# Europeiska unionens L 134/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 134 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången31 maj 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 134

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången31 maj 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/787 av den 25 maj 2018 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/788 av den 30 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/1993 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 5 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/789 av den 25 maj 2018 om bemyndigande för Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 10 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2018/790 av den 25 april 2018 om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information | 12 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/787 av den 25 maj 2018 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/788 av den 30 maj 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/1993 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

5

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/789 av den 25 maj 2018 om bemyndigande för Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

10

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2018/790 av den 25 april 2018 om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information

12

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/366 av den 1 mars 2017 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina till följd av en översyn när åtgärderna upphör att gälla enligt artikel 18.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 19.3 i förordning (EU) 2016/1037 ( EUT L 56, 3.3.2017 ) | 19 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/366 av den 1 mars 2017 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina till följd av en översyn när åtgärderna upphör att gälla enligt artikel 18.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 19.3 i förordning (EU) 2016/1037 ( EUT L 56, 3.3.2017 )

( EUT L 56, 3.3.2017 )

19

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 31.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 134/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/787

av den 25 maj 2018

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En artikel (s.k. ”lace-orthosis”) tillverkad av flera delar av textilmaterial, hopsydda med en öppning för hälen och tårna, fållad kring öppningarna och i artikelns kanter. Överdelen stängs med en plös av textilmaterial i trikå. De andra textildelarna består av flera skikt av elastiskt textilmaterial i trikå.
  En elastisk plastskiva är fastsatt i textilen och endast delvis synlig på artikelns utsida. Plastskivan går runt sulan och är försedd med snörhålsringar längs artikelns överdel och snörhakar längs skaftet så att artikeln kan dras åt runt foten och vaden med skosnören i textil.
  Plastskivan ger artikeln en viss stabilitet. Den är dock flexibel och när den dras åt med skosnörena utsätts foten och vaden för ett tryck.
  Artikeln presenteras för att bäras inuti en sko och användas som ett vristbandage för en stukad vrist och blåmärken på vristen, slitna och skadade ledband, och för att förebygga dessa skador samt vid instabila ledband. Den kan dock inte helt förhindra viss rörelse av den defekta kroppsdelen.
  Vid postoperativ rehabilitering underlättar den en återgång till en fullgod belastning.
  Se bilder (*1) | 6307 90 10 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 6307 , 6307 90 och 6307 90 10 .
  Artikeln kan inte justeras till en patients specifika funktionsnedsättning utan har en multifunktionell användning. Den liknar ett enkelt textilbandage som är lindat kring ett ledband och åtdraget runt vissa delar för att utöva ett tryck till stöd för läkande eller för att förhindra ytterligare skador och säkerställa att oönskade rörelser inte utförs omedvetet som reflexmässiga rörelser (se även Förklarande anmärkningar till Kombinerade nomenklaturen (FAKN) till undernummer 9021 10 10 , andra stycket).
  Artikelns objektiva egenskaper är följaktligen sådana att de inte särskiljer den från vanliga stödanordningar för allmänt bruk, särskilt på grund av de material som den tillverkats av (flexibla material), användningssättet (utövande av tryck genom åtdragning) eller anpassning till patientens särskilda funktionsnedsättning (se även anmärkning 6 till kapitel 90 och domen av den 7 november 2002, Lohmann och Medi Bayreuth, de förenade målen C-260/00–C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, punkterna 39 och 45).
  Vidare kan artikeln inte klassificeras som en ”ortopedisk artikel” enligt KN-nummer 9021 10 10 eftersom den på grund av sin elasticitet inte helt kan förhindra viss rörelse av den defekta kroppsdelen i syfte att utesluta ytterligare skador (se även FAKN, undernummer 9021 10 10 , andra stycket). Exempelvis, vid problem med slitna ledband, borde artikeln göra det omöjligt att luta vristen även om man springer eller hoppar. Det textilmaterial och flexibla plastmaterial som artikeln är tillverkad av tål emellertid inte belastningen av kroppsvikten när man springer.
  Den önskade effekten av trycket ges av både plast- och textilmaterialet. Följaktligen är båda materialen lika viktiga i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen vilket medför att artikeln ska klassificeras enligt det HS-nummer som kommer sist bland de nummer som skäligen kan komma i fråga (nr 3926 och 6307 ).
  Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 6307 90 10 som ”andra konfektionerade textilvaror”. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En artikel (s.k. ”lace-orthosis”) tillverkad av flera delar av textilmaterial, hopsydda med en öppning för hälen och tårna, fållad kring öppningarna och i artikelns kanter. Överdelen stängs med en plös av textilmaterial i trikå. De andra textildelarna består av flera skikt av elastiskt textilmaterial i trikå.

En elastisk plastskiva är fastsatt i textilen och endast delvis synlig på artikelns utsida. Plastskivan går runt sulan och är försedd med snörhålsringar längs artikelns överdel och snörhakar längs skaftet så att artikeln kan dras åt runt foten och vaden med skosnören i textil.

Plastskivan ger artikeln en viss stabilitet. Den är dock flexibel och när den dras åt med skosnörena utsätts foten och vaden för ett tryck.

Artikeln presenteras för att bäras inuti en sko och användas som ett vristbandage för en stukad vrist och blåmärken på vristen, slitna och skadade ledband, och för att förebygga dessa skador samt vid instabila ledband. Den kan dock inte helt förhindra viss rörelse av den defekta kroppsdelen.

Vid postoperativ rehabilitering underlättar den en återgång till en fullgod belastning.

Se bilder (*1)

6307 90 10

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 6307 , 6307 90 och 6307 90 10 .

Artikeln kan inte justeras till en patients specifika funktionsnedsättning utan har en multifunktionell användning. Den liknar ett enkelt textilbandage som är lindat kring ett ledband och åtdraget runt vissa delar för att utöva ett tryck till stöd för läkande eller för att förhindra ytterligare skador och säkerställa att oönskade rörelser inte utförs omedvetet som reflexmässiga rörelser (se även Förklarande anmärkningar till Kombinerade nomenklaturen (FAKN) till undernummer 9021 10 10 , andra stycket).

Artikelns objektiva egenskaper är följaktligen sådana att de inte särskiljer den från vanliga stödanordningar för allmänt bruk, särskilt på grund av de material som den tillverkats av (flexibla material), användningssättet (utövande av tryck genom åtdragning) eller anpassning till patientens särskilda funktionsnedsättning (se även anmärkning 6 till kapitel 90 och domen av den 7 november 2002, Lohmann och Medi Bayreuth, de förenade målen C-260/00–C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, punkterna 39 och 45).

Vidare kan artikeln inte klassificeras som en ”ortopedisk artikel” enligt KN-nummer 9021 10 10 eftersom den på grund av sin elasticitet inte helt kan förhindra viss rörelse av den defekta kroppsdelen i syfte att utesluta ytterligare skador (se även FAKN, undernummer 9021 10 10 , andra stycket). Exempelvis, vid problem med slitna ledband, borde artikeln göra det omöjligt att luta vristen även om man springer eller hoppar. Det textilmaterial och flexibla plastmaterial som artikeln är tillverkad av tål emellertid inte belastningen av kroppsvikten när man springer.

Den önskade effekten av trycket ges av både plast- och textilmaterialet. Följaktligen är båda materialen lika viktiga i den mening som avses i den allmänna bestämmelsen 3 b för tolkning av Kombinerade nomenklaturen vilket medför att artikeln ska klassificeras enligt det HS-nummer som kommer sist bland de nummer som skäligen kan komma i fråga (nr 3926 och 6307 ).

Artikeln ska därför klassificeras enligt KN-nummer 6307 90 10 som ”andra konfektionerade textilvaror”.

Image 1

---

(*1)  Bilderna visas endast i informationssyfte.

---

| 31.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 134/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/788

av den 30 maj 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/1993 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 11.4 och 13.4, och

av följande skäl:

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EU) nr 791/2011 (2) införde rådet en övrig antidumpningstull på 62,9 % på import av produkter av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Till följd av en undersökning om kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen utvidgades dessa åtgärder senare, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1371/2013 (3), till att även omfatta import som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte (nedan kallade de utvidgade åtgärderna). Genom samma förordning undantogs en indisk exporterande tillverkare från dessa utvidgade åtgärder. Senare undantogs även en annan indisk exporterande tillverkare från de utvidgade åtgärderna genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1507 (4). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) nr 791/2011 (2) införde rådet en övrig antidumpningstull på 62,9 % på import av produkter av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Till följd av en undersökning om kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen utvidgades dessa åtgärder senare, genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1371/2013 (3), till att även omfatta import som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte (nedan kallade de utvidgade åtgärderna). Genom samma förordning undantogs en indisk exporterande tillverkare från dessa utvidgade åtgärder. Senare undantogs även en annan indisk exporterande tillverkare från de utvidgade åtgärderna genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1507 (4).

2

Kina

3

de utvidgade åtgärderna

4

| (2) | Till följd av en undersökning om kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen utvidgades antidumpningsåtgärderna till att även omfatta Malaysia (5), Taiwan och Thailand (6). |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en undersökning om kringgående i enlighet med artikel 13 i grundförordningen utvidgades antidumpningsåtgärderna till att även omfatta Malaysia (5), Taiwan och Thailand (6).

5

6

| (3) | De åtgärder som för närvarande är i kraft är antidumpningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1993 (7) till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång som bekräftade att åtgärderna skulle fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som för närvarande är i kraft är antidumpningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1993 (7) till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång som bekräftade att åtgärderna skulle fortsätta att gälla.

7

2.   BEGÄRAN OM ÖVERSYN

BEGÄRAN OM ÖVERSYN

| (4) | Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) tog därefter emot en begäran om befrielse från de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på importen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina, utvidgad till att omfatta import som avsänts från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) tog därefter emot en begäran om befrielse från de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på importen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina, utvidgad till att omfatta import som avsänts från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte, i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen.

kommissionen

| (5) | Begäran ingavs den 26 januari 2017 av SPG Glass Fibre PVT. LTD (nedan kallad sökanden) som är en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller i Indien (nedan även kallat det berörda landet). Begäran var begränsad till att gälla möjligheten att erhålla befrielse från de utvidgade åtgärderna för sökandens del. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs den 26 januari 2017 av SPG Glass Fibre PVT. LTD (nedan kallad sökanden) som är en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller i Indien (nedan även kallat det berörda landet). Begäran var begränsad till att gälla möjligheten att erhålla befrielse från de utvidgade åtgärderna för sökandens del.

sökanden

det berörda landet

| (6) | Kommissionen granskade den bevisning som lagts fram av sökanden och ansåg att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. Kommissionen inledde därför den 1 september 2017 en undersökning genom att offentliggöra kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1514 (8) i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen granskade den bevisning som lagts fram av sökanden och ansåg att denna var tillräcklig för att motivera inledandet av en översyn enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. Kommissionen inledde därför den 1 september 2017 en undersökning genom att offentliggöra kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1514 (8) i Europeiska unionens officiella tidning.

8

Europeiska unionens officiella tidning

| (7) | I enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) 2017/1514 ålade kommissionen tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera import av den produkt som översynen gäller och som avsänts från Indien och tillverkas och säljs på export till unionen av sökanden, i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) 2017/1514 ålade kommissionen tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera import av den produkt som översynen gäller och som avsänts från Indien och tillverkas och säljs på export till unionen av sökanden, i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen.

3.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER

| (8) | Den produkt som är föremål för översyn är glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina eller avsända från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte (nedan kallad den produkt som översynen gäller), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00. |
| --- | --- |

(8)

Den produkt som är föremål för översyn är glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina eller avsända från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte (nedan kallad den produkt som översynen gäller), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00.

2

den produkt som översynen gäller

4.   UNDERSÖKNING

UNDERSÖKNING

a)   Undersökningsperiod

Undersökningsperiod

| (9) | Referensperioden omfattade perioden 1 juli 2016–30 juni 2017. Data samlades in från den undersökningsperiod som ledde till de utvidgade åtgärderna (1 april 2012–31 mars 2013) fram till slutet av referensperioden (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Referensperioden omfattade perioden 1 juli 2016–30 juni 2017. Data samlades in från den undersökningsperiod som ledde till de utvidgade åtgärderna (1 april 2012–31 mars 2013) fram till slutet av referensperioden (nedan kallad översynsperioden).

översynsperioden

| (10) | Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och de indiska myndigheterna om att översynen hade inletts. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och informerades om möjligheten att begära att bli hörda. Inga synpunkter inkom och ingen berörd part begärde att bli hörd av kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och de indiska myndigheterna om att översynen hade inletts. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och informerades om möjligheten att begära att bli hörda. Inga synpunkter inkom och ingen berörd part begärde att bli hörd av kommissionen.

| (11) | Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade på plats alla uppgifter som var nödvändiga för översynen. Ett kontrollbesök på plats gjordes i sökandens lokaler i Bombay och Umbergaon, Indien. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen sände ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade på plats alla uppgifter som var nödvändiga för översynen. Ett kontrollbesök på plats gjordes i sökandens lokaler i Bombay och Umbergaon, Indien.

b)   Sökanden

Sökanden

| (12) | Sökanden är SPG Glass Fibre PVT. LTD, en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller i Indien. |
| --- | --- |

(12)

Sökanden är SPG Glass Fibre PVT. LTD, en exporterande tillverkare av den produkt som översynen gäller i Indien.

c)   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (13) | Kommissionen undersökte om villkoren för att bevilja befrielse enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen undersökte om villkoren för att bevilja befrielse enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen var uppfyllda.

| (14) | Undersökningen bekräftade att sökanden inte hade exporterat den produkt som översynen gäller till unionen under undersökningsperioden för den undersökning om kringgående som resulterade i de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 april 2012–31 mars 2013. |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen bekräftade att sökanden inte hade exporterat den produkt som översynen gäller till unionen under undersökningsperioden för den undersökning om kringgående som resulterade i de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 april 2012–31 mars 2013.

| (15) | Undersökningen bekräftade också att sökanden inte var närstående någon av de kinesiska exportörer eller tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen bekräftade också att sökanden inte var närstående någon av de kinesiska exportörer eller tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärderna.

| (16) | Undersökningen bekräftade vidare att sökanden är en faktisk tillverkare av den produkt som översynen gäller och inte ägnar sig åt kringgående. Sökanden är en integrerad tillverkare som köper inhemskt tillverkade glasglober för tillverkning av glasfibrer, som sökanden sedan använder som råvara för glasfibervävnader med öppna maskor. Därefter säljs den färdiga produkten på den inhemska marknaden, vilket har skett fortlöpande. Eftersom sökanden har för avsikt att exportera sina varor har vissa exporttransaktioner till länder utanför Europeiska unionen ägt rum på senare tid. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen bekräftade vidare att sökanden är en faktisk tillverkare av den produkt som översynen gäller och inte ägnar sig åt kringgående. Sökanden är en integrerad tillverkare som köper inhemskt tillverkade glasglober för tillverkning av glasfibrer, som sökanden sedan använder som råvara för glasfibervävnader med öppna maskor. Därefter säljs den färdiga produkten på den inhemska marknaden, vilket har skett fortlöpande. Eftersom sökanden har för avsikt att exportera sina varor har vissa exporttransaktioner till länder utanför Europeiska unionen ägt rum på senare tid.

| (17) | Undersökningen visade att sökanden inte köpte in den färdiga produkt som översynen gäller från Kina för att sälja den vidare eller lasta om den till unionen. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att sökanden inte köpte in den färdiga produkt som översynen gäller från Kina för att sälja den vidare eller lasta om den till unionen.

| (18) | Sökanden kunde också lägga fram skriftlig bevisning av avtalsmässigt bindande karaktär som innebar en skyldighet att leverera den produkt som översynen gäller till en kund i unionen. Några faktiska varusändningar har ännu inte skett, eftersom man kommit överens om att invänta utgången av detta förfarande innan några varusändningar genomförs. |
| --- | --- |

(18)

Sökanden kunde också lägga fram skriftlig bevisning av avtalsmässigt bindande karaktär som innebar en skyldighet att leverera den produkt som översynen gäller till en kund i unionen. Några faktiska varusändningar har ännu inte skett, eftersom man kommit överens om att invänta utgången av detta förfarande innan några varusändningar genomförs.

| (19) | Dessa resultat lämnades ut till sökanden och till unionsindustrin, som båda gavs tillfälle att lämna synpunkter. Sökanden meddelade att den godkände kommissionens undersökningsresultat. |
| --- | --- |

(19)

Dessa resultat lämnades ut till sökanden och till unionsindustrin, som båda gavs tillfälle att lämna synpunkter. Sökanden meddelade att den godkände kommissionens undersökningsresultat.

| (20) | Unionsindustrin lämnade synpunkter efter utlämnandet av uppgifter och invände mot befrielsen. I synnerhet uttryckte den tvivel beträffande slutsatserna att SPG:s produktion var integrerad och att råvarorna inte var av kinesiskt ursprung. Den betvivlade också att SPG skulle gå in för att tillverka glasfiber själv, eftersom detta skulle innebära en föråldrad smältprocess med orimligt höga energikostnader. Den gjorde gällande att de offentliga handlingarna i ärendet inte gjorde det möjligt att pröva dessa frågor, särskilt inte i förhållande till tidigare uppgifter i handlingarna. |
| --- | --- |

(20)

Unionsindustrin lämnade synpunkter efter utlämnandet av uppgifter och invände mot befrielsen. I synnerhet uttryckte den tvivel beträffande slutsatserna att SPG:s produktion var integrerad och att råvarorna inte var av kinesiskt ursprung. Den betvivlade också att SPG skulle gå in för att tillverka glasfiber själv, eftersom detta skulle innebära en föråldrad smältprocess med orimligt höga energikostnader. Den gjorde gällande att de offentliga handlingarna i ärendet inte gjorde det möjligt att pröva dessa frågor, särskilt inte i förhållande till tidigare uppgifter i handlingarna.

| (21) | Kommissionen lade till en förklarande anmärkning i de offentliga handlingarna som bekräftar att SPG:s anskaffning av garn och roving av glasfibrer av typ C från Kina ersattes av SPG:s egen produktion av glasfibrer från glasglober inköpta i Indien från och med 2016, när lämpliga maskiner införskaffades, och att SPG därmed blev en integrerad tillverkare av den berörda produkten. Dessa uppgifter och den åtföljande ökningen av energikostnaderna bekräftades vid kontrollbesöket på plats. Undersökningsresultaten utgör dock inget underlag för att bedöma produktionsprocessens lämplighet. Unionsindustrins påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen lade till en förklarande anmärkning i de offentliga handlingarna som bekräftar att SPG:s anskaffning av garn och roving av glasfibrer av typ C från Kina ersattes av SPG:s egen produktion av glasfibrer från glasglober inköpta i Indien från och med 2016, när lämpliga maskiner införskaffades, och att SPG därmed blev en integrerad tillverkare av den berörda produkten. Dessa uppgifter och den åtföljande ökningen av energikostnaderna bekräftades vid kontrollbesöket på plats. Undersökningsresultaten utgör dock inget underlag för att bedöma produktionsprocessens lämplighet. Unionsindustrins påståenden avvisades därför.

d)   Slutsatser

Slutsatser

| (22) | I enlighet med de undersökningsresultat som beskrivs i skälen 13–18 drar kommissionen slutsatsen att sökanden uppfyller villkoren för befrielse enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen och bör läggas till i förteckningen över företag som är befriade från den antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2017/1993. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med de undersökningsresultat som beskrivs i skälen 13–18 drar kommissionen slutsatsen att sökanden uppfyller villkoren för befrielse enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen och bör läggas till i förteckningen över företag som är befriade från den antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2017/1993.

| (23) | Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljas för import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden ska, i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, förbli i kraft förutsatt att det av de slutgiltigt fastställda omständigheterna framgår att befrielsen är berättigad. Om det av ny prima facie-bevisning skulle framgå att motsatsen är fallet, kan kommissionen inleda en undersökning för att fastställa om det är berättigat att upphäva befrielsen. |
| --- | --- |

(23)

Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljas för import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden ska, i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, förbli i kraft förutsatt att det av de slutgiltigt fastställda omständigheterna framgår att befrielsen är berättigad. Om det av ny prima facie-bevisning skulle framgå att motsatsen är fallet, kan kommissionen inleda en undersökning för att fastställa om det är berättigat att upphäva befrielsen.

prima facie

| (24) | Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljas för import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden grundar sig på resultatet av föreliggande översyn. Befrielsen gäller således endast import av den produkt som översynen gäller och som avsänts från Indien och tillverkats av den ovan angivna juridiska personen. Import av den produkt som översynen gäller och som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1.3 i genomförandeförordning (EU) 2017/1993, inbegripet enheter som är närstående de företag som uttryckligen nämns, bör inte omfattas av befrielsen utan bör omfattas av den tullsats för alla övriga företag som införts genom den förordningen. |
| --- | --- |

(24)

Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljas för import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av sökanden grundar sig på resultatet av föreliggande översyn. Befrielsen gäller således endast import av den produkt som översynen gäller och som avsänts från Indien och tillverkats av den ovan angivna juridiska personen. Import av den produkt som översynen gäller och som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1.3 i genomförandeförordning (EU) 2017/1993, inbegripet enheter som är närstående de företag som uttryckligen nämns, bör inte omfattas av befrielsen utan bör omfattas av den tullsats för alla övriga företag som införts genom den förordningen.

| (25) | Genomförandeförordning (EU) 2017/1993 bör ändras så att SPG Glass Fibre PVT. LTD tas med i artikel 1.3. |
| --- | --- |

(25)

Genomförandeförordning (EU) 2017/1993 bör ändras så att SPG Glass Fibre PVT. LTD tas med i artikel 1.3.

| (26) | För att omfattas av befrielsen måste företaget uppvisa en faktura som uppfyller vissa krav för tullmyndigheterna. Det bör noteras att samma krav gäller för Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd och Pyrotek India Pvt. Ltd Dessa företag har redan beviljats befrielse från de gällande åtgärderna. Eftersom detta villkor inte återges i genomförandeförordning (EU) 2017/1993 bör utelämnandet korrigeras genom denna förordning. |
| --- | --- |

(26)

För att omfattas av befrielsen måste företaget uppvisa en faktura som uppfyller vissa krav för tullmyndigheterna. Det bör noteras att samma krav gäller för Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd och Pyrotek India Pvt. Ltd Dessa företag har redan beviljats befrielse från de gällande åtgärderna. Eftersom detta villkor inte återges i genomförandeförordning (EU) 2017/1993 bör utelämnandet korrigeras genom denna förordning.

5.   KOMMITTÉFÖRFARANDE

KOMMITTÉFÖRFARANDE

| (27) | Denna genomförandeförordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(27)

Denna genomförandeförordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2017/1993 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Kina enligt punkt 2 utvidgas härmed till att omfatta import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte (Taric-nummer 7019510014, 7019510015, 7019590014 och 7019590015), med undantag för de produkter som tillverkas av Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (Taric-tilläggsnummer B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (Taric-tilläggsnummer C051) och SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (Taric-tilläggsnummer C205), import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte (Taric-nummer 7019510011 och 7019590011) och import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Taiwan och Thailand eller inte (Taric-nummer 7019510012, 7019510013, 7019590012 och 7019590013).
  Det undantag som beviljas Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, Pyrotek India Pvt. Ltd och SPG Glass Fibre PVT. LTD ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig handelsfaktura som uppfyller kraven i bilaga II till denna förordning. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.3 ska ersättas med följande:

”3.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på import med ursprung i Kina enligt punkt 2 utvidgas härmed till att omfatta import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte (Taric-nummer 7019510014, 7019510015, 7019590014 och 7019590015), med undantag för de produkter som tillverkas av Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (Taric-tilläggsnummer B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (Taric-tilläggsnummer C051) och SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (Taric-tilläggsnummer C205), import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte (Taric-nummer 7019510011 och 7019590011) och import av samma glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Taiwan och Thailand eller inte (Taric-nummer 7019510012, 7019510013, 7019590012 och 7019590013).

Det undantag som beviljas Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, Pyrotek India Pvt. Ltd och SPG Glass Fibre PVT. LTD ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig handelsfaktura som uppfyller kraven i bilaga II till denna förordning. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.”

| 2. | Texten i bilagan till den här förordningen ska läggas till som bilaga II. |
| --- | --- |

2.

Texten i bilagan till den här förordningen ska läggas till som bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2018

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 av den 3 augusti 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av produkter av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 204, 9.8.2011, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1371/2013 av den 16 december 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor vilken avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte (EUT L 346, 20.12.2013, s. 20).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1507 av den 9 september 2015 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 1371/2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina som avsänts bland annat från Indien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien eller inte (EUT L 236, 10.9.2015, s. 1).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 672/2012 av den 16 juli 2012 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte (EUT L 196, 24.7.2012, s. 1).

5

(6)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 21/2013 av den 10 januari 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Taiwan och Thailand eller inte (EUT L 11, 16.1.2013, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1993 av den 6 november 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 288, 7.11.2017, s. 4).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1514 av den 31 augusti 2017 om inledande av en översyn av rådets genomförandeförordning (EU) nr 1371/2013 (om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor vilken avsänts från Indien och Indonesien, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Indien och Indonesien eller inte) i syfte att fastställa om det är möjligt att bevilja en indisk exporterande tillverkare befrielse från dessa åtgärder, om upphävande av antidumpningstullen avseende import från den exporterande tillverkaren och om registrering av import från den exporterande tillverkaren (EUT L 226, 1.9.2017, s. 1).

8

---

BILAGA

”BILAGA II

På den giltiga handelsfaktura som avses i artikel 1 ska det finnas en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan, utformad på följande sätt:

| 1. | Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran:

  ”Jag intygar härmed att den (volym) av (den berörda produkten) som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran:

”Jag intygar härmed att den (volym) av (den berörda produkten) som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och underskrift. |
| --- | --- |

3.

Datum och underskrift.

---

BESLUT

| 31.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 134/10

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/789

av den 25 maj 2018

om bemyndigande för Ungern att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska mervärdesskatt till skattemyndigheterna som regel betalas av den beskattningsbara person som utför en beskattningsbar leverans av varor eller ett beskattningsbart tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 193 i direktiv 2006/112/EG ska mervärdesskatt till skattemyndigheterna som regel betalas av den beskattningsbara person som utför en beskattningsbar leverans av varor eller ett beskattningsbart tillhandahållande av tjänster.

| (2) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 13 juli 2017 ansökte Ungern om tillstånd att införa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG (nedan kallad den särskilda åtgärden) beträffande den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt vid vissa leveranser och tillhandahållanden som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 13 juli 2017 ansökte Ungern om tillstånd att införa en åtgärd som avviker från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG (nedan kallad den särskilda åtgärden) beträffande den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt vid vissa leveranser och tillhandahållanden som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens.

| (3) | Genom skrivelser av den 15 januari 2018 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG övriga medlemsstater om Ungerns ansökan. Genom en skrivelse av den 16 januari 2018 underrättade kommissionen Ungern om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att behandla ansökan. |
| --- | --- |

(3)

Genom skrivelser av den 15 januari 2018 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 395.2 andra stycket i direktiv 2006/112/EG övriga medlemsstater om Ungerns ansökan. Genom en skrivelse av den 16 januari 2018 underrättade kommissionen Ungern om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att behandla ansökan.

| (4) | Ungern gör gällande att skattskyldiga personer som är i likvidation eller är föremål för ett insolvensförfarande ofta inte betalar mervärdesskatten till skattemyndigheterna. Samtidigt kan köparen, som är en beskattningsbar person med avdragsrätt, fortfarande dra av mervärdesskatten, vilket således inverkar negativt på budgeten och finansierar likvidationen. Ungern har också registrerat fall av bedrägeri där företagen i likvidation utfärdar fiktiva fakturor till verksamma företag och betydligt minskar den skatt de ska betala utan att det finns garantier för att det utfärdande företaget skulle betala mervärdesskatten. |
| --- | --- |

(4)

Ungern gör gällande att skattskyldiga personer som är i likvidation eller är föremål för ett insolvensförfarande ofta inte betalar mervärdesskatten till skattemyndigheterna. Samtidigt kan köparen, som är en beskattningsbar person med avdragsrätt, fortfarande dra av mervärdesskatten, vilket således inverkar negativt på budgeten och finansierar likvidationen. Ungern har också registrerat fall av bedrägeri där företagen i likvidation utfärdar fiktiva fakturor till verksamma företag och betydligt minskar den skatt de ska betala utan att det finns garantier för att det utfärdande företaget skulle betala mervärdesskatten.

| (5) | I enlighet med artikel 199.1 g i direktiv 2006/112/EG får medlemsstaterna föreskriva att den person som är betalningsskyldig för mervärdeskatt är den beskattningsbara person åt vilken leverans av fast egendom som sålts av en gäldenär i ett tvångsförsäljningsförfarande görs (nedan kallat förfarandet för omvänd betalningsskyldighet). För att förhindra förluster av offentliga intäkter har Ungern ansökt om att få avvika från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG för att få tillstånd att införa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet för andra leveranser och tillhandahållanden som utförs av beskattningsbara personer som är föremål för ett insolvensförfarande, nämligen leverans av investeringsvaror och leverans av andra varor eller tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 199.1 g i direktiv 2006/112/EG får medlemsstaterna föreskriva att den person som är betalningsskyldig för mervärdeskatt är den beskattningsbara person åt vilken leverans av fast egendom som sålts av en gäldenär i ett tvångsförsäljningsförfarande görs (nedan kallat förfarandet för omvänd betalningsskyldighet). För att förhindra förluster av offentliga intäkter har Ungern ansökt om att få avvika från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG för att få tillstånd att införa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet för andra leveranser och tillhandahållanden som utförs av beskattningsbara personer som är föremål för ett insolvensförfarande, nämligen leverans av investeringsvaror och leverans av andra varor eller tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF.

| (6) | Enligt vad som framgår av de upplysningar som lämnats av Ungern kommer ett fastställande av mottagaren som den beskattningsbara person som ska betala mervärdesskatten i dessa fall att förenkla förfarandet för uppbörd av mervärdesskatt och förhindra skatteundandragande och skatteflykt. Ungern anser att den särskilda åtgärden också kommer att begränsa förlusterna av offentliga intäkter och generera ytterligare intäkter. |
| --- | --- |

(6)

Enligt vad som framgår av de upplysningar som lämnats av Ungern kommer ett fastställande av mottagaren som den beskattningsbara person som ska betala mervärdesskatten i dessa fall att förenkla förfarandet för uppbörd av mervärdesskatt och förhindra skatteundandragande och skatteflykt. Ungern anser att den särskilda åtgärden också kommer att begränsa förlusterna av offentliga intäkter och generera ytterligare intäkter.

| (7) | Ungern bör därför få tillstånd att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leverans av investeringsvaror och leverans av andra varor eller tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens. |
| --- | --- |

(7)

Ungern bör därför få tillstånd att tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leverans av investeringsvaror och leverans av andra varor eller tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens.

| (8) | Den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad. |
| --- | --- |

(8)

Den särskilda åtgärden bör vara tidsbegränsad.

| (9) | Med tanke på den särskilda åtgärdens omfattning och att den är ny är det viktigt att utvärdera dess konsekvenser. Om Ungern skulle överväga en förlängning av den särskilda åtgärden efter 2021 bör Ungern därför lägga fram en rapport för kommissionen innehållande en översyn av den särskilda åtgärden tillsammans med ansökan om förlängning senast den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den särskilda åtgärdens omfattning och att den är ny är det viktigt att utvärdera dess konsekvenser. Om Ungern skulle överväga en förlängning av den särskilda åtgärden efter 2021 bör Ungern därför lägga fram en rapport för kommissionen innehållande en översyn av den särskilda åtgärden tillsammans med ansökan om förlängning senast den 31 december 2020.

| (10) | Den särskilda åtgärden kommer endast i ringa utsträckning påverka medlemsstaternas totala skatteinkomster i det sista konsumtionsledet och kommer inte att ha någon negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(10)

Den särskilda åtgärden kommer endast i ringa utsträckning påverka medlemsstaternas totala skatteinkomster i det sista konsumtionsledet och kommer inte att ha någon negativ inverkan på de delar av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom avvikelse från artikel 193 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Ungern att föreskriva att den person som är skyldig att betala mervärdesskatt är den beskattningsbara person åt vilken någon av följande leveranser eller tillhandahållanden görs:

| a) | Leverans av investeringsvaror som görs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens. |
| --- | --- |

a)

Leverans av investeringsvaror som görs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens.

| b) | Leverans av andra varor och tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF vid tidpunkten för den leverans eller det tillhandahållande som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens. |
| --- | --- |

b)

Leverans av andra varor och tillhandahållande av tjänster med ett marknadsvärde som överstiger 100 000 HUF vid tidpunkten för den leverans eller det tillhandahållande som utförs av en beskattningsbar person som är föremål för likvidation eller något annat förfarande för att rättsligt fastställa personens insolvens.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2021.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 25 maj 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

REKOMMENDATIONER

| 31.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 134/12

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2018/790

av den 25 april 2018

om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | I juli 2012 antog Europeiska kommissionen ett paket för vetenskaplig information bestående av meddelandet Förbättrad tillgång till vetenskaplig information – Förbättrad utväxling på offentliga investeringar i forskning (1) och kommissionens rekommendation 2012/417/EU (2). Enligt rekommendation 2012/417/EU kommer kommissionen att granska de framsteg som gjorts i unionen för att bedöma om ytterligare åtgärder krävs för att uppnå de mål som fastställs. |
| --- | --- |

(1)

I juli 2012 antog Europeiska kommissionen ett paket för vetenskaplig information bestående av meddelandet Förbättrad tillgång till vetenskaplig information – Förbättrad utväxling på offentliga investeringar i forskning (1) och kommissionens rekommendation 2012/417/EU (2). Enligt rekommendation 2012/417/EU kommer kommissionen att granska de framsteg som gjorts i unionen för att bedöma om ytterligare åtgärder krävs för att uppnå de mål som fastställs.

| (2) | I meddelandet En strategi för en inre digital marknad i Europa (3) framhålls betydelsen av spridning av data som en katalysator för ekonomisk tillväxt, innovation och digitalisering i alla sektorer i ekonomin, särskilt för små och medelstora företag (och uppstartsföretag) och för samhället i stort. Det pekar på att stordata och högpresterande datorsystem förändrar hur forskning bedrivs och kunskap delas, som en del i övergången mot mer en effektiv och dynamisk öppen forskning (4). Det tillkännager att kommissionen kommer att främja tillgången till offentliga uppgifter för att bidra till att stimulera innovation och arbeta för ett öppet forskningsmoln som en del av det europeiska initiativet för datormoln. I sin halvtidsöversyn av strategin för den digitala inre marknaden (5) tillkännager kommissionen sin avsikt att ytterligare förbättra ”tillgänglighet och vidareutnyttjande av offentliga och offentligt finansierade data”. |
| --- | --- |

(2)

I meddelandet En strategi för en inre digital marknad i Europa (3) framhålls betydelsen av spridning av data som en katalysator för ekonomisk tillväxt, innovation och digitalisering i alla sektorer i ekonomin, särskilt för små och medelstora företag (och uppstartsföretag) och för samhället i stort. Det pekar på att stordata och högpresterande datorsystem förändrar hur forskning bedrivs och kunskap delas, som en del i övergången mot mer en effektiv och dynamisk öppen forskning (4). Det tillkännager att kommissionen kommer att främja tillgången till offentliga uppgifter för att bidra till att stimulera innovation och arbeta för ett öppet forskningsmoln som en del av det europeiska initiativet för datormoln. I sin halvtidsöversyn av strategin för den digitala inre marknaden (5) tillkännager kommissionen sin avsikt att ytterligare förbättra ”tillgänglighet och vidareutnyttjande av offentliga och offentligt finansierade data”.

| (3) | I meddelandet om ett europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster, Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (6), presenteras grunden och den övergripande planen för utvecklingen av det europeiska öppna forskningsmolnet som en pålitlig, öppen miljö för forskarsamhället för lagring, delning och vidareutnyttjande av vetenskapliga data och resultat. I meddelandet tillkännages också att kommissionen ska se över rekommendation 2012/417/EU om tillgången till och bevarandet av vetenskaplig information för att främja vetenskaplig datadelning och skapandet av incitamentsprogram, belöningssystem och utbildningsprogram för forskare och företag för att dela data. I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Implementation Roadmap for the EOSC (7) redovisas resultaten av undersökningen som gjorts tillsammans med medlemsstater och berörda parter om möjliga mekanismer för styrning och finansiering av det europeiska öppna forskningsmolnet och ytterligare uppgifter om handlingslinjerna för att utveckla detta forskningsmoln som en sammanslutning av infrastrukturer för forskningsdata. |
| --- | --- |

(3)

I meddelandet om ett europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster, Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (6), presenteras grunden och den övergripande planen för utvecklingen av det europeiska öppna forskningsmolnet som en pålitlig, öppen miljö för forskarsamhället för lagring, delning och vidareutnyttjande av vetenskapliga data och resultat. I meddelandet tillkännages också att kommissionen ska se över rekommendation 2012/417/EU om tillgången till och bevarandet av vetenskaplig information för att främja vetenskaplig datadelning och skapandet av incitamentsprogram, belöningssystem och utbildningsprogram för forskare och företag för att dela data. I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Implementation Roadmap for the EOSC (7) redovisas resultaten av undersökningen som gjorts tillsammans med medlemsstater och berörda parter om möjliga mekanismer för styrning och finansiering av det europeiska öppna forskningsmolnet och ytterligare uppgifter om handlingslinjerna för att utveckla detta forskningsmoln som en sammanslutning av infrastrukturer för forskningsdata.

| (4) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG (8) fastställs principen att alla tillgängliga uppgifter som innehas av en offentlig myndighet också ska kunna vidareutnyttjas för kommersiella och icke-kommersiella ändamål av alla berörda parter på icke-diskriminerande villkor för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande och till högst den marginalkostnad som är förknippad med spridningen av uppgifterna. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG (8) fastställs principen att alla tillgängliga uppgifter som innehas av en offentlig myndighet också ska kunna vidareutnyttjas för kommersiella och icke-kommersiella ändamål av alla berörda parter på icke-diskriminerande villkor för jämförbara kategorier av vidareutnyttjande och till högst den marginalkostnad som är förknippad med spridningen av uppgifterna.

| (5) | Strategier för fri tillgång (9) syftar till att ge forskare och en bredare allmänhet tillgång till sakkunnigbedömda vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat utan kostnad på ett öppet och icke-diskriminerande sätt så tidigt som möjligt i spridningsprocessen, och till att göra det möjligt att använda och vidareutnyttja forskningsresultat. Fri tillgång bidrar till att förbättra kvaliteten, minska behovet av onödigt dubbelarbete inom forskningen, påskynda den vetenskapliga utvecklingen och förhindra forskningsfusk, och kan generellt sett främja ekonomisk tillväxt och innovation. Utöver fri tillgång håller planering av datahantering på att bli en vedertagen vetenskaplig praxis. |
| --- | --- |

(5)

Strategier för fri tillgång (9) syftar till att ge forskare och en bredare allmänhet tillgång till sakkunnigbedömda vetenskapliga publikationer, forskningsdata och andra forskningsresultat utan kostnad på ett öppet och icke-diskriminerande sätt så tidigt som möjligt i spridningsprocessen, och till att göra det möjligt att använda och vidareutnyttja forskningsresultat. Fri tillgång bidrar till att förbättra kvaliteten, minska behovet av onödigt dubbelarbete inom forskningen, påskynda den vetenskapliga utvecklingen och förhindra forskningsfusk, och kan generellt sett främja ekonomisk tillväxt och innovation. Utöver fri tillgång håller planering av datahantering på att bli en vedertagen vetenskaplig praxis.

| (6) | Fri tillgång är en spridningsmetod för forskare som kan besluta att offentliggöra sitt arbete, särskilt i samband med offentligt finansierad forskning. Lösningar för licensiering bör syfta till att underlätta spridningen och vidareutnyttjandet av vetenskapliga publikationer. |
| --- | --- |

(6)

Fri tillgång är en spridningsmetod för forskare som kan besluta att offentliggöra sitt arbete, särskilt i samband med offentligt finansierad forskning. Lösningar för licensiering bör syfta till att underlätta spridningen och vidareutnyttjandet av vetenskapliga publikationer.

| (7) | Det är ett allmänintresse att bevara forskningsresultat. Av tradition är det bibliotek eller arkiv, främst nationella bibliotek med lagstadgad deponering, som har ansvarat för detta. Mängden genererade forskningsresultat växer konstant. Det bör finnas mekanismer, infrastrukturer och programvarulösningar för långsiktigt bevarande av forskningsresultat i digital form. Hållbar finansiering för bevarande är avgörande eftersom tillsynskostnaderna för digitaliserat innehåll fortfarande är relativt höga. Med tanke på vikten av att bevara forskningsresultat för framtida bruk bör medlemsstaterna rekommenderas att upprätta eller förstärka sin politik på detta område. |
| --- | --- |

(7)

Det är ett allmänintresse att bevara forskningsresultat. Av tradition är det bibliotek eller arkiv, främst nationella bibliotek med lagstadgad deponering, som har ansvarat för detta. Mängden genererade forskningsresultat växer konstant. Det bör finnas mekanismer, infrastrukturer och programvarulösningar för långsiktigt bevarande av forskningsresultat i digital form. Hållbar finansiering för bevarande är avgörande eftersom tillsynskostnaderna för digitaliserat innehåll fortfarande är relativt höga. Med tanke på vikten av att bevara forskningsresultat för framtida bruk bör medlemsstaterna rekommenderas att upprätta eller förstärka sin politik på detta område.

| (8) | Tekniska framsteg har möjliggjort skapandet av webbaserade forskningsinfrastrukturer som upprättats av nationella regeringar, universitet eller forskningsorganisationer. De främjar målen i denna rekommendation genom att hjälpa forskare att hantera resultaten av sin forskning och möjliggöra spridning. I meddelandet om det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster aviserades att det ”europeiska öppna forskningsmolnet kommer att börja med att man förenar befintliga infrastrukturer för forskningsdata som i dag är spridda över alla discipliner och i medlemsstaterna”. Det är lämpligt att identifiera och rekommendera åtgärder på nationell nivå så att det europeiska öppna forskningsmolnet ska kunna fungera och användas på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Tekniska framsteg har möjliggjort skapandet av webbaserade forskningsinfrastrukturer som upprättats av nationella regeringar, universitet eller forskningsorganisationer. De främjar målen i denna rekommendation genom att hjälpa forskare att hantera resultaten av sin forskning och möjliggöra spridning. I meddelandet om det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster aviserades att det ”europeiska öppna forskningsmolnet kommer att börja med att man förenar befintliga infrastrukturer för forskningsdata som i dag är spridda över alla discipliner och i medlemsstaterna”. Det är lämpligt att identifiera och rekommendera åtgärder på nationell nivå så att det europeiska öppna forskningsmolnet ska kunna fungera och användas på ett korrekt sätt.

| (9) | Tekniska framsteg har över tid lett till stora förändringar inom den vetenskapliga världen mot metoder där samarbetet ökar alltmer, och har stadigt bidragit till en ökande mängd vetenskapligt material. Med en vetenskaplig metod som blir alltmer samarbetsinriktad och öppen bör man se till att forskare i alla skeden av sin utbildning och karriär har tillgång till yrkesmässig utveckling, bland annat genom program inom högre utbildning. De bör också ha möjlighet att utveckla de färdigheter som behövs för att fullt ut engagera sig inom öppen forskning, som beskrivs i handlingsplanen för digital utbildning (10). |
| --- | --- |

(9)

Tekniska framsteg har över tid lett till stora förändringar inom den vetenskapliga världen mot metoder där samarbetet ökar alltmer, och har stadigt bidragit till en ökande mängd vetenskapligt material. Med en vetenskaplig metod som blir alltmer samarbetsinriktad och öppen bör man se till att forskare i alla skeden av sin utbildning och karriär har tillgång till yrkesmässig utveckling, bland annat genom program inom högre utbildning. De bör också ha möjlighet att utveckla de färdigheter som behövs för att fullt ut engagera sig inom öppen forskning, som beskrivs i handlingsplanen för digital utbildning (10).

| (10) | Incitament och belöningar är viktiga aspekter i en yrkeskarriär. Trots att forskare uppmuntras att röra sig över gränser och mellan discipliner och sektorer, och att delta i en kultur där man delar sina resultat, belönas eller återspeglas detta ofta inte i deras karriärutveckling. Transparenta och vederhäftiga indikatorer håller på att utvecklas till stöd för genomförandet av praxis för öppen forskning på moderna universitet. Uppgraderade belöningsmekanismer som tar hänsyn till nya moderna mått skulle kunna användas för att bättre mäta den europeiska forskningens kvalitet och ge värdefulla incitament till forskare att dela med sig av resultaten av sin forskning, och för universitet att bli mer entreprenörsinriktade och samtidigt främja konkurrensen inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Incitament och belöningar är viktiga aspekter i en yrkeskarriär. Trots att forskare uppmuntras att röra sig över gränser och mellan discipliner och sektorer, och att delta i en kultur där man delar sina resultat, belönas eller återspeglas detta ofta inte i deras karriärutveckling. Transparenta och vederhäftiga indikatorer håller på att utvecklas till stöd för genomförandet av praxis för öppen forskning på moderna universitet. Uppgraderade belöningsmekanismer som tar hänsyn till nya moderna mått skulle kunna användas för att bättre mäta den europeiska forskningens kvalitet och ge värdefulla incitament till forskare att dela med sig av resultaten av sin forskning, och för universitet att bli mer entreprenörsinriktade och samtidigt främja konkurrensen inom den inre marknaden.

| (11) | Medlemsstaterna bör fortsätta att stödja öppen forskning och fri tillgång, vilket anges i rådets slutsatser om ”öppen, dataintensiv och sammankopplad forskning som drivkraft för snabbare och vidare innovation” (11) och om ”övergången till ett öppet vetenskapssystem” (12). |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör fortsätta att stödja öppen forskning och fri tillgång, vilket anges i rådets slutsatser om ”öppen, dataintensiv och sammankopplad forskning som drivkraft för snabbare och vidare innovation” (11) och om ”övergången till ett öppet vetenskapssystem” (12).

| (12) | Övergången mot fri tillgång är en global strävan. Medlemsstaterna har varit en del i denna strävan och bör stödjas när det gäller att främja en öppen forskningsmiljö som är inriktad på samverkan och baserad på ömsesidighet på global nivå. Öppen forskning är ett viktigt inslag i medlemsstaternas strategier för ansvarsfull forskning och för öppen innovation. När ny digital teknik blir tillgänglig bör forsknings- och finansieringspolitiken anpassas till denna nya miljö. |
| --- | --- |

(12)

Övergången mot fri tillgång är en global strävan. Medlemsstaterna har varit en del i denna strävan och bör stödjas när det gäller att främja en öppen forskningsmiljö som är inriktad på samverkan och baserad på ömsesidighet på global nivå. Öppen forskning är ett viktigt inslag i medlemsstaternas strategier för ansvarsfull forskning och för öppen innovation. När ny digital teknik blir tillgänglig bör forsknings- och finansieringspolitiken anpassas till denna nya miljö.

| (13) | Kommissionen har föregått med gott exempel för att maximera tillgången till och möjligheterna till vidareutnyttjande av forskningsresultat som genereras i en öppen forskningsmiljö, inklusive inom ramprogrammen, och genom att tillämpa en öppen datapolitik för forskningsdata från kommissionens gemensamma forskningscentrum. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har föregått med gott exempel för att maximera tillgången till och möjligheterna till vidareutnyttjande av forskningsresultat som genereras i en öppen forskningsmiljö, inklusive inom ramprogrammen, och genom att tillämpa en öppen datapolitik för forskningsdata från kommissionens gemensamma forskningscentrum.

| (14) | Det har gjorts många framsteg inom de områden som tas upp i rekommendation 2012/417/EU och i de andra dokument som räknats upp tidigare, men alla mål har inte nåtts och medlemsstaterna har hunnit olika långt. En större ansträngning behövs av alla medlemsstater för att göra det mesta av Europas forsknings- och innovationspotential. |
| --- | --- |

(14)

Det har gjorts många framsteg inom de områden som tas upp i rekommendation 2012/417/EU och i de andra dokument som räknats upp tidigare, men alla mål har inte nåtts och medlemsstaterna har hunnit olika långt. En större ansträngning behövs av alla medlemsstater för att göra det mesta av Europas forsknings- och innovationspotential.

| (15) | Denna rekommendation bygger på och ersätter rekommendation 2012/417/EU. |
| --- | --- |

(15)

Denna rekommendation bygger på och ersätter rekommendation 2012/417/EU.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Fri tillgång till vetenskapliga publikationer

| 1. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för spridning av och fri tillgång till vetenskapliga publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning. Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör i överensstämmelse med EU:s regelverk om upphovsrätt och närstående rättigheter se till att dessa strategier eller handlingsplaner får följande effekter:

| — | Alla vetenskapliga publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning görs tillgängliga genom fri tillgång senast 2020. |
| --- | --- |

—

Alla vetenskapliga publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning görs tillgängliga genom fri tillgång senast 2020.

| — | Fri tillgång till publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning ges så snart som möjligt, helst vid tidpunkten för offentliggörandet och under alla omständigheter inte senare än sex månader efter publiceringsdagen (senast tolv månader för samhällsvetenskap och humaniora) oavsett kanal för offentliggörande (vetenskapliga tidskrifter, digital infrastruktur, multimedia eller nya och experimentella metoder för vetenskaplig kommunikation). |
| --- | --- |

—

Fri tillgång till publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning ges så snart som möjligt, helst vid tidpunkten för offentliggörandet och under alla omständigheter inte senare än sex månader efter publiceringsdagen (senast tolv månader för samhällsvetenskap och humaniora) oavsett kanal för offentliggörande (vetenskapliga tidskrifter, digital infrastruktur, multimedia eller nya och experimentella metoder för vetenskaplig kommunikation).

| — | Licensieringsvillkor som används på marknaden begränsar inte i onödan text- och datautvinning ur publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, med beaktande av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Licensieringsvillkor som används på marknaden begränsar inte i onödan text- och datautvinning ur publikationer som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, med beaktande av den tekniska utvecklingen.

| — | När forskare ingår avtal med utgivare av vetenskapliga publikationer behåller forskarna de nödvändiga immateriella rättigheterna, bland annat för att uppfylla kraven i strategin för fri tillgång. Detta gäller särskilt självarkivering och vidareutnyttjande (i synnerhet genom text- och datautvinning). |
| --- | --- |

—

När forskare ingår avtal med utgivare av vetenskapliga publikationer behåller forskarna de nödvändiga immateriella rättigheterna, bland annat för att uppfylla kraven i strategin för fri tillgång. Detta gäller särskilt självarkivering och vidareutnyttjande (i synnerhet genom text- och datautvinning).

| — | Information publiceras om överenskommelser mellan offentliga institutioner eller grupper av offentliga institutioner och utgivare om tillgången till vetenskaplig information i syfte att främja öppenheten på marknaden och en rättvis konkurrens, utan att det påverkar skyddet av sakkunskap och affärsinformation (företagshemligheter). Detta bör omfatta alla typer av avtal som omfattar i synnerhet så kallade ”big deals” (dvs. paket med abonnemang på tryckta och elektroniska tidskrifter som erbjuds till rabatterat pris) och därmed relaterade ”offsetting deals” som syftar till att erhålla rabatterade publiceringsavgifter för fri tillgång för konsortier. |
| --- | --- |

—

Information publiceras om överenskommelser mellan offentliga institutioner eller grupper av offentliga institutioner och utgivare om tillgången till vetenskaplig information i syfte att främja öppenheten på marknaden och en rättvis konkurrens, utan att det påverkar skyddet av sakkunskap och affärsinformation (företagshemligheter). Detta bör omfatta alla typer av avtal som omfattar i synnerhet så kallade ”big deals” (dvs. paket med abonnemang på tryckta och elektroniska tidskrifter som erbjuds till rabatterat pris) och därmed relaterade ”offsetting deals” som syftar till att erhålla rabatterade publiceringsavgifter för fri tillgång för konsortier.

| — | Innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, oberoende forskare (t.ex. medborgarforskare), den offentliga sektorn, pressen och allmänheten i stort har på ett öppet och icke-diskriminerande sätt största möjliga tillgång till vetenskapliga publikationer med resultat från forskning som får offentlig finansiering i syfte att möjliggöra innovation, stärka den offentliga sektorn och informera allmänheten. |
| --- | --- |

—

Innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, oberoende forskare (t.ex. medborgarforskare), den offentliga sektorn, pressen och allmänheten i stort har på ett öppet och icke-diskriminerande sätt största möjliga tillgång till vetenskapliga publikationer med resultat från forskning som får offentlig finansiering i syfte att möjliggöra innovation, stärka den offentliga sektorn och informera allmänheten.

| 2. | Medlemsstaterna bör se till att forskningsfinansierande institutioner som ansvarar för hanteringen av offentliga forskningsmedel och akademiska institutioner som får offentliga medel genomför de strategier och nationella handlingsplaner som avses i punkt 1 på nationell nivå på ett samordnat sätt genom att






  — | fastställa institutionella strategier för spridning av och fri tillgång till vetenskapliga publikationer, och fastställa genomförandeplaner, |
| --- | --- | --- |

2.

—

fastställa institutionella strategier för spridning av och fri tillgång till vetenskapliga publikationer, och fastställa genomförandeplaner,

| — | införa krav för fri tillgång som ett villkor för bidragsöverenskommelser eller för att tillhandahålla annat ekonomiskt stöd för forskning, tillsammans med mekanismer för övervakning av att dessa krav efterlevs och uppföljningsåtgärder för att åtgärda fall av bristande efterlevnad, |
| --- | --- |

—

införa krav för fri tillgång som ett villkor för bidragsöverenskommelser eller för att tillhandahålla annat ekonomiskt stöd för forskning, tillsammans med mekanismer för övervakning av att dessa krav efterlevs och uppföljningsåtgärder för att åtgärda fall av bristande efterlevnad,

| — | göra nödvändiga medel tillgängliga för spridning (inklusive fri tillgång och vidareutnyttjande) på ett öppet och icke-diskriminerande sätt med möjlighet till olika kanaler, inklusive digitala infrastrukturer där så är lämpligt samt nya och experimentella metoder för vetenskaplig kommunikation, |
| --- | --- |

—

göra nödvändiga medel tillgängliga för spridning (inklusive fri tillgång och vidareutnyttjande) på ett öppet och icke-diskriminerande sätt med möjlighet till olika kanaler, inklusive digitala infrastrukturer där så är lämpligt samt nya och experimentella metoder för vetenskaplig kommunikation,

| — | ge forskare vägledning om hur strategier för fri tillgång kan följas, och stödja dem i detta, särskilt beträffande hanteringen av deras immateriella rättigheter för att säkra fri tillgång till deras publikationer, |
| --- | --- |

—

ge forskare vägledning om hur strategier för fri tillgång kan följas, och stödja dem i detta, särskilt beträffande hanteringen av deras immateriella rättigheter för att säkra fri tillgång till deras publikationer,

| — | genomföra gemensamma förhandlingar med utgivare för att få öppna och bästa möjliga villkor för tillgång till publikationer, inklusive användning och vidareutnyttjande, |
| --- | --- |

—

genomföra gemensamma förhandlingar med utgivare för att få öppna och bästa möjliga villkor för tillgång till publikationer, inklusive användning och vidareutnyttjande,

| — | se till att publikationer som är resultat av offentlig finansiering är lätta att identifiera med lämpliga tekniska metoder, inklusive genom metadata för elektroniska versioner av forskningsresultat och beständiga identifikatorer. |
| --- | --- |

—

se till att publikationer som är resultat av offentlig finansiering är lätta att identifiera med lämpliga tekniska metoder, inklusive genom metadata för elektroniska versioner av forskningsresultat och beständiga identifikatorer.

Hantering av forskningsdata, inbegripet fri tillgång

| 3. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för hanteringen av forskningsdata som är resultatet av offentligt finansierad forskning, inbegripet fri tillgång. Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör se till att dessa strategier eller handlingsplaner får följande effekter:

| — | Planering av datahantering blir normal vetenskaplig praxis i ett tidigt skede av forskningsprocessen när data genereras eller samlas in, bland annat genom kravet på datahanteringsplaner. |
| --- | --- |

—

Planering av datahantering blir normal vetenskaplig praxis i ett tidigt skede av forskningsprocessen när data genereras eller samlas in, bland annat genom kravet på datahanteringsplaner.

| — | Forskningsdata som är resultatet av offentligt finansierad forskning blir och förblir sökbara, tillgängliga, kompatibla och möjliga att vidareutnyttja (”Fairprinciperna”) i en trygg och säker miljö, genom digitala infrastrukturer (inbegripet de som omfattas av det europeiska öppna forskningsmolnet, i tillämpliga fall), såvida inte detta är omöjligt eller är oförenligt med det fortsatta utnyttjandet av forskningsresultaten (”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”). Detta skulle kunna vara på grund av i synnerhet personlig integritet, företagshemligheter, nationell säkerhet, berättigade kommersiella intressen och immateriella rättigheter hos tredje parter. Data, sakkunskap och/eller information, oavsett form och typ, som innehas av privata parter i ett gemensamt offentlig-privat partnerskap före forskningsinsatsen bör inte omfattas av dessa strategier eller nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

—

Forskningsdata som är resultatet av offentligt finansierad forskning blir och förblir sökbara, tillgängliga, kompatibla och möjliga att vidareutnyttja (”Fairprinciperna”) i en trygg och säker miljö, genom digitala infrastrukturer (inbegripet de som omfattas av det europeiska öppna forskningsmolnet, i tillämpliga fall), såvida inte detta är omöjligt eller är oförenligt med det fortsatta utnyttjandet av forskningsresultaten (”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”). Detta skulle kunna vara på grund av i synnerhet personlig integritet, företagshemligheter, nationell säkerhet, berättigade kommersiella intressen och immateriella rättigheter hos tredje parter. Data, sakkunskap och/eller information, oavsett form och typ, som innehas av privata parter i ett gemensamt offentlig-privat partnerskap före forskningsinsatsen bör inte omfattas av dessa strategier eller nationella handlingsplaner.

| — | Licensieringsvillkor som används på marknaden begränsar inte i onödan text- och datautvinning av forskningsdata som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, med beaktande av den tekniska utvecklingen (inbegripet dynamiska data [i realtid]). |
| --- | --- |

—

Licensieringsvillkor som används på marknaden begränsar inte i onödan text- och datautvinning av forskningsdata som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, med beaktande av den tekniska utvecklingen (inbegripet dynamiska data [i realtid]).

| — | Innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, oberoende forskare (t.ex. medborgarforskare), den offentliga sektorn, pressen och allmänheten i stort får på ett öppet och icke-diskriminerande sätt största möjliga tillgång till forskningsdata med resultat från forskning som får offentlig finansiering i syfte att möjliggöra innovation, stärka den offentliga sektorn och informera allmänheten. |
| --- | --- |

—

Innovativa företag, särskilt små och medelstora företag, oberoende forskare (t.ex. medborgarforskare), den offentliga sektorn, pressen och allmänheten i stort får på ett öppet och icke-diskriminerande sätt största möjliga tillgång till forskningsdata med resultat från forskning som får offentlig finansiering i syfte att möjliggöra innovation, stärka den offentliga sektorn och informera allmänheten.

| 4. | Medlemsstaterna bör se till att forskningsfinansierande institutioner som ansvarar för hanteringen av offentliga forskningsmedel och akademiska institutioner som får offentliga medel genomför de strategier och nationella handlingsplaner som avses i punkt 3 på nationell nivå på ett samordnat sätt genom att






  — | fastställa institutionella strategier för hantering av forskningsdata och upprätta genomförandeplaner, |
| --- | --- | --- |

4.

—

fastställa institutionella strategier för hantering av forskningsdata och upprätta genomförandeplaner,

| — | införa krav på datahanteringsplaner och fri tillgång till forskningsdata som princip (”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”) för projekt som genererar forskningsdata inom ramen för bidragsöverenskommelser och annat ekonomiskt stöd till forskning, tillsammans med mekanismer för övervakning av att de kraven efterlevs och uppföljningsåtgärder för att åtgärda fall av bristande efterlevnad, |
| --- | --- |

—

införa krav på datahanteringsplaner och fri tillgång till forskningsdata som princip (”så fri som möjligt och så begränsad som nödvändigt”) för projekt som genererar forskningsdata inom ramen för bidragsöverenskommelser och annat ekonomiskt stöd till forskning, tillsammans med mekanismer för övervakning av att de kraven efterlevs och uppföljningsåtgärder för att åtgärda fall av bristande efterlevnad,

| — | göra nödvändig finansiering för datahantering tillgänglig, |
| --- | --- |

—

göra nödvändig finansiering för datahantering tillgänglig,

| — | ge forskare vägledning om hur strategier för hantering av forskningsdata kan följas, och stödja dem i detta, särskilt beträffande utvecklingen av sunda färdigheter i planering av datahantering och digitala infrastrukturer som stödjer tillgång till och bevarande av forskningsdata, |
| --- | --- |

—

ge forskare vägledning om hur strategier för hantering av forskningsdata kan följas, och stödja dem i detta, särskilt beträffande utvecklingen av sunda färdigheter i planering av datahantering och digitala infrastrukturer som stödjer tillgång till och bevarande av forskningsdata,

| — | säkerställa att dataset är lätta att identifiera genom beständiga identifikatorer och kan länkas till andra dataset och publikationer genom lämpliga mekanismer, och att ytterligare information tillhandahålls så att de kan utvärderas och användas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

säkerställa att dataset är lätta att identifiera genom beständiga identifikatorer och kan länkas till andra dataset och publikationer genom lämpliga mekanismer, och att ytterligare information tillhandahålls så att de kan utvärderas och användas på lämpligt sätt.

Bevarande och vidareutnyttjande av vetenskaplig information

| 5. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för förstärkt bevarande och vidareutnyttjande av vetenskaplig information (publikationer, dataset och andra forskningsresultat). Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör se till att de strategierna eller handlingsplanerna får följande effekter:

| — | Offentligt finansierade akademiska institutioner utvecklar strategier för bevarande av sina vetenskapliga resultat. |
| --- | --- |

—

Offentligt finansierade akademiska institutioner utvecklar strategier för bevarande av sina vetenskapliga resultat.

| — | Ett effektivt system för deponering av elektronisk vetenskaplig information finns, som omfattar publikationer i digitaloriginal och tillhörande forskningsresultat. |
| --- | --- |

—

Ett effektivt system för deponering av elektronisk vetenskaplig information finns, som omfattar publikationer i digitaloriginal och tillhörande forskningsresultat.

| — | Vetenskaplig information som valts ut för bevarande på lång sikt får lämplig tillsyn, tillsammans med maskin- och programvara som krävs för att möjliggöra vidareutnyttjande av informationen. |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig information som valts ut för bevarande på lång sikt får lämplig tillsyn, tillsammans med maskin- och programvara som krävs för att möjliggöra vidareutnyttjande av informationen.

| — | Unik identifiering (sammanlänkning av forskningsresultat, forskare, deras anslutningar och finansiärer, samt bidragsgivare) främjas genom ett brett spektrum av beständiga identifikatorer, i syfte att möjliggöra sökbarhet, reproducerbarhet och långsiktigt bevarande av forskningsresultaten. |
| --- | --- |

—

Unik identifiering (sammanlänkning av forskningsresultat, forskare, deras anslutningar och finansiärer, samt bidragsgivare) främjas genom ett brett spektrum av beständiga identifikatorer, i syfte att möjliggöra sökbarhet, reproducerbarhet och långsiktigt bevarande av forskningsresultaten.

| — | Maskinläsbara system och villkor för licensiering har införts som är kompatibla med redan befintliga öppna licenser och som tillåter vidareutnyttjande av vetenskaplig information som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, i syfte att möjliggöra lagligt vidareutnyttjande och bevarande. |
| --- | --- |

—

Maskinläsbara system och villkor för licensiering har införts som är kompatibla med redan befintliga öppna licenser och som tillåter vidareutnyttjande av vetenskaplig information som är resultatet av offentligt finansierad forskning, i enlighet med och utan att det påverkar tillämplig upphovsrättslagstiftning, i syfte att möjliggöra lagligt vidareutnyttjande och bevarande.

| — | Förutsättningarna för berörda parter att erbjuda mervärdestjänster som bygger på vidareutnyttjande av vetenskaplig information främjas. |
| --- | --- |

—

Förutsättningarna för berörda parter att erbjuda mervärdestjänster som bygger på vidareutnyttjande av vetenskaplig information främjas.

Infrastrukturer för öppen forskning

| 6. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för att ytterligare utveckla infrastrukturer som stödjer systemet för tillträde till bevarande, delning och vidareutnyttjande av vetenskaplig information och för att främja deras sammanslutning inom det europeiska öppna forskningsmolnet. Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

6.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar och lämplig licensiering.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör se till att dessa strategier eller nationella handlingsplaner får följande effekter:

| — | Resurser öronmärks, förstärks och skapas för att bli ekonomiskt effektiva och innovativa samtidigt som konkurrensen inom den inre marknaden främjas. |
| --- | --- |

—

Resurser öronmärks, förstärks och skapas för att bli ekonomiskt effektiva och innovativa samtidigt som konkurrensen inom den inre marknaden främjas.

| — | Infrastrukturens kvalitet och tillförlitlighet säkerställs, bland annat genom allmänt erkända certifieringsmekanismer, specifikationer och standarder. |
| --- | --- |

—

Infrastrukturens kvalitet och tillförlitlighet säkerställs, bland annat genom allmänt erkända certifieringsmekanismer, specifikationer och standarder.

| — | Forskare får, på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ökad tillgång till forskningsresurser och tjänster för lagring, hantering, analys, utbyte och vidareutnyttjande av vetenskaplig information, inbegripet genom det europeiska öppna forskningsmolnet, när detta finns tillgängligt. |
| --- | --- |

—

Forskare får, på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ökad tillgång till forskningsresurser och tjänster för lagring, hantering, analys, utbyte och vidareutnyttjande av vetenskaplig information, inbegripet genom det europeiska öppna forskningsmolnet, när detta finns tillgängligt.

| — | Genom användning av ytterligare indikatorer och mått blir infrastrukturer lämpade för insamling av information som ligger till grund för övervakning och bedömning av öppenhet och öppen forskning samt av utvärdering av forskning och karriärutveckling. |
| --- | --- |

—

Genom användning av ytterligare indikatorer och mått blir infrastrukturer lämpade för insamling av information som ligger till grund för övervakning och bedömning av öppenhet och öppen forskning samt av utvärdering av forskning och karriärutveckling.

| 7. | Medlemsstaterna bör säkerställa synergier bland nationella infrastrukturer, med det europeiska öppna forskningsmolnet och andra globala initiativ genom att






  — | definiera standarder för data och tjänster som ska vara tillgängliga genom det europeiska öppna forskningsmolnet, samt indikatorer och mått för att mäta forskningens genomslagskraft inom ramen för det europeiska öppna forskningsmolnet, |
| --- | --- | --- |

7.

—

definiera standarder för data och tjänster som ska vara tillgängliga genom det europeiska öppna forskningsmolnet, samt indikatorer och mått för att mäta forskningens genomslagskraft inom ramen för det europeiska öppna forskningsmolnet,

| — | garantera interoperabilitet hos nyutvecklade eller uppgraderade infrastrukturer så att de tar hänsyn till utvecklingen av det europeiska öppna forskningsmolnet, och därigenom förhindrar uppkomsten av silor, vilket bidrar till att minska fragmenteringen och främja vetenskapliga upptäckter och vetenskapligt samarbete mellan discipliner och länder, |
| --- | --- |

—

garantera interoperabilitet hos nyutvecklade eller uppgraderade infrastrukturer så att de tar hänsyn till utvecklingen av det europeiska öppna forskningsmolnet, och därigenom förhindrar uppkomsten av silor, vilket bidrar till att minska fragmenteringen och främja vetenskapliga upptäckter och vetenskapligt samarbete mellan discipliner och länder,

| — | bereda mark för användning av tjänster och utbyte av vetenskaplig information via det europeiska öppna forskningsmolnet. |
| --- | --- |

—

bereda mark för användning av tjänster och utbyte av vetenskaplig information via det europeiska öppna forskningsmolnet.

Färdigheter och kompetenser

| 8. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för de färdigheter och kompetenser som forskare och personal på akademiska institutioner måste ha i fråga om vetenskaplig information. Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

8.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör se till att de strategierna eller handlingsplanerna får följande effekter:

| — | Nödvändig utbildning tillhandahålls om fri tillgång, ledning inom dataforskning, datavård, bevarande av data, tillsyn av data och öppen forskning, som en del av systemet för högre utbildning, i alla skeden av karriären, och bästa arbetsplatspraxis inom industrin uppnås. |
| --- | --- |

—

Nödvändig utbildning tillhandahålls om fri tillgång, ledning inom dataforskning, datavård, bevarande av data, tillsyn av data och öppen forskning, som en del av systemet för högre utbildning, i alla skeden av karriären, och bästa arbetsplatspraxis inom industrin uppnås.

| — | Utbildningsprogram på avancerad nivå för nya yrkesprofiler inom området för teknik för datahantering främjas eller genomförs, eller både och. |
| --- | --- |

—

Utbildningsprogram på avancerad nivå för nya yrkesprofiler inom området för teknik för datahantering främjas eller genomförs, eller både och.

| — | Utveckling och utbildning av experter inom dataintensiv datavetenskap stöds, inbegripet dataspecialister, tekniker och dataadministratörer. |
| --- | --- |

—

Utveckling och utbildning av experter inom dataintensiv datavetenskap stöds, inbegripet dataspecialister, tekniker och dataadministratörer.

Incitament och belöningar

| 9. | Medlemsstaterna bör fastställa och genomföra tydliga strategier (som beskrivs i nationella handlingsplaner) för anpassning när det gäller vetenskaplig information, systemet för rekrytering av och karriärutvärdering för forskare, utvärderingssystemet för beviljande av forskningsanslag till forskare och utvärderingssystemen för forskningsinstitutioner. Dessa strategier och handlingsplaner bör omfatta följande:






  — | Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- | --- |

9.

—

Konkreta mål och indikatorer för att mäta framsteg.

| — | Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar. |
| --- | --- |

—

Genomförandeplaner, inklusive fördelning av ansvar.

| — | Tillhörande ekonomisk planering. |
| --- | --- |

—

Tillhörande ekonomisk planering.

Medlemsstaterna bör se till att de strategierna eller handlingsplanerna får följande effekter:

| — | Det akademiska karriärsystemet stödjer och belönar forskare som deltar i en kultur där man delar med sig av sina forskningsresultat, särskilt genom att man ser till att tidigt dela och ge fri tillgång till sina publikationer och andra forskningsresultat. |
| --- | --- |

—

Det akademiska karriärsystemet stödjer och belönar forskare som deltar i en kultur där man delar med sig av sina forskningsresultat, särskilt genom att man ser till att tidigt dela och ge fri tillgång till sina publikationer och andra forskningsresultat.

| — | Institutioner med ansvar för hantering av offentliga forskningsmedel och offentligt finansierade akademiska institutioner bistår i genomförandet av nationella strategier genom att införa mekanismer som möjliggör, mäter och belönar utbyte av vetenskaplig information. |
| --- | --- |

—

Institutioner med ansvar för hantering av offentliga forskningsmedel och offentligt finansierade akademiska institutioner bistår i genomförandet av nationella strategier genom att införa mekanismer som möjliggör, mäter och belönar utbyte av vetenskaplig information.

| — | System för utvärdering av forskning och karriärer berikas genom införande av ytterligare indikatorer och mått som kan ligga till grund för bedömning om öppenhet, inbegripet, men inte enbart, avseende forskningens övergripande sociala effekter och på en forskares individuella nivå (”nya generationens mått”). |
| --- | --- |

—

System för utvärdering av forskning och karriärer berikas genom införande av ytterligare indikatorer och mått som kan ligga till grund för bedömning om öppenhet, inbegripet, men inte enbart, avseende forskningens övergripande sociala effekter och på en forskares individuella nivå (”nya generationens mått”).

Flerpartsdialog om öppen forskning på nationell, europeisk och internationell nivå

| 10. | Medlemsstaterna bör delta i flerpartsdialoger om övergången till öppen forskning på nationell, europeisk och internationell nivå för var och en av de aspekter som tas upp i punkterna 1–9.
  Medlemsstaterna bör se till att






  — | de dialogerna stärker en länkad teknisk miljö för öppen forskning som omfattar alla forskningsresultat från forskningscykelns alla faser (data, publikationer, programvara, metoder, protokoll osv.), |
| --- | --- | --- |

10.

Medlemsstaterna bör se till att

—

de dialogerna stärker en länkad teknisk miljö för öppen forskning som omfattar alla forskningsresultat från forskningscykelns alla faser (data, publikationer, programvara, metoder, protokoll osv.),

| — | en systemförändring mot öppen forskning gradvis uppnås och, utöver teknisk förändring och effektivitet, omfattar principen om ömsesidighet, kulturell förändring bland forskare, samt institutionell förändring av forskningen hos akademiska institutioner och finansiärer i riktning mot öppen forskning, inbegripet, där så är lämpligt, frågor som forskningsintegritet och -etik. |
| --- | --- |

—

en systemförändring mot öppen forskning gradvis uppnås och, utöver teknisk förändring och effektivitet, omfattar principen om ömsesidighet, kulturell förändring bland forskare, samt institutionell förändring av forskningen hos akademiska institutioner och finansiärer i riktning mot öppen forskning, inbegripet, där så är lämpligt, frågor som forskningsintegritet och -etik.

Strukturerad samordning av medlemsstaterna på unionsnivå och uppföljning av denna rekommendation

| 11. | Medlemsstaterna bör ha en nationell referenspunkt vars uppgifter ska vara att






  — | samordna de åtgärder som räknas upp i denna rekommendation, |
| --- | --- | --- |

11.

—

samordna de åtgärder som räknas upp i denna rekommendation,

| — | agera som interlokutör med kommissionen i frågor som rör tillgång till och bevarande av vetenskaplig information, framför allt bättre definitioner av gemensamma principer och standarder, genomförandeåtgärder och nya sätt att sprida och dela forskningsresultat inom det europeiska forskningsområdet, |
| --- | --- |

—

agera som interlokutör med kommissionen i frågor som rör tillgång till och bevarande av vetenskaplig information, framför allt bättre definitioner av gemensamma principer och standarder, genomförandeåtgärder och nya sätt att sprida och dela forskningsresultat inom det europeiska forskningsområdet,

| — | rapportera om uppföljningen av denna rekommendation. |
| --- | --- |

—

rapportera om uppföljningen av denna rekommendation.

| 12. | Medlemsstaterna bör informera kommissionen 18 månader efter det att den här rekommendationen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, och därefter vartannat år, om åtgärder som vidtagits till följd av innehållet i denna rekommendation. På grundval av detta bör kommissionen granska de framsteg som gjorts i unionen för att bedöma om ytterligare åtgärder krävs för att uppnå de mål som föreslås i denna rekommendation. |
| --- | --- |

12.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2018.

På kommissionens vägnar

Mariya GABRIEL

Ledamot av kommissionen

Carlos MOEDAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  COM(2012) 401 final, 17 juli 2012.

1

(2)  Kommissionens rekommendation 2012/417/EU av den 17 juli 2012 om tillgången till och bevarandet av vetenskaplig information (EUT L 194, 21.7.2012, s. 39).

2

(3)  COM(2015) 192 final, 6 maj 2015.

3

(4)  Öppen forskning innebär ett nytt sätt att förhålla sig till forskningsprocessen som bygger på samarbete och nya sätt att sprida kunskap, bättre tillgång till och vidareutnyttjande av forskningsresultat med hjälp av digital teknik och nya samarbetsverktyg.

4

(5)  COM(2017) 228 final, 10 maj 2017.

5

(6)  COM(2016) 178 final, 19 april 2016.

6

(7)  SWD(2018) 83 final, 14 mars 2018.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (EUT L 345, 31.12.2003, s. 90).

8

(9)  Med fri tillgång avses möjligheten att få tillgång till och vidareutnyttja digitala forskningsresultat med så få restriktioner som möjligt.

9

(10)  COM(2018) 22 final.

10

(11)  Rådets slutsatser 9360/15, 29 maj 2015.

11

(12)  Rådets slutsatser 9526/16, 27 maj 2016.

12

---

Rättelser

| 31.5.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 134/19

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/366 av den 1 mars 2017 om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter (dvs. celler) med ursprung i eller avsända från Folkrepubliken Kina till följd av en översyn när åtgärderna upphör att gälla enligt artikel 18.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 och om avslutande av den partiella interimsöversynen enligt artikel 19.3 i förordning (EU) 2016/1037

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 56 av den 3 mars 2017
  )

Sidan 126, Bilaga 1

I stället för:

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| ”Years Solar Co., Ltd | B898 ” |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

”Years Solar Co., Ltd

B898 ”

ska det stå:

| Företagets namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| ”LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd | B898 ” |

Företagets namn

Taric-tilläggsnummer

”LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd

B898 ”

---