riskipiirkondadest hankimisel, et minimeerida või ära hoida vägivaldseid konflikte ja inimõiguste rikkumisi, vähendades vastavalt hoolsuskohustust käsitlevate OECD suuniste II lisa määratlusele relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude võimalusi selliste
  mineraalide
  ja metallidega kaubelda
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevas määruses kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused liidu importijate suhtes, kes
  soovivad ennast ise sertifitseerida I lisas sätestatud tina, tantaali, volframit ja kulda sisaldavate või neist koosnevate
  mineraalide
  või metallide vastutustundlike importijatena
  .

2.   Käesolevas määruses kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustused
  kõikide
  liidu importijate suhtes, kes
  hangivad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle, kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistega. Nimetatud suuniste eesmärk on tagada importijate tegevuse läbipaistvus ja jälgitavus konflikti- ja riskipiirkondadest hankimisel, et minimeerida või ära hoida vägivaldseid konflikte ja inimõiguste rikkumisi, vähendades vastavalt hoolsuskohustust käsitlevate OECD suuniste II lisa määratlusele relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude võimalusi selliste
  mineraalide
  ja metallidega kaubelda
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Määruse kohaldamisalast jäetakse välja eeldatavalt ringlusse võetavad metallid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Määruse kohaldamisalast jäetakse välja eeldatavalt ringlusse võetavad metallid.

Muudatusettepanekud 76, 97, 117 ja 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Selleks, et vältida soovimatuid turumoonutusi, tehakse määruses vahet tarneahelas ülal- ja allpool asuvate ettevõtjate rollide vahel. Hoolsuskohustus tuleb kohandada asjaomase ettevõtja tegevusega ning tema suuruse ja asukohaga tarneahelas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Selleks, et vältida soovimatuid turumoonutusi, tehakse määruses vahet tarneahelas ülal- ja allpool asuvate ettevõtjate rollide vahel. Hoolsuskohustus tuleb kohandada asjaomase ettevõtja tegevusega ning tema suuruse ja asukohaga tarneahelas.

Muudatusettepanekud 77, 98, 118 ja 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisjon võib tööstusharude süsteemide alusel ja kooskõlas OECD suunistega anda täiendavaid suuniseid kohustuste kohta, mida ettevõtjad peavad täitma sõltuvalt nende asukohast tarneahelas, tagamaks et süsteem hõlmab paindlikku menetlust, milles võetakse arvesse VKEde positsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Komisjon võib tööstusharude süsteemide alusel ja kooskõlas OECD suunistega anda täiendavaid suuniseid kohustuste kohta, mida ettevõtjad peavad täitma sõltuvalt nende asukohast tarneahelas, tagamaks et süsteem hõlmab paindlikku menetlust, milles võetakse arvesse VKEde positsiooni.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Tarneahelas allpool asuvad ettevõtjad peavad võtma käesoleva määruse kohaselt ja kooskõlas OECD suunistega kõik mõistlikud meetmed selleks, et määrata kindlaks ja kõrvaldada riskid käesoleva määrusega hõlmatud mineraalide ja metallide tarneahelas. Sellega seoses on nad kohustatud andma teavet oma vastutustundliku hankimise huvides võetavate hoolsusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2d.
     
  Tarneahelas allpool asuvad ettevõtjad peavad võtma käesoleva määruse kohaselt ja kooskõlas OECD suunistega kõik mõistlikud meetmed selleks, et määrata kindlaks ja kõrvaldada riskid käesoleva määrusega hõlmatud mineraalide ja metallide tarneahelas. Sellega seoses on nad kohustatud andma teavet oma vastutustundliku hankimise huvides võetavate hoolsusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | „ringlusse võetud metall” – taaskasutatav lõpptoode või kasutatud toode või tootmisel tekkivad metallijäätmed; ringlusse võetud metalliks loetakse ülejääv, liigne, defektne või vanametall, mis sisaldab rafineeritud või töödeldud metalli, mida saab tina, tantaali, volframi ja/või kulla tootmisel ringlusse võtta; ringlusse võetud metalliks ei loeta osaliselt töödeldud, töötlemata või muus maagis kaasnevaid mineraale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

„ringlusse võetud metall” – taaskasutatav lõpptoode või kasutatud toode või tootmisel tekkivad metallijäätmed; ringlusse võetud metalliks loetakse ülejääv, liigne, defektne või vanametall, mis sisaldab rafineeritud või töödeldud metalli, mida saab tina, tantaali, volframi ja/või kulla tootmisel ringlusse võtta; ringlusse võetud metalliks ei loeta osaliselt töödeldud, töötlemata või muus maagis kaasnevaid mineraale;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | „konflikti- ja riskipiirkonnad” – piirkonnad, mis on relvastatud konfliktis, ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu näiteks läbikukkunud riigid, ning piirkonnad,
  kus esineb
  rahvusvahelise õiguse
  laiaulatuslikke ja süstemaatilisi rikkumisi, kaasa arvatud inimõiguste rikkumisi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

„konflikti- ja riskipiirkonnad” – piirkonnad, mis on relvastatud konfliktis, ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu näiteks läbikukkunud riigid, ning piirkonnad,
  kus esineb
  rahvusvahelise õiguse
  laiaulatuslikke ja süstemaatilisi rikkumisi, kaasa arvatud inimõiguste rikkumisi
  ;

| e) | „konflikti- ja riskipiirkonnad” – piirkonnad, mis on relvastatud konfliktis,
  kus on laialdaselt levinud vägivald ja tsiviiltaristu on purunenud, mis on
  ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu näiteks läbikukkunud riigid, ning piirkonnad,
  mida iseloomustab
  rahvusvahelise õiguse
  kohaste inimõiguste laiaulatuslik ja süstemaatiline rikkumine
  ; |
| --- | --- |

e)

„konflikti- ja riskipiirkonnad” – piirkonnad, mis on relvastatud konfliktis,
  kus on laialdaselt levinud vägivald ja tsiviiltaristu on purunenud, mis on
  ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu näiteks läbikukkunud riigid, ning piirkonnad,
  mida iseloomustab
  rahvusvahelise õiguse
  kohaste inimõiguste laiaulatuslik ja süstemaatiline rikkumine
  ;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | „importija” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes deklareerib käesoleva määruse reguleerimisalasse
  kuuluvad mineraalid või metallid
  vabasse ringlusse
  lubamiseks nõukogu
  määruse
  (EMÜ) nr 2913/92

   (13)

  artikli 79 tähenduses
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

„importija” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes deklareerib käesoleva määruse reguleerimisalasse
  kuuluvad mineraalid või metallid
  vabasse ringlusse
  lubamiseks nõukogu
  määruse
  (EMÜ) nr 2913/92

   (13)

  artikli 79 tähenduses
  ;

| g) | „importija” – mis tahes
  liidus asuv
  füüsiline või juriidiline isik, kes
  omaenda nimel
  deklareerib käesoleva määruse reguleerimisalasse
  kuuluvate mineraalide ja metallide
  vabasse ringlusse
  laskmist, või isik, kelle nimel seda deklareeritakse; esindaja, kes esitab deklaratsiooni kas teise isiku eest ja tema nimel või teise isiku eest omaenda nimel, loetakse käesoleva
  määruse
  tähenduses samuti importijaks
  ; |
| --- | --- |

g)

„importija” – mis tahes
  liidus asuv
  füüsiline või juriidiline isik, kes
  omaenda nimel
  deklareerib käesoleva määruse reguleerimisalasse
  kuuluvate mineraalide ja metallide
  vabasse ringlusse
  laskmist, või isik, kelle nimel seda deklareeritakse; esindaja, kes esitab deklaratsiooni kas teise isiku eest ja tema nimel või teise isiku eest omaenda nimel, loetakse käesoleva
  määruse
  tähenduses samuti importijaks
  ;

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | „vastutustundlik importija” – mis tahes importija, kes kasutab enesesertifitseerimist vastavalt käesolevas määruses kehtestatud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

h)

„vastutustundlik importija” – mis tahes importija, kes kasutab enesesertifitseerimist vastavalt käesolevas määruses kehtestatud nõuetele;

välja jäetud

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | „enesesertifitseerimine” – teatamine oma nõusolekust täita kohustusi seoses juhtimissüsteemide, riskijuhtimise, välisauditite ja teabe avalikustamisega vastavalt käesoleva määruse sätetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

„enesesertifitseerimine” – teatamine oma nõusolekust täita kohustusi seoses juhtimissüsteemide, riskijuhtimise, välisauditite ja teabe avalikustamisega vastavalt käesoleva määruse sätetele;

välja jäetud

(Seda muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti suhtes, kui seda ei ole juba muudetud teiste muudatusettepanekutega).

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt q a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qa) | „tööstusharu süsteem” – asjaomase tööstusharu organisatsioonide väljatöötatud ja nende poolt kontrollitav tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse vabatahtlike menetluste, vahendite või mehhanismide kombinatsioon, sealhulgas sõltumatud vastavushindamised; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

qa)

„tööstusharu süsteem” – asjaomase tööstusharu organisatsioonide väljatöötatud ja nende poolt kontrollitav tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse vabatahtlike menetluste, vahendite või mehhanismide kombinatsioon, sealhulgas sõltumatud vastavushindamised;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt q b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | qb) | „relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” – rühmad, millele on osutatud OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

qb)

„relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” – rühmad, millele on osutatud OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | võtma vastu ning edastama selgelt tarnijatele ja avalikkusele oma tarneahela põhimõtted mineraalide ja metallide kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

võtma vastu ning edastama selgelt tarnijatele ja avalikkusele oma tarneahela põhimõtted mineraalide ja metallide kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest;

| a) | võtma vastu ning edastama selgelt
  ja süsteemselt
  tarnijatele ja avalikkusele oma tarneahela põhimõtted mineraalide ja metallide kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest; |
| --- | --- |

a)

võtma vastu ning edastama selgelt
  ja süsteemselt
  tarnijatele ja avalikkusele oma tarneahela põhimõtted mineraalide ja metallide kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest;

Muudatusettepanekud 85, 126 ja 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui ettevõtja saab põhjendatult järeldada, et metallid on saadud ainult ringlussevõetud või vanametalli allikatest, siis ta, võttes nõuetekohaselt arvesse ärilist konfidentsiaalsust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid: |
| | a) | teeb oma veendumuse avalikult teatavaks ja |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui ettevõtja saab põhjendatult järeldada, et metallid on saadud ainult ringlussevõetud või vanametalli allikatest, siis ta, võttes nõuetekohaselt arvesse ärilist konfidentsiaalsust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid:

a)

teeb oma veendumuse avalikult teatavaks ja

| b) | kirjeldab põhjendatud üksikasjalikkusega selle veendumuseni jõudmisel rakendatud hoolsuskohustuse meetmeid. |
| --- | --- |

b)

kirjeldab põhjendatud üksikasjalikkusega selle veendumuseni jõudmisel rakendatud hoolsuskohustuse meetmeid.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Sulatatud ja rafineeritud metallide sertifitseeritud vastutustundlikud importijad vabastatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1a sätestatud sõltumatu välisauditi kohustusest, kui nad esitavad arvestatavaid tõendeid selle kohta, et kõik nende tarneahela sulatuskojad ja rafineerimistehased täidavad käesoleva määruse nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sulatatud ja rafineeritud metallide sertifitseeritud vastutustundlikud importijad vabastatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1a sätestatud sõltumatu välisauditi kohustusest, kui nad esitavad arvestatavaid tõendeid selle kohta, et kõik nende tarneahela sulatuskojad ja rafineerimistehased täidavad käesoleva määruse nõudeid.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 7a |
| | Vastutustundlike importijate nimekiri |
| | 1.
     
  Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide vastutustundlike importijate nimed ja aadressid. |
| | 2.
     
  Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja Ia lisas esitatud vormi kasutades ning kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |
| | 3.
     
  Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt ja avaldab selle, sealhulgas internetis. Komisjon kõrvaldab nimekirjast nende importijate nimed, keda liikmesriigid ei loe enam seetõttu, et need on võtnud parandusmeetmeid ebapiisavalt, vastutustundlikeks importijateks vastavalt artikli 14 lõikele 3. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7a

Vastutustundlike importijate nimekiri

1.
     
  Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide vastutustundlike importijate nimed ja aadressid.

2.
     
  Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja Ia lisas esitatud vormi kasutades ning kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

3.
     
  Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt ja avaldab selle, sealhulgas internetis. Komisjon kõrvaldab nimekirjast nende importijate nimed, keda liikmesriigid ei loe enam seetõttu, et need on võtnud parandusmeetmeid ebapiisavalt, vastutustundlikeks importijateks vastavalt artikli 14 lõikele 3.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 7b |
| | Sulatuskodade ja rafineerimistehaste suhtes kohaldatavad hoolsuskohustuse nõuded |
| | 1.
     
  Liidus registreeritud sulatuskodadel ja rafineerimistehastel, kes töötlevad ja impordivad mineraale ja nende kontsentraate, on kohustus kohaldada liidu süsteemi tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmiseks või komisjoni poolt samaväärsena tunnustatud hoolsuskohustuse süsteemi. |
| | 2.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et sulatuskojad ja rafineerimistehased kohaldavad nõuetekohaselt Euroopa hoolsuskohustuse süsteemi. Kui neid kohustusi ei täideta, teavitavad asutused sulatuskoda või rafineerimistehast sellest asjaolust ning paluvad neil võtta Euroopa hoolsuskohustuse süsteemi nõuete täitmiseks parandusmeetmeid. Kui nõudeid järjekindlalt ei täideta, määravad liikmesriikide pädevad asutused käesoleva määruse nõuete rikkumise eest karistused. Karistused tühistatakse, kui sulatuskoda või rafineerimistehas käesolevat määrust järgib. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7b

Sulatuskodade ja rafineerimistehaste suhtes kohaldatavad hoolsuskohustuse nõuded

1.
     
  Liidus registreeritud sulatuskodadel ja rafineerimistehastel, kes töötlevad ja impordivad mineraale ja nende kontsentraate, on kohustus kohaldada liidu süsteemi tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmiseks või komisjoni poolt samaväärsena tunnustatud hoolsuskohustuse süsteemi.

2.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et sulatuskojad ja rafineerimistehased kohaldavad nõuetekohaselt Euroopa hoolsuskohustuse süsteemi. Kui neid kohustusi ei täideta, teavitavad asutused sulatuskoda või rafineerimistehast sellest asjaolust ning paluvad neil võtta Euroopa hoolsuskohustuse süsteemi nõuete täitmiseks parandusmeetmeid. Kui nõudeid järjekindlalt ei täideta, määravad liikmesriikide pädevad asutused käesoleva määruse nõuete rikkumise eest karistused. Karistused tühistatakse, kui sulatuskoda või rafineerimistehas käesolevat määrust järgib.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud
  käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide
  vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja aadressid. | 1.   Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja aadressid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud
  käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide
  vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja aadressid.

1.   Liikmesriikide poolt artiklis 15 nimetatud aruannetes esitatud teabe alusel võtab komisjon vastu ja avaldab otsuse, milles on loetletud vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja aadressid.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon kannab lõikes 1 osutatud nimekirja need vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased, mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest. | 2.   Komisjon kannab lõikes 1 osutatud nimekirja need vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased, mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest.
  Nimekiri koostatakse selliste olemasolevate samaväärsete tööstusharude, valitsuse või muu hoolsuskohustuse süsteemide alusel, mis hõlmavad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon kannab lõikes 1 osutatud nimekirja need vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased, mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest.

2.   Komisjon kannab lõikes 1 osutatud nimekirja need vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased, mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest.
  Nimekiri koostatakse selliste olemasolevate samaväärsete tööstusharude, valitsuse või muu hoolsuskohustuse süsteemide alusel, mis hõlmavad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid mineraale ja metalle.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja
  kooskõlas
  II lisas esitatud
  vormiga
  ning artikli 13 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  . Konsulteerimine OECD sekretariaadiga on kohustuslik. | 3.   Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja II lisas esitatud
  vormi kasutades
  ning
  kooskõlas
  artikli 13 lõikes 2 osutatud
  nõuandemenetlusega
  . Konsulteerimine OECD sekretariaadiga on kohustuslik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja
  kooskõlas
  II lisas esitatud
  vormiga
  ning artikli 13 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  . Konsulteerimine OECD sekretariaadiga on kohustuslik.

3.   Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja II lisas esitatud
  vormi kasutades
  ning
  kooskõlas
  artikli 13 lõikes 2 osutatud
  nõuandemenetlusega
  . Konsulteerimine OECD sekretariaadiga on kohustuslik.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt Komisjon kustutab nimekirjast nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed, mida liikmesriigid ei tunnusta enam vastutustundlike importijatena artikli 14 lõike 3 alusel, või mis kuuluvad tunnustuse kaotanud vastutustundlike importijate tarneahelasse. | 4.   Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt
  ja avaldab selle, muuhulgas internetis.
  Komisjon kustutab nimekirjast nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed, mida liikmesriigid ei tunnusta enam vastutustundlike importijatena artikli 14 lõike 3 alusel, või mis kuuluvad tunnustuse kaotanud vastutustundlike importijate tarneahelasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt Komisjon kustutab nimekirjast nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed, mida liikmesriigid ei tunnusta enam vastutustundlike importijatena artikli 14 lõike 3 alusel, või mis kuuluvad tunnustuse kaotanud vastutustundlike importijate tarneahelasse.

4.   Komisjon ajakohastab kõnealuses nimekirjas olevat teavet õigeaegselt
  ja avaldab selle, muuhulgas internetis.
  Komisjon kustutab nimekirjast nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed, mida liikmesriigid ei tunnusta enam vastutustundlike importijatena artikli 14 lõike 3 alusel, või mis kuuluvad tunnustuse kaotanud vastutustundlike importijate tarneahelasse.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon teeb otsuse avaldada muu hulgas internetis pädevate asutuste nimekiri
  kooskõlas
  III lisas esitatud
  vormiga
  ning artikli 13 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  . Komisjon ajakohastab nimekirja regulaarselt. | 2.   Komisjon teeb otsuse avaldada muu hulgas internetis pädevate asutuste nimekiri III lisas esitatud
  vormi kasutades
  ning
  kooskõlas
  artikli 13 lõikes 2 osutatud
  nõuandemenetlusega
  . Komisjon ajakohastab nimekirja regulaarselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon teeb otsuse avaldada muu hulgas internetis pädevate asutuste nimekiri
  kooskõlas
  III lisas esitatud
  vormiga
  ning artikli 13 lõikes 2 osutatud
  regulatiivkomitee menetlusega
  . Komisjon ajakohastab nimekirja regulaarselt.

2.   Komisjon teeb otsuse avaldada muu hulgas internetis pädevate asutuste nimekiri III lisas esitatud
  vormi kasutades
  ning
  kooskõlas
  artikli 13 lõikes 2 osutatud
  nõuandemenetlusega
  . Komisjon ajakohastab nimekirja regulaarselt.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi pädevad asutused teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide
  enesesertifitseeritud
  vastutustundlike importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7. | 1.   Liikmesriigi pädevad asutused teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide vastutustundlike importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi pädevad asutused teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide
  enesesertifitseeritud
  vastutustundlike importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7.

1.   Liikmesriigi pädevad asutused teevad vajalikud järelkontrollid, et tagada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide vastutustundlike importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud kontrollide tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi. Kontrolle
  võib teha
  ka juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet käesoleva määruse täitmise kohta vastutustundliku importija poolt. | 2.   Lõikes 1 osutatud kontrollide tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi. Kontrolle
  tehakse
  ka juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet käesoleva määruse täitmise kohta vastutustundliku importija poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollide tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi. Kontrolle
  võib teha
  ka juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet käesoleva määruse täitmise kohta vastutustundliku importija poolt.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrollide tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi. Kontrolle
  tehakse
  ka juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel asjakohast teavet käesoleva määruse täitmise kohta vastutustundliku importija poolt.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a |
| | Ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks selguse, õiguskindluse ja järjepidevuse tagamiseks koostab komisjon pärast konsulteerimist OECD-ga ettevõtjate jaoks käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised, milles selgitatakse kriteeriumite parimaid kohaldamisviise käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluda võivates valdkondades. Käsiraamat põhineb käesoleva määruse artikli 2 punktis e kehtestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratlusel ning selles võetakse arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid selle valdkonna kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks selguse, õiguskindluse ja järjepidevuse tagamiseks koostab komisjon pärast konsulteerimist OECD-ga ettevõtjate jaoks käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised, milles selgitatakse kriteeriumite parimaid kohaldamisviise käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluda võivates valdkondades. Käsiraamat põhineb käesoleva määruse artikli 2 punktis e kehtestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratlusel ning selles võetakse arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid selle valdkonna kohta.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komitee arvamus tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui komitee arvamus tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihthäälteenamusega seda taotletakse.

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15a




  Kaasnevad meetmed




  1.
     
  Komisjon esitab vajaduse korral üleminekuperioodi jooksul seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed käesoleva määruse tulemuslikkuse suurendamiseks kooskõlas ühisteatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlik hankimine. ELi ühtse lähenemisviisi suunas” (JOIN (2014)0008).




  Kaasnevate meetmetega, mille eesmärk on tagada integreeritud ELi lähenemisviis vastutustundliku hankimise kohustusele, nähakse ette järgmine:










  a) | toetus vastutustundlikult hankivatele ettevõtjatele stiimulite, tehnilise abi ja suuniste kujul, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olukorda ja asukohta tarneahelas, et soodustada käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15a

Kaasnevad meetmed

1.
     
  Komisjon esitab vajaduse korral üleminekuperioodi jooksul seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed käesoleva määruse tulemuslikkuse suurendamiseks kooskõlas ühisteatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlik hankimine. ELi ühtse lähenemisviisi suunas” (JOIN (2014)0008).

Kaasnevate meetmetega, mille eesmärk on tagada integreeritud ELi lähenemisviis vastutustundliku hankimise kohustusele, nähakse ette järgmine:

a)

toetus vastutustundlikult hankivatele ettevõtjatele stiimulite, tehnilise abi ja suuniste kujul, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olukorda ja asukohta tarneahelas, et soodustada käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamist;

| b) | jätkuvad poliitilised dialoogid kolmandate riikide ja muude sidusrühmadega, muu hulgas võimalus ühtlustamiseks riiklike ja piirkondlike sertifitseerimissüsteemidega ning koostöö avaliku ja erasektori algatustega; |
| --- | --- |

b)

jätkuvad poliitilised dialoogid kolmandate riikide ja muude sidusrühmadega, muu hulgas võimalus ühtlustamiseks riiklike ja piirkondlike sertifitseerimissüsteemidega ning koostöö avaliku ja erasektori algatustega;

| c) | jätkuv sihtotstarbeline arengukoostöö kolmandate riikidega, eelkõige abi väljastpoolt konfliktipiirkondi pärit mineraalide turustamisel ning kohalikele ettevõtjatele paremate tingimuste loomine käesoleva määruse järgimiseks; |
| --- | --- |

c)

jätkuv sihtotstarbeline arengukoostöö kolmandate riikidega, eelkõige abi väljastpoolt konfliktipiirkondi pärit mineraalide turustamisel ning kohalikele ettevõtjatele paremate tingimuste loomine käesoleva määruse järgimiseks;

| d) | tihe koostöö liikmesriikidega täiendavate algatuste tegemiseks tarbijate, investorite ja klientide teavitamise valdkonnas ning lisastiimulid ettevõtjate vastutustundlikuks käitumiseks, samuti liikmesriikide ametiasutuste poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  alusel sõlmitud hankelepingute täitmisklauslid. |
| --- | --- |

d)

tihe koostöö liikmesriikidega täiendavate algatuste tegemiseks tarbijate, investorite ja klientide teavitamise valdkonnas ning lisastiimulid ettevõtjate vastutustundlikuks käitumiseks, samuti liikmesriikide ametiasutuste poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL

   (1a)

  alusel sõlmitud hankelepingute täitmisklauslid.

2.
     
  Komisjon esitab igal aastal tulemusaruande lõike 1 kohaselt rakendatud kaasnevate meetmete ning nende mõju ja tulemuslikkuse kohta.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Määrust kohaldatakse alates ...

   (*). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Määrust kohaldatakse alates ...

   (*).

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – veerg C a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Veerg C a: Mineraali liik |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Veerg C a: Mineraali liik

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).

(12)  „Relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” vastavalt määratlusele II lisas dokumendile Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised, teine väljaanne, OECD Publishing (OECD 2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  „Relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud” vastavalt määratlusele II lisas dokumendile Konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised, teine väljaanne, OECD Publishing (OECD 2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(*)  
  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

---