# Az Európai Unió L 134/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 134 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. május 31. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 134

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. május 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/787 végrehajtási rendelete (2018. május 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/788 végrehajtási rendelete (2018. május 30.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet módosításáról | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/789 végrehajtási határozata (2018. május 25.) Magyarországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról | 10 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/790 ajánlása (2018. április 25.) a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről | 12 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/787 végrehajtási rendelete (2018. május 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/788 végrehajtási rendelete (2018. május 30.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet módosításáról

5

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/789 végrehajtási határozata (2018. május 25.) Magyarországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

10

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2018/790 ajánlása (2018. április 25.) a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről

12

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámoknak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az (EU) 2016/1037 rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, 2017. március 1-jei (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 56., 2017.3.3. ) | 19 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámoknak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az (EU) 2016/1037 rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, 2017. március 1-jei (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 56., 2017.3.3. )

( HL L 56., 2017.3.3. )

19

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 134/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/787 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (3) oszlopában feltüntetett indokok alapján a (2) oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (3) oszlopában feltüntetett indokok alapján a (2) oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 25-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Egy árucikk (ún. „fűzős bokaortézis”), amelyet több textildarabból varrtak össze, a sarok és a lábujjak számára biztosított nyílásokkal, a nyílások és az árucikk szélei mentén beszegve. A felsőrészt egy hurkolt textilanyagból készült nyelv zárja. A többi textilrész elasztikusan hurkolt textilanyagok rétegeiből áll.
  A textilrészhez egy rugalmas, az árucikk külsején csak részben látható műanyag lapot rögzítettek. A talpat körülölelő műanyag lap az árucikk felsőrésze mentén fűzőlyukakkal, a szár mentén pedig fűzőkapcsokkal van ellátva, amelyek lehetővé teszik, hogy az árucikket textilfűzők segítségével a lábra és a lábszár köré lehessen szorítani.
  A műanyag lap némi stabilitást ad az árucikknek. Mindazonáltal rugalmas, és a fűzők meghúzásakor nyomást gyakorol a lábra és a lábszárra.
  Az árucikket úgy állítják vám elé, hogy cipőben hordható, és bokarögzítőként szolgál bokaficam, bokazúzódás, szalagszakadás és -sérülés esetén, ilyen sérülések megelőzéséhez, illetve laza ínszalagok esetében is. Az árucikk mindazonáltal nem tudja teljes mértékben megakadályozni a sérült testrész bizonyos irányú elmozdulását.
  A műtét utáni rehabilitáció során elősegíti a visszatérést a teljes testsúlyú terhelésre.
  Lásd a képeket. (*1) | 6307 90 10 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 6307 , a 6307 90 és a 6307 90 10 KN-kód szövege határozza meg.
  Az árucikk nem igazítható egy adott beteg konkrét sérüléséhez, hanem multifunkcionális felhasználású. Hasonló egy egyszerű textilkötéshez, amelyet az ínszalag köré kell csavarni, illetve bizonyos testrészekre kell szorítani azért, hogy nyomást gyakorolva elősegítse a gyógyulást, vagy további sérüléseket akadályozzon meg azáltal, hogy nem teszi lehetővé a nemkívánatos mozdulatok tudatalatti, reflexszerű megtételét (lásd még az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázatában (KNM) a 9021 10 10 alszámhoz tartozó magyarázat második bekezdését).
  Következésképpen az árucikk objektív jellemzői nem teszik lehetővé, hogy különösen alkotóanyagai (rugalmas anyagok), használatának módja (nyomásgyakorlás megszorítás révén) vagy a beteg sajátos sérüléséhez való igazíthatóság alapján az árucikk megkülönböztethető legyen az általános használatra szánt hagyományos támasztóeszközöktől (lásd a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 6. pontját és a C-260/00C-263/00. sz., Lohmann és Medi Bayreuth egyesített ügyekben 2002. november 7-én hozott ítélet [ECLI:EU:C:2002:637] 39. és 45. pontját).
  Ráadásul az árucikk nem sorolható be a 9021 10 10 KN-kód alá ortopédiai berendezésként, mivel rugalmasságából adódóan nem tudja teljesen megakadályozni a sérült testrész bizonyos irányú elmozdulását a további sérülések megelőzésére (lásd még a KNM 9021 10 10 alszámhoz tartozó magyarázata második bekezdését). Szalagszakadás esetén például az árucikknek még futáskor és ugráláskor is meg kellene akadályoznia a bokaízület oldalirányú elmozdulását. Az árucikket alkotó textilanyag és a rugalmas műanyag azonban futáskor nem képes megtartani a test súlyát.
  A nyomásgyakorlás kívánt hatását a műanyag és a textilanyagok együttesen biztosítják. Következésképpen a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 3.b) általános szabály alapján mindkét anyag egyformán nélkülözhetetlen, így az árucikket az egyaránt szóba jöhető vámtarifaszámok közül számsorrendben az utolsó alá kell besorolni (3926 és 6307 vtsz.).
  Az árucikket ezért a 6307 90 10 KN-kód alá, más textil készáruként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Egy árucikk (ún. „fűzős bokaortézis”), amelyet több textildarabból varrtak össze, a sarok és a lábujjak számára biztosított nyílásokkal, a nyílások és az árucikk szélei mentén beszegve. A felsőrészt egy hurkolt textilanyagból készült nyelv zárja. A többi textilrész elasztikusan hurkolt textilanyagok rétegeiből áll.

A textilrészhez egy rugalmas, az árucikk külsején csak részben látható műanyag lapot rögzítettek. A talpat körülölelő műanyag lap az árucikk felsőrésze mentén fűzőlyukakkal, a szár mentén pedig fűzőkapcsokkal van ellátva, amelyek lehetővé teszik, hogy az árucikket textilfűzők segítségével a lábra és a lábszár köré lehessen szorítani.

A műanyag lap némi stabilitást ad az árucikknek. Mindazonáltal rugalmas, és a fűzők meghúzásakor nyomást gyakorol a lábra és a lábszárra.

Az árucikket úgy állítják vám elé, hogy cipőben hordható, és bokarögzítőként szolgál bokaficam, bokazúzódás, szalagszakadás és -sérülés esetén, ilyen sérülések megelőzéséhez, illetve laza ínszalagok esetében is. Az árucikk mindazonáltal nem tudja teljes mértékben megakadályozni a sérült testrész bizonyos irányú elmozdulását.

A műtét utáni rehabilitáció során elősegíti a visszatérést a teljes testsúlyú terhelésre.

Lásd a képeket. (*1)

6307 90 10

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 6307 , a 6307 90 és a 6307 90 10 KN-kód szövege határozza meg.

Az árucikk nem igazítható egy adott beteg konkrét sérüléséhez, hanem multifunkcionális felhasználású. Hasonló egy egyszerű textilkötéshez, amelyet az ínszalag köré kell csavarni, illetve bizonyos testrészekre kell szorítani azért, hogy nyomást gyakorolva elősegítse a gyógyulást, vagy további sérüléseket akadályozzon meg azáltal, hogy nem teszi lehetővé a nemkívánatos mozdulatok tudatalatti, reflexszerű megtételét (lásd még az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázatában (KNM) a 9021 10 10 alszámhoz tartozó magyarázat második bekezdését).

Következésképpen az árucikk objektív jellemzői nem teszik lehetővé, hogy különösen alkotóanyagai (rugalmas anyagok), használatának módja (nyomásgyakorlás megszorítás révén) vagy a beteg sajátos sérüléséhez való igazíthatóság alapján az árucikk megkülönböztethető legyen az általános használatra szánt hagyományos támasztóeszközöktől (lásd a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 6. pontját és a C-260/00C-263/00. sz., Lohmann és Medi Bayreuth egyesített ügyekben 2002. november 7-én hozott ítélet [ECLI:EU:C:2002:637] 39. és 45. pontját).

Ráadásul az árucikk nem sorolható be a 9021 10 10 KN-kód alá ortopédiai berendezésként, mivel rugalmasságából adódóan nem tudja teljesen megakadályozni a sérült testrész bizonyos irányú elmozdulását a további sérülések megelőzésére (lásd még a KNM 9021 10 10 alszámhoz tartozó magyarázata második bekezdését). Szalagszakadás esetén például az árucikknek még futáskor és ugráláskor is meg kellene akadályoznia a bokaízület oldalirányú elmozdulását. Az árucikket alkotó textilanyag és a rugalmas műanyag azonban futáskor nem képes megtartani a test súlyát.

A nyomásgyakorlás kívánt hatását a műanyag és a textilanyagok együttesen biztosítják. Következésképpen a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 3.b) általános szabály alapján mindkét anyag egyformán nélkülözhetetlen, így az árucikket az egyaránt szóba jöhető vámtarifaszámok közül számsorrendben az utolsó alá kell besorolni (3926 és 6307 vtsz.).

Az árucikket ezért a 6307 90 10 KN-kód alá, más textil készáruként kell besorolni.

Image 1

---

(*1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.

---

| 2018.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 134/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/788 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. május 30.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére és 13. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozóan 62,9 %-os maradék dömpingellenes vámot vetett ki. Az alaprendelet 13. cikke alapján lefolytatott kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1371/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) kiterjesztette ezeket az intézkedéseket az Indiában és az Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett érintett termék behozatalára is (a továbbiakban: kiterjesztett intézkedések). A kiterjesztett intézkedések tekintetében ugyanez a rendelet egy indiai exportáló gyártó számára mentességet biztosított. Később az (EU) 2015/1507 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) egy másik indiai exportáló gyártó szintén mentességet kapott a kiterjesztett intézkedések alól. |
| --- | --- |

(1)

A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozóan 62,9 %-os maradék dömpingellenes vámot vetett ki. Az alaprendelet 13. cikke alapján lefolytatott kijátszásellenes vizsgálatot követően a Tanács az 1371/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) kiterjesztette ezeket az intézkedéseket az Indiában és az Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett érintett termék behozatalára is (a továbbiakban: kiterjesztett intézkedések). A kiterjesztett intézkedések tekintetében ugyanez a rendelet egy indiai exportáló gyártó számára mentességet biztosított. Később az (EU) 2015/1507 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) egy másik indiai exportáló gyártó szintén mentességet kapott a kiterjesztett intézkedések alól.

2

3

4

| (2) | Az alaprendelet 13. cikke alapján lefolytatott kijátszásellenes vizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket a Malajziára (5), Tajvanra és Thaiföldre (6) is kiterjesztették. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 13. cikke alapján lefolytatott kijátszásellenes vizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket a Malajziára (5), Tajvanra és Thaiföldre (6) is kiterjesztették.

5

6

| (3) | Az intézkedések folytatását megerősítő hatályvesztési felülvizsgálatát követően a jelenleg hatályos intézkedések az (EU) 2017/1993 bizottsági végrehajtási rendelet (7) által kivetett dömpingellenes vámok. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedések folytatását megerősítő hatályvesztési felülvizsgálatát követően a jelenleg hatályos intézkedések az (EU) 2017/1993 bizottsági végrehajtási rendelet (7) által kivetett dömpingellenes vámok.

7

2.   FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

| (4) | Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján a későbbiek során kérelem érkezett a Kínai Népköztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó és az Indiában feladott – akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett termékek behozatalára is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentessége érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján a későbbiek során kérelem érkezett a Kínai Népköztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó és az Indiában feladott – akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett termékek behozatalára is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentessége érdekében.

| (5) | A kérelmet az SPG Glass Fibre PVT. LTD (a továbbiakban: kérelmező) a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Indiában (a továbbiakban: érintett ország) előállító exportáló gyártója nyújtotta be 2017. január 26-án. Ez a kérelem a kiterjesztett intézkedések alóli mentességnek a kérelmező tekintetében történő megszerzésének lehetőségére korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet az SPG Glass Fibre PVT. LTD (a továbbiakban: kérelmező) a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Indiában (a továbbiakban: érintett ország) előállító exportáló gyártója nyújtotta be 2017. január 26-án. Ez a kérelem a kiterjesztett intézkedések alóli mentességnek a kérelmező tekintetében történő megszerzésének lehetőségére korlátozódott.

| (6) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az – az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerint – elegendő a vizsgálat megindításának indoklásához. A Bizottság ezért 2017. szeptember 1-jén vizsgálatot indított az (EU) 2017/1514 bizottsági végrehajtási rendelet (8) Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az – az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerint – elegendő a vizsgálat megindításának indoklásához. A Bizottság ezért 2017. szeptember 1-jén vizsgálatot indított az (EU) 2017/1514 bizottsági végrehajtási rendelet (8) Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételével.

8

| (7) | Ezen túlmenően az (EU) 2017/1514 végrehajtási rendelet 3. cikkének értelmében a Bizottság felszólította a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket az Indiában feladott, a kérelmező által előállított és az Unióba történő kivitelre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalainak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Ezen túlmenően az (EU) 2017/1514 végrehajtási rendelet 3. cikkének értelmében a Bizottság felszólította a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket az Indiában feladott, a kérelmező által előállított és az Unióba történő kivitelre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalainak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele érdekében.

3.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK

| (8) | A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, valamint az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá besorolt, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm szemnagyságú és több mint 35 g/m2 fajlagos tömegű, üvegrostból készült hálószövet (kivéve az üvegszál korongokat) (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(8)

A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék a Kínai Népköztársaságból származó, valamint az Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá besorolt, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm szemnagyságú és több mint 35 g/m2 fajlagos tömegű, üvegrostból készült hálószövet (kivéve az üvegszál korongokat) (a továbbiakban: felülvizsgálat tárgyát képező termék).

2

4.   VIZSGÁLAT

VIZSGÁLAT

a)   Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak

| (9) | Az adatszolgáltatási időszak a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki. Az adatok gyűjtésére a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező (2012. április 1-jétől2013. március 31-ig tartó) vizsgálati időszaktól kezdődően az adatszolgáltatási időszak végéig került sor (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(9)

Az adatszolgáltatási időszak a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki. Az adatok gyűjtésére a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező (2012. április 1-jétől2013. március 31-ig tartó) vizsgálati időszaktól kezdődően az adatszolgáltatási időszak végéig került sor (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).

| (10) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az uniós ágazatot, a kérelmezőt és India kormányát. Az érdekelt feleket felkérték álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Nem érkeztek be észrevételek és az érdekelt felek sem kérelmeztek meghallgatást a Bizottságtól. |
| --- | --- |

(10)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az uniós ágazatot, a kérelmezőt és India kormányát. Az érdekelt feleket felkérték álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Nem érkeztek be észrevételek és az érdekelt felek sem kérelmeztek meghallgatást a Bizottságtól.

| (11) | A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és a helyszínen ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor az indiai Mumbaiban és Umbergaonban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és a helyszínen ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor az indiai Mumbaiban és Umbergaonban.

b)   A kérelmező

A kérelmező

| (12) | A kérelmező az SPG Glass Fibre PVT.LTD a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártója Indiában. |
| --- | --- |

(12)

A kérelmező az SPG Glass Fibre PVT.LTD a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártója Indiában.

c)   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (13) | A Bizottság megvizsgálta, hogy teljesültek-e a mentesség biztosításának az alaprendelet 11. cikk (4) bekezdése és a 13. cikk (4) bekezdése szerinti feltételei. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megvizsgálta, hogy teljesültek-e a mentesség biztosításának az alaprendelet 11. cikk (4) bekezdése és a 13. cikk (4) bekezdése szerinti feltételei.

| (14) | A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező, kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszaka alatt – vagyis 2012. április 1. és 2013. március 31. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező, kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszaka alatt – vagyis 2012. április 1. és 2013. március 31. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba.

| (15) | A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem állt kapcsolatban, amelyekre a dömpingellenes intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem állt kapcsolatban, amelyekre a dömpingellenes intézkedések alkalmazandók.

| (16) | Ezen túlmenően a vizsgálat azt is megerősítette, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi gyártója, aki nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. A kérelmező egy integrált gyártó, aki az üvegrostok előállításához belföldön előállított üveggömböket szerez be, amelyet nyersanyagként használ fel hálószövetek előállításához. A készterméket a későbbiekben a belföldi piacon értékesíti folyamatosan. A közelmúltban, mivel a kérelmező az áruit exportálni szándékozza, néhány, az Európai Unión kívüli országokba irányuló exportügyletre került sor. |
| --- | --- |

(16)

Ezen túlmenően a vizsgálat azt is megerősítette, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi gyártója, aki nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. A kérelmező egy integrált gyártó, aki az üvegrostok előállításához belföldön előállított üveggömböket szerez be, amelyet nyersanyagként használ fel hálószövetek előállításához. A készterméket a későbbiekben a belföldi piacon értékesíti folyamatosan. A közelmúltban, mivel a kérelmező az áruit exportálni szándékozza, néhány, az Európai Unión kívüli országokba irányuló exportügyletre került sor.

| (17) | A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem vásárolt felülvizsgálat tárgyát képező készterméket a Kínai Népköztársaságból azzal a céllal, hogy azt továbbértékesítse vagy továbbszállítsa az Unióba. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem vásárolt felülvizsgálat tárgyát képező készterméket a Kínai Népköztársaságból azzal a céllal, hogy azt továbbértékesítse vagy továbbszállítsa az Unióba.

| (18) | A kérelmező jogi kötőerejű, írásbeli bizonyítékkal is tudott szolgálni, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék egy Unióban található vevő részére történő szállításának kötelezettségét írta elő. Tényleges szállításokra még nem került sor, mivel kölcsönösen megállapodtak abban, hogy megvárják ezen eljárás végkimenetelét, mielőtt megkezdenék a szállításokat. |
| --- | --- |

(18)

A kérelmező jogi kötőerejű, írásbeli bizonyítékkal is tudott szolgálni, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék egy Unióban található vevő részére történő szállításának kötelezettségét írta elő. Tényleges szállításokra még nem került sor, mivel kölcsönösen megállapodtak abban, hogy megvárják ezen eljárás végkimenetelét, mielőtt megkezdenék a szállításokat.

| (19) | A fenti megállapításokat közölték a kérelmezővel és az uniós gazdasági ágazattal, amelyek számára lehetőséget biztosítottak észrevételeik megtételére. A kérelmező válaszában egyetértett a Bizottság megállapításaival. |
| --- | --- |

(19)

A fenti megállapításokat közölték a kérelmezővel és az uniós gazdasági ágazattal, amelyek számára lehetőséget biztosítottak észrevételeik megtételére. A kérelmező válaszában egyetértett a Bizottság megállapításaival.

| (20) | Az uniós gazdasági ágazat észrevételeket tett a közléssel kapcsolatban és ellenvetését fejezte ki a mentesség miatt. Az uniós gazdasági ágazat mindenekelőtt aggályait fejezte ki az SPG gyártásának integrált jellegével és azzal a megállapítással kapcsolatban, hogy a nyersanyagok nem kínai eredetűek voltak. Azt is vitatta, hogy az SPG saját maga törekedne az üvegrost gyártására, mivel az egy elavult olvasztási eljárással és kiugróan magas energiaköltségekkel járna. Az ágazat panaszát fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a betekinthető ügyiratban nem volt lehetőség ezen aggályok kifejezésére, különösen a korábban rögzített adatokkal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós gazdasági ágazat észrevételeket tett a közléssel kapcsolatban és ellenvetését fejezte ki a mentesség miatt. Az uniós gazdasági ágazat mindenekelőtt aggályait fejezte ki az SPG gyártásának integrált jellegével és azzal a megállapítással kapcsolatban, hogy a nyersanyagok nem kínai eredetűek voltak. Azt is vitatta, hogy az SPG saját maga törekedne az üvegrost gyártására, mivel az egy elavult olvasztási eljárással és kiugróan magas energiaköltségekkel járna. Az ágazat panaszát fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy a betekinthető ügyiratban nem volt lehetőség ezen aggályok kifejezésére, különösen a korábban rögzített adatokkal kapcsolatosan.

| (21) | A Bizottság a betekinthető ügyiratot egy magyarázó feljegyzéssel egészítette ki, amely megerősíti, hogy a C típusú üvegrost-cérna és orsóra tekert üvegszál Kínából történő beszerzését az SPG felváltotta az Indiából beszerzett üveggömbökből történő, saját előállításű üvegszál-gyártással. Erre 2016-tól kezdődően került sor, amikor megfelelő gépeket vásároltak és ezzel az SPG az érintett termék integrált előállítójává vált. Ezek a tények és a párhuzamos energiaköltség-növekedés a helyszíni vizsgálaton megerősítést nyert. Mindazonáltal a megállapítások nem teszik lehetővé a gyártási eljárás megfelelőségének megítélését. Az uniós gazdasági ágazat állításait ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a betekinthető ügyiratot egy magyarázó feljegyzéssel egészítette ki, amely megerősíti, hogy a C típusú üvegrost-cérna és orsóra tekert üvegszál Kínából történő beszerzését az SPG felváltotta az Indiából beszerzett üveggömbökből történő, saját előállításű üvegszál-gyártással. Erre 2016-tól kezdődően került sor, amikor megfelelő gépeket vásároltak és ezzel az SPG az érintett termék integrált előállítójává vált. Ezek a tények és a párhuzamos energiaköltség-növekedés a helyszíni vizsgálaton megerősítést nyert. Mindazonáltal a megállapítások nem teszik lehetővé a gyártási eljárás megfelelőségének megítélését. Az uniós gazdasági ágazat állításait ezért a Bizottság elutasította.

d)   Következtetések

Következtetések

| (22) | A (13)–(18) preambulumbekezdésekben leírt megállapításokkal összhangban a Bizottság megállapítja, hogy a kérelmező teljesíti az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességre vonatkozó feltételeket, valamint a kérelmezőt fel kell venni az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól mentességben részesülő vállalatok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(22)

A (13)–(18) preambulumbekezdésekben leírt megállapításokkal összhangban a Bizottság megállapítja, hogy a kérelmező teljesíti az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességre vonatkozó feltételeket, valamint a kérelmezőt fel kell venni az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól mentességben részesülő vállalatok jegyzékébe.

| (23) | A kérelmező által gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében csak addig marad érvényben, amíg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentesség engedélyezését. Amennyiben új meggyőző bizonyítékok a mentesség alapjául szolgáló tények ellenkezőjére utalnak, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása. |
| --- | --- |

(23)

A kérelmező által gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében csak addig marad érvényben, amíg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentesség engedélyezését. Amennyiben új meggyőző bizonyítékok a mentesség alapjául szolgáló tények ellenkezőjére utalnak, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása.

| (24) | A kérelmező által gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentessége a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. E mentesség így kizárólag az Indiában feladott és az előzőekben megnevezett konkrét jogi személy által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazható. Azon importált, felülvizsgálat tárgyát képező termékek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a kifejezetten megemlített vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem élvezhetnek mentességet, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(24)

A kérelmező által gyártott, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentessége a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. E mentesség így kizárólag az Indiában feladott és az előzőekben megnevezett konkrét jogi személy által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazható. Azon importált, felülvizsgálat tárgyát képező termékek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet 1. cikkének (3) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a kifejezetten megemlített vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem élvezhetnek mentességet, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rájuk.

| (25) | Az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendeletet módosítani kell az SPG Glass Fibre PVT. LTD-nek a rendelet 1. cikkének (3) bekezdésébe történő felvételével. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendeletet módosítani kell az SPG Glass Fibre PVT. LTD-nek a rendelet 1. cikkének (3) bekezdésébe történő felvételével.

| (26) | A mentesség igénybevételéhez egy olyan számlát kell kiállítani a vámhatóság részére, amely megfelel bizonyos követelményeknek. Meg kell jegyezni, hogy ugyanaz a követelmény vonatkozik a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd és a Pyrotek India Pvt. Ltd. vállalkozásokra. Ezek a vállalkozások már mentességet élveznek a hatályban lévő intézkedések alól. Mivel ez a feltétel nem szerepelt az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendeletben, a mulasztás helyesbítésére e rendelet révén kerül sor. |
| --- | --- |

(26)

A mentesség igénybevételéhez egy olyan számlát kell kiállítani a vámhatóság részére, amely megfelel bizonyos követelményeknek. Meg kell jegyezni, hogy ugyanaz a követelmény vonatkozik a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd és a Pyrotek India Pvt. Ltd. vállalkozásokra. Ezek a vállalkozások már mentességet élveznek a hatályban lévő intézkedések alól. Mivel ez a feltétel nem szerepelt az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendeletben, a mulasztás helyesbítésére e rendelet révén kerül sor.

5.   KOMITOLÓGIAI KÖVETELMÉNYEK

KOMITOLÓGIAI KÖVETELMÉNYEK

| (27) | Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(27)

Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „3.   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó, a (2) bekezdésben meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti ugyanezen hálószövetek Indiában és Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510014, 7019510015, 7019590014 és 7019590015) a Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: B942) és a Pyrotek India Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: C051), valamint az SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARIC-kiegészítő kód: C205) által gyártott hálószövetek behozatala kivételével, ugyanezen hálószövetek Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510011 és 7019590011), valamint ugyanezen hálószövetek Tajvanon és Thaiföldön feladott, akár Tajvanról vagy Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510012, 7019510013, 7019590012 és 7019590013).
  A Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, a Pyrotek India Pvt. Ltd és az SPG Glass Fibre PVT. LTD részére nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele a tagállamok vámhatóságai előtt egy olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó, a (2) bekezdésben meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti ugyanezen hálószövetek Indiában és Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510014, 7019510015, 7019590014 és 7019590015) a Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: B942) és a Pyrotek India Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: C051), valamint az SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARIC-kiegészítő kód: C205) által gyártott hálószövetek behozatala kivételével, ugyanezen hálószövetek Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510011 és 7019590011), valamint ugyanezen hálószövetek Tajvanon és Thaiföldön feladott, akár Tajvanról vagy Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019510012, 7019510013, 7019590012 és 7019590013).

A Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, a Pyrotek India Pvt. Ltd és az SPG Glass Fibre PVT. LTD részére nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele a tagállamok vámhatóságai előtt egy olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.”

| 2. | E rendelet mellékletének szövege II. mellékletként egészíti ki a szöveget. |
| --- | --- |

2.

E rendelet mellékletének szövege II. mellékletként egészíti ki a szöveget.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 791/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. augusztus 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről. (HL L 204., 2011.8.9., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1371/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 16.) a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 346., 2013.12.20., 20. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/1507 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a többek között Indiában feladott, akár Indiából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 1371/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról, (HL L 236., 2015.9.10., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 672/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 16.) a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 196., 2012.7.24., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 21/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. január 10.) a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Tajvanon vagy Thaiföldön feladott, akár Tajvanról vagy Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 11., 2013.1.16., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelete (2017. november 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, (HL L 288., 2017.11.7., 4. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2017/1514 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 31.) a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 1371/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet felülvizsgálatának a dömpingellenes intézkedések alól egy indiai exportáló gyártó számára biztosítható mentesség lehetőségének meghatározása céljából történő megindításáról, a dömpingellenes vámnak a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalok tekintetében való hatályon kívül helyezéséről és a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség megállapításáról, (HL L 226., 2017.9.1., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán szerepelnie kell a kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatnak:

| 1. | A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat:

  »Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő az (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.« |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat:

»Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő az (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.«

| 3. | Dátum és aláírás. |
| --- | --- |

3.

Dátum és aláírás.

---

HATÁROZATOK

| 2018.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 134/10

---

A TANÁCS (EU) 2018/789 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. május 25.)

Magyarországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK irányelv 193. cikkével összhangban, főszabályként az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni az adóhatóságoknak a hozzáadottérték-adót (héa). |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkével összhangban, főszabályként az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni az adóhatóságoknak a hozzáadottérték-adót (héa).

| (2) | A Bizottságnál 2017. július 13-án iktatott levelében Magyarország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) vezethessen be a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített bizonyos értékesítések vagy szolgáltatásnyújtások esetében a héa megfizetéséért felelős személy vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnál 2017. július 13-án iktatott levelében Magyarország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) vezethessen be a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített bizonyos értékesítések vagy szolgáltatásnyújtások esetében a héa megfizetéséért felelős személy vonatkozásában.

| (3) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2018. január 15-én kelt levelében továbbította a Magyarország által benyújtott kérelmet a többi tagállam részére. A Bizottság 2018. január 16-án kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak birtokában van. |
| --- | --- |

(3)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2018. január 15-én kelt levelében továbbította a Magyarország által benyújtott kérelmet a többi tagállam részére. A Bizottság 2018. január 16-án kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak birtokában van.

| (4) | Magyarország szerint a felszámolási vagy más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok gyakran nem teljesítik héafizetési kötelezettségüket az adóhatóság felé. A vevő ugyanakkor – adólevonási joggal rendelkező adóalanyként – a rá áthárított héát levonhatja, ez pedig hátrányosan érinti a költségvetést és a felszámolást finanszírozza. A magyar hatóság olyan csalásokat is tapasztalt, amikor a felszámolás alatt álló vállalkozások fiktív számlákat adtak ki működő vállalkozásoknak, így ez utóbbiak jelentős mértékben csökkentették fizetendő adójukat, a számlakibocsátó általi adófizetés ugyanakkor nem volt biztosított. |
| --- | --- |

(4)

Magyarország szerint a felszámolási vagy más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok gyakran nem teljesítik héafizetési kötelezettségüket az adóhatóság felé. A vevő ugyanakkor – adólevonási joggal rendelkező adóalanyként – a rá áthárított héát levonhatja, ez pedig hátrányosan érinti a költségvetést és a felszámolást finanszírozza. A magyar hatóság olyan csalásokat is tapasztalt, amikor a felszámolás alatt álló vállalkozások fiktív számlákat adtak ki működő vállalkozásoknak, így ez utóbbiak jelentős mértékben csökkentették fizetendő adójukat, a számlakibocsátó általi adófizetés ugyanakkor nem volt biztosított.

| (5) | A 2006/112/EK irányelv 199. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban a tagállamok előírhatják, hogy a héa megfizetésére az az adóalany van kötelezve, akinek a részére az ingatlanvagyont a végrehajtó általi kényszereladási eljárás keretében értékesítették (a továbbiakban: fordított adózás). Az állami költségvetést érintő bevételkiesés kezelése érdekében Magyarország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő intézkedés bevezetésével lehetővé tegye, hogy a fordított adózás a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített egyéb értékesítések és szolgáltatásnyújtások, nevezetesen a tárgyieszköz-értékesítések és a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások esetében is alkalmazható legyen. |
| --- | --- |

(5)

A 2006/112/EK irányelv 199. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban a tagállamok előírhatják, hogy a héa megfizetésére az az adóalany van kötelezve, akinek a részére az ingatlanvagyont a végrehajtó általi kényszereladási eljárás keretében értékesítették (a továbbiakban: fordított adózás). Az állami költségvetést érintő bevételkiesés kezelése érdekében Magyarország felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő intézkedés bevezetésével lehetővé tegye, hogy a fordított adózás a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített egyéb értékesítések és szolgáltatásnyújtások, nevezetesen a tárgyieszköz-értékesítések és a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások esetében is alkalmazható legyen.

| (6) | A Magyarország által rendelkezésre bocsátott információk alapján azzal, ha az említett esetekben a vevő lesz a héa megfizetéséért felelős adóalany, egyszerűsödni fog a héabeszedési eljárás, és megelőzhető lesz az adócsalás és az adókikerülés. Magyarország szerint a különös intézkedésnek köszönhetően továbbá csökkennének a költségvetést érő veszteségek, és költségvetési többletbevétel keletkezne. |
| --- | --- |

(6)

A Magyarország által rendelkezésre bocsátott információk alapján azzal, ha az említett esetekben a vevő lesz a héa megfizetéséért felelős adóalany, egyszerűsödni fog a héabeszedési eljárás, és megelőzhető lesz az adócsalás és az adókikerülés. Magyarország szerint a különös intézkedésnek köszönhetően továbbá csökkennének a költségvetést érő veszteségek, és költségvetési többletbevétel keletkezne.

| (7) | Ezért fel kell hatalmazni Magyarországot arra, hogy a fordított adózást alkalmazza a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített tárgyieszköz-értékesítések és a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások esetében. |
| --- | --- |

(7)

Ezért fel kell hatalmazni Magyarországot arra, hogy a fordított adózást alkalmazza a felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalanyok által teljesített tárgyieszköz-értékesítések és a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások esetében.

| (8) | A különös intézkedésnek korlátozott időtartamra kell szólnia. |
| --- | --- |

(8)

A különös intézkedésnek korlátozott időtartamra kell szólnia.

| (9) | Tekintettel a különös intézkedés alkalmazási körére és újszerűségére, fontos értékelni annak hatásait. Ezért amennyiben Magyarország a különös intézkedés 2021. utáni meghosszabbítását venné fontolóra, legkésőbb 2020. december 31-ig meghosszabbítás iránti kérelmet és a különös intézkedés felülvizsgálatát is tartalmazó jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a különös intézkedés alkalmazási körére és újszerűségére, fontos értékelni annak hatásait. Ezért amennyiben Magyarország a különös intézkedés 2021. utáni meghosszabbítását venné fontolóra, legkésőbb 2020. december 31-ig meghosszabbítás iránti kérelmet és a különös intézkedés felülvizsgálatát is tartalmazó jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz.

| (10) | A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(10)

A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve Magyarország felhatalmazást kap annak előírására, hogy az az adóalany legyen köteles megfizetni a héát, akinek a részére a következő értékesítések, illetve szolgáltatásnyújtások bármelyike történik:

| a) | felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalany által teljesített tárgyieszköz-értékesítés; |
| --- | --- |

a)

felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt álló adóalany által teljesített tárgyieszköz-értékesítés;

| b) | a teljesítésekor a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, amennyiben a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítő adóalany felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt áll. |
| --- | --- |

b)

a teljesítésekor a szokásos piaci árat tekintve 100 000 HUF-ot meghaladó összegű termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, amennyiben a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást teljesítő adóalany felszámolási vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás hatálya alatt áll.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

Ez a határozat 2021. december 31-én hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

V. GORANOV

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

---

AJÁNLÁSOK

| 2018.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 134/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/790 AJÁNLÁSA

(2018. április 25.)

a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottság 2012 júliusában elfogadott egy, a tudományos információkról szóló csomagot, amely az „Úton a tudományos információkhoz való jobb hozzáférés felé – A közfinanszírozású kutatások előnyeinek megsokszorozása” című közleményből (1) és a 2012/417/EU bizottsági ajánlásból (2) áll. A 2012/417/EU ajánlás értelmében a Bizottság áttekinti az Európai Unió egészében elért haladást, majd értékeli, hogy szükségesek-e további lépések a meghatározott célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság 2012 júliusában elfogadott egy, a tudományos információkról szóló csomagot, amely az „Úton a tudományos információkhoz való jobb hozzáférés felé – A közfinanszírozású kutatások előnyeinek megsokszorozása” című közleményből (1) és a 2012/417/EU bizottsági ajánlásból (2) áll. A 2012/417/EU ajánlás értelmében a Bizottság áttekinti az Európai Unió egészében elért haladást, majd értékeli, hogy szükségesek-e további lépések a meghatározott célkitűzések eléréséhez.

| (2) | Az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közlemény (3) hangsúlyozza az adatok terjesztésének, mint a gazdasági növekedés, az innováció és a digitalizálás katalizátorának fontosságát valamennyi gazdasági ágazatban, különösen a kkv-k (és az induló vállalkozások) körében, valamint a társadalom egészében. Elismeri, hogy a nagy adathalmazok és a nagy teljesítményű számítástechnika a hatékonyabb és gyorsabban reagáló nyílt tudomány felé történő elmozdulás részeként megváltoztatja a kutatás és a tudásmegosztás módjait is (4). Kijelenti, hogy a Bizottság ösztönzi a közadatokhoz való hozzáférést az innováció elősegítése érdekében, és az európai számításifelhő-kezdeményezés részeként a kutatási célú nyílt tudományos felhő megvalósítására törekszik. Az Európai digitális egységes piaci stratégia (5) félidős értékelésében a Bizottság bejelenti az állami és az államilag finanszírozott adatok hozzáférhetőségének és további felhasználásának további javítására irányuló szándékát. |
| --- | --- |

(2)

Az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közlemény (3) hangsúlyozza az adatok terjesztésének, mint a gazdasági növekedés, az innováció és a digitalizálás katalizátorának fontosságát valamennyi gazdasági ágazatban, különösen a kkv-k (és az induló vállalkozások) körében, valamint a társadalom egészében. Elismeri, hogy a nagy adathalmazok és a nagy teljesítményű számítástechnika a hatékonyabb és gyorsabban reagáló nyílt tudomány felé történő elmozdulás részeként megváltoztatja a kutatás és a tudásmegosztás módjait is (4). Kijelenti, hogy a Bizottság ösztönzi a közadatokhoz való hozzáférést az innováció elősegítése érdekében, és az európai számításifelhő-kezdeményezés részeként a kutatási célú nyílt tudományos felhő megvalósítására törekszik. Az Európai digitális egységes piaci stratégia (5) félidős értékelésében a Bizottság bejelenti az állami és az államilag finanszírozott adatok hozzáférhetőségének és további felhasználásának további javítására irányuló szándékát.

| (3) | Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című közlemény (6) észszerű és átfogó tervet mutat be az európai nyílt tudományosadat-felhő, mint a tudományos közösség számára a tudományos eredmények tárolására, megosztására és újrafelhasználására szolgáló megbízható, nyitott környezet létrehozására vonatkozóan. Bejelenti továbbá, hogy a Bizottság felülvizsgálja a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről szóló 2012/417/EU ajánlást a tudományos adatok megosztásának ösztönzése és a kutatók és vállalkozások adatmegosztását elősegítő ösztönző és jutalmazó rendszerek, valamint oktatási és képzési programok létrehozása érdekében. „Az európai nyílt tudományosadat-felhő végrehajtási ütemterve” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (7) bemutatja a tagállamokkal és az európai nyílt tudományosadat-felhőt támogató lehetséges irányítási és finanszírozási mechanizmusok érdekeltjeivel közösen végzett kutatások eredményeit, és tovább részletezi a kutatási adatok kezelésére szolgáló infrastruktúrákat integráló európai nyílt tudományosadat-felhő fejlesztésének cselekvési irányvonalait. |
| --- | --- |

(3)

Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című közlemény (6) észszerű és átfogó tervet mutat be az európai nyílt tudományosadat-felhő, mint a tudományos közösség számára a tudományos eredmények tárolására, megosztására és újrafelhasználására szolgáló megbízható, nyitott környezet létrehozására vonatkozóan. Bejelenti továbbá, hogy a Bizottság felülvizsgálja a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről szóló 2012/417/EU ajánlást a tudományos adatok megosztásának ösztönzése és a kutatók és vállalkozások adatmegosztását elősegítő ösztönző és jutalmazó rendszerek, valamint oktatási és képzési programok létrehozása érdekében. „Az európai nyílt tudományosadat-felhő végrehajtási ütemterve” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (7) bemutatja a tagállamokkal és az európai nyílt tudományosadat-felhőt támogató lehetséges irányítási és finanszírozási mechanizmusok érdekeltjeivel közösen végzett kutatások eredményeit, és tovább részletezi a kutatási adatok kezelésére szolgáló infrastruktúrákat integráló európai nyílt tudományosadat-felhő fejlesztésének cselekvési irányvonalait.

| (4) | A 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) előírja azt az elvet, hogy a közigazgatási szervek birtokában lévő valamennyi hozzáférhető adat tekintetében biztosítani kell az összes érdekelt fél számára az adatok kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célú további felhasználásának megkülönböztetésmentes feltételeit a további felhasználás hasonló eseteinek körében, olyan díjak ellenében, amelyek nem haladják meg az adatok terjesztéséhez kapcsolódó határköltségeket. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) előírja azt az elvet, hogy a közigazgatási szervek birtokában lévő valamennyi hozzáférhető adat tekintetében biztosítani kell az összes érdekelt fél számára az adatok kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célú további felhasználásának megkülönböztetésmentes feltételeit a további felhasználás hasonló eseteinek körében, olyan díjak ellenében, amelyek nem haladják meg az adatok terjesztéséhez kapcsolódó határköltségeket.

| (5) | A nyílt hozzáférésre (9) vonatkozó szakpolitikák célja, hogy a kutatók és a nagyközönség a kiadási folyamat lehető legkorábbi szakaszában díjmentesen, nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon elérje a lektorált tudományos publikációkat, kutatási adatokat és egyéb kutatási eredményeket, valamint hogy a tudományos kutatások eredményei felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek. A nyílt hozzáférés elősegíti a minőség javítását, a párhuzamos kutatások szükségességének csökkentését, a tudományos fejlődés felgyorsítását, valamint segít a tudományos csalások visszaszorításában, és összességében kedvezően hat a gazdasági növekedésre és az innovációra. A nyílt hozzáférés mellett az adatkezelés tervezése is kezd általános tudományos gyakorlattá válni. |
| --- | --- |

(5)

A nyílt hozzáférésre (9) vonatkozó szakpolitikák célja, hogy a kutatók és a nagyközönség a kiadási folyamat lehető legkorábbi szakaszában díjmentesen, nyílt és megkülönböztetéstől mentes módon elérje a lektorált tudományos publikációkat, kutatási adatokat és egyéb kutatási eredményeket, valamint hogy a tudományos kutatások eredményei felhasználhatók és újból felhasználhatók legyenek. A nyílt hozzáférés elősegíti a minőség javítását, a párhuzamos kutatások szükségességének csökkentését, a tudományos fejlődés felgyorsítását, valamint segít a tudományos csalások visszaszorításában, és összességében kedvezően hat a gazdasági növekedésre és az innovációra. A nyílt hozzáférés mellett az adatkezelés tervezése is kezd általános tudományos gyakorlattá válni.

| (6) | A nyílt hozzáférés terjesztési eszközként szolgál a kutatók számára, akik nyilvánosságra kívánják hozni a munkájukat, különösen közfinanszírozású kutatások keretében. Az engedélyezési megoldásoknak elő kell segíteniük a tudományos publikációk terjesztését és további felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

A nyílt hozzáférés terjesztési eszközként szolgál a kutatók számára, akik nyilvánosságra kívánják hozni a munkájukat, különösen közfinanszírozású kutatások keretében. Az engedélyezési megoldásoknak elő kell segíteniük a tudományos publikációk terjesztését és további felhasználását.

| (7) | A tudományos kutatási eredmények megőrzése közérdeket szolgál. Ez hagyományosan a könyvtárak vagy a levéltárak – különösen a kötelespéldány-tárolást végző tagállami könyvtárak – felelőssége. A létrejött kutatási eredmények mennyisége folyamatosan nő. A mechanizmusoknak, az infrastruktúráknak és a szoftvereknek lehetővé kell tenniük a kutatási eredmények digitális formában történő hosszú távú megőrzését. A megőrzés fenntartható finanszírozása döntő fontosságú, mivel a digitalizált tartalom biztonságos tárolásának költségei továbbra is viszonylag magasak. A kutatási eredmények megőrzésének és jövőbeli hasznosíthatóságának fontossága miatt az e területre vonatkozó szakpolitikák létrehozását vagy megerősítését indokolt ajánlani a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(7)

A tudományos kutatási eredmények megőrzése közérdeket szolgál. Ez hagyományosan a könyvtárak vagy a levéltárak – különösen a kötelespéldány-tárolást végző tagállami könyvtárak – felelőssége. A létrejött kutatási eredmények mennyisége folyamatosan nő. A mechanizmusoknak, az infrastruktúráknak és a szoftvereknek lehetővé kell tenniük a kutatási eredmények digitális formában történő hosszú távú megőrzését. A megőrzés fenntartható finanszírozása döntő fontosságú, mivel a digitalizált tartalom biztonságos tárolásának költségei továbbra is viszonylag magasak. A kutatási eredmények megőrzésének és jövőbeli hasznosíthatóságának fontossága miatt az e területre vonatkozó szakpolitikák létrehozását vagy megerősítését indokolt ajánlani a tagállamok számára.

| (8) | A technológiai fejlődés lehetővé tette a nemzeti kormányok, egyetemek vagy kutatási szervezetek által létrehozott webalapú kutatási infrastruktúrák megteremtését. Ezek úgy támogatják ezen ajánlás célkitűzéseit, hogy segítenek a kutatóknak kutatási eredményeik kezelésében és lehetővé teszi azok terjesztését. Az Európai számításifelhő-kezdeményezésben bejelentették, hogy „az európai nyílt tudományosadat-felhő a jelenleg tudományterületek és tagállamok szerint szétdarabolt, meglévő tudományosadat-infrastruktúrák integrálásával kezdi meg működését.” Indokolt azoknak a nemzeti szintű intézkedéseknek a meghatározása és ajánlása, amelyek lehetővé teszik az európai nyílt tudományosadat-felhő megfelelő működését és alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

A technológiai fejlődés lehetővé tette a nemzeti kormányok, egyetemek vagy kutatási szervezetek által létrehozott webalapú kutatási infrastruktúrák megteremtését. Ezek úgy támogatják ezen ajánlás célkitűzéseit, hogy segítenek a kutatóknak kutatási eredményeik kezelésében és lehetővé teszi azok terjesztését. Az Európai számításifelhő-kezdeményezésben bejelentették, hogy „az európai nyílt tudományosadat-felhő a jelenleg tudományterületek és tagállamok szerint szétdarabolt, meglévő tudományosadat-infrastruktúrák integrálásával kezdi meg működését.” Indokolt azoknak a nemzeti szintű intézkedéseknek a meghatározása és ajánlása, amelyek lehetővé teszik az európai nyílt tudományosadat-felhő megfelelő működését és alkalmazását.

| (9) | Idővel a technológiai fejlődés a tudományos világban jelentős elmozdulást eredményezett az együttműködésen alapuló módszerek irányába, és hozzájárult a tudományos anyagok mennyiségének folyamatos növekedéséhez. Az egyre inkább együttműködésen alapuló és átláthatóvá váló tudományos megközelítés során a kutatók számára oktatásuk és szakmai előmenetelük valamennyi szakaszában biztosítani kell a szakmai fejlődés lehetőségét, többek között felsőoktatási programokon keresztül. Lehetőséget kell biztosítani számukra továbbá a megfelelő készségek kialakítására a nyílt tudományban való teljeskörű részvétel érdekében, a digitális oktatási cselekvési tervben (10) leírtak szerint. |
| --- | --- |

(9)

Idővel a technológiai fejlődés a tudományos világban jelentős elmozdulást eredményezett az együttműködésen alapuló módszerek irányába, és hozzájárult a tudományos anyagok mennyiségének folyamatos növekedéséhez. Az egyre inkább együttműködésen alapuló és átláthatóvá váló tudományos megközelítés során a kutatók számára oktatásuk és szakmai előmenetelük valamennyi szakaszában biztosítani kell a szakmai fejlődés lehetőségét, többek között felsőoktatási programokon keresztül. Lehetőséget kell biztosítani számukra továbbá a megfelelő készségek kialakítására a nyílt tudományban való teljeskörű részvétel érdekében, a digitális oktatási cselekvési tervben (10) leírtak szerint.

| (10) | Az ösztönzők és a jutalmak fontos tényezők a szakmai előmenetel szempontjából. Habár a kutatókat határokon, tudományágakon és ágazatokon átnyúló tevékenységre, valamint kutatási eredményeik megosztására buzdítják, szakmai előmenetelükben ez sokszor nem tükröződik, illetve nem jutalmazzák azt. Átlátható és felelősségteljes mutatók kifejlesztésére kerül sor annak érdekében, hogy támogassák a nyílt tudomány gyakorlatának megvalósítását a modern egyetemeken. Új generációs mérőszámokat figyelembe vevő, korszerűsített jutalmazási mechanizmusokat lehetne alkalmazni az európai kutatás minőségének hatékonyabb mérése érdekében, ami értékes ösztönzőt jelenthetne a kutatók számára kutatási eredményeik megosztására, valamint az egyetemek számára arra, hogy fokozottan vállalkozószelleműek legyenek, a belső piaci verseny előmozdítása mellett. |
| --- | --- |

(10)

Az ösztönzők és a jutalmak fontos tényezők a szakmai előmenetel szempontjából. Habár a kutatókat határokon, tudományágakon és ágazatokon átnyúló tevékenységre, valamint kutatási eredményeik megosztására buzdítják, szakmai előmenetelükben ez sokszor nem tükröződik, illetve nem jutalmazzák azt. Átlátható és felelősségteljes mutatók kifejlesztésére kerül sor annak érdekében, hogy támogassák a nyílt tudomány gyakorlatának megvalósítását a modern egyetemeken. Új generációs mérőszámokat figyelembe vevő, korszerűsített jutalmazási mechanizmusokat lehetne alkalmazni az európai kutatás minőségének hatékonyabb mérése érdekében, ami értékes ösztönzőt jelenthetne a kutatók számára kutatási eredményeik megosztására, valamint az egyetemek számára arra, hogy fokozottan vállalkozószelleműek legyenek, a belső piaci verseny előmozdítása mellett.

| (11) | A tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a nyílt tudományt és a nyílt hozzáférést, amint az megállapításra került „a gyorsabb és szélesebb körű innováció motorjaként szolgáló nyitott, hálózatba szervezett és adatintenzív kutatásról” (11) és „a nyitott tudomány rendszerére való áttérésről” (12) szóló tanácsi következtetésekben. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a nyílt tudományt és a nyílt hozzáférést, amint az megállapításra került „a gyorsabb és szélesebb körű innováció motorjaként szolgáló nyitott, hálózatba szervezett és adatintenzív kutatásról” (11) és „a nyitott tudomány rendszerére való áttérésről” (12) szóló tanácsi következtetésekben.

| (12) | A nyílt hozzáférés felé való elmozdulás világszinten jelentkező törekvés. A tagállamok már az eddigiekben is részt vettek ebben a törekvésben, és támogatni kell őket a kölcsönösség elvére épülő, nyílt és közreműködő kutatási környezet globális szintű javításában. A nyílt tudomány a tagállamok felelősségteljes kutatásra és nyílt innovációra irányuló szakpolitikáinak egyik legfontosabb eleme. Az új digitális technológiák elérhetővé válásával a kutatási és finanszírozási politikáknak is alkalmazkodniuk kell ehhez az új környezethez. |
| --- | --- |

(12)

A nyílt hozzáférés felé való elmozdulás világszinten jelentkező törekvés. A tagállamok már az eddigiekben is részt vettek ebben a törekvésben, és támogatni kell őket a kölcsönösség elvére épülő, nyílt és közreműködő kutatási környezet globális szintű javításában. A nyílt tudomány a tagállamok felelősségteljes kutatásra és nyílt innovációra irányuló szakpolitikáinak egyik legfontosabb eleme. Az új digitális technológiák elérhetővé válásával a kutatási és finanszírozási politikáknak is alkalmazkodniuk kell ehhez az új környezethez.

| (13) | A Bizottság jó példával jár elöl a nyílt tudományos környezetben létrehozott kutatási eredményekhez való hozzáférés és a kutatási eredmények további felhasználásának maximalizálása érdekében, többek között a keretprogramok keretében, valamint nyíltadat-politika alkalmazásával a Bizottság Közös Kutatóközpontjának kutatási adatai tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság jó példával jár elöl a nyílt tudományos környezetben létrehozott kutatási eredményekhez való hozzáférés és a kutatási eredmények további felhasználásának maximalizálása érdekében, többek között a keretprogramok keretében, valamint nyíltadat-politika alkalmazásával a Bizottság Közös Kutatóközpontjának kutatási adatai tekintetében.

| (14) | Jelentős előrelépés történt a 2012/417/EU ajánlásban, valamint az előző preambulumbekezdésekben felsorolt egyéb dokumentumokban tárgyalt területeken, de a célok megvalósítása nem teljeskörű, és a tagállamok fejlődése is egyenlőtlen. A tagállamok részéről nagyobb erőfeszítésre van szükség az európai kutatási és innovációs potenciál maximális kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Jelentős előrelépés történt a 2012/417/EU ajánlásban, valamint az előző preambulumbekezdésekben felsorolt egyéb dokumentumokban tárgyalt területeken, de a célok megvalósítása nem teljeskörű, és a tagállamok fejlődése is egyenlőtlen. A tagállamok részéről nagyobb erőfeszítésre van szükség az európai kutatási és innovációs potenciál maximális kihasználása érdekében.

| (15) | Ez az ajánlás a 2012/417/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép, |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás a 2012/417/EU ajánlásra épít és annak helyébe lép,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Nyílt hozzáférés a tudományos publikációkhoz

| 1. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációk terjesztésére és az azokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

1.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban a tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

| — | a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött valamennyi tudományos publikáció legkésőbb 2020-tól kezdve hozzáférhetővé váljék nyílt hozzáférés keretében, |
| --- | --- |

—

a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött valamennyi tudományos publikáció legkésőbb 2020-tól kezdve hozzáférhetővé váljék nyílt hozzáférés keretében,

| — | bármi is legyen a közzétételi csatorna (tudományos folyóirat, digitális infrastruktúra, multimédiás csatornák, vagy a tudományos kommunikáció bármilyen új, kísérleti módszere), a lehető leghamarabb biztosítani kell a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést, lehetőség szerint a közzététel időpontjában, de mindenképpen legkésőbb a közzétételt követő hat hónapon – társadalmi és humán tudományok esetében tizenkét hónapon – belül, |
| --- | --- |

—

bármi is legyen a közzétételi csatorna (tudományos folyóirat, digitális infrastruktúra, multimédiás csatornák, vagy a tudományos kommunikáció bármilyen új, kísérleti módszere), a lehető leghamarabb biztosítani kell a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést, lehetőség szerint a közzététel időpontjában, de mindenképpen legkésőbb a közzétételt követő hat hónapon – társadalmi és humán tudományok esetében tizenkét hónapon – belül,

| — | a technológiai fejlődést figyelembe véve a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek ne korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, |
| --- | --- |

—

a technológiai fejlődést figyelembe véve a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek ne korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött tudományos publikációkban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül,

| — | a kutatók a tudományos kiadókkal való szerződéses megállapodások megkötésekor megőrizzék szellemi tulajdonhoz fűződő jogaikat, többek között, a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikai követelményeknek való megfelelés érdekében. Ez különösen a szerzői archiválást és a további felhasználást érinti (elsősorban szöveg- és adatbányászat során), |
| --- | --- |

—

a kutatók a tudományos kiadókkal való szerződéses megállapodások megkötésekor megőrizzék szellemi tulajdonhoz fűződő jogaikat, többek között, a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikai követelményeknek való megfelelés érdekében. Ez különösen a szerzői archiválást és a további felhasználást érinti (elsősorban szöveg- és adatbányászat során),

| — | információkat tesznek közzé a közintézmények vagy közintézmények csoportjai és a kiadók között létrejött, a tudományos információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó egyezményekről a piac átláthatóbbá tétele és a tisztességes verseny előmozdítása érdekében, a know-how és az üzleti információk (üzleti titkok) védelmének sérelme nélkül. Ez mindenféle egyezményt magában foglal, így kiterjed különösen az ún. „bombaüzletekre” (azaz a nyomtatott és elektronikus folyóiratok kedvezményes áron elérhető előfizetői csomagjaira), valamint a kapcsolódó „beszámítási megállapodásokra”, amelyek arra irányulnak, hogy a konzorciumoknak kedvezményes díjakat számolnak fel a nyílt hozzáférésű publikálással összefüggésben, |
| --- | --- |

—

információkat tesznek közzé a közintézmények vagy közintézmények csoportjai és a kiadók között létrejött, a tudományos információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó egyezményekről a piac átláthatóbbá tétele és a tisztességes verseny előmozdítása érdekében, a know-how és az üzleti információk (üzleti titkok) védelmének sérelme nélkül. Ez mindenféle egyezményt magában foglal, így kiterjed különösen az ún. „bombaüzletekre” (azaz a nyomtatott és elektronikus folyóiratok kedvezményes áron elérhető előfizetői csomagjaira), valamint a kapcsolódó „beszámítási megállapodásokra”, amelyek arra irányulnak, hogy a konzorciumoknak kedvezményes díjakat számolnak fel a nyílt hozzáférésű publikálással összefüggésben,

| — | az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek tudományos publikációihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

—

az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek tudományos publikációihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében.

| 2. | A tagállamok biztosítsák, hogy a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények összehangolt módon végrehajtják az 1. pontban foglalt szakpolitikákat és nemzeti cselekvési terveket az alábbiak révén:






  — | meghatározzák a tudományos publikációk terjesztésére és az azokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre, |
| --- | --- | --- |

2.

—

meghatározzák a tudományos publikációk terjesztésére és az azokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre,

| — | a nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket a támogatási megállapodások vagy kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatások odaítélésének feltételeként határozzák meg, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt, |
| --- | --- |

—

a nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket a támogatási megállapodások vagy kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatások odaítélésének feltételeként határozzák meg, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt,

| — | a terjesztéshez (a nyílt hozzáférést és a további felhasználást is beleértve) szükséges finanszírozást elérhetővé teszik átlátható és megkülönböztetésmentes módon, különböző csatornák bevonásával, amelyekbe beletartoznak a tudományos kommunikáció új, kísérleti módszerei, valamint lehetőség szerint a digitális elektronikus infrastruktúrák is, |
| --- | --- |

—

a terjesztéshez (a nyílt hozzáférést és a további felhasználást is beleértve) szükséges finanszírozást elérhetővé teszik átlátható és megkülönböztetésmentes módon, különböző csatornák bevonásával, amelyekbe beletartoznak a tudományos kommunikáció új, kísérleti módszerei, valamint lehetőség szerint a digitális elektronikus infrastruktúrák is,

| — | iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen pedig arra vonatkozóan, hogy hogyan kezeljék szellemitulajdon-jogaikat a publikációikhoz való nyílt hozzáférés biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a nyílt hozzáférésre vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen pedig arra vonatkozóan, hogy hogyan kezeljék szellemitulajdon-jogaikat a publikációikhoz való nyílt hozzáférés biztosítása érdekében,

| — | a publikációkhoz való átlátható és legjobb hozzáférési (beleértve a felhasználást és a további felhasználást is) feltételek elérése érdekében közös egyeztetéseket folytatnak a kiadókkal, |
| --- | --- |

—

a publikációkhoz való átlátható és legjobb hozzáférési (beleértve a felhasználást és a további felhasználást is) feltételek elérése érdekében közös egyeztetéseket folytatnak a kiadókkal,

| — | biztosítják, hogy a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött publikációk a megfelelő műszaki eszközök (beleértve a kutatási végeredmény elektronikus változataihoz csatolt metaadaton keresztüli azonosítást is) segítségével könnyen azonosíthatóak legyenek. |
| --- | --- |

—

biztosítják, hogy a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött publikációk a megfelelő műszaki eszközök (beleértve a kutatási végeredmény elektronikus változataihoz csatolt metaadaton keresztüli azonosítást is) segítségével könnyen azonosíthatóak legyenek.

Kutatási adatok kezelése, a nyílt hozzáférést is beleértve

| 3. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok kezelésére vonatkozó világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint), a nyílt hozzáférést is beleértve. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

3.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

| — | az adatkezelés tervezése általános tudományos gyakorlattá váljék a kutatási folyamat elején, amikor az adatokat létrehozzák vagy összegyűjtik, például adatkezelési tervek előírásával, |
| --- | --- |

—

az adatkezelés tervezése általános tudományos gyakorlattá váljék a kutatási folyamat elején, amikor az adatokat létrehozzák vagy összegyűjtik, például adatkezelési tervek előírásával,

| — | a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok fellelhetők, hozzáférhetők, interoperábilisak és újrafelhasználhatók („FAIR-elvek”) legyenek és azok is maradjanak biztonságos és megbízható környezetben, digitális elektronikus infrastruktúrákon keresztül (adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőben integráltakat is ideértve), kivéve, ha ez nem lehetséges vagy összeegyeztethetetlen a kutatási eredmények további felhasználásával („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”). Ennek lehetnek különösen a magánélettel, üzleti titkokkal, nemzetbiztonsággal, jogos kereskedelmi érdekkel és harmadik felek szellemitulajdon-jogaival összefüggő okai. A kutatási tevékenységet megelőzően valamely köz- és magánszféra közötti partnerség magánfelei által birtokolt bármilyen adatot, know-how-t és/vagy információt – formájától és jellegétől függetlenül – nem érinthetik ezek a szakpolitikák vagy nemzeti cselekvési tervek, |
| --- | --- |

—

a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok fellelhetők, hozzáférhetők, interoperábilisak és újrafelhasználhatók („FAIR-elvek”) legyenek és azok is maradjanak biztonságos és megbízható környezetben, digitális elektronikus infrastruktúrákon keresztül (adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőben integráltakat is ideértve), kivéve, ha ez nem lehetséges vagy összeegyeztethetetlen a kutatási eredmények további felhasználásával („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”). Ennek lehetnek különösen a magánélettel, üzleti titkokkal, nemzetbiztonsággal, jogos kereskedelmi érdekkel és harmadik felek szellemitulajdon-jogaival összefüggő okai. A kutatási tevékenységet megelőzően valamely köz- és magánszféra közötti partnerség magánfelei által birtokolt bármilyen adatot, know-how-t és/vagy információt – formájától és jellegétől függetlenül – nem érinthetik ezek a szakpolitikák vagy nemzeti cselekvési tervek,

| — | a technológiai fejlődést figyelembe véve (ideértve a dinamikus, valós idejű adatok fejlődését is), a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek nem korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatokban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, |
| --- | --- |

—

a technológiai fejlődést figyelembe véve (ideértve a dinamikus, valós idejű adatok fejlődését is), a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek nem korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatokban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül,

| — | az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek kutatási adataihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

—

az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek kutatási adataihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében.

| 4. | A tagállamok biztosítsák, hogy a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények összehangolt módon végrehajtják a 3. pontban foglalt szakpolitikákat és nemzeti cselekvési terveket az alábbiak révén:






  — | meghatározzák a kutatási adatok kezelésére vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre, |
| --- | --- | --- |

4.

—

meghatározzák a kutatási adatok kezelésére vonatkozó intézményi politikákat, és végrehajtási terveket hoznak létre,

| — | az adatkezelési tervekre és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket alapelvként határozzák meg („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”) a kutatási adatokat létrehozó projektek tekintetében a támogatási megállapodásokban és kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatásban, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt, |
| --- | --- |

—

az adatkezelési tervekre és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozó követelményeket alapelvként határozzák meg („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”) a kutatási adatokat létrehozó projektek tekintetében a támogatási megállapodásokban és kutatások számára nyújtott egyéb pénzügyi támogatásban, az ezeknek a követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére szolgáló mechanizmusokkal és a nem megfelelések korrekciójára irányuló nyomonkövetési intézkedésekkel együtt,

| — | rendelkezésre bocsátják az adatkezeléshez szükséges finanszírozást, |
| --- | --- |

—

rendelkezésre bocsátják az adatkezeléshez szükséges finanszírozást,

| — | iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a kutatási adatok kezelésére vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen az alapos adatkezelési tervezési képességek fejlesztésére, valamint a kutatási adatokhoz való hozzáférést és a kutatási adatok megőrzését támogató digitális infrastruktúrákra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

iránymutatást adnak a kutatóknak arra vonatkozóan, hogy hogyan feleljenek meg a kutatási adatok kezelésére vonatkozó szakpolitikáknak, és ebben támogatást nyújtanak számukra, különösképpen az alapos adatkezelési tervezési képességek fejlesztésére, valamint a kutatási adatokhoz való hozzáférést és a kutatási adatok megőrzését támogató digitális infrastruktúrákra vonatkozóan,

| — | biztosítják, hogy az adatkészletek állandó azonosítók segítségével könnyen beazonosíthatók legyenek, valamint megfelelő mechanizmusokon keresztül más adatkészletekhez és publikációkhoz kapcsolhatók legyenek, és a megfelelő értékelés és használat érdekében kiegészítő információt nyújtanak hozzájuk. |
| --- | --- |

—

biztosítják, hogy az adatkészletek állandó azonosítók segítségével könnyen beazonosíthatók legyenek, valamint megfelelő mechanizmusokon keresztül más adatkészletekhez és publikációkhoz kapcsolhatók legyenek, és a megfelelő értékelés és használat érdekében kiegészítő információt nyújtanak hozzájuk.

A tudományos információk megőrzése és további felhasználása

| 5. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a tudományos információk (publikációk, adathalmazok és egyéb kutatási eredmények) megőrzésének és további felhasználásának megerősítésére vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

5.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

| — | az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények tudományos eredményeik megőrzésére vonatkozó szakpolitikákat dolgoznak ki, |
| --- | --- |

—

az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények tudományos eredményeik megőrzésére vonatkozó szakpolitikákat dolgoznak ki,

| — | rendelkezésre áll az elektronikus tudományos információk hatékony tárolási rendszere, amely alkalmas a digitális formában létrejött publikációk és a vonatkozó adatkészletek tárolására, |
| --- | --- |

—

rendelkezésre áll az elektronikus tudományos információk hatékony tárolási rendszere, amely alkalmas a digitális formában létrejött publikációk és a vonatkozó adatkészletek tárolására,

| — | a hosszú távú megőrzésre szánt tudományos információkat biztonságosan őrzik az információk további felhasználását lehetővé tevő hardverrel és szoftverrel együtt, |
| --- | --- |

—

a hosszú távú megőrzésre szánt tudományos információkat biztonságosan őrzik az információk további felhasználását lehetővé tevő hardverrel és szoftverrel együtt,

| — | állandó azonosítók széles körének bevonásával elősegítik az egyedi azonosítást (kutatási eredmények, kutatók, a hozzájuk kapcsolódók és alapítóik, valamint a hozzájárulók összekapcsolása) a kutatási eredmények fellelhetőségének, reprodukálhatóságának és hosszú távú megőrzésének a lehetővé tétele érdekében, |
| --- | --- |

—

állandó azonosítók széles körének bevonásával elősegítik az egyedi azonosítást (kutatási eredmények, kutatók, a hozzájuk kapcsolódók és alapítóik, valamint a hozzájárulók összekapcsolása) a kutatási eredmények fellelhetőségének, reprodukálhatóságának és hosszú távú megőrzésének a lehetővé tétele érdekében,

| — | a már meglévő nyílt engedélyekkel összeegyeztethető, géppel olvasható engedélyezési rendszerek és feltételek állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrehozott tudományos információk további felhasználását az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, a jogszerű újrafelhasználás és megőrzés érdekében, |
| --- | --- |

—

a már meglévő nyílt engedélyekkel összeegyeztethető, géppel olvasható engedélyezési rendszerek és feltételek állnak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrehozott tudományos információk további felhasználását az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, a jogszerű újrafelhasználás és megőrzés érdekében,

| — | az érdekelt felek számára megteremtik a feltételeket a tudományos információk további felhasználására alapozott, hozzáadott értéket jelentő szolgáltatások nyújtásához. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek számára megteremtik a feltételeket a tudományos információk további felhasználására alapozott, hozzáadott értéket jelentő szolgáltatások nyújtásához.

A nyílt tudományt szolgáló infrastruktúrák

| 6. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a tudományos információkhoz való hozzáférést, azok megőrzését, megosztását és további felhasználását támogató infrastruktúrák továbbfejlesztésére és az európai nyílt tudományosadat-felhőbe való integrálására vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

6.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy nemzeti cselekvési tervek eredményeképp:

| — | sor kerül az erőforrások elkülönítésére, feltárására és alkalmazására a gazdasági hatékonyság elérése, valamint az innováció érdekében, a belső piaci verseny előmozdítása mellett, |
| --- | --- |

—

sor kerül az erőforrások elkülönítésére, feltárására és alkalmazására a gazdasági hatékonyság elérése, valamint az innováció érdekében, a belső piaci verseny előmozdítása mellett,

| — | biztosítják az infrastruktúra minőségét és megbízhatóságát, többek között a tárhelyeket hitelesítő, széles körben elismert mechanizmusok, előírások és standardok alkalmazása révén, |
| --- | --- |

—

biztosítják az infrastruktúra minőségét és megbízhatóságát, többek között a tárhelyeket hitelesítő, széles körben elismert mechanizmusok, előírások és standardok alkalmazása révén,

| — | a kutatók fokozott hozzáféréssel rendelkeznek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – a kutatási erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz a tudományos információk tárolása, kezelése, elemzése, megosztása és további felhasználása érdekében, adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül is, |
| --- | --- |

—

a kutatók fokozott hozzáféréssel rendelkeznek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – a kutatási erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz a tudományos információk tárolása, kezelése, elemzése, megosztása és további felhasználása érdekében, adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül is,

| — | kiegészítő mutatók és mérőszámok alkalmazása révén az infrastruktúrák alkalmasak olyan információk gyűjtésére, amelyek alapul szolgálnak a nyíltság és a nyílt tudomány, valamint a kutatás- és karrierértékelés nyomon követéséhez és értékeléséhez. |
| --- | --- |

—

kiegészítő mutatók és mérőszámok alkalmazása révén az infrastruktúrák alkalmasak olyan információk gyűjtésére, amelyek alapul szolgálnak a nyíltság és a nyílt tudomány, valamint a kutatás- és karrierértékelés nyomon követéséhez és értékeléséhez.

| 7. | A tagállamok biztosítsák a nemzeti infrastruktúrák együttműködését az európai nyílt tudományosadat-felhőn és egyéb globális kezdeményezéseken keresztül, azáltal, hogy:






  — | dolgoznak az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül elérendő adatokra és szolgáltatásokra vonatkozó előírások, valamint az európai nyílt tudományosadat-felhővel összefüggésben a kutatásra kifejtett hatás mérésére szolgáló mutatók és mérőszámok meghatározásán, |
| --- | --- | --- |

7.

—

dolgoznak az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül elérendő adatokra és szolgáltatásokra vonatkozó előírások, valamint az európai nyílt tudományosadat-felhővel összefüggésben a kutatásra kifejtett hatás mérésére szolgáló mutatók és mérőszámok meghatározásán,

| — | biztosítják az újonnan kifejlesztett vagy korszerűsített infrastruktúrák interoperabilitását, figyelembe véve az európai nyílt tudományosadat-felhő fejlődését, és így megakadályozva zárványok megjelenését, és hozzájárulnak a széttagoltság csökkentéséhez és a tudományos felfedezések, valamint a tudományágak és az országok közötti együttműködés előmozdításához, |
| --- | --- |

—

biztosítják az újonnan kifejlesztett vagy korszerűsített infrastruktúrák interoperabilitását, figyelembe véve az európai nyílt tudományosadat-felhő fejlődését, és így megakadályozva zárványok megjelenését, és hozzájárulnak a széttagoltság csökkentéséhez és a tudományos felfedezések, valamint a tudományágak és az országok közötti együttműködés előmozdításához,

| — | előkészítik a terepet a szolgáltatások alkalmazásához és a tudományos információk megosztásához az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül. |
| --- | --- |

—

előkészítik a terepet a szolgáltatások alkalmazásához és a tudományos információk megosztásához az európai nyílt tudományosadat-felhőn keresztül.

Készségek és képességek

| 8. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) azokra a készségekre és képességekre vonatkozóan, amelyekre a felsőoktatási intézmények kutatóinak és munkatársainak szükségük van a tudományos információk vonatkozásában. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

8.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

| — | sor kerül a szükséges képzés és oktatás nyújtására a nyílt hozzáférésre, a kutatási adatok kezelésére, adatgazdálkodásra, adatmegőrzésre, az adatok biztonságos tárolására és a nyílt tudományra vonatkozóan, a felsőoktatási és szakképzési rendszer részeként, minden karrierszakaszban, és megvalósítják a bevált munkahelyi gyakorlatokat az ágazatban, |
| --- | --- |

—

sor kerül a szükséges képzés és oktatás nyújtására a nyílt hozzáférésre, a kutatási adatok kezelésére, adatgazdálkodásra, adatmegőrzésre, az adatok biztonságos tárolására és a nyílt tudományra vonatkozóan, a felsőoktatási és szakképzési rendszer részeként, minden karrierszakaszban, és megvalósítják a bevált munkahelyi gyakorlatokat az ágazatban,

| — | biztosítják az adatkezelési technológiák területén az új szakmai profilok haladó fokozatú programjainak ösztönzését és/vagy végrehajtását, |
| --- | --- |

—

biztosítják az adatkezelési technológiák területén az új szakmai profilok haladó fokozatú programjainak ösztönzését és/vagy végrehajtását,

| — | támogatják az adatintenzív számítástechnika szakértőinek (az adatspecialistákat, technikusokat és adatkezelőket is beleértve) képzését és fejlesztését. |
| --- | --- |

—

támogatják az adatintenzív számítástechnika szakértőinek (az adatspecialistákat, technikusokat és adatkezelőket is beleértve) képzését és fejlesztését.

Ösztönzők és jutalmak

| 9. | A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint) a kutatók számára létrehozott toborzási és karrierértékelési rendszer, a kutatóknak juttatandó támogatásokat odaítélő értékelési rendszer és a kutatást végző intézmények számára létrehozott értékelési rendszer tudományos információk vonatkozásában történő testre szabására vonatkozóan. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  — | az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, |
| --- | --- | --- |

9.

—

az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók,

| — | végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik, |
| --- | --- |

—

végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása is beletartozik,

| — | kapcsolódó pénzügyi tervezés. |
| --- | --- |

—

kapcsolódó pénzügyi tervezés.

A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp:

| — | a tudományos karrierrendszer támogatja és jutalmazza a kutatási eredményeiket megosztó kutatókat, mindenekelőtt publikációik és egyéb kutatási eredményeik korai megosztása és nyílt hozzáférésűvé tétele révén, |
| --- | --- |

—

a tudományos karrierrendszer támogatja és jutalmazza a kutatási eredményeiket megosztó kutatókat, mindenekelőtt publikációik és egyéb kutatási eredményeik korai megosztása és nyílt hozzáférésűvé tétele révén,

| — | a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények a tudományos információk megosztását lehetővé tevő, mérő és jutalmazó mechanizmusok alkalmazása révén részt vesznek a tagállami szakpolitika végrehajtásában, |
| --- | --- |

—

a kutatások közfinanszírozásának kezeléséért felelős kutatásfinanszírozó intézmények és az állami támogatásban részesülő felsőoktatási intézmények a tudományos információk megosztását lehetővé tevő, mérő és jutalmazó mechanizmusok alkalmazása révén részt vesznek a tagállami szakpolitika végrehajtásában,

| — | a nyíltságra vonatkozó tájékozott értékelést támogató kiegészítő mutatók és mérőszámok bevezetésével gazdagítják a kutatás- és karrierértékelési rendszereket, ideértve többek között, de nem kizárólagosan, a kutatás átfogóbb hatására vonatkozóan és a kutatók egyéni szintjén végzett értékeléseket („új generációs mérőszámok”). |
| --- | --- |

—

a nyíltságra vonatkozó tájékozott értékelést támogató kiegészítő mutatók és mérőszámok bevezetésével gazdagítják a kutatás- és karrierértékelési rendszereket, ideértve többek között, de nem kizárólagosan, a kutatás átfogóbb hatására vonatkozóan és a kutatók egyéni szintjén végzett értékeléseket („új generációs mérőszámok”).

Több érdekelt fél közötti tagállami, uniós és nemzetközi szintű párbeszéd a nyílt tudományról

| 10. | A tagállamok vegyenek részt tagállami, uniós és nemzetközi szintű, több érdekelt fél között zajló párbeszédekben, amelyeket az 1–9. pontban foglalt kérdések mindegyikével kapcsolatban folytatnak.
  A tagállamok biztosítsák, hogy:






  — | ezek a párbeszédek elősegítenek egy olyan összekapcsolt, a nyílt tudományt szolgáló technológiai környezetet, amely kiterjed a kutatás összes életszakaszából származó, valamennyi kutatási eredményre (adatok, publikációk, szoftverek, módszerek, protokollok stb.), |
| --- | --- | --- |

10.

A tagállamok biztosítsák, hogy:

—

ezek a párbeszédek elősegítenek egy olyan összekapcsolt, a nyílt tudományt szolgáló technológiai környezetet, amely kiterjed a kutatás összes életszakaszából származó, valamennyi kutatási eredményre (adatok, publikációk, szoftverek, módszerek, protokollok stb.),

| — | fokozatosan sor kerül a nyílt tudomány irányába történő rendszerszintű változásra, amely a technológiai változáson és hatékonyságon felül kiterjed a kölcsönösség elvére, a kutatók körében végbemenő kulturális változásra, valamint a kutatás területén a felsőoktatási intézményekben és az alapítókban a nyílt tudomány irányába történő intézményi változásra, adott esetben ideértve olyan kérdéseket is, mint a kutatási integritás és etika. |
| --- | --- |

—

fokozatosan sor kerül a nyílt tudomány irányába történő rendszerszintű változásra, amely a technológiai változáson és hatékonyságon felül kiterjed a kölcsönösség elvére, a kutatók körében végbemenő kulturális változásra, valamint a kutatás területén a felsőoktatási intézményekben és az alapítókban a nyílt tudomány irányába történő intézményi változásra, adott esetben ideértve olyan kérdéseket is, mint a kutatási integritás és etika.

Tagállamok közötti strukturált uniós szintű koordináció és ezen ajánlás nyomon követése

| 11. | A tagállamok jelöljenek ki egy tagállami kapcsolattartó pontot, amelynek feladatai az alábbiak:






  — | az ezen ajánlásban felsorolt intézkedések koordinálása, |
| --- | --- | --- |

11.

—

az ezen ajánlásban felsorolt intézkedések koordinálása,

| — | a Bizottság tárgyalópartnere szerepének betöltése a tudományos információkhoz való hozzáférésre és azok megőrzésére vonatkozó kérdések tekintetében, különösen a közös alapelvek és standardok jobb meghatározásával, a végrehajtási intézkedésekkel és a kutatási eredmények európai kutatási térségbeli terjesztésének és megosztásának új módszereivel kapcsolatosan, |
| --- | --- |

—

a Bizottság tárgyalópartnere szerepének betöltése a tudományos információkhoz való hozzáférésre és azok megőrzésére vonatkozó kérdések tekintetében, különösen a közös alapelvek és standardok jobb meghatározásával, a végrehajtási intézkedésekkel és a kutatási eredmények európai kutatási térségbeli terjesztésének és megosztásának új módszereivel kapcsolatosan,

| — | jelentések készítése ezen ajánlás nyomon követéséről. |
| --- | --- |

—

jelentések készítése ezen ajánlás nyomon követéséről.

| 12. | A tagállamok 18 hónappal ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően, majd attól fogva kétévente tájékoztassák a Bizottságot az ezen ajánlás egyes elemei nyomán végrehajtott intézkedéseikről. Ennek alapján a Bizottság tekintse át az Európai Unió egészében elért haladást, majd értékelje, hogy szükségesek-e további lépések az ezen ajánlásban javasolt célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

12.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 25-én.

a Bizottság részéről

Mariya GABRIEL

a Bizottság tagja

Carlos MOEDAS

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2012) 401 final, 2012. július 17.

1

(2)  A Bizottság 2012/417/EU ajánlása (2012. július 17.) a tudományos információkhoz való hozzáférésről és azok megőrzéséről (HL L 194., 2012.7.21., 39. o.).

2

(3)  COM(2015) 192 final, 2015. május 6.

3

(4)  A nyílt tudomány a tudományos folyamat új megközelítését jelenti, amely együttműködésen és a tudás átadásának új módjain alapul, digitális technológiák és az együttműködést támogató eszközök alkalmazásával javítva a kutatási eredmények hozzáférhetőségét és további felhasználását.

4

(5)  COM(2017) 228 final, 2017. május 10.

5

(6)  COM(2016) 178 final, 2016. április 19.

6

(7)  SWD(2018) 83 final, 2018. március 14.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/98/EK irányelve (2003. november 17.) a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

8

(9)  A nyílt hozzáférés a digitális kutatási eredmények lehető legszabadabb elérésének és további felhasználásának a lehetőségét jelenti.

9

(10)  COM(2018) 22 final.

10

(11)  9360/15. sz. tanácsi következtetések, 2015. május 29.

11

(12)  9526/16. sz. tanácsi következtetések, 2016. május 27.

12

---

Helyesbítések

| 2018.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 134/19

---

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek) behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámoknak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről és az (EU) 2016/1037 rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, 2017. március 1-jei (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 56., 2017. március 3.
  )

A 126. oldalon, az 1. mellékletben:

a következő szövegrész:

| „Vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Years Solar Co. Ltd | B898 ” |

„Vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

Years Solar Co. Ltd

B898 ”

helyesen:

| „Vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd | B898 ” |

„Vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd

B898 ”

---