# Euroopa Liidu L 129/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 129 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik25. mai 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 129

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik25. mai 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/760, 14. mai 2018, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/761, 16. veebruar 2018, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/762, 8. märts 2018, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/763, 9. aprill 2018, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/764, 2. mai 2018, Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/765, 23. mai 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas | 73 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/766, 23. mai 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 74 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/767, 22. mai 2018, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti | 76 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/768, 22. mai 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomisjoni 55. istungjärgul võetav seisukoht rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C lisa teatavate muudatuste suhtes | 77 |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/769, 22. mai 2018, millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kolm liiget | 80 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/770, 22. mai 2018, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 81 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2018/771, 25. jaanuar 2018, kohaldatava süsteemi kohta ehitustöödel kasutatavate ning inimeste kõrgelt kukkumist takistavate või seda peatavate ankurdusseadmete toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011 (
  1
  ) | 82 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/760, 14. mai 2018, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/761, 16. veebruar 2018, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/762, 8. märts 2018, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/763, 9. aprill 2018, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (
  1
  )

1

49

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/764, 2. mai 2018, Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (
  1
  )

1

68

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/765, 23. mai 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas

73

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/766, 23. mai 2018, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

74

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/767, 22. mai 2018, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti

76

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/768, 22. mai 2018, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomisjoni 55. istungjärgul võetav seisukoht rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C lisa teatavate muudatuste suhtes

77

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/769, 22. mai 2018, millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kolm liiget

80

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/770, 22. mai 2018, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

81

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2018/771, 25. jaanuar 2018, kohaldatava süsteemi kohta ehitustöödel kasutatavate ning inimeste kõrgelt kukkumist takistavate või seda peatavate ankurdusseadmete toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011 (
  1
  )

1

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/760,

14. mai 2018,

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 kohaselt kohustuvad lepinguosalised jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 kohaselt kohustuvad lepinguosalised jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks.

| (2) | Kooskõlas komisjoni otsusega (EL) 2017/2182 (2) allkirjastati Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping“) 4. detsembril 2017, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni otsusega (EL) 2017/2182 (2) allkirjastati Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping“) 4. detsembril 2017, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma lepinguga ette nähtud heakskiitmiskirja (3).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ZAHARIEVA

---

(1)  
  17. aprilli 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Komisjoni 20. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2017/2182 Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 309, 24.11.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/3

---

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis

LEPING,

mis käsitleb lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel

A.   Euroopa Liidu kiri

Lugupeetud

Mul on au osutada Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, mis käsitlesid põllumajandustoodetega kahepoolset kauplemist ja mis lõppesid 5. aprillil 2017.

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 19 alusel alustati Euroopa Komisjoni ja Norra valitsuse vahel põllumajandustoodetega kauplemise alaste läbirääkimiste uut vooru, et edendada põllumajandustoodetega kauplemise järkjärgulist liberaliseerimist lepinguosaliste vahelise sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõttel. Läbirääkimised viidi läbi nõuetekohaselt, pöörates asjakohast tähelepanu lepinguosaliste vastavatele põllumajanduspoliitika arengusuundadele ja asjaoludele, sealhulgas kahepoolse kaubanduse arengule ja teiste kaubanduspartneritega kokkulepitud kauplemistingimustele.

Käesolevaga kinnitan, et läbirääkimiste tulemused olid järgmised:

| 1. | Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas. |
| --- | --- |

1.

Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas.

| 2. | Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas. |
| --- | --- |

2.

Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas.

| 3. | Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas.

| 4. | Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas.

| 5. | Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017.

| 6. | Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping. Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja. |
| --- | --- |

6.

Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping. Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja.

| 7. | Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

7.

Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu.

| 8. | Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi, et ühendada kõik kahepoolsed kontsessioonid (nii kehtivad kontsessioonid kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonid) uueks kirjavahetuse vormis lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud. |
| --- | --- |

8.

Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi, et ühendada kõik kahepoolsed kontsessioonid (nii kehtivad kontsessioonid kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonid) uueks kirjavahetuse vormis lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud.

| 9. | Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa. |
| --- | --- |

9.

Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa.

| 10. | Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata. |
| --- | --- |

10.

Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata.

| 11. | Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise. |
| --- | --- |

11.

Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise.

| 12. | Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist. |
| --- | --- |

12.

Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist.

| 13. | Ühe lepinguosalise taotluse korral korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed. |
| --- | --- |

13.

Ühe lepinguosalise taotluse korral korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed.

| 14. | Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad lepinguosalised kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist. |
| --- | --- |

14.

Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad lepinguosalised kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist.

| 15. | Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel. |
| --- | --- |

15.

Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel.

Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub eespool esitatuga.

Lugupidamisega

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Utferdiget i Brussel,

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

For Den europeiske union

Image 2

I LISA

EUROOPA LIIDUST PÄRIT TOOTED, MILLE NORRASSE IMPORTIMISEL EI KOHALDATA TOLLIMAKSU

| Norra tollitariifi kood | Toodete kirjeldus |
| --- | --- |
| 01.01.2100 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; hobused; tõupuhtad aretusloomad |
| 01.01.2902 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; kaaluga alla 133 kg |
| 01.01.2908 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; muud |
| 02.07.4300 | Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: pardi rasvane maks, värske või jahutatud |
| 02.07.5300 | Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: hane rasvane maks, värske või jahutatud |
| 05.06.9010 | Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ja jäätmed; muud; söödaks |
| 05.11.9911 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; inimtoiduks kõlbmatu verepulber; söödaks |
| 05.11.9930 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; liha ja veri; söödaks |
| 05.11.9980 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; muud; söödaks |
| 06.02.1021 | Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; begooniad, kõik liigid, rippkellukas (Campanula isophylla), jõulutäht (Euphorbia pulcherrima), fuksia (Fuchsia), hibisk (Hibiscus), kalanhoe (Kalanchoe) ja ripp-petuunia (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) |
| 06.02.1024 | Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; pelargoonid |
| 06.02.9032 | Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; muud; mullapalliga või muus kasvukeskkonnas; muud potitaimed või istikud, sh puu- ja köögiviljataimed dekoratiivsel eesmärgil; rohelised potitaimed 1. maist kuni 14. detsembrini; raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (X-Fatshedera), k.a importimisel taimegruppidena |
| ex ex 07.08.2009  (1) | Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud; oad; värsked või jahutatud aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), muud oad kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad |
| 07.09.9930 | Muu köögivili, värske või jahutatud; muud; suhkrumais; söödaks |
| ex ex 07.10.2209  (1) | Külmutatud köögivili, toores või eelaurutatud või -keedetud; kaunviljad, poetatud või poetamata; aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.); muud kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad |
| 07.11.5100 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: seened ja trühvlid; seened perekonnast Agaricus |
| 07.11.5900 | Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; seened ja trühvlid; muud |
| 07.14.3009 | Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; jamss (Dioscorea spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks |
| ex ex 07.14.4000  (1) | Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; taro (Colocasia spp.) |
| 07.14.5009 | Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; kollavõhk (Xanthosoma spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks |
| 08.11.2011 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad |
| 08.11.2012 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; valged või punased sõstrad |
| 08.11.2013 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; karusmarjad |
| 08.11.2092 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad |
| 08.11.2094 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; valged või punased sõstrad |
| 08.11.2095 | Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; karusmarjad |
| 08.12.1000 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; kirsid |
| 10.08.5000 | Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili; kinoa (Chenopodium quinoa) |
| 11.09.0010 | Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata; söödaks |
| 12.12.2910 | Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured); mere- ja muud vetikad; muud; söödaks |
| 17.02.2010 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell; vahtrasuhkur ja vahtrasiirup; söödaks |
| 20.08.9300 | Mujal nimetamata puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma; muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008.1900 kuuluvad segud; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinum oxycoccus, Vaccinium vitis-idaea) |
| 20.09.8100 | Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea) |
| ex ex 20.09.8999 | Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; muu mustikamahl või -kontsentraat |
| 22.06 | Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata |
| 23.03.1012 | Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise jäätmed; granuleeritud või granuleerimata; tärklise tootmisjäägid jms jäätmed; söödaks; kartulist. |

Norra tollitariifi kood

Toodete kirjeldus

01.01.2100

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; hobused; tõupuhtad aretusloomad

01.01.2902

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; kaaluga alla 133 kg

01.01.2908

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid; muud hobused; muud

02.07.4300

Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: pardi rasvane maks, värske või jahutatud

02.07.5300

Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: hane rasvane maks, värske või jahutatud

05.06.9010

Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ja jäätmed; muud; söödaks

05.11.9911

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; inimtoiduks kõlbmatu verepulber; söödaks

05.11.9930

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; liha ja veri; söödaks

05.11.9980

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3; muud; muud; söödaks

06.02.1021

Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; begooniad, kõik liigid, rippkellukas (Campanula isophylla), jõulutäht (Euphorbia pulcherrima), fuksia (Fuchsia), hibisk (Hibiscus), kalanhoe (Kalanchoe) ja ripp-petuunia (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana)

06.02.1024

Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; juurdumata pistikud ja pookoksad; pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel, v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist kuni 30. aprillini; pelargoonid

06.02.9032

Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik; muud; mullapalliga või muus kasvukeskkonnas; muud potitaimed või istikud, sh puu- ja köögiviljataimed dekoratiivsel eesmärgil; rohelised potitaimed 1. maist kuni 14. detsembrini; raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (X-Fatshedera), k.a importimisel taimegruppidena

ex ex 07.08.2009  (1)

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud; oad; värsked või jahutatud aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), muud oad kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

07.09.9930

Muu köögivili, värske või jahutatud; muud; suhkrumais; söödaks

ex ex 07.10.2209  (1)

Külmutatud köögivili, toores või eelaurutatud või -keedetud; kaunviljad, poetatud või poetamata; aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.); muud kui rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

07.11.5100

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud: seened ja trühvlid; seened perekonnast Agaricus

07.11.5900

Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; seened ja trühvlid; muud

07.14.3009

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; jamss (Dioscorea spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks

ex ex 07.14.4000  (1)

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; taro (Colocasia spp.)

07.14.5009

Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad (värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükeldatud või tükeldamata või graanulitena); saagopalmi säsi; kollavõhk (Xanthosoma spp.); v.a loomasöödana kasutamiseks

08.11.2011

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad

08.11.2012

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; valged või punased sõstrad

08.11.2013

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; suhkru- või muu magusainelisandiga; karusmarjad

08.11.2092

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad

08.11.2094

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; valged või punased sõstrad

08.11.2095

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muud; karusmarjad

08.12.1000

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud; kirsid

10.08.5000

Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili; kinoa (Chenopodium quinoa)

11.09.0010

Nisugluteen, kuivatatud või kuivatamata; söödaks

12.12.2910

Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkrupeet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi Cichorium intybus sativum röstimata juured); mere- ja muud vetikad; muud; söödaks

17.02.2010

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell; vahtrasuhkur ja vahtrasiirup; söödaks

20.08.9300

Mujal nimetamata puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma; muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008.1900 kuuluvad segud; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinum oxycoccus, Vaccinium vitis-idaea)

20.09.8100

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea)

ex ex 20.09.8999

Kääritamata, alkoholilisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; muu puu- või köögivilja või marja mahl; muu mustikamahl või -kontsentraat

22.06

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

23.03.1012

Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õllepruulimise jäätmed; granuleeritud või granuleerimata; tärklise tootmisjäägid jms jäätmed; söödaks; kartulist.

II LISA

EUROOPA LIIDUST PÄRIT TOOTED, MILLE NORRASSE IMPORTIMISEL KOHALDATAKSE TARIIFIKVOOTE

| Norra tollitariifi kood | Toodete kirjeldus | Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides) | Sealhulgas lisakvoodid (1) | Maksumäär kvoodi piires (NOK/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Värske või jahutatud veiseliha | 2 500 | 1 600 | 0 |
| 02.01.1000 | Rümbad ja poolrümbad |
| 02.01.2001 | „Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal |
| 02.01.2002 | Muud eesveerandid |
| 02.01.2003 | Muud tagaveerandid |
| 02.01.2004 | Niinimetatud Pistola-tükid |
| | Külmutatud veiseliha | | | |
| 02.02.1000 | Rümbad ja poolrümbad |
| 02.02.2001 | „Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal |
| 02.02.2002 | Muud eesveerandid |
| 02.02.2003 | Muud tagaveerandid |
| 02.02.2004 | Niinimetatud Pistola-tükid |
| | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha | 300 (2) | 300 (2) | 15 |
| 02.03.1904 | Kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid; kondiga |
| | Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups
  Liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad; | 950 | 150 | 0 |
| 02.07.1100 | Värsked ja jahutatud rümbad; |
| 02.07.1200 | Külmutatud rümbad |
| 02.07.2400 | Kalkuni
  värsked ja jahutatud rümbad; |
| 02.07.2500 | Külmutatud rümbad |
| 02.07.4401 | Pardi värsked või jahutatud
  rinnatükid ja nende jaotustükid | 200 | 100 | 30 |
| | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu
  Sealiha; tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga; | 600 (3) | 200 (3) | 0 |
| 02.10.1101 | Kondi sisaldusega vähemalt 15 % massist |
| 02.10.1109 | Muud (vähem kui 15 % kondiga) |
| 02.10.1900 | Muud (v.a tagaosad, abatükid ja jaotustükid või kõhutükid ja nende jaotustükid, kondiga) |
| 04.06 | Juust ja kohupiim | 8 400 | 1 200 | 0 |
| ex ex 06.02.9043  (4)

  06.02.9044 | Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik
  Muud; potitaimed ja istikud, õitsemisstaadiumis | 20 miljonit Norra krooni | 12 miljonit Norra krooni | 0 |
| 06.02.9031 | Rohelised potitaimed 1. maist 14. detsembrini (5) | 7 miljonit Norra krooni | 3 miljonit Norra krooni | 0 |
| | Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud
  Jääsalat;
  1. märts – 31. mai | 500 (6) | 100 (6) | 0 |
| 07.05.1112 | Terved (puhastamata) |
| 07.05.1119 | Muud |
| 10.05.9010 | Maisiterad
  Söödaks | 15 000 | 5 000 | 0 |
| 16.01.0000 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained | 600 | 200 | 0 |

Norra tollitariifi kood

Toodete kirjeldus

Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides)

Sealhulgas lisakvoodid (1)

Maksumäär kvoodi piires (NOK/kg)

Värske või jahutatud veiseliha

2 500

1 600

0

02.01.1000

Rümbad ja poolrümbad

02.01.2001

„Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal

02.01.2002

Muud eesveerandid

02.01.2003

Muud tagaveerandid

02.01.2004

Niinimetatud Pistola-tükid

Külmutatud veiseliha

02.02.1000

Rümbad ja poolrümbad

02.02.2001

„Komplekteeruvad“ ees- ja tagaveerandid, st sama looma ees- ja tagaveerandid, mis esitatakse samal ajal

02.02.2002

Muud eesveerandid

02.02.2003

Muud tagaveerandid

02.02.2004

Niinimetatud Pistola-tükid

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha

300 (2)

300 (2)

15

02.03.1904

Kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid; kondiga

Rubriigi 01.05 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

Liiki Gallus domesticus kuuluvate kanade munad;

950

150

0

02.07.1100

Värsked ja jahutatud rümbad;

02.07.1200

Külmutatud rümbad

02.07.2400

Kalkuni

värsked ja jahutatud rümbad;

02.07.2500

Külmutatud rümbad

02.07.4401

Pardi värsked või jahutatud

rinnatükid ja nende jaotustükid

200

100

30

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu

Sealiha; tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga;

600 (3)

200 (3)

0

02.10.1101

Kondi sisaldusega vähemalt 15 % massist

02.10.1109

Muud (vähem kui 15 % kondiga)

02.10.1900

Muud (v.a tagaosad, abatükid ja jaotustükid või kõhutükid ja nende jaotustükid, kondiga)

04.06

Juust ja kohupiim

8 400

1 200

0

ex ex 06.02.9043  (4)

06.02.9044

Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; seeneniidistik

Muud; potitaimed ja istikud, õitsemisstaadiumis

20 miljonit Norra krooni

12 miljonit Norra krooni

0

06.02.9031

Rohelised potitaimed 1. maist 14. detsembrini (5)

7 miljonit Norra krooni

3 miljonit Norra krooni

0

Aedsalat (Lactuca sativa) ja sigur (Cichorium spp.), värske või jahutatud

Jääsalat;

1. märts – 31. mai

500 (6)

100 (6)

0

07.05.1112

Terved (puhastamata)

07.05.1119

Muud

10.05.9010

Maisiterad

Söödaks

15 000

5 000

0

16.01.0000

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

600

200

0

III LISA

NORRAST PÄRIT TOOTED, MILLE EUROOPA LIITU IMPORTIMISEL EI KOHALDATA TOLLIMAKSU

| CN-kood | Kombineeritud nomenklatuuri nimetus |
| --- | --- |
| 0101 21 00 | Elushobused, tõupuhtad aretusloomad |
| 0101 29 10 | Elushobused, tapaloomad, v.a tõupuhtad aretusloomad |
| 0101 29 90 | Elushobused, v.a tõupuhtad aretusloomad, v.a tapaloomad |
| 0207 43 00 | Pardi rasvane maks, värske või jahutatud |
| 0207 53 00 | Hane rasvane maks, värske või jahutatud |
| ex 0506 90 00 | Loomakondid ja sarvesäsi, nendest valmistatud pulber ja jäätmed, töötlemata, rasvatustatud, deželatiniseeritud või eeltöödeldud (v.a osseiin ja happega töödeldud loomakondid ning kujusse lõigatud), loomasöödaks |
| ex 0511 99 85 | Inimtoiduks kõlbmatu verepulber, loomasöödaks |
| ex 0511 99 85 | Inimtoiduks kõlbmatu liha ja veri, loomasöödaks |
| ex 0511 99 85 | Muud loomsed saadused loomasöödaks, inimtoiduks kõlbmatud, mujal nimetamata (v.a tooted kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; surnud loomad grupist 3; veri; liha; looduslikud loomsed käsnad; veisesperma) |
| ex 0602 10 90 | Juurdumata pistikud kõigist begoonia liikidest, rippkellukast (Campanula isophylla), jõulutähest (Euphorbia pulcherrima), fuksiast (Fuchsia), hibiskusest (Hibiscus), kalanhoest (Kalanchoe) ja ripp-petuuniast (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [ v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini] |
| ex 0602 10 90 | Pelargoonide juurdumata pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini] |
| ex 0602 90 99 | Raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (X-Fatshedera), roheliste potitaimedena 1. maist 14. detsembrini. |
| ex 0708 20 00 | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, värsked või jahutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad |
| ex 0709 99 60 | Suhkrumais loomasöödaks, värske või jahutatud |
| ex 0710 22 00 | Oad (Vigna spp, Phaseolus spp.), kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad |
| 0711 51 00 | Seened perekonnast Agaricus, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud |
| 0711 59 00 | Seened (muud kui perekonnast Agaricus) ja trühvlid, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud |
| ex 0714 30 00 | Jamss (Dioscorea spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena |
| ex 0714 40 00 | Taro (Colocasia spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena |
| ex 0714 50 00 | Kollavõhk (Xanthosoma spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena |
| ex 0811 20 11 | Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega üle 13 % massist |
| ex 0811 20 19 | Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 13 % massist |
| 0811 20 51 | Punased sõstrad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita |
| 0811 20 59 | Põldmurakad ja mooruspuumarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita |
| ex 0811 20 90 | Logani murakad, valged sõstrad ja karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita |
| 0812 10 00 | Kirsid (lühikeseks ajaks hoidistatud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud) |
| 1008 50 00 | Kinoa (Chenopodium quinoa) |
| ex 1109 00 00 | Nisugluteen loomasöödaks, kuivatatud või kuivatamata |
| ex 1212 29 00 | Mere- ja muud vetikad, loomasöödaks, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata |
| ex 1702 20 10 | Vahtrasuhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega, loomasöödaks |
| ex 1702 20 90 | Vahtrasuhkur (v.a tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega) ja vahtrasiirup loomasöödaks |
| 2008 93 | Jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitisidaea), muul viisil valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma |
| 2009 81 | Jõhvikamahl (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea), kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| ex 2009 89 | Mustikamahl või -kontsentraat, kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| 2206 | Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata |
| ex 2303 10 90 | Tärklise valmistamisel tekkivad jäägid jms kartulist, loomasöödaks |
| 2302 50 | Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud:






  — | kaunviljadest |

CN-kood

Kombineeritud nomenklatuuri nimetus

0101 21 00

Elushobused, tõupuhtad aretusloomad

0101 29 10

Elushobused, tapaloomad, v.a tõupuhtad aretusloomad

0101 29 90

Elushobused, v.a tõupuhtad aretusloomad, v.a tapaloomad

0207 43 00

Pardi rasvane maks, värske või jahutatud

0207 53 00

Hane rasvane maks, värske või jahutatud

ex 0506 90 00

Loomakondid ja sarvesäsi, nendest valmistatud pulber ja jäätmed, töötlemata, rasvatustatud, deželatiniseeritud või eeltöödeldud (v.a osseiin ja happega töödeldud loomakondid ning kujusse lõigatud), loomasöödaks

ex 0511 99 85

Inimtoiduks kõlbmatu verepulber, loomasöödaks

ex 0511 99 85

Inimtoiduks kõlbmatu liha ja veri, loomasöödaks

ex 0511 99 85

Muud loomsed saadused loomasöödaks, inimtoiduks kõlbmatud, mujal nimetamata (v.a tooted kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; surnud loomad grupist 3; veri; liha; looduslikud loomsed käsnad; veisesperma)

ex 0602 10 90

Juurdumata pistikud kõigist begoonia liikidest, rippkellukast (Campanula isophylla), jõulutähest (Euphorbia pulcherrima), fuksiast (Fuchsia), hibiskusest (Hibiscus), kalanhoest (Kalanchoe) ja ripp-petuuniast (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [ v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini]

ex 0602 10 90

Pelargoonide juurdumata pistikud puukoolidele või aianduslikel eesmärkidel [v.a roheliste taimede pistikud 15. detsembrist 30. aprillini]

ex 0602 90 99

Raunjalg (Asplenium), kuningbegoonia (Begonia x rex-cultorum), rohtliilia (Chlorophytum), jaapani kikkapuu (Euonymus japanicus), jaapani fatsia (Fatsia japonica), jaapani araalia (Aralia sieboldii), kummipuu (Ficus elastica), monstera (Monstera), roniv filodenron (Philodendron scandens), hiina pasunapuu (Radermachera), padripuu (Stereospermum), sõrgköis (Syngonium) ja fatseedera (X-Fatshedera), roheliste potitaimedena 1. maist 14. detsembrini.

ex 0708 20 00

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, värsked või jahutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

ex 0709 99 60

Suhkrumais loomasöödaks, värske või jahutatud

ex 0710 22 00

Oad (Vigna spp, Phaseolus spp.), kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, v.a rohelised oad, spargeload, vahaoad ja türgi oad

0711 51 00

Seened perekonnast Agaricus, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

0711 59 00

Seened (muud kui perekonnast Agaricus) ja trühvlid, ajutiseks säilitamiseks konserveeritud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

ex 0714 30 00

Jamss (Dioscorea spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

ex 0714 40 00

Taro (Colocasia spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

ex 0714 50 00

Kollavõhk (Xanthosoma spp.), v.a loomasöödana kasutamiseks, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

ex 0811 20 11

Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega üle 13 % massist

ex 0811 20 19

Põldmurakad, mooruspuumarjad ja logani murakad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 13 % massist

0811 20 51

Punased sõstrad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

0811 20 59

Põldmurakad ja mooruspuumarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

ex 0811 20 90

Logani murakad, valged sõstrad ja karusmarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, külmutatud, suhkru- või muu magusainelisandita

0812 10 00

Kirsid (lühikeseks ajaks hoidistatud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud)

1008 50 00

Kinoa (Chenopodium quinoa)

ex 1109 00 00

Nisugluteen loomasöödaks, kuivatatud või kuivatamata

ex 1212 29 00

Mere- ja muud vetikad, loomasöödaks, värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata

ex 1702 20 10

Vahtrasuhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega, loomasöödaks

ex 1702 20 90

Vahtrasuhkur (v.a tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega) ja vahtrasiirup loomasöödaks

2008 93

Jõhvikad (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitisidaea), muul viisil valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

2009 81

Jõhvikamahl (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea), kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

ex 2009 89

Mustikamahl või -kontsentraat, kääritamata, alkoholilisandita, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

2206

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu, sake); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

ex 2303 10 90

Tärklise valmistamisel tekkivad jäägid jms kartulist, loomasöödaks

2302 50

Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granuleeritud:

—

kaunviljadest

ex 2309 90 31

Loomasöödana kasutatavad tooted, mis ei sisalda tärklist või sisaldavad seda kuni 10 % massist, mis ei sisalda piimatooteid või sisaldavad neid alla 10 % massist, v.a koera- ja kassitoit, jaemüügiks pakendatud ning v.a kalasööt

IV LISA

NORRAST PÄRIT TOOTED, MILLE EUROOPA LIITU IMPORTIMISEL KOHALDATAKSE TARIIFIKVOOTE

| CN-kood | Kombineeritud nomenklatuuri nimetus | Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides) | Sealhulgas lisakvoodid (7) | Maksumäär kvoodi piires (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 30 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups: | kana ja kuke, liigist Gallus domesticus |

CN-kood

Kombineeritud nomenklatuuri nimetus

Konsolideeritud tariifikvoodid (aastane kogus tonnides)

Sealhulgas lisakvoodid (7)

Maksumäär kvoodi piires (EUR/kg)

0207 14 30

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups:

kana ja kuke, liigist Gallus domesticus

| | kondiga jaotustükid, külmutatud |
| --- | --- |

kondiga jaotustükid, külmutatud

| | tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta |
| --- | --- |

tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta

550

550

0

0207 14 70

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups:

| | kana ja kuke, liigist Gallus domesticus |
| --- | --- |

kana ja kuke, liigist Gallus domesticus

| | muud jaotustükid, kondiga, külmutatud |
| --- | --- |

muud jaotustükid, kondiga, külmutatud

150

150

0

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

500

0

0

0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu

0404 10

Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

1 250

1 250

0

0404 10 02

Vadak ja modifitseeritud vadak, pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, valgusisaldus (lämmastikusisaldus × 6,38) kuni 15 % massist ja rasvasisaldus kuni 1,5 % massist

3 150

3 150

0

0603 19 70

Värsked lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, v.a roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, liiliad (Lilium spp.), gladioolid ja tulikalised

500 000 eurot

500 000 eurot

0

1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid

300

300

0

2005 20 20

Õhukesed kartuliviilud, praetud või küpsetatud, kas soolatud või maitsestatud või mitte, õhukindlalt pakendatud, sobivad kohe tarbimiseks

350

150

0

2309 90 96

Loomasöödana kasutatavad tooted; muud

200

200

0

3502 20

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid:

| — | piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid |
| --- | --- |

—

piimaalbumiin, k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid

500

500

0

B.   Norra Kuningriigi kiri

Lugupeetud

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga] kirja, mille sisu on järgmine:

„Mul on au osutada Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi (edaspidi „lepinguosalised“) vahel peetud läbirääkimistele, mis käsitlesid põllumajandustoodetega kahepoolset kauplemist ja mis lõppesid 5. aprillil 2017.

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 19 alusel alustati Euroopa Komisjoni ja Norra valitsuse vahel põllumajandusalaste läbirääkimiste uut vooru, et edendada põllumajandustoodetega kauplemise järkjärgulist liberaliseerimist lepinguosaliste vahelise sooduskohtlemise, vastastikkuse ja vastastikuse kasu põhimõttel. Läbirääkimised viidi läbi nõuetekohaselt, pöörates asjakohast tähelepanu lepinguosaliste vastavatele põllumajanduspoliitika arengusuundadele ja asjaoludele, sealhulgas kahepoolse kaubanduse arengule ja teiste kaubanduspartneritega kokkulepitud kauplemistingimustele.

Käesolevaga kinnitan, et läbirääkimiste tulemused olid järgmised:

| 1. | Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas. |
| --- | --- |

1.

Norra kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas.

| 2. | Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas. |
| --- | --- |

2.

Norra kohustub kehtestama tariifikvoodid Euroopa Liidust pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas.

| 3. | Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liit kohustub tagama tollimaksuvaba juurdepääsu Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu III lisas.

| 4. | Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Liit kohustub kehtestama tariifikvoodid Norrast pärit toodetele, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas.

| 5. | Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva lepingu I–IV lisas sätestatud tariifikoodid on samad tariifikoodid, mida lepinguosalised on kohaldanud alates 1. jaanuarist 2017.

| 6. | Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping. Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja. |
| --- | --- |

6.

Tariifikvoote, mis kehtivad 600 tonni sealiha, 800 tonni kodulinnuliha ja 900 tonni veiseliha Norrasse importimise suhtes, nagu on sätestatud 15. aprillil 2011 allkirjastatud Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „2011. aasta leping“) II lisas, ei mõjuta tulevikus rakendatav WTO põllumajandusleping. Seepärast jäetakse 2011. aasta lepingu punkt 7 välja.

| 7. | Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

7.

Seoses täiendavate tariifikvootidega, mida kohaldatakse 1 200 tonni juustu ja kohupiima Norrasse importimise suhtes, leppisid lepinguosalised kokku, et 700 tonni hallatakse enampakkumise ja 500 tonni litsentsisüsteemi kaudu.

| 8. | Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi, et ühendada kõik kahepoolsed kontsessioonid (nii kehtivad kontsessioonid kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonid) uueks kirjavahetuse vormis lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud. |
| --- | --- |

8.

Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi, et ühendada kõik kahepoolsed kontsessioonid (nii kehtivad kontsessioonid kui ka käesoleva lepinguga ettenähtud kontsessioonid) uueks kirjavahetuse vormis lepinguks, mis peaks asendama praegused kahepoolsed põllumajanduslepingud.

| 9. | Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa. |
| --- | --- |

9.

Käesoleva lepingu I–IV lisas osutatud kontsessioone rakendatakse 2. mai 1992. aasta kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „1992. aasta leping“) IV lisas sätestatud päritolureeglite alusel. Siiski kohaldatakse 1992. aasta lepingu IV lisa liite asemel EMP lepingu protokolli nr 4 II lisa.

| 10. | Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata. |
| --- | --- |

10.

Lepinguosalised tagavad, et teineteisele antavaid kontsessioone ei kahjustata.

| 11. | Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise. |
| --- | --- |

11.

Lepinguosalised tagavad, et tariifikvoote hallatakse viisil, mis tagab regulaarse impordi ning importimiseks kokkulepitud koguste tegeliku importimise.

| 12. | Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist. |
| --- | --- |

12.

Lepinguosalised nõustuvad vahetama regulaarselt teavet kaubeldavate toodete, tariifikvootide haldamise ja hinnanoteeringute kohta ning edastama teineteisele muud kasulikku teavet, mis käsitleb asjaomaseid siseturge ja kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist.

| 13. | Ühe lepinguosalise taotluse korral korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed. |
| --- | --- |

13.

Ühe lepinguosalise taotluse korral korraldatakse nõupidamine mis tahes kõnealuste läbirääkimiste tulemuste rakendamist käsitlevas küsimuses. Kui käesoleva lepingu rakendamisel tekib probleeme, peetakse neid nõupidamisi võimalikult kiiresti, et võtta vastu asjakohased parandusmeetmed.

| 14. | Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad lepinguosalised kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist. |
| --- | --- |

14.

Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma valmisolekut jätkata jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks kooskõlas EMP lepingu artikliga 19. Selleks lepivad lepinguosalised kokku vaadata põllumajandustoodetega kauplemise tingimused kahe aasta pärast uuesti läbi, et uurida võimalike kontsessioonide kohaldamist.

| 15. | Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel. |
| --- | --- |

15.

Euroopa Liidu edasise laienemise korral hindavad lepinguosalised selle mõju kahepoolsele kaubandusele, et kohandada kahepoolseid soodustusi viisil, mis võimaldab varem kehtinud kahepoolsetel soodustustega kaubavoogudel jätkuvalt tõrgeteta liikuda Norra ja ühinevate riikide vahel.

Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.“

Mul on au Teile kinnitada, et Norra Kuningriik nõustub käesoleva kirja sisuga.

Lugupidamisega

Utferdiget i Brussel,

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 3

For Kongeriket Norge

За Кралство Норвегия

Por el Reino de Noruega

Za Norské království

For Kongeriget Norge

Für das Königreich Norwegen

Norra Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο της Νορβηγίας

For the Kingdom of Norway

Pour le Royaume de Norvège

Za Kraljevinu Norvešku

Per il Regno di Norvegia

Norvēģijas Karalistes vārdā –

Norvegijos Karalystės vardu

A Norvég Királyság részéről

Għar-Renju tan-Norveġja

Voor het Koninkrijk Noorwegen

W imieniu Królestwa Norwegii

Pelo Reino da Noruega

Pentru Regatul Norvegiei

Za Nórske kráľovstvo

Za Kraljevino Norveško

Norjan kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Norge

Image 4

---

(1)  Need tooted imporditakse tollimaksuvabalt. Siiski jääb Norrale õigus kasutada tollimaksu, kui need tooted imporditakse loomasöödana.

1

(1)  Ajavahemikuks 1.1–31.12 ning lepingu esimese kohaldamisaasta jooksul, vajaduse korral proportsionaalselt. Täiendavad kvoodid, mis lisatakse kehtivatele, eelmiste ELi ja -Norra lepingute alusel kokku lepitud kvootidele.

1

(2)  Ajavahemikul 1.12–31.12.

2

(3)  Kogus on esitatud kondiga tagaosade impordi kohta. Kondita tagaosade impordi suhtes kasutatakse teisendustegurit 1,15.

3

(4)  Välja arvatud järgmised taimed: põõsas-hõbekakar (Argyranthemum frutescens), põõsas-krüsanteem (Chrysanthemum frutescens), roosbegoonia (Begonia x hiemalis), Begonia Elatior-rühm (Begonia elatior), kellukas (Campanula), suureõieline krüsanteem (Dendranthema x grandiflora), aedkrüsanteem (Chrysanthemum x morifolium), jõulutäht (Euphorbia pulcherrima), hibisk (Hibiscus), kalanhoe (Kalanchoe), pelargoon (Pelargonium), priimula (Primula) ja säntpoolia (Saintpaulia).

4

Argyranthemum frutescens

Chrysanthemum frutescens

Begonia x hiemalis

Begonia elatior

Campanula

Dendranthema x grandiflora

Chrysanthemum x morifolium

Euphorbia pulcherrima

Hibiscus

Kalanchoe

Pelargonium

Primula

Saintpaulia

(5)  Siia kuuluvad järgmised taimed: Codiaeum, krooton (Croton), diifenbahhia (Dieffenbachia), nõelköis (Epipremnum), kuld-nõelköis (Scindapsus aureum), luuderohi (Hedera), nefroleep (Nephrolepis), tömbilehine peperoomia (Peperomia obtusifolia), ümaralehine peperoomia (Peperomia rotundifolia), sõrmlehik (Schefflera), helksiine (Helxine soleirolii), sh importimisel taimegruppidena.

5

Codiaeum

Croton

Dieffenbachia

Epipremnum

Scindapsus aureum

Hedera

Nephrolepis

Peperomia obtusifolia

Peperomia rotundifolia

Schefflera

Helxine soleirolii

(6)  Lõppkasutaja kriteeriumid: töötlev tööstus.

6

(7)  Ajavahemikuks 1.1–31.12 ning lepingu esimese kohaldamisaasta jooksul, vajaduse korral proportsionaalselt. Täiendavad kvoodid, mis lisatakse kehtivatele, eelmiste ELi ja Norra lepingute alusel kokku lepitud kvootidele.

7

---

MÄÄRUSED

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/16

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/761,

16. veebruar 2018,

millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti poolt komisjonile 9. märtsi 2017. aastal esitatud soovitust ERA-REC-115-REC vastavushindamise ühiste ohutusmeetodite ja järelevalve ühise ohutusmeetodi läbivaatamise kohta

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühistes ohutusmeetodites on kirjeldatud ohutustasemete, ohutuseesmärkide saavutamise ja muudele ohutusnõuetele vastavuse hindamist. |
| --- | --- |

(1)

Ühistes ohutusmeetodites on kirjeldatud ohutustasemete, ohutuseesmärkide saavutamise ja muudele ohutusnõuetele vastavuse hindamist.

| (2) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikele 5 tuleb ühised ohutusmeetodid korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse nende kohaldamisest saadud kogemusi ja raudteeohutusvaldkonna üldist arengut ning pidades silmas eesmärki ohutust üldiselt säilitada ja võimaluse korral seda pidevalt suurendada. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikele 5 tuleb ühised ohutusmeetodid korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse nende kohaldamisest saadud kogemusi ja raudteeohutusvaldkonna üldist arengut ning pidades silmas eesmärki ohutust üldiselt säilitada ja võimaluse korral seda pidevalt suurendada.

| (3) | Komisjon volitas 1. septembri 2016. aasta rakendusotsusega (2) Euroopa Liidu Raudteeametit (edaspidi „amet“) vaatama direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 2 kohaselt läbi komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010, (3) (EL) nr 1169/2010 (4) ja (EL) nr 1077/2012 (5). 9. märtsil 2017 andis amet seoses komisjoni volitusega välja soovituse, millele on lisatud aruanne riiklike ohutusasutustega, sotsiaalpartneritega ja kasutajatega konsulteerimise tulemuste kohta ning aruanne vastu võetavate muudetud ühiste ohutusmeetodite mõju hindamise kohta. Komisjon uuris ameti väljaantud soovitust, et veenduda volituse täitmises, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikes 4. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon volitas 1. septembri 2016. aasta rakendusotsusega (2) Euroopa Liidu Raudteeametit (edaspidi „amet“) vaatama direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 2 kohaselt läbi komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010, (3) (EL) nr 1169/2010 (4) ja (EL) nr 1077/2012 (5). 9. märtsil 2017 andis amet seoses komisjoni volitusega välja soovituse, millele on lisatud aruanne riiklike ohutusasutustega, sotsiaalpartneritega ja kasutajatega konsulteerimise tulemuste kohta ning aruanne vastu võetavate muudetud ühiste ohutusmeetodite mõju hindamise kohta. Komisjon uuris ameti väljaantud soovitust, et veenduda volituse täitmises, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikes 4.

| (4) | Pärast ühtse ohutustunnistuse ja ohutusloa väljaandmist peaks riiklik ohutusasutus teostama järelevalvet tegevuse üle ja kontrollima, kas ohutusjuhtimissüsteemi kasutatakse tulemuslikult kogu tegevuse jooksul ja kas kõiki kehtivaid nõudeid täidetakse järjekindlalt. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ühtse ohutustunnistuse ja ohutusloa väljaandmist peaks riiklik ohutusasutus teostama järelevalvet tegevuse üle ja kontrollima, kas ohutusjuhtimissüsteemi kasutatakse tulemuslikult kogu tegevuse jooksul ja kas kõiki kehtivaid nõudeid täidetakse järjekindlalt.

| (5) | Kui raudteeveo- ja taristuettevõtjad on ka hoolduse eest vastutavad üksused, keda ei ole sertifitseeritud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 14 lõikega 4, on järelevalve, mida riiklikud ohutusasutused teostavad selleks, et kontrollida direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 6 osutatud asjakohaste ühiste ohutusmeetodite kohaldamist hoolduse eest vastutavates üksustes, vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõigetele 1 ja 8 põhjendatud vahend kõnealuste raudteeveo- ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi tõhususe üle järelevalve teostamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kui raudteeveo- ja taristuettevõtjad on ka hoolduse eest vastutavad üksused, keda ei ole sertifitseeritud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 14 lõikega 4, on järelevalve, mida riiklikud ohutusasutused teostavad selleks, et kontrollida direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 6 osutatud asjakohaste ühiste ohutusmeetodite kohaldamist hoolduse eest vastutavates üksustes, vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõigetele 1 ja 8 põhjendatud vahend kõnealuste raudteeveo- ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi tõhususe üle järelevalve teostamiseks.

| (6) | Riiklike ohutusasutuste jaoks järelevalvemenetluse kehtestamisel tuleks eesmärgiks seada vastastikuse usalduse suurendamine nende järelevalveviiside suhtes ja järelevalve jooksul otsuste tegemise suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Riiklike ohutusasutuste jaoks järelevalvemenetluse kehtestamisel tuleks eesmärgiks seada vastastikuse usalduse suurendamine nende järelevalveviiside suhtes ja järelevalve jooksul otsuste tegemise suhtes.

| (7) | Riiklikud ohutusasutused peaksid andma aru oma otsustest ja seepärast peaks neil olema sisekord või -menetlused, mille alusel neid vastutama panna. |
| --- | --- |

(7)

Riiklikud ohutusasutused peaksid andma aru oma otsustest ja seepärast peaks neil olema sisekord või -menetlused, mille alusel neid vastutama panna.

| (8) | Järelevalve esmane sihtmärk peaks olema selline tegevus, millega riikliku ohutusasutuse arvates võivad kaasneda kõige suuremad riskid või mille puhul on riskid kõige halvemini kontrollitavad. Selleks peaks riiklik ohutusasutus välja töötama riskipõhise järelevalve strateegia ja kava(d), kuidas ta oma tegevust suunab ja järelevalveprioriteedid kehtestab, ning selle strateegia ja kava (need kavad) ellu rakendama. |
| --- | --- |

(8)

Järelevalve esmane sihtmärk peaks olema selline tegevus, millega riikliku ohutusasutuse arvates võivad kaasneda kõige suuremad riskid või mille puhul on riskid kõige halvemini kontrollitavad. Selleks peaks riiklik ohutusasutus välja töötama riskipõhise järelevalve strateegia ja kava(d), kuidas ta oma tegevust suunab ja järelevalveprioriteedid kehtestab, ning selle strateegia ja kava (need kavad) ellu rakendama.

| (9) | Meetmed, millega riiklikud ohutusasutused tagavad, et raudteeveo- ja taristuettevõtjad täidavad direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõikes 1 osutatud õiguslikku kohustust, peaksid olema proportsionaalsed mis tahes ohutusriskidega või õiguslike kohustuste täitmata jätmise võimaliku raskusastmega. |
| --- | --- |

(9)

Meetmed, millega riiklikud ohutusasutused tagavad, et raudteeveo- ja taristuettevõtjad täidavad direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõikes 1 osutatud õiguslikku kohustust, peaksid olema proportsionaalsed mis tahes ohutusriskidega või õiguslike kohustuste täitmata jätmise võimaliku raskusastmega.

| (10) | Riiklik ohutusasutus peab selleks, et täita direktiivi (EL) 2016/798 artikli 16 lõike 2 punkti i kohaseid ülesandeid, kujundama ka tema tehtava järelevalve tulemuste alusel hinnangu ohutusalase õigusraamistiku tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Riiklik ohutusasutus peab selleks, et täita direktiivi (EL) 2016/798 artikli 16 lõike 2 punkti i kohaseid ülesandeid, kujundama ka tema tehtava järelevalve tulemuste alusel hinnangu ohutusalase õigusraamistiku tulemuslikkuse kohta.

| (11) | Nii auditi kui ka järelevalve puhul kasutatavad kontrollimeetodid peaksid hõlmama intervjuusid organisatsiooni eri tasandi inimestega, ohutusjuhtimissüsteemiga seotud dokumentide ja kannete läbivaatamist ning juhtimissüsteemi inspekteerimise või sellega seotud tegevuse käigus saadud ohutustulemuste uurimist. |
| --- | --- |

(11)

Nii auditi kui ka järelevalve puhul kasutatavad kontrollimeetodid peaksid hõlmama intervjuusid organisatsiooni eri tasandi inimestega, ohutusjuhtimissüsteemiga seotud dokumentide ja kannete läbivaatamist ning juhtimissüsteemi inspekteerimise või sellega seotud tegevuse käigus saadud ohutustulemuste uurimist.

| (12) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõikele 13 peaksid amet, kes tegutseb ohutussertifitseerimise asutusena, ja riiklikud ohutusasutused vajaduse korral koordineerima tegevust, et tagada hindamis- ja järelevalvetegevust käsitleva teabe, sealhulgas raudteeveo-ettevõtjatele mõeldud mis tahes teadete, vahetamine täies ulatuses. Samamoodi peaksid asjakohased riiklikud ohutusasutused koordineerima tegevust piiriüleste taristute puhul. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõikele 13 peaksid amet, kes tegutseb ohutussertifitseerimise asutusena, ja riiklikud ohutusasutused vajaduse korral koordineerima tegevust, et tagada hindamis- ja järelevalvetegevust käsitleva teabe, sealhulgas raudteeveo-ettevõtjatele mõeldud mis tahes teadete, vahetamine täies ulatuses. Samamoodi peaksid asjakohased riiklikud ohutusasutused koordineerima tegevust piiriüleste taristute puhul.

| (13) | Riiklike ohutusasutuste hindamistegevuse tulemuslikkuse tagamiseks ning nendevahelise vastastikuse usalduse suurendamiseks peaksid need asutused tagama, et järelevalvega seotud töötajatel oleks vajalik pädevus. Selleks tuleks asjakohased pädevused kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(13)

Riiklike ohutusasutuste hindamistegevuse tulemuslikkuse tagamiseks ning nendevahelise vastastikuse usalduse suurendamiseks peaksid need asutused tagama, et järelevalvega seotud töötajatel oleks vajalik pädevus. Selleks tuleks asjakohased pädevused kindlaks määrata.

| (14) | Riiklikud ohutusasutused, kes teostavad järelevalvet piiriülest taristut majandava taristuettevõtja või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutseva raudteeveo-ettevõtja üle, peaksid omavahel koostööd tegema, et vältida topeltjärelevalvet ja et järelevalvetegevust koordineerida selle tagamiseks, et mis tahes olulist teavet raudteeveo- või taristuettevõtja kohta, eelkõige teadaolevate riskide või tema ohutustaseme kohta, jagatakse omavahel ja kasutatakse sihtotstarbeliseks järelevalveks kogu tegevuse seisukohast kõige suurema riskiga valdkondades. |
| --- | --- |

(14)

Riiklikud ohutusasutused, kes teostavad järelevalvet piiriülest taristut majandava taristuettevõtja või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutseva raudteeveo-ettevõtja üle, peaksid omavahel koostööd tegema, et vältida topeltjärelevalvet ja et järelevalvetegevust koordineerida selle tagamiseks, et mis tahes olulist teavet raudteeveo- või taristuettevõtja kohta, eelkõige teadaolevate riskide või tema ohutustaseme kohta, jagatakse omavahel ja kasutatakse sihtotstarbeliseks järelevalveks kogu tegevuse seisukohast kõige suurema riskiga valdkondades.

| (15) | Riiklikud ohutusasutused peaksid vajaduse korral tegema koostööd raudteesektori tegevusega kokku puutuvate muude pädevate asutuste ja organitega, näiteks reguleerivate asutuste ja tegevuslube väljaandvate asutustega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (6) tähenduses, või pädevate asutustega, kelle ülesanne on teostada järelevalvet vedurijuhtide suhtes kehtivate töö-, sõidu- ja puhkeaja eeskirjade täitmise üle, et anda asjakohaseid volitusi, jagada omavahel teavet, lahendada lähenemisviisiga seoses tekkivaid konflikte, vältida ebasoodsat mõju raudteesüsteemile ja koordineerida tegevust ohutusalase õigusraamistiku nõuete mittetäitmise korral. |
| --- | --- |

(15)

Riiklikud ohutusasutused peaksid vajaduse korral tegema koostööd raudteesektori tegevusega kokku puutuvate muude pädevate asutuste ja organitega, näiteks reguleerivate asutuste ja tegevuslube väljaandvate asutustega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (6) tähenduses, või pädevate asutustega, kelle ülesanne on teostada järelevalvet vedurijuhtide suhtes kehtivate töö-, sõidu- ja puhkeaja eeskirjade täitmise üle, et anda asjakohaseid volitusi, jagada omavahel teavet, lahendada lähenemisviisiga seoses tekkivaid konflikte, vältida ebasoodsat mõju raudteesüsteemile ja koordineerida tegevust ohutusalase õigusraamistiku nõuete mittetäitmise korral.

| (16) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 31 lõikele 3 hakkab uus ohutussertifitseerimise kord kehtima alates 16. juunist 2019. Liikmesriikidel on siiski võimalik teatada ametile ja komisjonile vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikele 2, et nad on pikendanud ülevõtmisperioodi, ja seetõttu võivad nad kuni 16. juunini 2020 jätkata ohutustunnistuste väljaandmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/49/EÜ (7). Seepärast on uuele sertifitseerimiskorrale sujuvaks üleminekuks vaja ühtlustada käesoleva määruse kohaldamise kuupäevad direktiivis (EL) 2016/798 sätestatud kuupäevadega. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 31 lõikele 3 hakkab uus ohutussertifitseerimise kord kehtima alates 16. juunist 2019. Liikmesriikidel on siiski võimalik teatada ametile ja komisjonile vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikele 2, et nad on pikendanud ülevõtmisperioodi, ja seetõttu võivad nad kuni 16. juunini 2020 jätkata ohutustunnistuste väljaandmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/49/EÜ (7). Seepärast on uuele sertifitseerimiskorrale sujuvaks üleminekuks vaja ühtlustada käesoleva määruse kohaldamise kuupäevad direktiivis (EL) 2016/798 sätestatud kuupäevadega.

| (17) | Määrus (EL) nr 1077/2012 on aegunud ja tuleks asendada käesoleva määrusega, |
| --- | --- |

(17)

Määrus (EL) nr 1077/2012 on aegunud ja tuleks asendada käesoleva määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud ühised ohutusmeetodid, mille alusel riiklikud ohutusasutused teostavad järelevalvet raudteeveo-ettevõtjate ohutusjuhtimise üle pärast neile ühtse ohutustunnistuse väljaandmist ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimise üle pärast neile ohutusloa väljaandmist.

Artikkel 2

Mõiste

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „ohutussertifitseerimise asutus“– ühtse ohutustunnistuse väljaandmise eest vastutav asutus – kas amet või riiklik ohutusasutus;

„ohutussertifitseerimise asutus“

b)   „allesjäänud küsimus“– ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa taotluse hindamisel kindlaks tehtud vähem tähtis probleem, mis ei takista ühtse ohutustunnistuse ega ohutusloa väljaandmist ja mida võib käsitleda hilisema järelevalve käigus.

„allesjäänud küsimus“

Artikkel 3

Järelevalveprotsess

1.   Riiklikud ohutusasutused kohaldavad I lisas esitatud järelevalveprotsessi.

2.   Riiklikud ohutusasutused kehtestavad järelevalveprotsessi juhtimise sisekorra või -menetlused.

3.   Järelevalve teostamiseks käsitavad riiklikud ohutusasutused raudteeveo- ja taristuettevõtjate või nende töövõtjate, partnerite või tarnijate toodetele või teenustele antud lube, tunnustusi või sertifikaate, mis on välja antud asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt, tõenditena selle kohta, et asjaomased raudteeveo- ja taristuettevõtjad suudavad täita komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/762 (8). [ohutusjuhtimissüsteemi kohta] kindlaks määratud nõudeid.

Artikkel 4

Järelevalvemeetodid

Riiklikud ohutusasutused võtavad vastu sobivad meetodid, näiteks auditid ja inspekteerimised, ning järelevalvetegevuse kavandamisel valivad neist välja kõige sobivamad.

Artikkel 5

Järelevalve ja hindamise vaheline seos

1.   Järelevalvet teostav riiklik ohutusasutus kasutab ja vajaduse korral jagab teavet, mis on kogutud ohutusjuhtimissüsteemi kasutamise kohta ühtsete ohutustunnistuste või ohutuslubade uuendamise või ajakohastamise üle tehtava järelevalve käigus.

2.   Kui lõikes 1 osutatud riiklik ohutusasutus ei vastuta ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmise eest, koordineerib ta tegevust kohe ohutussertifitseerimise asutusena tegutseva ametiga või piiriülese taristu puhul asjakohase riikliku ohutusasutusega tema palvel pärast uuendamis- või ajakohastamistaotluse saamist.

Esimeses lõigus osutatud koordineerimise tulemustele tuginedes teeb riiklik ohutusasutus kindlaks teabe, mida on vaja selleks, et hinnata, kas raudteeveo- või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteem toimib tõhusalt, ja mis sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | selliste põhiliste mittevastavuste kirjeldus, mis võivad mõjutada ohutustaset või tekitada tõsiseid ohutusriske, ning mis tahes probleemne valdkond, mis on välja selgitatud pärast eelmist hindamist tehtud järelevalve käigus; |
| --- | --- |

a)

selliste põhiliste mittevastavuste kirjeldus, mis võivad mõjutada ohutustaset või tekitada tõsiseid ohutusriske, ning mis tahes probleemne valdkond, mis on välja selgitatud pärast eelmist hindamist tehtud järelevalve käigus;

| b) | sellise tegevuskava (või selliste tegevuskavade) täitmise olukord, mille raudteeveo- või taristuettevõtja on koostanud põhiliste mittevastavuste kõrvaldamiseks ja kõikide muude punktis a osutatud probleemsete valdkondade käsitlemiseks, ning riiklikus ohutusametis kõnealuste küsimuste lahendamise järelevalveks võetud meetmed; |
| --- | --- |

b)

sellise tegevuskava (või selliste tegevuskavade) täitmise olukord, mille raudteeveo- või taristuettevõtja on koostanud põhiliste mittevastavuste kõrvaldamiseks ja kõikide muude punktis a osutatud probleemsete valdkondade käsitlemiseks, ning riiklikus ohutusametis kõnealuste küsimuste lahendamise järelevalveks võetud meetmed;

| c) | ülevaade asjaomases liikmesriigis tegutseva raudteeveo- või taristuettevõtja ohutustasemest; |
| --- | --- |

c)

ülevaade asjaomases liikmesriigis tegutseva raudteeveo- või taristuettevõtja ohutustasemest;

| d) | raudteeveo- või taristuettevõtja poolt eelmisest hindamisest alles jäänud probleemide lahendamiseks koostatud tegevuskava (või kavade) täitmise olukord. |
| --- | --- |

d)

raudteeveo- või taristuettevõtja poolt eelmisest hindamisest alles jäänud probleemide lahendamiseks koostatud tegevuskava (või kavade) täitmise olukord.

Artikkel 6

Järelevalvega seotud töötajate pädevus

1.   Riiklikud ohutusasutused tagavad, et järelevalvega seotud töötajatel oleks pädevus järgmistes valdkondades:

| a) | teadmised järelevalve suhtes kohaldatavast õigusraamistikust; |
| --- | --- |

a)

teadmised järelevalve suhtes kohaldatavast õigusraamistikust;

| b) | teadmised raudteesüsteemi toimimisest; |
| --- | --- |

b)

teadmised raudteesüsteemi toimimisest;

| c) | vajalik kriitilise analüüsi võime; |
| --- | --- |

c)

vajalik kriitilise analüüsi võime;

| d) | varasemad kogemused ohutusjuhtimissüsteemi või muu samasuguse juhtimissüsteemi järelevalvel raudteesektoris või ohutusjuhtimissüsteemi järelevalvel mõnes sektoris, kus esinevad raudteesektoriga sarnased praktilised ja tehnilised küsimused; |
| --- | --- |

d)

varasemad kogemused ohutusjuhtimissüsteemi või muu samasuguse juhtimissüsteemi järelevalvel raudteesektoris või ohutusjuhtimissüsteemi järelevalvel mõnes sektoris, kus esinevad raudteesektoriga sarnased praktilised ja tehnilised küsimused;

| e) | teadmised intervjuude läbiviimisest ja sellekohased kogemused; |
| --- | --- |

e)

teadmised intervjuude läbiviimisest ja sellekohased kogemused;

| f) | probleemide lahendamise oskus, suhtlemis- ja meeskonnatööoskus. |
| --- | --- |

f)

probleemide lahendamise oskus, suhtlemis- ja meeskonnatööoskus.

2.   Meeskonnatöö puhul võib oma pädevust teiste meeskonnaliikmetega jagada.

3.   Selleks et tagada lõike 1 nõuetekohane kohaldamine, töötavad riiklikud ohutusasutused välja pädevusjuhtimissüsteemi, mis hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | asjakohaste pädevusprofiilide väljatöötamine kõikide töö- ja ametikohtade või rollide jaoks; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste pädevusprofiilide väljatöötamine kõikide töö- ja ametikohtade või rollide jaoks;

| b) | töötajate palkamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile; |
| --- | --- |

b)

töötajate palkamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile;

| c) | töötajate pädevuste säilitamine, arendamine ja hindamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile. |
| --- | --- |

c)

töötajate pädevuste säilitamine, arendamine ja hindamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile.

Artikkel 7

Otsustuskriteeriumid

1.   Riiklik ohutusasutus kehtestab ja avaldab otsustuskriteeriumid, mille alusel hinnata seda, kas raudteeveo- või taristuettevõtja kohaldab ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohaselt ja kas ohutusjuhtimissüsteem on tõhus raudteeveo- või taristuettevõtja tegevusega seotud ohutusriskide ohjamiseks.

Need kriteeriumid hõlmavad teavet selle kohta, kuidas riiklik ohutusasutus haldab ja käsitleb raudteeveo- või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kindlaks tehtud mittevastavusi.

2.   Riiklik ohutusasutus võtab vastu ja avaldab üksikasjaliku menetluse, kuidas raudteeveo- või taristuettevõtja või mõni muu huvitatud isik võib esitada kaebuse järelevalve jooksul tehtud otsuse kohta.

Artikkel 8

Riiklike ohutusasutuste omavahelise tegevuse koordineerimine ning koostöö muude asutuste ja organitega

1.   Piiriülest taristut (piiriüleseid taristuid) majandava taristuettevõtja või rohkem kui ühes liikmesriigis tegutseva raudteeveo-ettevõtja järelevalvega seotud riiklikud ohutusasutused koordineerivad oma järelevalvetegevust kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 17 lõigetega 7 ja 9.

Pärast ohutusloa või ühtse ohutustunnistuse väljaandmist otsustavad riiklikud ohutusasutused kohe selle, kes neist hakkab koordineerima järelevalvet ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohase kohaldamise ja tõhususe üle, ilma et see piiraks riiklikel ohutusasutustel täitmast kohustusi, mis tulenevad direktiivi (EL) 2016/798 artikli 16 lõike 2 punktidest d ja j ning artiklist 17.

2.   Lõike 1 kohaldamisel töötavad riiklikud ohutusasutused välja korra, tuginedes koordineeritud ühisjärelevalve raamistikule, mis on esitatud II lisas.

3.   Riiklikud ohutusasutused töötavad ka välja korra, mille alusel teha koostööd riiklike ohutusjuurdlusasutustega, hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise asutustega ning muude pädevate asutuste ja organitega.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 1077/2012 tunnistatakse kehtetuks alates 16. juunist 2019.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 16. juunist 2019. Artikli 5 lõiget 2 ja artikli 8 lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse siiski alates 16. juunist 2020 nendes liikmesriikides, kes on ametile ja komisjonile direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teatanud, et on pikendanud kõnealuse direktiivi ülevõtmise aega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 102.

1

(2)  Komisjoni 1. septembri 2016. aasta rakendusotsus Euroopa Liidu Raudteeametile antud volituse kohta vaadata läbi vastavushindamist käsitlev ühine ohutusmeetod ja järelevalvet käsitlev ühine ohutusmeetod ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus C(2014) 1649 (final) (C(2016) 5504 final).

2

(3)  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010, raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

3

(4)  Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).

4

(5)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

7

(8)  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26).

8

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

Artiklis 3 osutatud järelevalveprotsess

1.   ÜLDTEAVE

Riiklik ohutusasutus töötab kogu tegevuse kohta välja struktureeritud ja auditeeritava protsessi, mille puhul võetakse arvesse allpool nimetatud elemente. Sellega tagatakse järkjärguline protsess ja võetakse arvesse pideva täiustamise vajadust, nagu on näha liites esitatud graafikul.

2.   JÄRELEVALVESTRATEEGIA JA -KAVA(DE) KOOSTAMINE

Riiklik ohutusasutus:

| a) | kogub ja analüüsib strateegia ja kava(de) sisendandmetena mitmest allikast pärit andmeid/teavet. Allikad võiksid hõlmata ohutusjuhtimissüsteemide hindamise käigus kogutud teavet, varasema järelevalve tulemusi, teavet allsüsteemidele või veeremiüksustele antud lubade kohta, riiklike ohutusjuurdlusasutuste aruandeid õnnetusjuhtumite kohta ja nende sellekohaseid soovitusi, muid aruandeid või andmeid õnnetusjuhtumite/vahejuhtumite kohta, raudteeveo- või taristuettevõtja iga-aastaseid ohutusaruandeid riiklikule ohutusasutusele, hoolduse eest vastutavate üksuste iga-aastaseid hooldusaruandeid, kodanike kaebusi ja muid asjakohaseid allikaid; |
| --- | --- |

a)

kogub ja analüüsib strateegia ja kava(de) sisendandmetena mitmest allikast pärit andmeid/teavet. Allikad võiksid hõlmata ohutusjuhtimissüsteemide hindamise käigus kogutud teavet, varasema järelevalve tulemusi, teavet allsüsteemidele või veeremiüksustele antud lubade kohta, riiklike ohutusjuurdlusasutuste aruandeid õnnetusjuhtumite kohta ja nende sellekohaseid soovitusi, muid aruandeid või andmeid õnnetusjuhtumite/vahejuhtumite kohta, raudteeveo- või taristuettevõtja iga-aastaseid ohutusaruandeid riiklikule ohutusasutusele, hoolduse eest vastutavate üksuste iga-aastaseid hooldusaruandeid, kodanike kaebusi ja muid asjakohaseid allikaid;

| b) | määrab sihtotstarbelise järelevalve jaoks kindlaks järelevalvestrateegias käsitletavad riskivaldkonnad, sealhulgas asjakohasel juhul need, mis on seotud inim- ja organisatsiooniliste tegurite arvessevõtmise ja käsitamisega; |
| --- | --- |

b)

määrab sihtotstarbelise järelevalve jaoks kindlaks järelevalvestrateegias käsitletavad riskivaldkonnad, sealhulgas asjakohasel juhul need, mis on seotud inim- ja organisatsiooniliste tegurite arvessevõtmise ja käsitamisega;

| c) | koostab järelevalvekava(d), milles näitab, kuidas ta rakendab järelevalvestrateegiat kehtivate ühtsete ohutustunnistuste ja ohutuslubade kehtivuse ajal; |
| --- | --- |

c)

koostab järelevalvekava(d), milles näitab, kuidas ta rakendab järelevalvestrateegiat kehtivate ühtsete ohutustunnistuste ja ohutuslubade kehtivuse ajal;

| d) | koostab kindlaksmääratud sihtvaldkondade põhjal esialgse hinnangu kava(de) rakendamiseks vajalike vahendite kohta; |
| --- | --- |

d)

koostab kindlaksmääratud sihtvaldkondade põhjal esialgse hinnangu kava(de) rakendamiseks vajalike vahendite kohta;

| e) | jaotab vahendeid kava(de) rakendamiseks; |
| --- | --- |

e)

jaotab vahendeid kava(de) rakendamiseks;

| f) | käsitleb järelevalvestrateegias ja -kava(de)s kõiki piiriülese tegevuse või taristu(te)ga seotud küsimusi, koordineerides tegevust teise riikliku ohutusasutusega (teiste riiklike ohutusasutustega). |
| --- | --- |

f)

käsitleb järelevalvestrateegias ja -kava(de)s kõiki piiriülese tegevuse või taristu(te)ga seotud küsimusi, koordineerides tegevust teise riikliku ohutusasutusega (teiste riiklike ohutusasutustega).

3.   JÄRELEVALVESTRATEEGIAST JA -KAVA(DE)ST TEATAMINE

Riiklik ohutusasutus:

| a) | edastab asjaomastele raudteeveo- või taristuettevõtjatele ning vajaduse korral laiemalt teistele sidusrühmadele järelevalvestrateegia üldeesmärgid ja kava(de) üldselgituse; |
| --- | --- |

a)

edastab asjaomastele raudteeveo- või taristuettevõtjatele ning vajaduse korral laiemalt teistele sidusrühmadele järelevalvestrateegia üldeesmärgid ja kava(de) üldselgituse;

| b) | esitab asjaomastele raudteeveo- või taristuettevõtjatele üldise selgituse selle kohta, kuidas järelevalvekava(sid) rakendatakse. |
| --- | --- |

b)

esitab asjaomastele raudteeveo- või taristuettevõtjatele üldise selgituse selle kohta, kuidas järelevalvekava(sid) rakendatakse.

4.   JÄRELEVALVE TEGEMINE

Riiklik ohutusasutus:

| a) | rakendab kava(sid); |
| --- | --- |

a)

rakendab kava(sid);

| b) | võtab proportsionaalseid meetmeid, kui raudteeveo- või taristuettevõtja ei täida oma õiguslikke kohustusi, sealhulgas edastab vajaduse korral kiireloomulisi ohutusalaseid hoiatusi ja kohaldab ajutisi ohutusmeetmeid; |
| --- | --- |

b)

võtab proportsionaalseid meetmeid, kui raudteeveo- või taristuettevõtja ei täida oma õiguslikke kohustusi, sealhulgas edastab vajaduse korral kiireloomulisi ohutusalaseid hoiatusi ja kohaldab ajutisi ohutusmeetmeid;

| c) | hindab, kui asjakohaselt on raudteeveo- või taristuettevõtja tegevuskava(d) koostanud ja neid rakendanud, et kõrvaldada mittevastavus või allesjäänud probleem kindlaksmääratud aja jooksul; |
| --- | --- |

c)

hindab, kui asjakohaselt on raudteeveo- või taristuettevõtja tegevuskava(d) koostanud ja neid rakendanud, et kõrvaldada mittevastavus või allesjäänud probleem kindlaksmääratud aja jooksul;

| d) | dokumenteerib järelevalve tulemused. |
| --- | --- |

d)

dokumenteerib järelevalve tulemused.

5.   JÄRELEVALVE TULEMUSED

Riiklik ohutusasutus:

| a) | jagab järelevalvetulemusi asjakohase raudteeveo- või taristuettevõtjaga, sealhulgas märgib valdkonnad, kus raudteeveo- võib taristuettevõtja ei ole nõudeid täitnud, ning valdkonnad, kus rakendatakse ohutuse suurendamise head tava; |
| --- | --- |

a)

jagab järelevalvetulemusi asjakohase raudteeveo- või taristuettevõtjaga, sealhulgas märgib valdkonnad, kus raudteeveo- võib taristuettevõtja ei ole nõudeid täitnud, ning valdkonnad, kus rakendatakse ohutuse suurendamise head tava;

| b) | omab ülevaadet asjaomases liikmesriigis tegutsevate raudteeveo- või taristuettevõtjate ohutustasemest; |
| --- | --- |

b)

omab ülevaadet asjaomases liikmesriigis tegutsevate raudteeveo- või taristuettevõtjate ohutustasemest;

| c) | avaldab oma seisukohad üldise ohutustaseme kohta liikmesriigis ja edastab need asjaomastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

c)

avaldab oma seisukohad üldise ohutustaseme kohta liikmesriigis ja edastab need asjaomastele sidusrühmadele;

| d) | avaldab oma seisukohad ohutusalase õigusraamistiku tulemuslikkuse kohta ja edastab need asjaomastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

d)

avaldab oma seisukohad ohutusalase õigusraamistiku tulemuslikkuse kohta ja edastab need asjaomastele sidusrühmadele;

| e) | enne ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa uuendamise või ajakohastamise taotluse uuesti hindamist kasutab ohutusjuhtimissüsteemi tulemuslikkust käsitlevat teavet, mis on kogutud raudteeveo- või taristuettevõtja tegevuse üle tehtud järelevalve jooksul, ja vajaduse korral jagab seda sertifitseerimisasutusena tegutseva ametiga või asjakohase riikliku ohutusasutusega, kui tegemist on piiriülese taristuga; |
| --- | --- |

e)

enne ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa uuendamise või ajakohastamise taotluse uuesti hindamist kasutab ohutusjuhtimissüsteemi tulemuslikkust käsitlevat teavet, mis on kogutud raudteeveo- või taristuettevõtja tegevuse üle tehtud järelevalve jooksul, ja vajaduse korral jagab seda sertifitseerimisasutusena tegutseva ametiga või asjakohase riikliku ohutusasutusega, kui tegemist on piiriülese taristuga;

| f) | asjakohasel juhul võtab kõik meetmed, et tagada nõuete täitmine, selgitab välja, kas tegemist on ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa piiramise või tühistamise juhuga ja kui tema ei vastuta ühtse ohutustunnistuse ega ohutusloa väljaandmise eest, siis teavitab asjast pädevat asutust. |
| --- | --- |

f)

asjakohasel juhul võtab kõik meetmed, et tagada nõuete täitmine, selgitab välja, kas tegemist on ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa piiramise või tühistamise juhuga ja kui tema ei vastuta ühtse ohutustunnistuse ega ohutusloa väljaandmise eest, siis teavitab asjast pädevat asutust.

6.   JÄRELEVALVETEGEVUSE LÄBIVAATAMINE

Järelevalvetegevuse jooksul kogutud teabele ja saadud kogemustele tuginedes ning nii individuaalsest kui ka liikmesriigi ohutustasemest lähtudes teeb riiklik ohutusasutus korrapäraselt järgmist:

| a) | vaatab läbi järelevalvestrateegia ja kava(d), et kontrollida, kas algne sihttegevus, mitmest allikast pärit andmete/teabe kasutamine, järelevalve tulemused ja vahendite jaotus on asjakohased, ning vajaduse korral muudab prioriteete; |
| --- | --- |

a)

vaatab läbi järelevalvestrateegia ja kava(d), et kontrollida, kas algne sihttegevus, mitmest allikast pärit andmete/teabe kasutamine, järelevalve tulemused ja vahendite jaotus on asjakohased, ning vajaduse korral muudab prioriteete;

| b) | muudab vajaduse korral kava(sid) ja kaalub muudatuste mõju järelevalvestrateegiale; |
| --- | --- |

b)

muudab vajaduse korral kava(sid) ja kaalub muudatuste mõju järelevalvestrateegiale;

| c) | edastab asjaomasele liikmesriigile vajaduse korral oma seisukohad ja ettepanekud ohutusalase õigusraamistiku puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

edastab asjaomasele liikmesriigile vajaduse korral oma seisukohad ja ettepanekud ohutusalase õigusraamistiku puuduste kõrvaldamiseks.

Liide

Proportsionaalne meede (proportsio-naalsed meetmed)

Järelevalve-strateegia üldised eesmärgid, järelevalve-kava(de) ja selle (nende) rakendamise viiside selgitamine

Mitte-vastavused?

Riskivaldkondade kindlaksmääramine

Ohutusjuhtimis-süsteemi toimimise kohta kogutud asjakohane teave

Andmed/õnnetus- või vahejuhtumikohta

Järelevalve tulemused

Tegevuskava(de) koostamine ja rakendamine

Liikmesriigi üldine ohutustase

Ohutusalase õigusraamistiku tulemuslikkus

Ei

Jah

Uurimisaruanded

Mis tahes asjakohane teave

Raudteeveo- ja taristuettevõtjate iga-aastased ohutusalased aruanded

Eelmise järelevalve tulemused

Tegevuskava(de) asjakohasuse ja tulemuslikkuse hindamine

Meetmed vajalikud?

Ohutustaseme hindamine

Järelevalvetulemuste dokumenteerimine

Ei

Ohutusalase õigusraamistiku jõustamine, täiustamine ja/või väljatöötamine

Jah

Kava(de) rakendamine

Järelevalvestratee-gia ja -kava(de) väljatöötamine ning järelevalve koordineerimine teiste riiklike ohutusasutustega

Järelevalvetegevuse läbivaatamine

Teabe kogumine ja analüüsimine

Ohutushindamise jooksul kogutud teave

Raudteeveo- või taristuettevõtja

Järelevalvet tegev riiklik ohutusasutus

Amet või asjakohane riiklik ohutusasutus

---

II LISA

Artikli 8 lõike 2 kohane koordineeritud ja ühise järelevalve raamistik

Asjakohased riiklikud ohutusasutused töötavad välja ühistegevuse korra järgmiste põhimõtete ja konkreetsete elementide alusel.

| 1. | Lepitakse kokku, missugune raudteeveo- ja taristuettevõtjate tegevuse laad vajab koordineeritud ja ühist järelevalvet. |
| --- | --- |

1.

Lepitakse kokku, missugune raudteeveo- ja taristuettevõtjate tegevuse laad vajab koordineeritud ja ühist järelevalvet.

| 2. | Lepitakse kokku koordineerimisel kasutatava(te)s ühis(t)es keel(t)es ja teabe konfidentsiaalsuse tasemes. |
| --- | --- |

2.

Lepitakse kokku koordineerimisel kasutatava(te)s ühis(t)es keel(t)es ja teabe konfidentsiaalsuse tasemes.

| 3. | Lepitakse kokku, missugust teavet vahetatakse, ja vahetamise ajakava:






  a) | vahetatakse asjakohast teavet punkti 1 alusel välja selgitatud raudteeveo- ja taristuettevõtjate kohta ning jagatakse hindamise tulemusi; |
| --- | --- | --- |

3.

Lepitakse kokku, missugust teavet vahetatakse, ja vahetamise ajakava:

a)

vahetatakse asjakohast teavet punkti 1 alusel välja selgitatud raudteeveo- ja taristuettevõtjate kohta ning jagatakse hindamise tulemusi;

| b) | vajaduse korral esitatakse ohutuslubade koopiad; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral esitatakse ohutuslubade koopiad;

| c) | jagatakse omavahel järelevalve, sealhulgas jõustamisotsuste ja -meetmete kohaldamise tulemusi, kui need on asjakohased; |
| --- | --- |

c)

jagatakse omavahel järelevalve, sealhulgas jõustamisotsuste ja -meetmete kohaldamise tulemusi, kui need on asjakohased;

| d) | Jagatakse omavahel teavet igas liikmesriigis punkti 1 alusel välja selgitatud raudteeveo- ja taristuettevõtjate ohutustaseme kohta. |
| --- | --- |

d)

Jagatakse omavahel teavet igas liikmesriigis punkti 1 alusel välja selgitatud raudteeveo- ja taristuettevõtjate ohutustaseme kohta.

| 4. | Jagatakse omavahel otsustuskriteeriume:






  a) | jagatakse omavahel teavet selle kohta, kuidas iga riiklik ohutusasutus suunab oma tegevuse konkreetsele asjaomasele raudteeveo- ja taristuettevõtjale järelevalvekava raames; |
| --- | --- | --- |

4.

Jagatakse omavahel otsustuskriteeriume:

a)

jagatakse omavahel teavet selle kohta, kuidas iga riiklik ohutusasutus suunab oma tegevuse konkreetsele asjaomasele raudteeveo- ja taristuettevõtjale järelevalvekava raames;

| b) | peetakse dialoogi asjakohaste riiklike ohutusasutustega suurte nõuetele mittevastavuste kõrvaldamiseks kavandatud abinõude teemal. |
| --- | --- |

b)

peetakse dialoogi asjakohaste riiklike ohutusasutustega suurte nõuetele mittevastavuste kõrvaldamiseks kavandatud abinõude teemal.

| 5. | Juhitakse koordineerimistööd:






  a) | jagatakse omavahel olemasolevaid järelevalvestrateegiaid ja -kavasid; |
| --- | --- | --- |

5.

Juhitakse koordineerimistööd:

a)

jagatakse omavahel olemasolevaid järelevalvestrateegiaid ja -kavasid;

| b) | määratakse kindlaks ühised huvipunktid ja/või -teemad; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks ühised huvipunktid ja/või -teemad;

| c) | kavandatakse tõhusalt individuaalseid, koordineeritud või ühisalgatusi ilma tarbetu ebamugavuse tekitamiseta raudteeveo- või taristuettevõtjale ja vältides nende algatuste kattumist. |
| --- | --- |

c)

kavandatakse tõhusalt individuaalseid, koordineeritud või ühisalgatusi ilma tarbetu ebamugavuse tekitamiseta raudteeveo- või taristuettevõtjale ja vältides nende algatuste kattumist.

| 6. | Lepitakse kokku, missugune riiklik ohutusasutus (või missugused riiklikud ohutusasutused) peaks(id) jälgima meetmeid, mille eesmärk on reageerida allesjäänud probleemidele, mille lahendamine on vajaduse korral seatud järelevalve alla. |
| --- | --- |

6.

Lepitakse kokku, missugune riiklik ohutusasutus (või missugused riiklikud ohutusasutused) peaks(id) jälgima meetmeid, mille eesmärk on reageerida allesjäänud probleemidele, mille lahendamine on vajaduse korral seatud järelevalve alla.

| 7. | Lepitakse kokku valdkonnad, millele koordineeritult ja ühiselt keskenduda:






  a) | selgitatakse välja asjaomaste raudteeveo- ja taristuettevõtjate põhiriskid, mida riiklikud ohutusasutused peavad koordineeritult ja ühiselt käsitlema; |
| --- | --- | --- |

7.

Lepitakse kokku valdkonnad, millele koordineeritult ja ühiselt keskenduda:

a)

selgitatakse välja asjaomaste raudteeveo- ja taristuettevõtjate põhiriskid, mida riiklikud ohutusasutused peavad koordineeritult ja ühiselt käsitlema;

| b) | lepitakse kokku, missugune riiklik ohutusasutus hakkab missugust tegevust juhtima, tuginedes nõuetekohaselt kindlaks määratud kriteeriumidele, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

lepitakse kokku, missugune riiklik ohutusasutus hakkab missugust tegevust juhtima, tuginedes nõuetekohaselt kindlaks määratud kriteeriumidele, kui see on asjakohane;

| c) | lepitakse kokku, mis liiki ühiseid järelevalvemeetmeid võtta, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

lepitakse kokku, mis liiki ühiseid järelevalvemeetmeid võtta, kui see on asjakohane;

| d) | lepitakse kokku, kuidas tuleks teavitada raudteeveo- ja taristuettevõtjaid riiklike ohutusasutuste kehtestatavast korrast ja sõlmitavatest kokkulepetest. |
| --- | --- |

d)

lepitakse kokku, kuidas tuleks teavitada raudteeveo- ja taristuettevõtjaid riiklike ohutusasutuste kehtestatavast korrast ja sõlmitavatest kokkulepetest.

| 8. | Jagatakse häid tavasid:






  a) | töötatakse välja kord, kuidas korrapäraselt läbi vaadata ja koordineerida asjakohaste raudteeveo- ja taristuettevõtjate järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

8.

Jagatakse häid tavasid:

a)

töötatakse välja kord, kuidas korrapäraselt läbi vaadata ja koordineerida asjakohaste raudteeveo- ja taristuettevõtjate järelevalvet;

| b) | töötatakse välja kord, kuidas hinnata riiklike ohutusasutuste (kaasa arvatud amet, kui see on asjakohane) omavahelise tegevuse koordineerimise ja koostöö tõhusust. |
| --- | --- |

b)

töötatakse välja kord, kuidas hinnata riiklike ohutusasutuste (kaasa arvatud amet, kui see on asjakohane) omavahelise tegevuse koordineerimise ja koostöö tõhusust.

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/26

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/762,

8. märts 2018,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu Raudteeameti 9. märtsil 2017. aastal komisjonile esitatud soovitust ERA-REC-115-REC vastavushindamise ühiste ohutusmeetodite ja järelevalve ühise ohutusmeetodi läbivaatamise kohta

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühistes ohutusmeetodites on kirjeldatud ohutustasemete, ohutuseesmärkide saavutamise ja muudele ohutusnõuetele vastavuse hindamist. |
| --- | --- |

(1)

Ühistes ohutusmeetodites on kirjeldatud ohutustasemete, ohutuseesmärkide saavutamise ja muudele ohutusnõuetele vastavuse hindamist.

| (2) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikele 5 tuleb ühised ohutusmeetodid korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse nende kohaldamisest saadud kogemusi ja raudteeohutusvaldkonna üldist arengut ning pidades silmas eesmärki ohutust üldiselt säilitada ja võimaluse korral seda pidevalt suurendada. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikele 5 tuleb ühised ohutusmeetodid korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse nende kohaldamisest saadud kogemusi ja raudteeohutusvaldkonna üldist arengut ning pidades silmas eesmärki ohutust üldiselt säilitada ja võimaluse korral seda pidevalt suurendada.

| (3) | Komisjon volitas 1. septembri 2016. aasta rakendusotsusega (2) Euroopa Liidu Raudteeametit (edaspidi „amet“) direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 2 kohaselt vaatama läbi komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010, (3) (EL) nr 1169/2010 (4) ja (EL) nr 1077/2012 (5). 9. märtsil 2017 andis amet seoses komisjoni volitusega välja soovituse, millele on lisatud aruanne riiklike ohutusasutustega, sotsiaalpartneritega ja kasutajatega konsulteerimise tulemuste kohta ning aruanne vastu võetavate muudetud ühiste ohutusmeetodite mõju hindamise kohta. Komisjon uuris ameti väljaantud soovitust, et veenduda volituse täitmises, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikes 4. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon volitas 1. septembri 2016. aasta rakendusotsusega (2) Euroopa Liidu Raudteeametit (edaspidi „amet“) direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 2 kohaselt vaatama läbi komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010, (3) (EL) nr 1169/2010 (4) ja (EL) nr 1077/2012 (5). 9. märtsil 2017 andis amet seoses komisjoni volitusega välja soovituse, millele on lisatud aruanne riiklike ohutusasutustega, sotsiaalpartneritega ja kasutajatega konsulteerimise tulemuste kohta ning aruanne vastu võetavate muudetud ühiste ohutusmeetodite mõju hindamise kohta. Komisjon uuris ameti väljaantud soovitust, et veenduda volituse täitmises, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõikes 4.

| (4) | Ohutusjuhtimissüsteemi eesmärk on tagada, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad saavutavad oma ärieesmärgid ohutult. Ohutusjuhtimissüsteem on tihti lõimitud muude juhtimissüsteemidega, et suurendada organisatsiooni üldist tulemuslikkust ja vähendada kulusid ning teha ühiseid jõupingutusi organisatsiooni kõigil tasandeil. Selleks kasutatakse Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni juhtimissüsteemide standardite struktuuri (High Level Structure), (6) et funktsioonipõhiselt siduda direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 kohased ohutusjuhtimissüsteemi nõuded. Samuti võimaldab see raamistik raudteeveo-ettevõtjatel ja taristuettevõtjatel protsessikesksest lähenemisviisist paremini aru saada ja seda kohaldada, kui nad töötavad välja oma ohutusjuhtimissüsteemi ning rakendavad, haldavad ja pidevalt täiustavad seda. |
| --- | --- |

(4)

Ohutusjuhtimissüsteemi eesmärk on tagada, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad saavutavad oma ärieesmärgid ohutult. Ohutusjuhtimissüsteem on tihti lõimitud muude juhtimissüsteemidega, et suurendada organisatsiooni üldist tulemuslikkust ja vähendada kulusid ning teha ühiseid jõupingutusi organisatsiooni kõigil tasandeil. Selleks kasutatakse Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni juhtimissüsteemide standardite struktuuri (High Level Structure), (6) et funktsioonipõhiselt siduda direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 kohased ohutusjuhtimissüsteemi nõuded. Samuti võimaldab see raamistik raudteeveo-ettevõtjatel ja taristuettevõtjatel protsessikesksest lähenemisviisist paremini aru saada ja seda kohaldada, kui nad töötavad välja oma ohutusjuhtimissüsteemi ning rakendavad, haldavad ja pidevalt täiustavad seda.

| (5) | Pärast ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa saamist peaks taotleja jätkuvalt kasutama oma ohutusjuhtimissüsteemi, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9. |
| --- | --- |

(5)

Pärast ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa saamist peaks taotleja jätkuvalt kasutama oma ohutusjuhtimissüsteemi, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9.

| (6) | Inimkäitumisel on keskne roll raudtee ohutul ja tõhusal käitamisel. Kui leitakse, et inimkäitumisel on osa õnnetus- või vahejuhtumi põhjustamisel, võib juhtuda, et sellised organisatsioonilised tegurid nagu töökoormus ja töökorraldus mõjutasid inimkäitumist ja vähendasid tulemuslikkust ning raskendasid konkreetse õnnetus- või vahejuhtumi tagajärgi. Seepärast on oluline, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad järgivad süsteemset lähenemisviisi inimvõimete toetamisel ning inim- ja organisatsiooniliste tegurite käsitlemisel ohutusjuhtimissüsteemi raames. |
| --- | --- |

(6)

Inimkäitumisel on keskne roll raudtee ohutul ja tõhusal käitamisel. Kui leitakse, et inimkäitumisel on osa õnnetus- või vahejuhtumi põhjustamisel, võib juhtuda, et sellised organisatsioonilised tegurid nagu töökoormus ja töökorraldus mõjutasid inimkäitumist ja vähendasid tulemuslikkust ning raskendasid konkreetse õnnetus- või vahejuhtumi tagajärgi. Seepärast on oluline, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad järgivad süsteemset lähenemisviisi inimvõimete toetamisel ning inim- ja organisatsiooniliste tegurite käsitlemisel ohutusjuhtimissüsteemi raames.

| (7) | See, kuidas organisatsioonis ohutust tajutakse, hinnatakse ja prioriteediks seatakse, kajastab tegelikke kohustusi, mis organisatsiooni kõigil tasanditel on ohutuse valdkonnas seatud. Seepärast on ka oluline, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad määraksid kindlaks tegevuse ja käitumise, mis võivad aidata kujundada positiivset ohutusjuhtimissüsteemi, ning et ohutusjuhtimissüsteemi kaudu edendaksid nad vastastikuse usalduse, kindluse ja üksteiselt õppimise kultuuri, mille raames töötajaid kutsutakse panustama ohutuse suurendamisse, andes teada ohtlikest olukordadest ja edastades ohutusalast teavet. |
| --- | --- |

(7)

See, kuidas organisatsioonis ohutust tajutakse, hinnatakse ja prioriteediks seatakse, kajastab tegelikke kohustusi, mis organisatsiooni kõigil tasanditel on ohutuse valdkonnas seatud. Seepärast on ka oluline, et raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad määraksid kindlaks tegevuse ja käitumise, mis võivad aidata kujundada positiivset ohutusjuhtimissüsteemi, ning et ohutusjuhtimissüsteemi kaudu edendaksid nad vastastikuse usalduse, kindluse ja üksteiselt õppimise kultuuri, mille raames töötajaid kutsutakse panustama ohutuse suurendamisse, andes teada ohtlikest olukordadest ja edastades ohutusalast teavet.

| (8) | Ohutusjuhtimissüsteemi puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (7) ja nõukogu asjakohaseid üksikdirektiive kohaldatakse täiel määral raudtee ehitamise, käitamise ja hooldamisega tegelevate töötajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks. Sellega ei kaasne väljaandvale asutusele muud lisavastutust ega muid lisaülesandeid kui see, et ta peab kontrollima, kas ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa taotleja on võtnud arvesse tervise- ja ohutusriske. Direktiivi 89/391/EMÜ nõuete täitmise kontrollimine võidakse siiski teha ülesandeks muudele liikmesriikide määratud pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(8)

Ohutusjuhtimissüsteemi puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (7) ja nõukogu asjakohaseid üksikdirektiive kohaldatakse täiel määral raudtee ehitamise, käitamise ja hooldamisega tegelevate töötajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks. Sellega ei kaasne väljaandvale asutusele muud lisavastutust ega muid lisaülesandeid kui see, et ta peab kontrollima, kas ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa taotleja on võtnud arvesse tervise- ja ohutusriske. Direktiivi 89/391/EMÜ nõuete täitmise kontrollimine võidakse siiski teha ülesandeks muudele liikmesriikide määratud pädevatele asutustele.

| (9) | Ohutusjuhtimissüsteemis tuleks vajaduse korral arvesse võtta võimalikke täiendavaid riske, mis kaasnevad ohtlike kaupade raudteeveoga, mistõttu tuleks arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (8). |
| --- | --- |

(9)

Ohutusjuhtimissüsteemis tuleks vajaduse korral arvesse võtta võimalikke täiendavaid riske, mis kaasnevad ohtlike kaupade raudteeveoga, mistõttu tuleks arvesse võtta ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (8).

| (10) | Määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 aeguvad ja tuleks seepärast asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(10)

Määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 aeguvad ja tuleks seepärast asendada käesoleva määrusega.

| (11) | Seoses ohutustunnistustega on direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikega 15 ette nähtud, et riiklik ohutusasutus võib nõuda ohutustunnistuste muutmist pärast olulisi muutusi ohutusalases õigusraamistikus. Direktiivi (EL) 2016/798 artiklist 9 ja käesolevast määrusest tulenevad muudatused on küll asjakohased ja tähtsad, aga need ei ole olulised. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1158/2010 kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (9) kohaselt välja antud ohutustunnistuste suhtes kuni nende aegumise kuupäevani. Samal põhjusel on vaja lükata määruse (EL) nr 1158/2010 tühistamine edasi kuni selle ajavahemiku viimase päeva lõpuni, mil riiklikud ohutusasutused võivad seda järelvalve eesmärgil kohaldada. Vastavalt direktiivile (EL) 2016/798 kohaldatakse kehtivate ohutustunnistuste suhtes direktiivi 2004/49/EÜ, mis on määruse (EL) nr 1158/2010 aluseks. |
| --- | --- |

(11)

Seoses ohutustunnistustega on direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikega 15 ette nähtud, et riiklik ohutusasutus võib nõuda ohutustunnistuste muutmist pärast olulisi muutusi ohutusalases õigusraamistikus. Direktiivi (EL) 2016/798 artiklist 9 ja käesolevast määrusest tulenevad muudatused on küll asjakohased ja tähtsad, aga need ei ole olulised. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1158/2010 kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ (9) kohaselt välja antud ohutustunnistuste suhtes kuni nende aegumise kuupäevani. Samal põhjusel on vaja lükata määruse (EL) nr 1158/2010 tühistamine edasi kuni selle ajavahemiku viimase päeva lõpuni, mil riiklikud ohutusasutused võivad seda järelvalve eesmärgil kohaldada. Vastavalt direktiivile (EL) 2016/798 kohaldatakse kehtivate ohutustunnistuste suhtes direktiivi 2004/49/EÜ, mis on määruse (EL) nr 1158/2010 aluseks.

| (12) | Seoses ohutuslubadega on direktiivi (EL) 2016/798 artikli 12 lõike 2 teise lõiguga ette nähtud, et riiklik ohutusasutus võib nõuda ohutuslubade muutmist pärast olulisi muutusi ohutusalases õigusraamistikus. Direktiivi (EL) 2016/798 artiklist 9 ja käesolevast määrusest tulenevad muudatused on küll asjakohased ja tähtsad, aga need ei ole olulised. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1169/2010 kohaldada direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja antud ohutuslubade suhtes kuni nende aegumise kuupäevani. Samal põhjusel on vaja lükata määruse (EL) nr 1169/2010 tühistamine edasi kuni selle ajavahemiku viimase päeva lõpuni, mil riiklikud ohutusasutused võivad seda järelvalve eesmärgil kohaldada, |
| --- | --- |

(12)

Seoses ohutuslubadega on direktiivi (EL) 2016/798 artikli 12 lõike 2 teise lõiguga ette nähtud, et riiklik ohutusasutus võib nõuda ohutuslubade muutmist pärast olulisi muutusi ohutusalases õigusraamistikus. Direktiivi (EL) 2016/798 artiklist 9 ja käesolevast määrusest tulenevad muudatused on küll asjakohased ja tähtsad, aga need ei ole olulised. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1169/2010 kohaldada direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja antud ohutuslubade suhtes kuni nende aegumise kuupäevani. Samal põhjusel on vaja lükata määruse (EL) nr 1169/2010 tühistamine edasi kuni selle ajavahemiku viimase päeva lõpuni, mil riiklikud ohutusasutused võivad seda järelvalve eesmärgil kohaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi nõudeid käsitlevad ühised ohutusmeetodid, millele on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 1 punktis f.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/798 kohaselt välja antud ühtsete ohutustunnistuste ja ohutuslubade suhtes.

Artikkel 2

Mõiste

Käesolevas määruses kasutatakse järgmist mõistet: „sertifitseerimisasutus“ – ühtse ohutustunnistuse väljaandmise eest vastutav asutus, s.o kas amet või riiklik ohutusasutus.

Artikkel 3

Ohutusjuhtimissüsteemi nõuded raudteeveo-ettevõtjate jaoks

Raudteeveo-ettevõtjad kehtestavad oma ohutusjuhtimissüsteemi kooskõlas I lisas esitatud nõuetega.

Kõnealuseid ohutusjuhtimissüsteemi nõudeid kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 10 osutatud ühtsete ohutustunnistuste taotluste hindamisel ja nende tunnistuste järelevalvel.

Artikkel 4

Ohutusjuhtimissüsteemi nõuded taristuettevõtjate jaoks

Taristuettevõtjad kehtestavad oma ohutusjuhtimissüsteemi kooskõlas II lisas esitatud nõuetega.

Kõnealuseid ohutusjuhtimissüsteemi nõudeid kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 12 osutatud ohutuslubade taotluste hindamisel ja nende lubade järelevalvel.

Artikkel 5

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 tunnistatakse kehtetuks alates 16. juunist 2025.

Artikkel 6

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 16. juunist 2019 liikmesriikides, kes ei ole ametit ega komisjoni direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud. Alates 16. juunist 2020 kohaldatakse seda kõikides liikmesriikides.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 102.

1

(2)  Komisjoni 1. septembri 2016. aasta rakendusotsus Euroopa Liidu Raudteeametile antud volituse kohta vaadata läbi vastavushindamist käsitlev ühine ohutusmeetod ja järelevalvet käsitlev ühine ohutusmeetod ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus C(2014) 1649 (final) (C(2016) 5504 final).

2

final

final

(3)  Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

3

(4)  Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).

4

(5)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).

5

(6)  ISO/IEC direktiivid, 1 osa, konsolideeritud kaasanne 2016, lisa SL, liide 2 (ISO/IEC Directives, Part 1, consolidated supplement 2016, Annex SL Appendix 2).

6

(7)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

9

---

I LISA

Ohutusjuhtimissüsteemi nõuded raudteeveo-ettevõtjate jaoks

1.   ORGANISATSIOONI TAUST

1.1.   
  Organisatsioon:

| a) | kirjeldama oma tegevuse liiki, ulatust ja tegevuspiirkonda; |
| --- | --- |

a)

kirjeldama oma tegevuse liiki, ulatust ja tegevuspiirkonda;

| b) | tegema kindlaks tõsised ohutusriskid, mis tulenevad raudteetoimingutest, olenemata sellest, kas neid teostab organisatsioon ise või töövõtjad, partnerid või tarnijad tema kontrolli all; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks tõsised ohutusriskid, mis tulenevad raudteetoimingutest, olenemata sellest, kas neid teostab organisatsioon ise või töövõtjad, partnerid või tarnijad tema kontrolli all;

| c) | tegema kindlaks huvitatud isikud (nt reguleerivad asutused, ametiasutused, taristuettevõtjad, töövõtjad, tarnijad, partnerid), sh raudteesüsteemivälised isikud, kes on ohutusjuhtimissüsteemi seisukohast olulised; |
| --- | --- |

c)

tegema kindlaks huvitatud isikud (nt reguleerivad asutused, ametiasutused, taristuettevõtjad, töövõtjad, tarnijad, partnerid), sh raudteesüsteemivälised isikud, kes on ohutusjuhtimissüsteemi seisukohast olulised;

| d) | tegema kindlaks punktis c osutatud huvitatud isikutega seotud õiguslikud ja muud ohutusalased nõuded ja neid säilitama; |
| --- | --- |

d)

tegema kindlaks punktis c osutatud huvitatud isikutega seotud õiguslikud ja muud ohutusalased nõuded ja neid säilitama;

| e) | tagama, et punktis d osutatud nõudeid võetakse arvesse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, rakendamisel ja haldamisel; |
| --- | --- |

e)

tagama, et punktis d osutatud nõudeid võetakse arvesse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, rakendamisel ja haldamisel;

| f) | kirjeldama ohutusjuhtimissüsteemi ulatust, osutades, milline osa äritegevusest on selle ulatusega hõlmatud ja milline mitte, võttes arvesse punktis d osutatud nõudeid. |
| --- | --- |

f)

kirjeldama ohutusjuhtimissüsteemi ulatust, osutades, milline osa äritegevusest on selle ulatusega hõlmatud ja milline mitte, võttes arvesse punktis d osutatud nõudeid.

2.   JUHTROLL

2.1.   Juhtroll ja kohustus

2.1.1.   Kõrgem juhtkond võtab juhtrolli ja kohustub ohutusjuhtimissüsteemi arendama, rakendama, hooldama ja järjest täiustama, tehes järgmist:

| a) | võttes üldise vastutuse ja kohustuse tagada ohutus; |
| --- | --- |

a)

võttes üldise vastutuse ja kohustuse tagada ohutus;

| b) | tagades, et organisatsiooni eri tasandite juhtkond võtab oma tegevuse ning töötajate ja töövõtjatega suhtlemise kaudu kohustuse tagada ohutus; |
| --- | --- |

b)

tagades, et organisatsiooni eri tasandite juhtkond võtab oma tegevuse ning töötajate ja töövõtjatega suhtlemise kaudu kohustuse tagada ohutus;

| c) | tagades, et ohutuspoliitika ja -eesmärgid määratakse kindlaks, neist saadakse aru ja et need on kooskõlas organisatsiooni strateegilise suunaga; |
| --- | --- |

c)

tagades, et ohutuspoliitika ja -eesmärgid määratakse kindlaks, neist saadakse aru ja et need on kooskõlas organisatsiooni strateegilise suunaga;

| d) | tagades organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi nõuete lõimimise organisatsiooni äriprotsessidega; |
| --- | --- |

d)

tagades organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi nõuete lõimimise organisatsiooni äriprotsessidega;

| e) | tagades ohutusjuhtimissüsteemi jaoks vajalike ressursside kättesaadavuse; |
| --- | --- |

e)

tagades ohutusjuhtimissüsteemi jaoks vajalike ressursside kättesaadavuse;

| f) | tagades, et ohutusjuhtimissüsteem võimaldab organisatsiooni ohutusriske tõhusalt kontrollida; |
| --- | --- |

f)

tagades, et ohutusjuhtimissüsteem võimaldab organisatsiooni ohutusriske tõhusalt kontrollida;

| g) | innustades töötajaid ohutusjuhtimissüsteemi nõuetest kinni pidama; |
| --- | --- |

g)

innustades töötajaid ohutusjuhtimissüsteemi nõuetest kinni pidama;

| h) | edendades ohutusjuhtimissüsteemi pidevat täiustamist; |
| --- | --- |

h)

edendades ohutusjuhtimissüsteemi pidevat täiustamist;

| i) | tagades, et organisatsiooni äririskide kindlakstegemisel ja juhtimisel võetakse ohutust arvesse, ja selgitades, kuidas ohutuse ja muude ärieesmärkide vaheline lahknevus kindlaks tehakse ja see kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

i)

tagades, et organisatsiooni äririskide kindlakstegemisel ja juhtimisel võetakse ohutust arvesse, ja selgitades, kuidas ohutuse ja muude ärieesmärkide vaheline lahknevus kindlaks tehakse ja see kõrvaldatakse;

| j) | edendades positiivset ohutuskultuuri. |
| --- | --- |

j)

edendades positiivset ohutuskultuuri.

2.2.   Ohutuspoliitika

2.2.1.   Kõrgem juhtkond koostab dokumendi, milles kirjeldatakse organisatsiooni ohutuspoliitikat, ja:

| a) | see vastab organisatsiooni liigile ja raudteetoimingute ulatusele; |
| --- | --- |

a)

see vastab organisatsiooni liigile ja raudteetoimingute ulatusele;

| b) | selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht (või kõrgema juhtkonna esindaja(d); |
| --- | --- |

b)

selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht (või kõrgema juhtkonna esindaja(d);

| c) | seda rakendatakse aktiivselt, see tehakse kõigile töötajatele teatavaks ja kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

seda rakendatakse aktiivselt, see tehakse kõigile töötajatele teatavaks ja kättesaadavaks.

2.2.2.   Ohutuspoliitika:

| a) | sisaldab kohustust täita kõiki õiguslikke ja muid nõudeid, mis on seotud ohutusega; |
| --- | --- |

a)

sisaldab kohustust täita kõiki õiguslikke ja muid nõudeid, mis on seotud ohutusega;

| b) | toimib raamistikuna, mille alusel seatakse ohutuseesmärke ja hinnatakse organisatsiooni ohutustaset nendest eesmärkidest lähtuvalt; |
| --- | --- |

b)

toimib raamistikuna, mille alusel seatakse ohutuseesmärke ja hinnatakse organisatsiooni ohutustaset nendest eesmärkidest lähtuvalt;

| c) | sisaldab kohustust kontrollida ohutusriske, mis tulenevad nii enda kui ka teiste tegevusest; |
| --- | --- |

c)

sisaldab kohustust kontrollida ohutusriske, mis tulenevad nii enda kui ka teiste tegevusest;

| d) | sisaldab kohustust ohutusjuhtimissüsteemi pidevalt täiustada; |
| --- | --- |

d)

sisaldab kohustust ohutusjuhtimissüsteemi pidevalt täiustada;

| e) | vastab äristrateegiale ja organisatsiooni ohutustasemele. |
| --- | --- |

e)

vastab äristrateegiale ja organisatsiooni ohutustasemele.

2.3.   Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused

2.3.1.   Ohutust mõjutavate töötajate (sh juhtkond ja teised ohutusülesandeid täitvad töötajad) kohustused, vastutus ja volitused määratakse kindlaks organisatsiooni kõigil tasanditel, need dokumenteeritakse, määratakse neile isikutele ja tehakse neile teatavaks.

2.3.2.   Organisatsioon tagab, et töötajatel, kellele delegeeritakse kohustus tagada ohutusülesannete täitmine, on volitused, pädevus ja asjakohased vahendid oma ülesannete täitmiseks, ilma et muud tegevusvaldkonnad nende täitmist negatiivselt mõjutaksid.

2.3.3.   Ohutusülesannetega seotud kohustuste delegeerimine dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks asjaomastele töötajatele, kes peavad need heaks kiitma ja nendest aru saama.

2.3.4.   Organisatsioon kirjeldab punktis 2.3.1 osutatud rollide määramist organisatsioonisisestele ja vajaduse korral organisatsioonivälistele tegevusvaldkondadele (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“).

2.4.   Konsulteerimine töötajate ja muude isikutega

2.4.1.   Vajaduse korral konsulteeritakse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, haldamisel ja täiustamisel töötajate, nende esindajate ja organisatsiooniväliste huvitatud isikutega süsteemi nende osade puhul, mille eest nad vastutavad, sh käitamisprotseduuride ohutuse aspektid.

2.4.2.   Organisatsioon hõlbustab töötajatega konsulteerimist, nähes ette meetodid ja vahendid töötajate kaasamiseks, töötajate arvamuse registreerimiseks ja töötajate arvamuse kohta tagasiside esitamiseks.

3.   KAVANDAMINE

3.1.   Riskide vähendamise meetmed

3.1.1.   Riskihindamine

3.1.1.1.   Organisatsioon:

| a) | teeb kindlaks ja analüüsib kõiki tegevus- organisatsioonilisi ja tehnilisi riske, mis on asjakohased organisatsiooni liigi, ulatuse ja tegevuspiirkonna seisukohast. Nende hulka kuuluvad riskid, mis tulenevad inim- ja organisatsioonilistest teguritest, nt töökoormusest, töökorraldusest, väsimusest, protseduuride sobivusest ja muude huvitatud isikute tegevusest (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“); |
| --- | --- |

a)

teeb kindlaks ja analüüsib kõiki tegevus- organisatsioonilisi ja tehnilisi riske, mis on asjakohased organisatsiooni liigi, ulatuse ja tegevuspiirkonna seisukohast. Nende hulka kuuluvad riskid, mis tulenevad inim- ja organisatsioonilistest teguritest, nt töökoormusest, töökorraldusest, väsimusest, protseduuride sobivusest ja muude huvitatud isikute tegevusest (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“);

| b) | hindab punktis a osutatud riske, kasutades asjakohaseid riskihindamismeetodeid; |
| --- | --- |

b)

hindab punktis a osutatud riske, kasutades asjakohaseid riskihindamismeetodeid;

| c) | töötab välja ja kehtestab ohutusmeetmed, määrates kindlaks nendega seotud kohustused (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“); |
| --- | --- |

c)

töötab välja ja kehtestab ohutusmeetmed, määrates kindlaks nendega seotud kohustused (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“);

| d) | arendab välja süsteemi ohutusmeetmete tõhususe jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

d)

arendab välja süsteemi ohutusmeetmete tõhususe jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| e) | tunnistab vajadust teha ühiste riskide vähendamisel ja nõuetekohaste ohutusmeetmete kehtestamisel vajaduse korral koostööd teiste huvitatud isikutega (nt raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, tootja, hoolduse tarnija, hoolduse eest vastutav üksus, veeremiüksuse valdaja, teenuseosutaja ja hankeüksus); |
| --- | --- |

e)

tunnistab vajadust teha ühiste riskide vähendamisel ja nõuetekohaste ohutusmeetmete kehtestamisel vajaduse korral koostööd teiste huvitatud isikutega (nt raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, tootja, hoolduse tarnija, hoolduse eest vastutav üksus, veeremiüksuse valdaja, teenuseosutaja ja hankeüksus);

| f) | teavitab riskidest töötajaid ja kaasatud välisosalisi (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“). |
| --- | --- |

f)

teavitab riskidest töötajaid ja kaasatud välisosalisi (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“).

3.1.1.2.   Riski hindamisel võtab organisatsioon arvesse vajadust teha kindlaks kohaldatavatele õigusaktidele ja eriti direktiivile 89/391/EMÜ vastav ohutu töökeskkond, näha see ette ja säilitada seda.

3.1.2.   Muudatuste kavandamine

3.1.2.1.   Organisatsioon teeb enne muudatuste tegemist (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“) kindlaks võimalikud ohutusriskid ja asjakohased ohutusmeetmed (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 (1) kohase riskijuhtimisprotsessiga, sh võtab arvesse muudatusest endast tulenevaid ohutusriske.

3.2.   Ohutuseesmärgid ja kavandamine

3.2.1.   Organisatsioon määrab kindlaks asjakohaste funktsioonide jaoks ohutuseesmärgid asjakohasel tasandil, et ohutustaset säilitada ja võimaluse korral seda tõsta.

3.2.2.   Ohutuseesmärgid:

| a) | vastavad ohutuspoliitikale ja organisatsiooni strateegilistele eesmärkidele (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

a)

vastavad ohutuspoliitikale ja organisatsiooni strateegilistele eesmärkidele (kui see on asjakohane);

| b) | on seotud prioriteetsete riskidega, mis mõjutavad organisatsiooni ohutustaset; |
| --- | --- |

b)

on seotud prioriteetsete riskidega, mis mõjutavad organisatsiooni ohutustaset;

| c) | on mõõdetavad; |
| --- | --- |

c)

on mõõdetavad;

| d) | võtavad arvesse kohaldatavaid õiguslikke ja muid nõudeid; |
| --- | --- |

d)

võtavad arvesse kohaldatavaid õiguslikke ja muid nõudeid;

| e) | vaadatakse läbi nende saavutamise seisukohast ja neid muudetakse vajaduse korral; |
| --- | --- |

e)

vaadatakse läbi nende saavutamise seisukohast ja neid muudetakse vajaduse korral;

| f) | tehakse teatavaks. |
| --- | --- |

f)

tehakse teatavaks.

3.2.3.   Organisatsioonil on ohutuseesmärkide saavutamise kava(d).

3.2.4.   Organisatsioon kirjeldab strateegiat ja kava(sid), mida kasutatakse ohutuseesmärkide saavutamise jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

4.   TOETUS

4.1.   Ressursid

4.1.1.   Organisatsioon näeb ette ressursid, sh pädevad töötajad ning tõhusad ja kasutatavad seadmed, mida on vaja ohutusjuhtimissüsteemi kehtestamiseks, rakendamiseks, haldamiseks ja pidevaks täiustamiseks.

4.2.   Pädevus

4.2.1.   Organisatsiooni pädevusjuhtimissüsteemiga tagatakse, et töötajad, kelle tegevus mõjutab ohutust, on pädevad täitma ohutusülesandeid, mille eest nad vastutavad (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“), sh vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | ohutusülesannete täitmiseks vajaliku pädevuse kindlakstegemine (sh teadmised, oskused, muu kui tehniliste aspektidega seotud käitumine ja suhtumine); |
| --- | --- |

a)

ohutusülesannete täitmiseks vajaliku pädevuse kindlakstegemine (sh teadmised, oskused, muu kui tehniliste aspektidega seotud käitumine ja suhtumine);

| b) | töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, psühholoogiline ja füüsiline sobivus); |
| --- | --- |

b)

töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, psühholoogiline ja füüsiline sobivus);

| c) | algkoolitus, kogemused ja kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

c)

algkoolitus, kogemused ja kvalifikatsioon;

| d) | pidev koolitus ning olemasoleva pädevuse korrapärane ajakohastamine; |
| --- | --- |

d)

pidev koolitus ning olemasoleva pädevuse korrapärane ajakohastamine;

| e) | pädevuse korrapärane hindamine ning psühholoogilise ja füüsilise sobivuse kontrollimine, et tagada kvalifikatsioonide ja oskuste säilimine aja jooksul; |
| --- | --- |

e)

pädevuse korrapärane hindamine ning psühholoogilise ja füüsilise sobivuse kontrollimine, et tagada kvalifikatsioonide ja oskuste säilimine aja jooksul;

| f) | asjakohaseid ohutusjuhtimissüsteemi osi hõlmav konkreetne koolitus, et täita ohutusega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

f)

asjakohaseid ohutusjuhtimissüsteemi osi hõlmav konkreetne koolitus, et täita ohutusega seotud ülesandeid.

4.2.2.   Organisatsioon näeb nende töötajate jaoks, kelle tegevus mõjutab ohutust, ette punkti 4.2.1 alapunktides c, d ja f osutatud koolitusprogrammi, millega tagatakse, et:

| a) | koolitusprogramm viiakse läbi töötajate kindlakstehtud pädevust ja individuaalseid vajadusi arvestades; |
| --- | --- |

a)

koolitusprogramm viiakse läbi töötajate kindlakstehtud pädevust ja individuaalseid vajadusi arvestades;

| b) | töötajad suudavad vajaduse korral tegutseda kõigis käitamistingimustes (tavapärastes, halvenenud ja ohuolukordades); |
| --- | --- |

b)

töötajad suudavad vajaduse korral tegutseda kõigis käitamistingimustes (tavapärastes, halvenenud ja ohuolukordades);

| c) | koolituse kestus ja täienduskoolituse läbimise sagedus vastavad koolituseesmärkidele; |
| --- | --- |

c)

koolituse kestus ja täienduskoolituse läbimise sagedus vastavad koolituseesmärkidele;

| d) | kõigi töötajate kohta peetakse dokumentatsiooni (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

d)

kõigi töötajate kohta peetakse dokumentatsiooni (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| e) | koolitusprogramm vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda auditeeritakse (vt punkt 6.2 „Siseaudit“) ning vajaduse korral tehakse muudatusi (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“). |
| --- | --- |

e)

koolitusprogramm vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda auditeeritakse (vt punkt 6.2 „Siseaudit“) ning vajaduse korral tehakse muudatusi (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

4.2.3.   Seatakse sisse kord, mille alusel töötajad naasevad tööle pärast õnnetusjuhtumeid/vahejuhtumeid või pikemat aega töölt eemalolekut ja mis hõlmab vajaduse korral lisakoolitust.

4.3.   Teadlikkus

4.3.1.   Kõrgem juhtkond tagab, et nad ise ja töötajad, kelle tegevus mõjutab ohutust, oleksid teadlikud oma tegevuse olulisusest, tähtsusest ja tagajärgedest ning sellest, kuidas nad aitavad kaasa ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohasele rakendamisele ja selle tõhususele, sh ohutuseesmärkide saavutamisele (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“).

4.4.   Teave ja selle edastamine

4.4.1.   Organisatsioon määrab kindlaks asjakohased teabekanalid, et tagada ohutusteabe vahetamine organisatsiooni eri tasandite vahel ja organisatsiooniväliste huvitatud isikutega, sh töövõtjate, partnerite ja tarnijatega.

4.4.2.   Organisatsioon haldab ohutusteabe kindlakstegemist, saamist, töötlemist, loomist ja levitamist, et tagada ohutusteabe jõudmine otsuste tegijateni.

4.4.3.   Organisatsioon tagab, et ohutusteave on:

| a) | asjakohane, terviklik ja sihtrühmale arusaadav; |
| --- | --- |

a)

asjakohane, terviklik ja sihtrühmale arusaadav;

| b) | kehtiv; |
| --- | --- |

b)

kehtiv;

| c) | täpne; |
| --- | --- |

c)

täpne;

| d) | järjepidev; |
| --- | --- |

d)

järjepidev;

| e) | kontrollitud (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

e)

kontrollitud (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| f) | isikutele teatavaks tehtud enne selle jõustumist; |
| --- | --- |

f)

isikutele teatavaks tehtud enne selle jõustumist;

| g) | kätte saadud ja sellest on aru saadud. |
| --- | --- |

g)

kätte saadud ja sellest on aru saadud.

4.5.   Dokumenteeritud teave

4.5.1.   Ohutusjuhtimissüsteemi dokumendid

4.5.1.1.   Ohutusjuhtimissüsteemi kirjeldus, sh järgmine:

| a) | raudteetoimingute ohutusega seotud protsesside (sh ohutusülesannete ja nendega seotud kohustuste) nimetamine ja kirjeldamine (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“); |
| --- | --- |

a)

raudteetoimingute ohutusega seotud protsesside (sh ohutusülesannete ja nendega seotud kohustuste) nimetamine ja kirjeldamine (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“);

| b) | nende protsesside koostoime; |
| --- | --- |

b)

nende protsesside koostoime;

| c) | menetlused või muud dokumendid, milles kirjeldatakse nende protsesside rakendamist; |
| --- | --- |

c)

menetlused või muud dokumendid, milles kirjeldatakse nende protsesside rakendamist;

| d) | töövõtjate, partnerite ja tarnijate nimetamine koos osutatavate teenuste liigi ja ulatuse kirjeldusega, |
| --- | --- |

d)

töövõtjate, partnerite ja tarnijate nimetamine koos osutatavate teenuste liigi ja ulatuse kirjeldusega,

| e) | organisatsiooni ja muude punktis d nimetatud isikute vahel sõlmitud lepinguliste ja muude selliste ärikokkulepete nimetamine, mida on vaja, et vähendada organisatsiooni ja töövõtjate kasutamisega seotud ohutusriske; |
| --- | --- |

e)

organisatsiooni ja muude punktis d nimetatud isikute vahel sõlmitud lepinguliste ja muude selliste ärikokkulepete nimetamine, mida on vaja, et vähendada organisatsiooni ja töövõtjate kasutamisega seotud ohutusriske;

| f) | viide käesoleva määrusega nõutavale dokumenteeritud teabele. |
| --- | --- |

f)

viide käesoleva määrusega nõutavale dokumenteeritud teabele.

4.5.1.2.   Organisatsioon tagab, et asjaomasele riiklikule ohutusasutusele (või ohutusasutustele) esitatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 lõikele 6 iga-aastane ohutusaruanne, mis sisaldab järgmist:

| a) | ohutusega seotud olulisi muudatusi käsitlevate otsuste kokkuvõte, sh ülevaade olulistest muudatustest kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 artikli 18 lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

ohutusega seotud olulisi muudatusi käsitlevate otsuste kokkuvõte, sh ülevaade olulistest muudatustest kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 artikli 18 lõikega 1;

| b) | organisatsiooni eelmis(t)e aasta(te) ohutuseesmärgid ja see kuidas, tõsised ohutusriskid mõjutavad nende eesmärkide seadmist; |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni eelmis(t)e aasta(te) ohutuseesmärgid ja see kuidas, tõsised ohutusriskid mõjutavad nende eesmärkide seadmist;

| c) | õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“) ja muu jälgimistegevuse tulemused (vt punkt 6.1 „Jälgimine“, punkt 6.2 „Siseaudit“ ja punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“) kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 (2) artikli 5 lõikega 1; |
| --- | --- |

c)

õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“) ja muu jälgimistegevuse tulemused (vt punkt 6.1 „Jälgimine“, punkt 6.2 „Siseaudit“ ja punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“) kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 (2) artikli 5 lõikega 1;

| d) | riiklike ohutusjuurdlusasutuste elluviimata soovitustega seoses tehtud edusammude kirjeldus (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“); |
| --- | --- |

d)

riiklike ohutusjuurdlusasutuste elluviimata soovitustega seoses tehtud edusammude kirjeldus (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“);

| e) | organisatsiooni ohutusnäitajad, mis on kavandatud organisatsiooni ohutustaseme hindamiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

e)

organisatsiooni ohutusnäitajad, mis on kavandatud organisatsiooni ohutustaseme hindamiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| f) | RIDis (3) osutatud ohutusnõuandja iga-aastase aruande järeldused organisatsiooni ohtlike kaupade veoga (4) seotud tegevuste kohta, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

RIDis (3) osutatud ohutusnõuandja iga-aastase aruande järeldused organisatsiooni ohtlike kaupade veoga (4) seotud tegevuste kohta, kui see on asjakohane.

4.5.2.   Teabe loomine ja ajakohastamine

4.5.2.1.   Organisatsioon tagab, et ohutusjuhtimissüsteemiga seotud dokumenteeritud teabe loomisel ja ajakohastamisel kasutatakse asjakohaseid vorminguid ja vahendeid.

4.5.3.   Dokumenteeritud teabe kontrollimine

4.5.3.1.   Organisatsioon kontrollib ohutusjuhtimissüsteemi kohta dokumenteeritud teavet, eriti selle säilitamist, levitamist ja muudatuste kontrollimist, et tagada selle teabe kättesaadavus, sobivus ja vajaduse korral kaitsmine.

4.6.   Inim- ja organisatsiooniliste tegurite arvessevõtmine

4.6.1.   Organisatsioon tõendab inim- ja organisatsiooniliste tegurite süstemaatilist arvessevõtmist ohutusjuhtimissüsteemi raames. Selle lähenemisviisi puhul:

| a) | töötatakse välja strateegia ning kasutatakse inim- ja organisatsioonilisi tegureid käsitlevaid eksperditeadmisi ja tunnustatud meetodeid; |
| --- | --- |

a)

töötatakse välja strateegia ning kasutatakse inim- ja organisatsioonilisi tegureid käsitlevaid eksperditeadmisi ja tunnustatud meetodeid;

| b) | käsitletakse riske, mis on seotud seadmete projekteerimise ja kasutamisega, ülesannetega, töötingimustega ja organisatsioonilise korraga, võttes arvesse inimvõimeid ja piiranguid ning mõju inimeste töö tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

b)

käsitletakse riske, mis on seotud seadmete projekteerimise ja kasutamisega, ülesannetega, töötingimustega ja organisatsioonilise korraga, võttes arvesse inimvõimeid ja piiranguid ning mõju inimeste töö tulemuslikkusele.

5.   TEGEVUS

5.1.   Tegevuse kavandamine ja kontrollimine

5.1.1.   Organisatsioon tagab tegevuse kavandamisel, elluviimisel ja läbivaatamisel, et tegevuse ajal tehakse järgmist:

| a) | kohaldatakse aktsepteeritava riskitaseme näitajaid (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“); |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse aktsepteeritava riskitaseme näitajaid (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“);

| b) | viiakse ellu ohutuseesmärkide saavutamise kava(d) (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“); |
| --- | --- |

b)

viiakse ellu ohutuseesmärkide saavutamise kava(d) (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“);

| c) | kogutakse teavet, et mõõta tegevuskorra nõuetekohast kohaldamist ja tõhusust (vt punkt 6.1 „Jälgimine“). |
| --- | --- |

c)

kogutakse teavet, et mõõta tegevuskorra nõuetekohast kohaldamist ja tõhusust (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

5.1.2.   Organisatsioon tagab, et tegevuskord vastab kohaldatavate koostalitluse tehniliste kirjelduste ohutusnõuetele ning asjakohastele riiklikele normidele ja muudele nõuetele (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“).

5.1.3.   Selleks et ohjata tegevuse ohutusega seotud riske (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“), võetakse arvesse vähemalt järgmist:

| a) | uute või olemasolevate rongimarsruutide ja uute rongiteenuste kavandamine, sh uut liiki veeremiüksuste kasutuselevõtmine, vajadus rentida veeremiüksuseid ja/või võtta tööle välisosaliste töötajaid ja vahetada hoolduse eest vastutavate üksustega hooldusteavet tegevusega seotud eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

uute või olemasolevate rongimarsruutide ja uute rongiteenuste kavandamine, sh uut liiki veeremiüksuste kasutuselevõtmine, vajadus rentida veeremiüksuseid ja/või võtta tööle välisosaliste töötajaid ja vahetada hoolduse eest vastutavate üksustega hooldusteavet tegevusega seotud eesmärkidel;

| b) | rongide sõidugraafikute koostamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

b)

rongide sõidugraafikute koostamine ja rakendamine;

| c) | rongide või veeremiüksuste veoeelne ettevalmistamine, sh väljumiseelsed kontrollid ja rongi koosseis; |
| --- | --- |

c)

rongide või veeremiüksuste veoeelne ettevalmistamine, sh väljumiseelsed kontrollid ja rongi koosseis;

| d) | rongide või veeremiüksuste käitamine eri käitamistingimustes (tavapärased, halvenenud ja ohuolukordades); |
| --- | --- |

d)

rongide või veeremiüksuste käitamine eri käitamistingimustes (tavapärased, halvenenud ja ohuolukordades);

| e) | tegevuse kohandamine vastavalt hoolduse eest vastutavate üksuste taotlusele võtta veeremiüksus käigust maha või anda see uuesti käiku; |
| --- | --- |

e)

tegevuse kohandamine vastavalt hoolduse eest vastutavate üksuste taotlusele võtta veeremiüksus käigust maha või anda see uuesti käiku;

| f) | veeremiüksuste käitamise load; |
| --- | --- |

f)

veeremiüksuste käitamise load;

| g) | liideste kasutatavus rongikabiinides ja rongijuhtimiskeskustes ja hooldustöötajate seadmete puhul. |
| --- | --- |

g)

liideste kasutatavus rongikabiinides ja rongijuhtimiskeskustes ja hooldustöötajate seadmete puhul.

5.1.4.   Selleks et kontrollida tegevusohutusega seotud kohustuste jaotamist, määrab organisatsioon kindlaks rongide ja veeremiüksuste ohutu käitamise kooskõlastamise ja haldamisega seotud kohustused ja selle, kuidas kõigi teenuste ohutut osutamist mõjutavad asjakohased ülesanded jaotatakse pädevatele töötajatele organisatsioonisiseselt (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“) ja vajaduse korral teistele kvalifitseeritud välisosalistele (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“).

5.1.5.   Selleks et kontrollida teavet ja selle edastamist (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“), kui see on tegevuse ohutuse seisukohast asjakohane, antakse asjaomastele töötajatele (nt rongipersonal) teada mis tahes konkreetsetest reisitingimustest, sh olulistest muudatustest, millega võib kaasneda oht, ajutistest või alalistest käitamispiirangutest (nt tulenevalt konkreetset liiki veeremiüksustest või konkreetsetest marsruutidest) ning erandlike saadetistega seotud tingimustest, kui see on asjakohane.

5.1.6.   Selleks et kontrollida pädevust (vt punkt 4.2 „Pädevus“), kui see on tegevusohutuse seisukohast asjakohane, tagab organisatsioon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“) oma töötajate puhul järgmise:

| a) | koolitus- ja tööjuhistest kinnipidamine ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmine, |
| --- | --- |

a)

koolitus- ja tööjuhistest kinnipidamine ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmine,

| b) | erikoolitus juhul, kui eeldatavad muutused mõjutavad tegevust või ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

erikoolitus juhul, kui eeldatavad muutused mõjutavad tegevust või ülesandeid;

| c) | nõuetekohaste meetmete võtmine pärast õnnetus- või vahejuhtumeid. |
| --- | --- |

c)

nõuetekohaste meetmete võtmine pärast õnnetus- või vahejuhtumeid.

5.2.   Varade valitsemine

5.2.1.   Organisatsioon juhib füüsilise varaga seotud ohutusriske kogu vara olelusringi jooksul (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) alates kavandamisest kuni kõrvaldamiseni ja täidab kõik inimteguritega seotud kasutusnõuded olelusringi kõigis etappides.

5.2.2.   Organisatsioon peab tegema järgmist:

| a) | tagama, et vara kasutatakse ettenähtud eesmärgil, säilitades samal ajal selle ohutu töökorra kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 14 lõikega 2, kui see on asjakohane, ja selle eeldatava talitlustaseme; |
| --- | --- |

a)

tagama, et vara kasutatakse ettenähtud eesmärgil, säilitades samal ajal selle ohutu töökorra kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 14 lõikega 2, kui see on asjakohane, ja selle eeldatava talitlustaseme;

| b) | haldama vara tavapärastes ja halvenenud käitamistingimustes; |
| --- | --- |

b)

haldama vara tavapärastes ja halvenenud käitamistingimustes;

| c) | tegema niipea kui võimalik kindlaks juhud, mille puhul enne vara kasutamist või kasutamise ajal ei täideta käitamisnõudeid, sh ei kohaldata nõuetekohaselt kasutuspiiranguid, et tagada vara ohutu töökord (vt punkt 6.1 „Jälgimine“). |
| --- | --- |

c)

tegema niipea kui võimalik kindlaks juhud, mille puhul enne vara kasutamist või kasutamise ajal ei täideta käitamisnõudeid, sh ei kohaldata nõuetekohaselt kasutuspiiranguid, et tagada vara ohutu töökord (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

5.2.3.   Organisatsioon tagab, et varade valitsemise kord vastab kohaldatavate koostalitluse tehniliste kirjelduste olulistele nõuetele ning muudele asjakohastele nõuetele (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“).

5.2.4.   Hoolduse tagamisega seotud riskide ohjamisel (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) tuleb võtta arvesse vähemalt järgmist:

| a) | hooldusvajadus vara ohutu töökorra säilitamiseks, võttes aluseks vara kavandatud ja tegeliku kasutuse ja selle konstruktsiooniomadused; |
| --- | --- |

a)

hooldusvajadus vara ohutu töökorra säilitamiseks, võttes aluseks vara kavandatud ja tegeliku kasutuse ja selle konstruktsiooniomadused;

| b) | veeremiüksuse käigust maha võtmine hoolduseks puuduste leidmisel või kui vara ei ole enam ohutus töökorras, nagu on osutatud punktis a; |
| --- | --- |

b)

veeremiüksuse käigust maha võtmine hoolduseks puuduste leidmisel või kui vara ei ole enam ohutus töökorras, nagu on osutatud punktis a;

| c) | pärast hooldust vara uuesti käiku laskmine teatavate kasutuspiirangutega, et tagada selle ohutu töökord; |
| --- | --- |

c)

pärast hooldust vara uuesti käiku laskmine teatavate kasutuspiirangutega, et tagada selle ohutu töökord;

| d) | jälgimis- ja mõõtmisvahendite seisukord, et tagada nende sobivus ettenähtud kasutamiseks. |
| --- | --- |

d)

jälgimis- ja mõõtmisvahendite seisukord, et tagada nende sobivus ettenähtud kasutamiseks.

5.2.5.   Selleks et kontrollida teavet ja selle edastamist (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“), kui see on vara ohutu haldamise seisukohast asjakohane, võtab organisatsioon arvesse järgmist:

| a) | asjakohase teabe vahetamine organisatsioonis või väliste hoolduse eest vastutavate üksustega (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“), eriti seoses ohutusalaste häirete, õnnetus- ja vahejuhtumite ning vara kasutuspiirangutega; |
| --- | --- |

a)

asjakohase teabe vahetamine organisatsioonis või väliste hoolduse eest vastutavate üksustega (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“), eriti seoses ohutusalaste häirete, õnnetus- ja vahejuhtumite ning vara kasutuspiirangutega;

| b) | kogu vajaliku teabe ja sh punktiga a seotud teabe jälgitavus (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“ ning punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

b)

kogu vajaliku teabe ja sh punktiga a seotud teabe jälgitavus (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“ ning punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| c) | dokumentide koostamine ja säilitamine, sh vara ohutust mõjutavate muudatuste haldamine (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“). |
| --- | --- |

c)

dokumentide koostamine ja säilitamine, sh vara ohutust mõjutavate muudatuste haldamine (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

5.3.   Töövõtjad, partnerid ja tarnijad

5.3.1.   Organisatsioon teeb kindlaks ja ohjab ohutusriske, mis tulenevad allhanke korras tehtavast tööst, sh tegevusest või koostööst, mis hõlmab töövõtjaid, partnereid ja tarnijaid.

5.3.2.   Punktis 5.3.1 osutatud ohutusriskide ohjamiseks määrab organisatsioon kindlaks kriteeriumid, mille alusel valitakse töövõtjaid, partnereid ja tarnijaid, ning lepingutingimused, mida nad peavad täitma, sh:

| a) | ohutusega seotud õiguslikud ja muud nõuded (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“); |
| --- | --- |

a)

ohutusega seotud õiguslikud ja muud nõuded (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“);

| b) | lepinguga ette nähtud ülesannete täitmiseks vajalik pädevus (vt punkt 4.2 „Pädevus“); |
| --- | --- |

b)

lepinguga ette nähtud ülesannete täitmiseks vajalik pädevus (vt punkt 4.2 „Pädevus“);

| c) | täidetavate ülesannetega seotud kohustused; |
| --- | --- |

c)

täidetavate ülesannetega seotud kohustused;

| d) | lepingu kestuse jooksul säilitatav eeldatav ohutustase; |
| --- | --- |

d)

lepingu kestuse jooksul säilitatav eeldatav ohutustase;

| e) | ohutusteabe vahetamisega seotud kohustused (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“); |
| --- | --- |

e)

ohutusteabe vahetamisega seotud kohustused (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“);

| f) | ohutusega seotud dokumentide jälgitavus (vt punkt 4.5 „Dokumenteeritud teave“). |
| --- | --- |

f)

ohutusega seotud dokumentide jälgitavus (vt punkt 4.5 „Dokumenteeritud teave“).

5.3.3.   Organisatsioon jälgib kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 artikli 3 kohase menetlusega järgmist:

| a) | kõigi tegevuste ning töövõtjate, partnerite ja tarnijate tegevuse ohutuse tase, et teha kindlaks, kas nad täidavad lepingus sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kõigi tegevuste ning töövõtjate, partnerite ja tarnijate tegevuse ohutuse tase, et teha kindlaks, kas nad täidavad lepingus sätestatud nõudeid;

| b) | töövõtjate, partnerite ja tarnijate teadlikkus ohutusriskidest, mis on seotud organisatsiooni tegevusega. |
| --- | --- |

b)

töövõtjate, partnerite ja tarnijate teadlikkus ohutusriskidest, mis on seotud organisatsiooni tegevusega.

5.4.   Muudatuste haldamine

5.4.1.   Organisatsioon viib ellu ja kontrollib ohutusjuhtimissüsteemi muudatusi, et säilitada ohutustase või tõsta seda. See hõlmab muudatuste haldamise eri etapi otsuseid ja seejärel ohutusriskide läbivaatamist (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“).

5.5.   Hädaolukordade ohjamine

5.5.1.   Organisatsioon teeb kindlaks hädaolukorrad ja meetmed nende õigeaegseks ohjamiseks (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) ning tavapäraste käitamistingimuste uuesti kehtestamiseks kooskõlas määrusega (EL) nr 2015/995 (5).

5.5.2.   Organisatsioon tagab, et iga kindlakstehtud hädaolukorra liigi puhul:

| a) | on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega; |
| --- | --- |

a)

on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega;

| b) | esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, ja hädaolukorra esinemise ajal; |
| --- | --- |

b)

esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, ja hädaolukorra esinemise ajal;

| c) | esmaabi antakse ettevõttesiseselt. |
| --- | --- |

c)

esmaabi antakse ettevõttesiseselt.

5.5.3.   Organisatsioon teeb kindlaks ja dokumenteerib kõigi osaliste rollid ja kohustused kooskõlas määrusega (EL) nr 2015/995.

5.5.4.   Organisatsioon kehtestab tegevus-, häire- ja teavituskavad hädaolukorras ning need sisaldavad korda, mille alusel:

| a) | teavitatakse kõiki hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvaid töötajaid; |
| --- | --- |

a)

teavitatakse kõiki hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvaid töötajaid;

| b) | teavitatakse kõiki osalisi (nt taristuettevõtjaid, töövõtjaid, ametiasutusi, päästeteenistusi), sh antakse reisijatele hädaolukorras juhiseid; |
| --- | --- |

b)

teavitatakse kõiki osalisi (nt taristuettevõtjaid, töövõtjaid, ametiasutusi, päästeteenistusi), sh antakse reisijatele hädaolukorras juhiseid;

| c) | tehakse mis tahes vajalikke otsuseid kooskõlas hädaolukorra liigiga. |
| --- | --- |

c)

tehakse mis tahes vajalikke otsuseid kooskõlas hädaolukorra liigiga.

5.5.5.   Organisatsioon kirjeldab, kuidas on jaotatud vahendeid ja hädaolukorra ohjamise vahendeid (vt punkt 4.1 „Vahendid“) ja kuidas on kindlaks tehtud koolitusvajadusi (vt punkt 4.2. „Pädevus“).

5.5.6.   Hädaolukorras tegutsemise korda katsetatakse korrapäraselt koos teiste huvitatud isikutega ja seda ajakohastatakse vajaduse korral.

5.5.7.   Organisatsioon tagab, et taristuettevõtja saab hõlpsasti ja viivitamata võtta ühendust pädevate vastutavate töötajatega, kelle keeleoskus on nõuetekohane, ja anda neile õigel tasemel teavet.

5.5.8.   Organisatsioon kehtestab menetluse hoolduse eest vastutava üksuse või raudteeveeremi valdajaga ühenduse võtmiseks hädaolukorras.

6.   TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE

6.1.   Jälgimine

6.1.1.   Organisatsioon viib ellu jälgimistegevust kooskõlas määrusega (EL) nr 1078/2012, et

| a) | kontrollida kõikide ohutusjuhtimissüsteemi protsesside ja menetluste, sealhulgas, käitamis- ja korralduslike tehniliste riskide korrektset kohaldamist ning tõhusust; |
| --- | --- |

a)

kontrollida kõikide ohutusjuhtimissüsteemi protsesside ja menetluste, sealhulgas, käitamis- ja korralduslike tehniliste riskide korrektset kohaldamist ning tõhusust;

| b) | kontrollida ohutusjuhtimissüsteemi kui terviku korrektset kasutamist ja eeldatavate tulemuste saavutamist; |
| --- | --- |

b)

kontrollida ohutusjuhtimissüsteemi kui terviku korrektset kasutamist ja eeldatavate tulemuste saavutamist;

| c) | uurida, kas ohutusjuhtimissüsteem vastab käesoleva määruse nõuetele; |
| --- | --- |

c)

uurida, kas ohutusjuhtimissüsteem vastab käesoleva määruse nõuetele;

| d) | teha kindlaks parandusmeetmed, neid rakendada ja hinnata nende tõhusust (vt punkt 7.2 „Pidev täiustamine“), nagu see on asjakohane, kui tehakse kindlaks punktide a, b ja c nõuete mittetäitmine. |
| --- | --- |

d)

teha kindlaks parandusmeetmed, neid rakendada ja hinnata nende tõhusust (vt punkt 7.2 „Pidev täiustamine“), nagu see on asjakohane, kui tehakse kindlaks punktide a, b ja c nõuete mittetäitmine.

6.1.2.   Organisatsioon jälgib korrapäraselt organisatsiooni kõigil tasanditel ohutusülesannete täitmist ja sekkub, kui neid ülesandeid ei täideta nõuetekohaselt.

6.2.   Siseaudit

6.2.1.   Organisatsioon teeb sõltumatuid, erapooletuid ja läbipaistvaid siseauditeid, et koguda ja analüüsida teavet jälgimistegevuse eesmärgil (vt punkt 6.1 „Jälgimine“), sh

| a) | koostatakse kavandatud siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata; |
| --- | --- |

a)

koostatakse kavandatud siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata;

| b) | tehakse kindlaks ja valitakse välja pädevad audiitorid (vt punkt 4.2 „Pädevus“); |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks ja valitakse välja pädevad audiitorid (vt punkt 4.2 „Pädevus“);

| c) | analüüsitakse ja hinnatakse auditite tulemusi; |
| --- | --- |

c)

analüüsitakse ja hinnatakse auditite tulemusi;

| d) | tehakse kindlaks vajadus võtta parandus- või täiustusmeetmeid; |
| --- | --- |

d)

tehakse kindlaks vajadus võtta parandus- või täiustusmeetmeid;

| e) | kontrollitakse nende meetmete võtmist ja nende tõhusust; |
| --- | --- |

e)

kontrollitakse nende meetmete võtmist ja nende tõhusust;

| f) | dokumenteeritakse auditite tegemine ja nende tulemused; |
| --- | --- |

f)

dokumenteeritakse auditite tegemine ja nende tulemused;

| g) | auditite tulemused edastatakse kõrgemale juhtkonnale. |
| --- | --- |

g)

auditite tulemused edastatakse kõrgemale juhtkonnale.

6.3.   Juhtkonnapoolne ülevaatus

6.3.1.   Kõrgem juhtkond vaatab korrapäraselt üle ohutusjuhtimissüsteemi järjepideva piisavuse ja tõhususe, võttes arvesse vähemalt järgmist:

| a) | juhtkonnapoolse eelmise ülevaatuse käigus võtta soovitatud meetmete osas saavutatud edu; |
| --- | --- |

a)

juhtkonnapoolse eelmise ülevaatuse käigus võtta soovitatud meetmete osas saavutatud edu;

| b) | muutuvad organisatsioonisisesed ja -välised tingimused (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“); |
| --- | --- |

b)

muutuvad organisatsioonisisesed ja -välised tingimused (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“);

| c) | organisatsiooni ohutustase seoses järgmisega:






  i) | ohutuseesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- |

c)

organisatsiooni ohutustase seoses järgmisega:

i)

ohutuseesmärkide saavutamine;

| ii) | jälgimistegevuse tulemused, sh siseauditi ja õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise tulemused ning vastavate meetmete staatus; |
| --- | --- |

ii)

jälgimistegevuse tulemused, sh siseauditi ja õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise tulemused ning vastavate meetmete staatus;

| iii) | riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevuse asjakohased tulemused; |
| --- | --- |

iii)

riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevuse asjakohased tulemused;

| d) | parendamissoovitused. |
| --- | --- |

d)

parendamissoovitused.

6.3.2.   Kõrgem juhtkond võtab juhtkonnapoolse ülevaatuse tulemustest lähtuvalt üldvastutuse ohutusjuhtimissüsteemi tehtavate vajalike muudatuste kavandamise ja elluviimise eest.

7.   TÄIUSTAMINE

7.1.   Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine

7.1.1.   Organisatsiooni raudteetoimingutega seotud õnnetus- ja vahejuhtumite puhul tuleb teha järgmist:

| a) | nendest teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse, et teha kindlaks nende põhjused; |
| --- | --- |

a)

nendest teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse, et teha kindlaks nende põhjused;

| b) | nendest teatatakse riiklikele organitele nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

b)

nendest teatatakse riiklikele organitele nõuetekohaselt.

7.1.2.   Organisatsioon tagab, et:

| a) | riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse korral rakendatakse või nende täitmine tehakse kellelegi ülesandeks; |
| --- | --- |

a)

riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse korral rakendatakse või nende täitmine tehakse kellelegi ülesandeks;

| b) | teiste selliste huvitatud isikute nagu raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid/asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse. |
| --- | --- |

b)

teiste selliste huvitatud isikute nagu raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid/asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse.

7.1.3.   Organisatsioon kasutab uurimisega seotud teavet selleks, et vaadata läbi riskihindamine (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“), õppida sellest ohutuse suurendamise eesmärgil ja vajaduse korral võtta parandus- ja/või täiustusmeetmeid (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

7.2.   Pidev täiustamine

7.2.1.   Organisatsioon suurendab pidevalt oma ohutusjuhtimissüsteemi piisavust ja tõhusust, võttes arvesse määrusega (EL) nr 1078/2012 ette nähtud raamistikku ja vähemalt järgmiste tegevuste tulemusi:

| a) | jälgimine (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

a)

jälgimine (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| b) | siseaudit (vt punkt 6.2 „Siseaudit“); |
| --- | --- |

b)

siseaudit (vt punkt 6.2 „Siseaudit“);

| c) | juhtkonnapoolne ülevaatus (vt punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“); |
| --- | --- |

c)

juhtkonnapoolne ülevaatus (vt punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“);

| d) | õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“). |
| --- | --- |

d)

õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“).

7.2.2.   Organisatsioon näeb ette vahendid, millega edendatakse organisatsioonilise õppimise raames töötajate ja muude huvitatud isikute aktiivset osalemist ohutuse suurendamises.

7.2.3.   Organisatsioon näeb ohutuskultuuri pidevaks täiustamiseks ette strateegia, mis tugineb eksperditeadmiste ja tunnustatud meetodite kasutamisele, et teha kindlaks käitumisprobleeme, mis mõjutavad ohutusjuhtimissüsteemi eri osi, ja võtta kasutusele meetmed nende probleemide lahendamiseks.

---

(1)  Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8).

(2)  Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

(3)  Direktiivi (EL) 2016/798 I lisa liite punkt 2.1.

(4)  Direktiivi (EL) 2016/798 I lisa liite punkt 2.2.

(5)  Komisjoni 8. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/995, millega muudetakse otsust 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 165, 30.6.2015, lk 1).

---

II LISA

Ohutusjuhtimissüsteemi nõuded taristuettevõtjate jaoks

1.   ORGANISATSIOONI TAUST

1.1.   
  Organisatsioon peab tegema järgmist:

| a) | kirjeldama oma tegevuse liiki ja ulatust; |
| --- | --- |

a)

kirjeldama oma tegevuse liiki ja ulatust;

| b) | tegema kindlaks tõsised ohutusriskid, mis tulenevad raudteetoimingutest, olenemata sellest, kas neid teostab organisatsioon ise või töövõtjad, partnerid või tarnijad tema kontrolli all; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks tõsised ohutusriskid, mis tulenevad raudteetoimingutest, olenemata sellest, kas neid teostab organisatsioon ise või töövõtjad, partnerid või tarnijad tema kontrolli all;

| c) | tegema kindlaks huvitatud isikud (nt reguleerivad asutused, ametiasutused, raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, töövõtjad, tarnijad, partnerid), sh raudteesüsteemivälised isikud, kes on ohutusjuhtimissüsteemi seisukohast olulised; |
| --- | --- |

c)

tegema kindlaks huvitatud isikud (nt reguleerivad asutused, ametiasutused, raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, töövõtjad, tarnijad, partnerid), sh raudteesüsteemivälised isikud, kes on ohutusjuhtimissüsteemi seisukohast olulised;

| d) | tegema kindlaks punktis c osutatud huvitatud isikutega seotud õiguslikud ja muud ohutusalased nõuded ja neid säilitama; |
| --- | --- |

d)

tegema kindlaks punktis c osutatud huvitatud isikutega seotud õiguslikud ja muud ohutusalased nõuded ja neid säilitama;

| e) | tagama, et punktis d osutatud nõudeid võetakse arvesse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, rakendamisel ja haldamisel; |
| --- | --- |

e)

tagama, et punktis d osutatud nõudeid võetakse arvesse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, rakendamisel ja haldamisel;

| f) | kirjeldama ohutusjuhtimissüsteemi ulatust, osutades, milline osa äritegevusest on selle ulatusega hõlmatud ja milline mitte, võttes arvesse punktis d osutatud nõudeid. |
| --- | --- |

f)

kirjeldama ohutusjuhtimissüsteemi ulatust, osutades, milline osa äritegevusest on selle ulatusega hõlmatud ja milline mitte, võttes arvesse punktis d osutatud nõudeid.

1.2.   
  Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liik“– taristuettevõtjate teostatavate raudteetoimingutega seoses tegevuse ulatuse kirjeldus, sh taristu konstruktsioon ja ehitus, taristu hooldamine, liikluse planeerimine, liikluse korraldamine ja juhtimine, ning raudteetaristu (sh tava- ja kiirraudteesüsteem) kasutamisega seoses reisijate ja/või kauba vedu;

b)   „ulatus“– taristuettevõtjate teostatavate raudteetoimingutega seoses rööbastee pikkus ja taristuettevõtja hinnanguline suurus, mis määratakse raudteesektoris töötajate arvu järgi.

2.   JUHTROLL

2.1.   Juhtroll ja kohustus

2.1.1.   Kõrgem juhtkond võtab juhtrolli ja kohustub ohutusjuhtimissüsteemi arendama, rakendama, hooldama ja järjest täiustama, tehes järgmist:

| a) | võttes üldise vastutuse ja kohustuse tagada ohutus; |
| --- | --- |

a)

võttes üldise vastutuse ja kohustuse tagada ohutus;

| b) | tagades, et organisatsiooni eri tasandite juhtkond võtab oma tegevuse ning töötajate ja töövõtjatega suhtlemise kaudu kohustuse tagada ohutus; |
| --- | --- |

b)

tagades, et organisatsiooni eri tasandite juhtkond võtab oma tegevuse ning töötajate ja töövõtjatega suhtlemise kaudu kohustuse tagada ohutus;

| c) | tagades, et ohutuspoliitika ja -eesmärgid määratakse kindlaks, neist saadakse aru ja et need on kooskõlas organisatsiooni strateegilise suunaga; |
| --- | --- |

c)

tagades, et ohutuspoliitika ja -eesmärgid määratakse kindlaks, neist saadakse aru ja et need on kooskõlas organisatsiooni strateegilise suunaga;

| d) | tagades organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi nõuete lõimimise organisatsiooni äriprotsessidega; |
| --- | --- |

d)

tagades organisatsiooni ohutusjuhtimissüsteemi nõuete lõimimise organisatsiooni äriprotsessidega;

| e) | tagades ohutusjuhtimissüsteemi jaoks vajalike ressursside kättesaadavuse; |
| --- | --- |

e)

tagades ohutusjuhtimissüsteemi jaoks vajalike ressursside kättesaadavuse;

| f) | tagades, et ohutusjuhtimissüsteem võimaldab organisatsiooni ohutusriske tõhusalt kontrollida; |
| --- | --- |

f)

tagades, et ohutusjuhtimissüsteem võimaldab organisatsiooni ohutusriske tõhusalt kontrollida;

| g) | innustades töötajaid ohutusjuhtimissüsteemi nõuetest kinni pidama; |
| --- | --- |

g)

innustades töötajaid ohutusjuhtimissüsteemi nõuetest kinni pidama;

| h) | edendades ohutusjuhtimissüsteemi pidevat täiustamist; |
| --- | --- |

h)

edendades ohutusjuhtimissüsteemi pidevat täiustamist;

| i) | tagades, et organisatsiooni äririskide kindlakstegemisel ja juhtimisel võetakse ohutust arvesse, ja selgitades, kuidas ohutuse ja muude ärieesmärkide vaheline lahknevus kindlaks tehakse ja see kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

i)

tagades, et organisatsiooni äririskide kindlakstegemisel ja juhtimisel võetakse ohutust arvesse, ja selgitades, kuidas ohutuse ja muude ärieesmärkide vaheline lahknevus kindlaks tehakse ja see kõrvaldatakse;

| j) | edendades positiivset ohutuskultuuri. |
| --- | --- |

j)

edendades positiivset ohutuskultuuri.

2.2.   Ohutuspoliitika

2.2.1.   Kõrgem juhtkond koostab dokumendi, milles kirjeldatakse organisatsiooni ohutuspoliitikat, ja:

| a) | see vastab organisatsiooni liigi ja raudteetoimingute ulatusele; |
| --- | --- |

a)

see vastab organisatsiooni liigi ja raudteetoimingute ulatusele;

| b) | selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht (või kõrgema juhtkonna esindaja(d); |
| --- | --- |

b)

selle on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht (või kõrgema juhtkonna esindaja(d);

| c) | seda rakendatakse aktiivselt, see tehakse kõigile töötajatele teatavaks ja kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

seda rakendatakse aktiivselt, see tehakse kõigile töötajatele teatavaks ja kättesaadavaks.

2.2.2.   Ohutuspoliitika:

| a) | sisaldab kohustust täita kõiki õiguslikke ja muid nõudeid, mis on seotud ohutusega; |
| --- | --- |

a)

sisaldab kohustust täita kõiki õiguslikke ja muid nõudeid, mis on seotud ohutusega;

| b) | toimib raamistikuna, mille alusel seatakse ohutuseesmärke ja hinnatakse organisatsiooni ohutustaset nendest eesmärkidest lähtuvalt; |
| --- | --- |

b)

toimib raamistikuna, mille alusel seatakse ohutuseesmärke ja hinnatakse organisatsiooni ohutustaset nendest eesmärkidest lähtuvalt;

| c) | sisaldab kohustust kontrollida ohutusriske, mis tulenevad nii enda kui ka teiste tegevusest; |
| --- | --- |

c)

sisaldab kohustust kontrollida ohutusriske, mis tulenevad nii enda kui ka teiste tegevusest;

| d) | sisaldab kohustust ohutusjuhtimissüsteemi pidevalt täiustada; |
| --- | --- |

d)

sisaldab kohustust ohutusjuhtimissüsteemi pidevalt täiustada;

| e) | vastab äristrateegiale ja organisatsiooni ohutustasemele. |
| --- | --- |

e)

vastab äristrateegiale ja organisatsiooni ohutustasemele.

2.3.   Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused

2.3.1.   Ohutust mõjutavate töötajate (sh juhtkond ja teised ohutusülesandeid täitvad töötajad) kohustused, vastutus ja volitused määratakse kindlaks organisatsiooni kõigil tasanditel, need dokumenteeritakse, määratakse neile isikutele ja tehakse neile teatavaks.

2.3.2.   Organisatsioon tagab, et töötajatel, kellele delegeeritakse kohustus tagada ohutusülesannete täitmine, on volitused, pädevus ja asjakohased vahendid oma ülesannete täitmiseks, ilma et muud tegevusvaldkonnad nende täitmist negatiivselt mõjutaksid.

2.3.3.   Ohutusülesannetega seotud kohustuste delegeerimine dokumenteeritakse ja tehakse teatavaks asjaomastele töötajatele, kes peavad need heaks kiitma ja nendest aru saama.

2.3.4.   Organisatsioon kirjeldab punktis 2.3.1 osutatud rollide määramist organisatsioonisisestele ja vajaduse korral organisatsioonivälistele tegevusvaldkondadele (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“).

2.4.   Konsulteerimine töötajate ja muude isikutega

2.4.1.   Vajaduse korral konsulteeritakse ohutusjuhtimissüsteemi arendamisel, haldamisel ja täiustamisel töötajate, nende esindajate ja organisatsiooniväliste huvitatud isikutega süsteemi nende osade puhul, mille eest nad vastutavad, sh käitamisprotseduuride ohutuse aspektid.

2.4.2.   Organisatsioon hõlbustab töötajatega konsulteerimist, nähes ette meetodid ja vahendid töötajate kaasamiseks, töötajate arvamuse registreerimiseks ja töötajate arvamuse kohta tagasiside esitamiseks.

3.   KAVANDAMINE

3.1.   Riskide vähendamise meetmed

3.1.1.   Riskihindamine

3.1.1.1.   Organisatsioon:

| a) | teeb kindlaks ja analüüsib kõiki tegevus- organisatsioonilisi ja tehnilisi riske, mis on asjakohased organisatsiooni tegevuse liigi ja ulatuse seisukohast. Nende hulka kuuluvad riskid, mis tulenevad inim- ja organisatsioonilistest teguritest, nt töökoormusest, töökorraldusest, väsimusest, protseduuride sobivusest ja muude huvitatud isikute tegevusest (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“); |
| --- | --- |

a)

teeb kindlaks ja analüüsib kõiki tegevus- organisatsioonilisi ja tehnilisi riske, mis on asjakohased organisatsiooni tegevuse liigi ja ulatuse seisukohast. Nende hulka kuuluvad riskid, mis tulenevad inim- ja organisatsioonilistest teguritest, nt töökoormusest, töökorraldusest, väsimusest, protseduuride sobivusest ja muude huvitatud isikute tegevusest (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“);

| b) | hindab punktis a osutatud riske, kasutades asjakohaseid riskihindamismeetodeid; |
| --- | --- |

b)

hindab punktis a osutatud riske, kasutades asjakohaseid riskihindamismeetodeid;

| c) | töötab välja ja kehtestab ohutusmeetmed, määrates kindlaks nendega seotud kohustused (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“); |
| --- | --- |

c)

töötab välja ja kehtestab ohutusmeetmed, määrates kindlaks nendega seotud kohustused (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“);

| d) | arendab välja süsteemi ohutusmeetmete tõhususe jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

d)

arendab välja süsteemi ohutusmeetmete tõhususe jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| e) | tunnistab vajadust teha ühiste riskide vähendamisel ja nõuetekohaste ohutusmeetmete kehtestamisel vajaduse korral koostööd teiste huvitatud isikutega (nt raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, tootja, hoolduse tarnija, hoolduse eest vastutav üksus, veeremiüksuse valdaja, teenuseosutaja ja hankeüksus); |
| --- | --- |

e)

tunnistab vajadust teha ühiste riskide vähendamisel ja nõuetekohaste ohutusmeetmete kehtestamisel vajaduse korral koostööd teiste huvitatud isikutega (nt raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad, tootja, hoolduse tarnija, hoolduse eest vastutav üksus, veeremiüksuse valdaja, teenuseosutaja ja hankeüksus);

| f) | teavitab riskidest töötajaid ja kaasatud välisosalisi (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“); |
| --- | --- |

f)

teavitab riskidest töötajaid ja kaasatud välisosalisi (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“);

3.1.1.2.   riski hindamisel võtab organisatsioon arvesse vajadust teha kindlaks kohaldatavatele õigusaktidele ja eriti direktiivile 89/391/EMÜ vastav ohutu töökeskkond, näha see ette ja säilitada seda.

3.1.2.   Muudatuste kavandamine

3.1.2.1.   Organisatsioon teeb enne muudatuste tegemist (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“) kindlaks võimalikud ohutusriskid ja asjakohased ohutusmeetmed (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 kohase riskijuhtimisprotsessiga, sh võtab arvesse muudatusest endast tulenevaid ohutusriske.

3.2.   Ohutuseesmärgid ja kavandamine

3.2.1.   Organisatsioon määrab kindlaks asjakohaste funktsioonide jaoks ohutuseesmärgid asjakohasel tasandil, et ohutustaset säilitada ja võimaluse korral seda tõsta.

3.2.2.   Ohutuseesmärgid:

| a) | vastavad ohutuspoliitikale ja organisatsiooni strateegilistele eesmärkidele (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

a)

vastavad ohutuspoliitikale ja organisatsiooni strateegilistele eesmärkidele (kui see on asjakohane);

| b) | on seotud prioriteetsete riskidega, mis mõjutavad organisatsiooni ohutustaset; |
| --- | --- |

b)

on seotud prioriteetsete riskidega, mis mõjutavad organisatsiooni ohutustaset;

| c) | on mõõdetavad; |
| --- | --- |

c)

on mõõdetavad;

| d) | võtavad arvesse kohaldatavaid õiguslikke ja muid nõudeid; |
| --- | --- |

d)

võtavad arvesse kohaldatavaid õiguslikke ja muid nõudeid;

| e) | vaadatakse läbi nende saavutamise seisukohast ja neid muudetakse vajaduse korral; |
| --- | --- |

e)

vaadatakse läbi nende saavutamise seisukohast ja neid muudetakse vajaduse korral;

| f) | tehakse teatavaks. |
| --- | --- |

f)

tehakse teatavaks.

3.2.3.   Organisatsioonil on ohutuseesmärkide saavutamise kava(d).

3.2.4.   Organisatsioon kirjeldab strateegiat ja kava(sid), mida kasutatakse ohutuseesmärkide saavutamise jälgimiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

4.   TOETUS

4.1.   Ressursid

4.1.1.   Organisatsioon näeb ette ressursid, sh pädevad töötajad ning tõhusad ja kasutatavad seadmed, mida on vaja ohutusjuhtimissüsteemi kehtestamiseks, rakendamiseks, haldamiseks ja pidevaks täiustamiseks.

4.2.   Pädevus

4.2.1.   Organisatsiooni pädevusjuhtimissüsteemiga tagatakse, et töötajad, kelle tegevus mõjutab ohutust, on pädevad täitma ohutusülesandeid, mille eest nad vastutavad (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“), sh vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | ohutusülesannete täitmiseks vajaliku pädevuse kindlakstegemine (sh teadmised, oskused, muu kui tehniliste aspektidega seotud käitumine ja suhtumine); |
| --- | --- |

a)

ohutusülesannete täitmiseks vajaliku pädevuse kindlakstegemine (sh teadmised, oskused, muu kui tehniliste aspektidega seotud käitumine ja suhtumine);

| b) | töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, psühholoogiline ja füüsiline sobivus); |
| --- | --- |

b)

töötajate valimise põhimõtted (nõutud üldine haridustase, psühholoogiline ja füüsiline sobivus);

| c) | algkoolitus, kogemused ja kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

c)

algkoolitus, kogemused ja kvalifikatsioon;

| d) | pidev koolitus ning olemasoleva pädevuse korrapärane ajakohastamine; |
| --- | --- |

d)

pidev koolitus ning olemasoleva pädevuse korrapärane ajakohastamine;

| e) | pädevuse korrapärane hindamine ning psühholoogilise ja füüsilise sobivuse kontrollimine, et tagada kvalifikatsioonide ja oskuste säilimine aja jooksul; |
| --- | --- |

e)

pädevuse korrapärane hindamine ning psühholoogilise ja füüsilise sobivuse kontrollimine, et tagada kvalifikatsioonide ja oskuste säilimine aja jooksul;

| f) | asjakohaseid ohutusjuhtimissüsteemi osi hõlmav konkreetne koolitus, et täita ohutusega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

f)

asjakohaseid ohutusjuhtimissüsteemi osi hõlmav konkreetne koolitus, et täita ohutusega seotud ülesandeid.

4.2.2.   Organisatsioon näeb nende töötajate jaoks, kelle tegevus mõjutab ohutust, ette punkti 4.2.1 alapunktides c, d ja f osutatud koolitusprogrammi, millega tagatakse, et:

| a) | koolitusprogramm viiakse läbi töötajate kindlakstehtud pädevust ja individuaalseid vajadusi arvestades; |
| --- | --- |

a)

koolitusprogramm viiakse läbi töötajate kindlakstehtud pädevust ja individuaalseid vajadusi arvestades;

| b) | töötajad suudavad vajaduse korral tegutseda kõigis käitamistingimustes (tavapärastes, halvenenud ja ohuolukordades); |
| --- | --- |

b)

töötajad suudavad vajaduse korral tegutseda kõigis käitamistingimustes (tavapärastes, halvenenud ja ohuolukordades);

| c) | koolituse kestus ja täienduskoolituse läbimise sagedus vastavad koolituseesmärkidele; |
| --- | --- |

c)

koolituse kestus ja täienduskoolituse läbimise sagedus vastavad koolituseesmärkidele;

| d) | kõigi töötajate kohta peetakse dokumentatsiooni (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

d)

kõigi töötajate kohta peetakse dokumentatsiooni (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| e) | koolitusprogramm vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda auditeeritakse (vt punkt 6.2 „Siseaudit“) ning vajaduse korral tehakse muudatusi (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“). |
| --- | --- |

e)

koolitusprogramm vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda auditeeritakse (vt punkt 6.2 „Siseaudit“) ning vajaduse korral tehakse muudatusi (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

4.2.3.   Seatakse sisse kord, mille alusel töötajad naasevad tööle pärast õnnetusjuhtumeid/vahejuhtumeid või pikemat aega töölt eemalolekut ja mis hõlmab vajaduse korral lisakoolitust.

4.3.   Teadlikkus

4.3.1.   Kõrgem juhtkond tagab, et nad ise ja töötajad, kelle tegevus mõjutab ohutust, oleksid teadlikud oma tegevuse olulisusest, tähtsusest ja tagajärgedest ning sellest, kuidas nad aitavad kaasa ohutusjuhtimissüsteemi nõuetekohasele rakendamisele ja selle tõhususele, sh ohutuseesmärkide saavutamisele (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“).

4.4.   Teave ja selle edastamine

4.4.1.   Organisatsioon määrab kindlaks asjakohased teabekanalid, et tagada ohutusteabe vahetamine organisatsiooni eri tasandite vahel ja organisatsiooniväliste huvitatud isikutega, sh töövõtjate, partnerite ja tarnijatega.

4.4.2.   Organisatsioon haldab ohutusteabe kindlakstegemist, saamist, töötlemist, loomist ja levitamist, et tagada ohutusteabe jõudmine otsuste tegijateni.

4.4.3.   Organisatsioon tagab, et ohutusteave on:

| a) | asjakohane, terviklik ja sihtrühmale arusaadav; |
| --- | --- |

a)

asjakohane, terviklik ja sihtrühmale arusaadav;

| b) | kehtiv; |
| --- | --- |

b)

kehtiv;

| c) | täpne; |
| --- | --- |

c)

täpne;

| d) | järjepidev; |
| --- | --- |

d)

järjepidev;

| e) | kontrollitud (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

e)

kontrollitud (vt punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| f) | isikutele teatavaks tehtud enne selle jõustumist; |
| --- | --- |

f)

isikutele teatavaks tehtud enne selle jõustumist;

| g) | kätte saadud ja sellest on aru saadud. |
| --- | --- |

g)

kätte saadud ja sellest on aru saadud.

4.5.   Dokumenteeritud teave

4.5.1.   Ohutusjuhtimissüsteemi dokumendid

4.5.1.1.   Ohutusjuhtimissüsteemi kirjeldus, sh järgmine:

| a) | raudteetoimingute ohutusega seotud protsesside (sh ohutusülesannete ja nendega seotud kohustuste) nimetamine ja kirjeldamine (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“); |
| --- | --- |

a)

raudteetoimingute ohutusega seotud protsesside (sh ohutusülesannete ja nendega seotud kohustuste) nimetamine ja kirjeldamine (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“);

| b) | nende protsesside koostoime; |
| --- | --- |

b)

nende protsesside koostoime;

| c) | menetlused või muud dokumendid, milles kirjeldatakse nende protsesside rakendamist; |
| --- | --- |

c)

menetlused või muud dokumendid, milles kirjeldatakse nende protsesside rakendamist;

| d) | töövõtjate, partnerite ja tarnijate nimetamine koos osutatavate teenuste liigi ja ulatuse kirjeldusega; |
| --- | --- |

d)

töövõtjate, partnerite ja tarnijate nimetamine koos osutatavate teenuste liigi ja ulatuse kirjeldusega;

| e) | organisatsiooni ja muude punktis d nimetatud isikute vahel sõlmitud lepinguliste ja muude selliste ärikokkulepete nimetamine, mida on vaja, et vähendada organisatsiooni ja töövõtjate kasutamisega seotud ohutusriske; |
| --- | --- |

e)

organisatsiooni ja muude punktis d nimetatud isikute vahel sõlmitud lepinguliste ja muude selliste ärikokkulepete nimetamine, mida on vaja, et vähendada organisatsiooni ja töövõtjate kasutamisega seotud ohutusriske;

| f) | viide käesoleva määrusega nõutavale dokumenteeritud teabele. |
| --- | --- |

f)

viide käesoleva määrusega nõutavale dokumenteeritud teabele.

4.5.1.2.   Organisatsioon tagab, et asjaomasele riiklikule ohutusasutusele (või ohutusasutustele) esitatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 9 lõikele 6 iga-aastane ohutusaruanne, mis sisaldab järgmist:

| a) | ohutusega seotud olulisi muudatusi käsitlevate otsuste kokkuvõte, sh ülevaade olulistest muudatustest kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 artikli 18 lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

ohutusega seotud olulisi muudatusi käsitlevate otsuste kokkuvõte, sh ülevaade olulistest muudatustest kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 artikli 18 lõikega 1;

| b) | organisatsiooni eelmis(t)e aasta(te) ohutuseesmärgid ja see kuidas, tõsised ohutusriskid mõjutavad nende eesmärkide seadmist; |
| --- | --- |

b)

organisatsiooni eelmis(t)e aasta(te) ohutuseesmärgid ja see kuidas, tõsised ohutusriskid mõjutavad nende eesmärkide seadmist;

| c) | õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“) ja muu jälgimistegevuse tulemused (vt punkt 6.1 „Jälgimine“, punkt 6.2 „Siseaudit“ ja punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“) kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 artikli 5 lõikega 1; |
| --- | --- |

c)

õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“) ja muu jälgimistegevuse tulemused (vt punkt 6.1 „Jälgimine“, punkt 6.2 „Siseaudit“ ja punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“) kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 artikli 5 lõikega 1;

| d) | riiklike ohutusjuurdlusasutuste elluviimata soovitustega seoses tehtud edusammude kirjeldus (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“); |
| --- | --- |

d)

riiklike ohutusjuurdlusasutuste elluviimata soovitustega seoses tehtud edusammude kirjeldus (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“);

| e) | organisatsiooni ohutusnäitajad, mis on kavandatud organisatsiooni ohutustaseme hindamiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

e)

organisatsiooni ohutusnäitajad, mis on kavandatud organisatsiooni ohutustaseme hindamiseks (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| f) | RIDis (1) osutatud ohutusnõuandja iga-aastase aruande järeldused organisatsiooni ohtlike kaupade veoga (2) seotud tegevuste kohta, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

f)

RIDis (1) osutatud ohutusnõuandja iga-aastase aruande järeldused organisatsiooni ohtlike kaupade veoga (2) seotud tegevuste kohta, kui see on asjakohane.

4.5.2.   Teabe loomine ja ajakohastamine

4.5.2.1.   Organisatsioon tagab, et ohutusjuhtimissüsteemiga seotud dokumenteeritud teabe loomisel ja ajakohastamisel kasutatakse asjakohaseid vorminguid ja vahendeid.

4.5.3.   Dokumenteeritud teabe kontrollimine

4.5.3.1.   Organisatsioon kontrollib ohutusjuhtimissüsteemi kohta dokumenteeritud teavet, eriti selle säilitamist, levitamist ja muudatuste kontrollimist, et tagada selle teabe kättesaadavus, sobivus ja vajaduse korral kaitsmine.

4.6.   Inim- ja organisatsiooniliste tegurite arvessevõtmine

4.6.1.   Organisatsioon tõendab inim- ja organisatsiooniliste tegurite süstemaatilist arvessevõtmist ohutusjuhtimissüsteemi raames. Selle lähenemisviisi puhul:

| a) | töötatakse välja strateegia ning kasutatakse inim- ja organisatsioonilisi tegureid käsitlevaid eksperditeadmisi ja tunnustatud meetodeid; |
| --- | --- |

a)

töötatakse välja strateegia ning kasutatakse inim- ja organisatsioonilisi tegureid käsitlevaid eksperditeadmisi ja tunnustatud meetodeid;

| b) | käsitletakse riske, mis on seotud seadmete projekteerimise ja kasutamisega, ülesannetega, töötingimustega ja organisatsioonilise korraga, võttes arvesse inimvõimeid ja nende piiranguid ning mõju inimeste töö tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

b)

käsitletakse riske, mis on seotud seadmete projekteerimise ja kasutamisega, ülesannetega, töötingimustega ja organisatsioonilise korraga, võttes arvesse inimvõimeid ja nende piiranguid ning mõju inimeste töö tulemuslikkusele.

5.   TEGEVUS

5.1.   Tegevuse kavandamine ja kontrollimine

5.1.1.   Organisatsioon tagab tegevuse kavandamisel, elluviimisel ja läbivaatamisel, et tegevuse ajal tehakse järgmist:

| a) | kohaldatakse aktsepteeritava riskitaseme näitajaid (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“); |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse aktsepteeritava riskitaseme näitajaid (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“);

| b) | viiakse ellu ohutuseesmärkide saavutamise kava(d) (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“); |
| --- | --- |

b)

viiakse ellu ohutuseesmärkide saavutamise kava(d) (vt punkt 3.2 „Ohutuseesmärgid ja kavandamine“);

| c) | kogutakse teavet, et mõõta tegevuskorra nõuetekohast kohaldamist ja tõhusust (vt punkt 6.1 „Jälgimine“). |
| --- | --- |

c)

kogutakse teavet, et mõõta tegevuskorra nõuetekohast kohaldamist ja tõhusust (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

5.1.2.   Organisatsioon tagab, et tegevuskord vastab kohaldatavate koostalitluse tehniliste kirjelduste ohutusnõuetele ning asjakohastele riiklikele normidele ja muudele nõuetele (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“).

5.1.3.   Tegevusohutusega seotud riskide ohjamisel (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) tuleb võtta arvesse vähemalt järgmist:

| a) | liikluskorralduse ja juhtimise seisukohast ohutu liikluse piirid, mis põhinevad taristu konstruktsiooniomadustel; |
| --- | --- |

a)

liikluskorralduse ja juhtimise seisukohast ohutu liikluse piirid, mis põhinevad taristu konstruktsiooniomadustel;

| b) | liikluskorraldus, sh sõiduplaan ja rongiliinide jaotamine; |
| --- | --- |

b)

liikluskorraldus, sh sõiduplaan ja rongiliinide jaotamine;

| c) | liikluse juhtimine reaalajas tavatingimustes ja halvenenud tingimustes, kohaldades liikluspiiranguid ja hallates liiklushäireid; |
| --- | --- |

c)

liikluse juhtimine reaalajas tavatingimustes ja halvenenud tingimustes, kohaldades liikluspiiranguid ja hallates liiklushäireid;

| d) | tingimuste kehtestamine erandlike saadetiste jaoks. |
| --- | --- |

d)

tingimuste kehtestamine erandlike saadetiste jaoks.

5.1.4.   Selleks et kontrollida tegevusohutusega seotud kohustuste jaotamist, määrab organisatsioon kindlaks rongide ja veeremiüksuste ohutu käitamise kooskõlastamise ja haldamisega seotud kohustused ja selle, kuidas kõigi teenuste ohutut osutamist mõjutavad asjakohased ülesanded jaotatakse pädevatele töötajatele organisatsioonisiseselt (vt punkt 2.3 „Organisatsioonisisesed rollid, kohustused, vastutus ja volitused“) ja vajaduse korral teistele välistele kvalifitseeritud osalistele (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“).

5.1.5.   Selleks et kontrollida teavet ja selle edastamist (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“), kui see on tegevusohutuse seisukohast asjakohane, teavitatakse asjaomaseid töötajaid (nt signalistid) rongide ja veeremiüksuste konkreetsetest marsruudinõuetest, olulistest muudatustest, millega võib kaasneda oht, ajutistest või alalistest käitamispiirangutest (nt tulenevalt rööbastee hooldusest) ning erandlike saadetistega seotud tingimustest, kui see on asjakohane.

5.1.6.   Selleks et kontrollida pädevust (vt punkt 4.2 „Pädevus“), kui see on tegevusohutuse seisukohast asjakohane, tagab organisatsioon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“) oma töötajate puhul järgmise:

| a) | koolitus- ja tööjuhistest kinnipidamine ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmine, |
| --- | --- |

a)

koolitus- ja tööjuhistest kinnipidamine ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmine,

| b) | erikoolitus juhul, kui eeldatavad muutused mõjutavad tegevust või ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

erikoolitus juhul, kui eeldatavad muutused mõjutavad tegevust või ülesandeid;

| c) | nõuetekohaste meetmete võtmine pärast õnnetus- või vahejuhtumeid. |
| --- | --- |

c)

nõuetekohaste meetmete võtmine pärast õnnetus- või vahejuhtumeid.

5.2.   Varade valitsemine

5.2.1.   Organisatsioon juhib füüsilise varaga seotud ohutusriske kogu vara olelusringi jooksul (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) alates kavandamisest kuni kõrvaldamiseni ja täidab kõik inimteguritega seotud kasutusnõuded olelusringi kõigis etappides.

5.2.2.   Organisatsioon peab tegema järgmist:

| a) | tagama, et vara kasutatakse ettenähtud eesmärgil, säilitades samal ajal selle ohutu töökorra ja eeldatava talitlustaseme; |
| --- | --- |

a)

tagama, et vara kasutatakse ettenähtud eesmärgil, säilitades samal ajal selle ohutu töökorra ja eeldatava talitlustaseme;

| b) | haldama vara tavapärastes ja halvenenud käitamistingimustes; |
| --- | --- |

b)

haldama vara tavapärastes ja halvenenud käitamistingimustes;

| c) | tegema niipea kui võimalik kindlaks juhud, mille puhul enne vara kasutamist või kasutamise ajal ei täideta käitamisnõudeid, sh ei kohaldata nõuetekohaselt kasutuspiiranguid, et tagada vara ohutu töökord (vt punkt 6.1 „Jälgimine“). |
| --- | --- |

c)

tegema niipea kui võimalik kindlaks juhud, mille puhul enne vara kasutamist või kasutamise ajal ei täideta käitamisnõudeid, sh ei kohaldata nõuetekohaselt kasutuspiiranguid, et tagada vara ohutu töökord (vt punkt 6.1 „Jälgimine“).

5.2.3.   Organisatsioon tagab, et varade valitsemise kord vastab kohaldatavate koostalitluse tehniliste kirjelduste olulistele nõuetele ning muudele asjakohastele nõuetele (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“).

5.2.4.   Hoolduse tagamisega seotud riskide ohjamisel (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) tuleb võtta arvesse vähemalt järgmist:

| a) | hooldusvajadus taristu ohutu töökorra säilitamiseks, võttes aluseks taristu kavandatud ja tegeliku kasutuse ja selle konstruktsiooniomadused; |
| --- | --- |

a)

hooldusvajadus taristu ohutu töökorra säilitamiseks, võttes aluseks taristu kavandatud ja tegeliku kasutuse ja selle konstruktsiooniomadused;

| b) | veeremiüksuse käigust maha võtmine hoolduseks puuduste leidmisel või kui vara ei ole enam ohutus töökorras, nagu on osutatud punktis a; |
| --- | --- |

b)

veeremiüksuse käigust maha võtmine hoolduseks puuduste leidmisel või kui vara ei ole enam ohutus töökorras, nagu on osutatud punktis a;

| c) | pärast hooldust vara uuesti käiku laskmine teatavate kasutuspiirangutega, et tagada selle ohutu töökord; |
| --- | --- |

c)

pärast hooldust vara uuesti käiku laskmine teatavate kasutuspiirangutega, et tagada selle ohutu töökord;

| d) | jälgimis- ja mõõtmisvahendite seisukord, et tagada nende sobivus ettenähtud kasutamiseks. |
| --- | --- |

d)

jälgimis- ja mõõtmisvahendite seisukord, et tagada nende sobivus ettenähtud kasutamiseks.

5.2.5.   Selleks et kontrollida teavet ja selle edastamist (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“), kui see on vara ohutu haldamise seisukohast asjakohane, võtab organisatsioon arvesse järgmist:

| a) | asjakohase teabe vahetamine organisatsioonis või väliste hoolduse eest vastutavate üksustega (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“), eriti seoses ohutusalaste häirete, õnnetus- ja vahejuhtumite ning vara kasutuspiirangutega; |
| --- | --- |

a)

asjakohase teabe vahetamine organisatsioonis või väliste hoolduse eest vastutavate üksustega (vt punkt 5.3 „Töövõtjad, partnerid ja tarnijad“), eriti seoses ohutusalaste häirete, õnnetus- ja vahejuhtumite ning vara kasutuspiirangutega;

| b) | kogu vajaliku teabe ja sh punktiga a seotud teabe jälgitavus (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“ ning punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“); |
| --- | --- |

b)

kogu vajaliku teabe ja sh punktiga a seotud teabe jälgitavus (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“ ning punkt 4.5.3 „Dokumenteeritud teabe kontrollimine“);

| c) | dokumentide koostamine ja säilitamine, sh vara ohutust mõjutavate muudatuste haldamine (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“). |
| --- | --- |

c)

dokumentide koostamine ja säilitamine, sh vara ohutust mõjutavate muudatuste haldamine (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

5.3.   Töövõtjad, partnerid ja tarnijad

5.3.1.   Organisatsioon teeb kindlaks ja ohjab ohutusriske, mis tulenevad allhanke korras tehtavast tööst, sh tegevusest või koostööst, mis hõlmab töövõtjaid, partnereid ja tarnijaid.

5.3.2.   Punktis 5.3.1 osutatud ohutusriskide ohjamiseks määrab organisatsioon kindlaks kriteeriumid, mille alusel valitakse töövõtjaid, partnereid ja tarnijaid, ning lepingutingimused, mida nad peavad täitma, sh:

| a) | ohutusega seotud õiguslikud ja muud nõuded (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“); |
| --- | --- |

a)

ohutusega seotud õiguslikud ja muud nõuded (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“);

| b) | lepinguga ette nähtud ülesannete täitmiseks vajalik pädevus (vt punkt 4.2 „Pädevus“); |
| --- | --- |

b)

lepinguga ette nähtud ülesannete täitmiseks vajalik pädevus (vt punkt 4.2 „Pädevus“);

| c) | täidetavate ülesannetega seotud kohustused; |
| --- | --- |

c)

täidetavate ülesannetega seotud kohustused;

| d) | lepingu kestuse jooksul säilitatav eeldatav ohutustase; |
| --- | --- |

d)

lepingu kestuse jooksul säilitatav eeldatav ohutustase;

| e) | ohutusteabe vahetamisega seotud kohustused (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“); |
| --- | --- |

e)

ohutusteabe vahetamisega seotud kohustused (vt punkt 4.4 „Teave ja selle edastamine“);

| f) | ohutusega seotud dokumentide jälgitavus (vt punkt 4.5 „Dokumenteeritud teave“). |
| --- | --- |

f)

ohutusega seotud dokumentide jälgitavus (vt punkt 4.5 „Dokumenteeritud teave“).

5.3.3.   Organisatsioon jälgib kooskõlas määruse (EL) nr 1078/2012 artikli 3 kohase menetlusega järgmist:

| a) | kõigi tegevuste ning töövõtjate, partnerite ja tarnijate tegevuse ohutuse tase, et teha kindlaks, kas nad täidavad lepingus sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kõigi tegevuste ning töövõtjate, partnerite ja tarnijate tegevuse ohutuse tase, et teha kindlaks, kas nad täidavad lepingus sätestatud nõudeid;

| b) | töövõtjate, partnerite ja tarnijate teadlikkus ohutusriskidest, mis on seotud organisatsiooni tegevusega. |
| --- | --- |

b)

töövõtjate, partnerite ja tarnijate teadlikkus ohutusriskidest, mis on seotud organisatsiooni tegevusega.

5.4.   Muudatuste haldamine

5.4.1.   Organisatsioon viib ellu ja kontrollib ohutusjuhtimissüsteemi muudatusi, et säilitada ohutustase või tõsta seda. See hõlmab muudatuste haldamise eri etapi otsuseid ja seejärel ohutusriskide läbivaatamist (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“).

5.5.   Hädaolukordade ohjamine

5.5.1.   Organisatsioon teeb kindlaks hädaolukorrad ja meetmed nende õigeaegseks ohjamiseks (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“) ning tavapäraste käitamistingimuste uuesti kehtestamiseks kooskõlas määrusega (EL) 2015/995.

5.5.2.   Organisatsioon tagab, et iga kindlakstehtud hädaolukorra liigi puhul:

| a) | on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega; |
| --- | --- |

a)

on võimalik kiiresti võtta ühendust päästeteenistusega;

| b) | esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, ja hädaolukorra esinemise ajal; |
| --- | --- |

b)

esitatakse päästeteenistusele kogu asjakohane teave eelnevalt, et nad saaksid valmistada ette päästestsenaariumi, ja hädaolukorra esinemise ajal;

| c) | esmaabi antakse ettevõttesiseselt. |
| --- | --- |

c)

esmaabi antakse ettevõttesiseselt.

5.5.3.   Organisatsioon teeb kindlaks ja dokumenteerib kõigi osaliste rollid ja kohustused kooskõlas määrusega (EL) 2015/995.

5.5.4.   Organisatsioon kehtestab tegevus-, häire- ja teavituskavad hädaolukorras ning need sisaldavad korda, mille alusel:

| a) | teavitatakse kõiki hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvaid töötajaid; |
| --- | --- |

a)

teavitatakse kõiki hädaolukorra ohjamisega seotud kohustusi täitvaid töötajaid;

| b) | teavitatakse kõiki osalisi (nt raudetteveo-ettevõtjaid, töövõtjaid, ametiasutusi, päästeteenistusi), sh antakse reisijatele hädaolukorras juhiseid; |
| --- | --- |

b)

teavitatakse kõiki osalisi (nt raudetteveo-ettevõtjaid, töövõtjaid, ametiasutusi, päästeteenistusi), sh antakse reisijatele hädaolukorras juhiseid;

| c) | tehakse mis tahes vajalikke otsuseid kooskõlas hädaolukorra liigiga. |
| --- | --- |

c)

tehakse mis tahes vajalikke otsuseid kooskõlas hädaolukorra liigiga.

5.5.5.   Organisatsioon kirjeldab, kuidas on jaotatud vahendeid ja hädaolukorra ohjamise vahendeid (vt punkt 4.1 „Vahendid“) ja kuidas on kindlaks tehtud koolitusvajadusi (vt punkt 4.2. „Pädevus“).

5.5.6.   Hädaolukorras tegutsemise korda katsetatakse korrapäraselt koos teiste huvitatud isikutega ja seda ajakohastatakse vajaduse korral.

5.5.7.   Organisatsioon kooskõlastab hädaolukorrakavasid kõigi organisatsiooni taristut käitavate raudteeveo-ettevõtjatega ja hädaabiteenistustega, et lihtsustada kiiret sekkumist, ja mis tahes muude osalistega, kes võiksid hädaolukorras kaasatud olla.

5.5.8.   Organisatsioon kehtestab menetlused tegevuse ja raudteeliikluse koheseks peatamiseks vajaduse korral ning kõikide huvitatud isikute teavitamiseks võetud meetmetest.

5.5.9.   Piiriülese taristu puhul peab koostöö asjaomaste taristuettevõtjate vahel lihtsustama mõlemal pool piiri asuvate pädevate hädaabiteenistuste vajalikku koordineeritust ja valmisolekut.

6.   TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE

6.1.   Jälgimine

6.1.1.   Organisatsioon viib ellu jälgimistegevust kooskõlas määrusega (EL) nr 1078/2012, et

| a) | kontrollida kõikide ohutusjuhtimissüsteemi protsesside ja menetluste, sealhulgas, käitamis- ja korralduslike tehniliste riskide korrektset kohaldamist ning tõhusust; |
| --- | --- |

a)

kontrollida kõikide ohutusjuhtimissüsteemi protsesside ja menetluste, sealhulgas, käitamis- ja korralduslike tehniliste riskide korrektset kohaldamist ning tõhusust;

| b) | kontrollida ohutusjuhtimissüsteemi kui terviku korrektset kasutamist ja eeldatavate tulemuste saavutamist; |
| --- | --- |

b)

kontrollida ohutusjuhtimissüsteemi kui terviku korrektset kasutamist ja eeldatavate tulemuste saavutamist;

| c) | uurida, kas ohutusjuhtimissüsteem vastab käesoleva määruse nõuetele; |
| --- | --- |

c)

uurida, kas ohutusjuhtimissüsteem vastab käesoleva määruse nõuetele;

| d) | teha kindlaks parandusmeetmed, neid rakendada ja hinnata nende tõhusust (vt punkt 7.2 „Pidev täiustamine“), nagu see on asjakohane, kui tehakse kindlaks punktide a, b ja c nõuete mittetäitmine. |
| --- | --- |

d)

teha kindlaks parandusmeetmed, neid rakendada ja hinnata nende tõhusust (vt punkt 7.2 „Pidev täiustamine“), nagu see on asjakohane, kui tehakse kindlaks punktide a, b ja c nõuete mittetäitmine.

6.1.2.   Organisatsioon jälgib korrapäraselt organisatsiooni kõigil tasanditel ohutusülesannete täitmist ja sekkub, kui neid ülesandeid ei täideta nõuetekohaselt.

6.2.   Siseaudit

6.2.1.   Organisatsioon teeb sõltumatuid, erapooletuid ja läbipaistvaid siseauditeid, et koguda ja analüüsida teavet jälgimistegevuse eesmärgil (vt punkt 6.1 „Jälgimine“), sh

| a) | koostatakse kavandatud siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata; |
| --- | --- |

a)

koostatakse kavandatud siseauditite ajakava, mille saab eelnevate siseauditite tulemuste ja tegevuse jälgimise alusel üle vaadata;

| b) | tehakse kindlaks ja valitakse välja pädevad audiitorid (vt punkt 4.2 „Pädevus“); |
| --- | --- |

b)

tehakse kindlaks ja valitakse välja pädevad audiitorid (vt punkt 4.2 „Pädevus“);

| c) | analüüsitakse ja hinnatakse auditite tulemusi; |
| --- | --- |

c)

analüüsitakse ja hinnatakse auditite tulemusi;

| d) | tehakse kindlaks vajadus võtta parandus- või täiustusmeetmeid; |
| --- | --- |

d)

tehakse kindlaks vajadus võtta parandus- või täiustusmeetmeid;

| e) | kontrollitakse nende meetmete võtmist ja nende tõhusust; |
| --- | --- |

e)

kontrollitakse nende meetmete võtmist ja nende tõhusust;

| f) | dokumenteeritakse auditite tegemine ja nende tulemused; |
| --- | --- |

f)

dokumenteeritakse auditite tegemine ja nende tulemused;

| g) | auditite tulemused edastatakse kõrgemale juhtkonnale. |
| --- | --- |

g)

auditite tulemused edastatakse kõrgemale juhtkonnale.

6.3.   Juhtkonnapoolne ülevaatus

6.3.1.   Kõrgem juhtkond vaatab korrapäraselt üle ohutusjuhtimissüsteemi järjepideva piisavuse ja tõhususe, võttes arvesse vähemalt järgmist:

| a) | juhtkonnapoolse eelmise ülevaatuse käigus võtta soovitatud meetmete osas saavutatud edu; |
| --- | --- |

a)

juhtkonnapoolse eelmise ülevaatuse käigus võtta soovitatud meetmete osas saavutatud edu;

| b) | muutuvad organisatsioonisisesed ja -välised tingimused (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“). |
| --- | --- |

b)

muutuvad organisatsioonisisesed ja -välised tingimused (vt punkt 1 „Organisatsiooni taust“).

| c) | organisatsiooni ohutustase seoses järgmisega:






  i) | ohutuseesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- |

c)

organisatsiooni ohutustase seoses järgmisega:

i)

ohutuseesmärkide saavutamine;

| ii) | jälgimistegevuse tulemused, sh siseauditi ja õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise tulemused ning vastavate meetmete staatus; |
| --- | --- |

ii)

jälgimistegevuse tulemused, sh siseauditi ja õnnetus-/vahejuhtumite siseuurimise tulemused ning vastavate meetmete staatus;

| iii) | riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevuse asjakohased tulemused; |
| --- | --- |

iii)

riikliku ohutusasutuse järelevalvetegevuse asjakohased tulemused;

| d) | parendamissoovitused. |
| --- | --- |

d)

parendamissoovitused.

6.3.2.   Kõrgem juhtkond võtab juhtkonnapoolse ülevaatuse tulemustest lähtuvalt üldvastutuse ohutusjuhtimissüsteemi tehtavate vajalike muudatuste kavandamise ja elluviimise eest.

7.   TÄIUSTAMINE

7.1.   Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine

7.1.1.   Organisatsiooni raudteetoimingutega seotud õnnetus- ja vahejuhtumite puhul tuleb teha järgmist:

| a) | nendest teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse, et teha kindlaks nende põhjused; |
| --- | --- |

a)

nendest teatatakse, need registreeritakse, neid uuritakse ja analüüsitakse, et teha kindlaks nende põhjused;

| b) | nendest teatatakse riiklikele organitele nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

b)

nendest teatatakse riiklikele organitele nõuetekohaselt.

7.1.2.   Organisatsioon tagab, et:

| a) | riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse korral rakendatakse või nende täitmine tehakse kellelegi ülesandeks; |
| --- | --- |

a)

riikliku ohutusasutuse, riikliku uurimisasutuse ja tööstusharu/organisatsioonisiseste uurimiste alusel tehtud soovitusi hinnatakse ja vajaduse korral rakendatakse või nende täitmine tehakse kellelegi ülesandeks;

| b) | teiste selliste huvitatud isikute nagu raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid/asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse. |
| --- | --- |

b)

teiste selliste huvitatud isikute nagu raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate, hoolduse eest vastutavate üksuste ja raudteesõidukite valdajate asjakohaseid aruandeid/asjakohast teavet kaalutakse ja võetakse arvesse.

7.1.3.   Organisatsioon kasutab uurimisega seotud teavet selleks, et vaadata läbi riskihindamine (vt punkt 3.1.1 „Riskihindamine“), õppida sellest ohutuse suurendamise eesmärgil ja vajaduse korral võtta parandus- ja/või täiustusmeetmeid (vt punkt 5.4 „Muudatuste haldamine“).

7.2.   Pidev täiustamine

7.2.1.   Organisatsioon suurendab pidevalt oma ohutusjuhtimissüsteemi piisavust ja tõhusust, võttes arvesse määrusega (EL) nr 1078/2012 ette nähtud raamistikku ja vähemalt järgmiste tegevuste tulemusi:

| a) | jälgimine (vt punkt 6.1 „Jälgimine“); |
| --- | --- |

a)

jälgimine (vt punkt 6.1 „Jälgimine“);

| b) | siseaudit (vt punkt 6.2 „Siseaudit“); |
| --- | --- |

b)

siseaudit (vt punkt 6.2 „Siseaudit“);

| c) | juhtkonnapoolne ülevaatus (vt punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“); |
| --- | --- |

c)

juhtkonnapoolne ülevaatus (vt punkt 6.3 „Juhtkonnapoolne ülevaatus“);

| d) | õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“). |
| --- | --- |

d)

õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine (vt punkt 7.1 „Õnnetus- ja vahejuhtumitest õppimine“).

7.2.2.   Organisatsioon näeb ette vahendid, millega edendatakse organisatsioonilise õppimise raames töötajate ja muude huvitatud isikute aktiivset osalemist ohutuse suurendamises.

7.2.3.   Organisatsioon näeb ohutuskultuuri pidevaks täiustamiseks ette strateegia, mis tugineb eksperditeadmiste ja tunnustatud meetodite kasutamisele, et teha kindlaks käitumisprobleeme, mis mõjutavad ohutusjuhtimissüsteemi eri osi, ja võtta kasutusele meetmed nende probleemide lahendamiseks.

---

(1)  Direktiivi (EL) 2016/798 I lisa liite punkt 2.1.

(2)  Direktiivi (EL) 2016/798 I lisa liite punkt 2.2.

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/49

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/763,

9. aprill 2018,

millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On vaja sätteid, millega ühtlustatakse ohutussertifitseerimine liidu tasandil ja soodustatakse koostööd kõikide ohutushindamises osalevate isikute vahel, et lihtsustada sertifitseerimisprotsessi ning muuta see lühemaks ja odavamaks. |
| --- | --- |

(1)

On vaja sätteid, millega ühtlustatakse ohutussertifitseerimine liidu tasandil ja soodustatakse koostööd kõikide ohutushindamises osalevate isikute vahel, et lihtsustada sertifitseerimisprotsessi ning muuta see lühemaks ja odavamaks.

| (2) | Võttes arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 11 lõikes 1 osutatud koostöölepingute ettevalmistamisel saadud kogemusi, peetakse heaks tavaks võtta taotlejaga varakult ühendust koordineerimistöö vormis (nn eelkohustus), et soodustada ohutushindamises osalevate isikute vaheliste suhete arengut. Sellist eelkohustuse võimalust tuleks pakkuda enne ühtse ohutustunnistuse taotluse esitamist, et sertifitseerimisasutus saaks tutvuda taotleja ohutusjuhtimissüsteemiga, selgitades, kuidas ohutushindamine hakkab toimuma ja otsuseid tehakse, ning veendudes, et taotleja on saanud piisavalt teavet edasise kohta. Eelkohustuse kohaldamise käigus antud selgitused ei tohiks mõjutada hindamise tulemust. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 11 lõikes 1 osutatud koostöölepingute ettevalmistamisel saadud kogemusi, peetakse heaks tavaks võtta taotlejaga varakult ühendust koordineerimistöö vormis (nn eelkohustus), et soodustada ohutushindamises osalevate isikute vaheliste suhete arengut. Sellist eelkohustuse võimalust tuleks pakkuda enne ühtse ohutustunnistuse taotluse esitamist, et sertifitseerimisasutus saaks tutvuda taotleja ohutusjuhtimissüsteemiga, selgitades, kuidas ohutushindamine hakkab toimuma ja otsuseid tehakse, ning veendudes, et taotleja on saanud piisavalt teavet edasise kohta. Eelkohustuse kohaldamise käigus antud selgitused ei tohiks mõjutada hindamise tulemust.

| (3) | Amet peaks jälgima kõikide rohkem kui ühe liikmesriigi piires kasutatavate ühtsete ohutustunnistuste kehtivuse lõpu kuupäeva ja jagama seda teavet asjaomaste riiklike ohutusasutustega, et neil oleks lihtsam oma sellekohast ohutushindamist planeerida. |
| --- | --- |

(3)

Amet peaks jälgima kõikide rohkem kui ühe liikmesriigi piires kasutatavate ühtsete ohutustunnistuste kehtivuse lõpu kuupäeva ja jagama seda teavet asjaomaste riiklike ohutusasutustega, et neil oleks lihtsam oma sellekohast ohutushindamist planeerida.

| (4) | Amet peaks avaldama tasuta taotlemisjuhendi ja seda ajakohastama, kirjeldades ja vajaduse korral selgitades käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Selleks et ühtlustada teabe vahetamist ühtse kontaktpunkti kaudu ja selle talletamist seal, peaks taotlemisjuhend sisaldama ka näidisvorme, mille amet töötab välja koos riiklike ohutusasutustega. |
| --- | --- |

(4)

Amet peaks avaldama tasuta taotlemisjuhendi ja seda ajakohastama, kirjeldades ja vajaduse korral selgitades käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Selleks et ühtlustada teabe vahetamist ühtse kontaktpunkti kaudu ja selle talletamist seal, peaks taotlemisjuhend sisaldama ka näidisvorme, mille amet töötab välja koos riiklike ohutusasutustega.

| (5) | Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid ohutushindamise nõuete täitmise tagamiseks rakendama sisekorda või -menetlusi. |
| --- | --- |

(5)

Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid ohutushindamise nõuete täitmise tagamiseks rakendama sisekorda või -menetlusi.

| (6) | Topelthindamise vältimiseks ning halduskoormuse ja taotleja kulude vähendamiseks peaksid amet ja riiklikud ohutusasutused võtma asjakohasel juhul arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 11 kohaselt sõlmitud koostöölepinguid ja mitmepoolseid lepinguid. |
| --- | --- |

(6)

Topelthindamise vältimiseks ning halduskoormuse ja taotleja kulude vähendamiseks peaksid amet ja riiklikud ohutusasutused võtma asjakohasel juhul arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 11 kohaselt sõlmitud koostöölepinguid ja mitmepoolseid lepinguid.

| (7) | Kui kavandatav tegevuspiirkond piirdub ühe liikmesriigiga ja taotleja kavatseb tegutseda ühes või mitmes jaamas selliste naaberliikmesriikide piiri läheduses, kus raudteevõrgu omadused ja käitamiseeskirjad on samasugused kui tema liikmesriigis, peaks tal olema võimalik seda teha, ilma et ta peaks laiendama oma tegevuspiirkonda nendesse naaberliikmesriikidesse. Ühtse ohutustunnistuse taotluse esitamisel peaks taotleja valima ohutussertifitseerimise asutuse kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõigetega 5 ja 8. Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, peaks ta konsulteerima asjaomaste riiklike ohutusasutustega ja võtma arvesse asjakohaseid piiriüleseid lepinguid. |
| --- | --- |

(7)

Kui kavandatav tegevuspiirkond piirdub ühe liikmesriigiga ja taotleja kavatseb tegutseda ühes või mitmes jaamas selliste naaberliikmesriikide piiri läheduses, kus raudteevõrgu omadused ja käitamiseeskirjad on samasugused kui tema liikmesriigis, peaks tal olema võimalik seda teha, ilma et ta peaks laiendama oma tegevuspiirkonda nendesse naaberliikmesriikidesse. Ühtse ohutustunnistuse taotluse esitamisel peaks taotleja valima ohutussertifitseerimise asutuse kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõigetega 5 ja 8. Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, peaks ta konsulteerima asjaomaste riiklike ohutusasutustega ja võtma arvesse asjakohaseid piiriüleseid lepinguid.

| (8) | Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, peaks taotlejal olema õigus esitada taotlustoimik ametile ühes liidu ametlikus keeles, ilma et tal oleks kohustust seda tõlkida. Selle põhimõtte kohaldamine ei piira riikliku ohutusasutuse võimalust määrata kindlaks keelepoliitika direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis b osutatud taotluse osa suhtes. Riiklikul ohutusasutusel peaks hindamise jooksul olema õigus saata hindamisega seotud dokumente ametile oma liikmesriigi keeles, ilma et tal oleks kohustust neid tõlkida. |
| --- | --- |

(8)

Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, peaks taotlejal olema õigus esitada taotlustoimik ametile ühes liidu ametlikus keeles, ilma et tal oleks kohustust seda tõlkida. Selle põhimõtte kohaldamine ei piira riikliku ohutusasutuse võimalust määrata kindlaks keelepoliitika direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis b osutatud taotluse osa suhtes. Riiklikul ohutusasutusel peaks hindamise jooksul olema õigus saata hindamisega seotud dokumente ametile oma liikmesriigi keeles, ilma et tal oleks kohustust neid tõlkida.

| (9) | Sertifitseerimine peaks põhinema hinnangu andmisel selle kohta, kas taotleja suudab järgida raudteeveo-ettevõtjate suhtes kohaldatava ohutusjuhtimise süsteemi nõudeid, sealhulgas asjakohaseid liikmesriigi eeskirju, ning raudteesüsteemi käitamise liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse asjakohaseid nõudeid ning kõnealuseid nõudeid järjekindlalt kohaldada. Pärast ühtse ohutustunnistuse väljaandmist peaks taotleja jätkama oma ohutusjuhtimise süsteemi kohaldamist vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 9. |
| --- | --- |

(9)

Sertifitseerimine peaks põhinema hinnangu andmisel selle kohta, kas taotleja suudab järgida raudteeveo-ettevõtjate suhtes kohaldatava ohutusjuhtimise süsteemi nõudeid, sealhulgas asjakohaseid liikmesriigi eeskirju, ning raudteesüsteemi käitamise liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse asjakohaseid nõudeid ning kõnealuseid nõudeid järjekindlalt kohaldada. Pärast ühtse ohutustunnistuse väljaandmist peaks taotleja jätkama oma ohutusjuhtimise süsteemi kohaldamist vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 9.

| (10) | Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid registreerima kogu hindamisega seotud asjakohase teabe ja hindamistulemuse ühtses kontaktpunktis, et toetada ja põhjendada ohutushindamise igas etapis tehtud otsuseid. Kui ametil ja riiklikel ohutusasutustel on ohutushindamise jaoks oma teabehaldussüsteem, peaksid nad tagama, et kogu asjakohane teave edastatakse samal otstarbel ka ühtsele kontaktpunktile. |
| --- | --- |

(10)

Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid registreerima kogu hindamisega seotud asjakohase teabe ja hindamistulemuse ühtses kontaktpunktis, et toetada ja põhjendada ohutushindamise igas etapis tehtud otsuseid. Kui ametil ja riiklikel ohutusasutustel on ohutushindamise jaoks oma teabehaldussüsteem, peaksid nad tagama, et kogu asjakohane teave edastatakse samal otstarbel ka ühtsele kontaktpunktile.

| (11) | Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid välja töötama sisekorra või -menetlused ühtsete ohutustunnistuste väljaandmise haldamiseks, et vähendada halduskoormust ja taotleja kulusid. Seoses sellega peaks taotlejal olema võimalus esitada taotlustoimikus dokumentide koopiaid. Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid saama kontrollida originaaldokumente pärast ühtse ohutustunnistuse väljaandmist. |
| --- | --- |

(11)

Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid välja töötama sisekorra või -menetlused ühtsete ohutustunnistuste väljaandmise haldamiseks, et vähendada halduskoormust ja taotleja kulusid. Seoses sellega peaks taotlejal olema võimalus esitada taotlustoimikus dokumentide koopiaid. Amet ja riiklikud ohutusasutused peaksid saama kontrollida originaaldokumente pärast ühtse ohutustunnistuse väljaandmist.

| (12) | On vaja ühtlustada hindamismenetluses käsitletavate küsimuste kategoriseerimine selle tagamiseks, et taotleja mõistab ameti või riikliku ohutusasutuse tõstatatud mis tahes küsimuse olulisust. Kategoriseerimine on eriti tähtis siis, kui hindamisse on kaasatud mitu riiklikku ohutusasutust. |
| --- | --- |

(12)

On vaja ühtlustada hindamismenetluses käsitletavate küsimuste kategoriseerimine selle tagamiseks, et taotleja mõistab ameti või riikliku ohutusasutuse tõstatatud mis tahes küsimuse olulisust. Kategoriseerimine on eriti tähtis siis, kui hindamisse on kaasatud mitu riiklikku ohutusasutust.

| (13) | Selle tagamiseks, et ameti ja riikliku ohutusasutuse hindamistegevus oleks tulemuslik ning ameti ja vastastikuse usalduse suurendamiseks peaksid amet ja riiklikud ohutusasutused tagama, et hindamisega seotud töötajatel oleksid vajalikud pädevused. Selleks tuleks asjakohased pädevused kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(13)

Selle tagamiseks, et ameti ja riikliku ohutusasutuse hindamistegevus oleks tulemuslik ning ameti ja vastastikuse usalduse suurendamiseks peaksid amet ja riiklikud ohutusasutused tagama, et hindamisega seotud töötajatel oleksid vajalikud pädevused. Selleks tuleks asjakohased pädevused kindlaks määrata.

| (14) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 31 lõikele 3 hakkab uus ohutussertifitseerimise kord kehtima alates 16. juunist 2019. Liikmesriikidel on siiski võimalik teatada ametile ja komisjonile vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 33 lõikele 2, et nad on pikendanud üleminekuperioodi, ja seetõttu võivad nad kuni 16. juunini 2020 jätkata ohutustunnistuste väljaandmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/49/EÜ (2). Seepärast on vaja selgitada, kuidas tuleks uut korda kohaldada paralleelselt vanaga, kui kavandatud tegevuspiirkond hõlmab üht või mitut sellist liikmesriiki. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 31 lõikele 3 hakkab uus ohutussertifitseerimise kord kehtima alates 16. juunist 2019. Liikmesriikidel on siiski võimalik teatada ametile ja komisjonile vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 33 lõikele 2, et nad on pikendanud üleminekuperioodi, ja seetõttu võivad nad kuni 16. juunini 2020 jätkata ohutustunnistuste väljaandmist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/49/EÜ (2). Seepärast on vaja selgitada, kuidas tuleks uut korda kohaldada paralleelselt vanaga, kui kavandatud tegevuspiirkond hõlmab üht või mitut sellist liikmesriiki.

| (15) | Kui riiklik ohutusasutus tunnistab, et ei suuda ohutustunnistust direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja anda kas enne 16. juunit 2019, või enne 16. juunit 2020 nende liikmesriikide puhul, kes on ametit ja komisjoni direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud, peaks ohutussertifitseerimise asutuseks olev amet topelthindamise vältimiseks arvesse võtma tulemusi, mille riiklik hindamisasutus on saanud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a sätestatud asjakohaste elementide hindamisel. |
| --- | --- |

(15)

Kui riiklik ohutusasutus tunnistab, et ei suuda ohutustunnistust direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja anda kas enne 16. juunit 2019, või enne 16. juunit 2020 nende liikmesriikide puhul, kes on ametit ja komisjoni direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud, peaks ohutussertifitseerimise asutuseks olev amet topelthindamise vältimiseks arvesse võtma tulemusi, mille riiklik hindamisasutus on saanud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a sätestatud asjakohaste elementide hindamisel.

| (16) | Ameti väljaantud ühtset ohutustunnistust tuleks käsitada samaväärsena direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ohutussertifikaadiosaga. Kõnealune sertifitseerimine kehtib kogu liidus samaväärsete raudteeveotoimingute suhtes. Seepärast peaksid liikmesriigid, kes on teavitanud ametit ja komisjoni vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikele 2, tunnistama ameti väljaantud ühtse ohutustunnistuse samaväärseks direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a kohaselt välja antud osaga. |
| --- | --- |

(16)

Ameti väljaantud ühtset ohutustunnistust tuleks käsitada samaväärsena direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ohutussertifikaadiosaga. Kõnealune sertifitseerimine kehtib kogu liidus samaväärsete raudteeveotoimingute suhtes. Seepärast peaksid liikmesriigid, kes on teavitanud ametit ja komisjoni vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikele 2, tunnistama ameti väljaantud ühtse ohutustunnistuse samaväärseks direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti a kohaselt välja antud osaga.

| (17) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ (3) artikli 21 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ (3) artikli 21 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas määruses sätestatakse praktiline kord, mida raudteeveo-ettevõtjad peavad kohaldama ühtsete ohutustunnistuste või nende pikendamise või uuendamise taotluste esitamisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (4) artiklis 12 (ühtne kontaktpunkt) osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu.

4

Samuti sätestatakse praktiline kord, mida ohutussertifitseerimise asutused peavad kohaldama ühtsete ohutustunnistuste või nende pikendamise või uuendamise taotluste hindamisel ning kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega tehtava koostöö koordineerimisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ohutussertifitseerimise asutus“– ühtse ohutustunnistuse väljaandmise eest vastutav asutus, s.o kas amet või riiklik ohutusasutus;

„ohutussertifitseerimise asutus“

2)   „taotluse kättesaamise kuupäev“–

„taotluse kättesaamise kuupäev“

| a) | kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, siis nii ameti kui ka kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutuste ühine esimene tööpäev pärast taotlustoimiku kättesaamise kinnitamist; |
| --- | --- |

a)

kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, siis nii ameti kui ka kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutuste ühine esimene tööpäev pärast taotlustoimiku kättesaamise kinnitamist;

| b) | kui ohutussertifitseerimise asutuseks on riiklik ohutusasutus, siis asjaomase liikmesriigi esimene tööpäev pärast taotlustoimiku kättesaamise kinnitamist; |
| --- | --- |

b)

kui ohutussertifitseerimise asutuseks on riiklik ohutusasutus, siis asjaomase liikmesriigi esimene tööpäev pärast taotlustoimiku kättesaamise kinnitamist;

3)   „eelkohustus“– taotluse esitamisele eelnev menetlusetapp, mille jooksul taotleja võib küsida ohutussertifitseerimise asutuselt ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomastelt riiklikelt ohutusasutustelt lisateavet ohutushindamise järgmiste etappide kohta;

„eelkohustus“

4)   „allesjäänud küsimus“– ühtse ohutustunnistuse taotluse hindamisel kindlakstehtud vähemtähtis probleem, mis ei takista tunnistuse väljaandmist ja mida võib käsitleda hilisema järelevalve käigus;

„allesjäänud küsimus“

5)   „asjaomane kuupäev“– 16. juuni 2019, välja arvatud nende liikmesriikide puhul, kes on teavitanud ametit ja komisjoni kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikega 2, et nad on pikendanud direktiivi üleminekuperioodi, ning sel juhul on asjaomane kuupäev 16. juuni 2020.

„asjaomane kuupäev“

Artikkel 3

Ameti ja riiklike ohutusasutuste kohustused

1.   Lisaks ühtsete ohutustunnistuste väljaandmisele on ohutussertifitseerimise asutusel järgmised ülesanded:

| a) | tema teostatava hindamise planeerimine, elluviimine ja järelevalve; |
| --- | --- |

a)

tema teostatava hindamise planeerimine, elluviimine ja järelevalve;

| b) | koordineerimiskorra kehtestamine asjaomaste isikute vahel. |
| --- | --- |

b)

koordineerimiskorra kehtestamine asjaomaste isikute vahel.

2.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused nõustuvad taotleja palvel täitma eelkohustust ja esitavad selle käigus taotlejale tema palutud selgitusi.

3.   Ühtsete ohutustunnistuste väljaandmisel koguvad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused igaüks omalt poolt kokku järgmise teabe:

| a) | hindamise eri etappidega seotud asjakohane teave, sealhulgas hindamise jooksul tehtavate otsuste põhjendused, ning ühtsesse ohutustunnistusse lisatav mis tahes täpne kasutuspiirang või -tingimus; |
| --- | --- |

a)

hindamise eri etappidega seotud asjakohane teave, sealhulgas hindamise jooksul tehtavate otsuste põhjendused, ning ühtsesse ohutustunnistusse lisatav mis tahes täpne kasutuspiirang või -tingimus;

| b) | hindamise tulemus, sealhulgas kokkuvõtlikud järeldused ja vajaduse korral arvamus ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

b)

hindamise tulemus, sealhulgas kokkuvõtlikud järeldused ja vajaduse korral arvamus ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta.

4.   Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, koondab ta lõike 3 punktis b osutatud teabe hindamise lõpptulemusse.

5.   Amet jälgib kõikide rohkem kui ühe liikmesriigi piires kasutatavate ühtsete ohutustunnistuste kehtivuse lõpu kuupäeva ja jagab seda teavet asjaomaste riiklike ohutusasutustega.

6.   Riiklikud ohutusasutused jagavad ametiga ja kavandatava tegevuspiirkonna muude asjaomaste riiklike ohutusasutustega kogu asjakohast teavet, mis võib mõjutada ohutushindamist.

7.   Amet peaks avaldama tasuta taotlemisjuhendi ja seda ajakohastama, kirjeldades ja vajaduse korral selgitades käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Taotlemisjuhend sisaldab ka näidisvorme, mille amet töötab välja koos riiklike ohutusasutustega.

8.   Riiklikud ohutusasutused avaldavad tasuta taotlemisjuhendi ja ajakohastavad seda, kirjeldades ja vajaduse korral selgitades kavandatava tegevuspiirkonna suhtes kohaldatavaid liikmesriigi eeskirju ja liikmesriigis kehtivaid menetlusnorme.

9.   Amet ja riiklikud ohutusasutused kehtestavad ohutushindamise juhtimise sisekorra või -menetlused. Sellise korra või selliste menetluste puhul võetakse arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 11 osutatud lepinguid.

10.   Igale ühtsele ohutustunnistusele antakse kordumatu Euroopa identifitseerimisnumber (EIN). Amet määrab kindlaks kõnealuste identifitseerimisnumbrite struktuuri ja sisu ning teeb need kättesaadavaks oma veebisaidil.

11.   Kui taotleja märgib oma taotluses, et kavatseb tegutseda selliste naaberliikmesriikide jaamades, kus raudteevõrgu omadused ja käitamiseeskirjad on samasugused kui taotleja liikmesriigis, ning need jaamad on piiri lähedal, kehtib ühtne ohutustunnistus kuni kõnealuste jaamadeni, ilma et tegevuspiirkonda oleks vaja laiendada, kui asjaomane ohutussertifitseerimise asutus on naaberliikmesriigi riiklike ohutusasutustega eelnevalt konsulteerinud. Asjaomaste liikmesriikide riiklikud ohutusasutused esitavad enne ühtse ohutustunnistuse väljaandmist ohutussertifitseerimise asutusele kinnituse selle kohta, et asjakohased teatatud siseriiklikud eeskirjad ning asjakohastest piiriülestest lepingutest tulenevad kohustused on täidetud.

12.   Taotluste hindamisel käsitab ohutussertifitseerimise asutus raudteeveo-ettevõtjate või nende töövõtjate, partnerite või tarnijate pakutavatele toodetele või teenustele asjakohaste liidu õigusaktide kohaselt välja antud lube, tunnustusi või sertifikaate tõenditena selle kohta, et asjaomane raudteeveo-ettevõtja suudab täita komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/762 (5) kindlaks määratud nõudeid.

Artikkel 4

Taotleja kohustused

1.   Ilma et see piiraks artikliga 6 hindamise jaoks ettenähtud tähtaja kohaldamist, esitab taotleja ühtse ohutustunnistuse või selle uuendamise või pikendamise taotluse ühtse kontaktpunkti kaudu vastavalt asjaoludele enne järgmisi kuupäevi:

| a) | mis tahes uue raudteeveotegevuse kavandatud alguskuupäev; |
| --- | --- |

a)

mis tahes uue raudteeveotegevuse kavandatud alguskuupäev;

| b) | kehtivas ühtses ohutustunnistuses sätestatud tingimustest erinevatel tingimustel korraldatava raudteeveotegevuse kavandatud alguskuupäev, kui tegevuse liik, ulatus või piirkond on märkimisväärselt muutunud; |
| --- | --- |

b)

kehtivas ühtses ohutustunnistuses sätestatud tingimustest erinevatel tingimustel korraldatava raudteeveotegevuse kavandatud alguskuupäev, kui tegevuse liik, ulatus või piirkond on märkimisväärselt muutunud;

| c) | kehtiva ühtse ohutustunnistuse kehtivuse lõpu kuupäev. |
| --- | --- |

c)

kehtiva ühtse ohutustunnistuse kehtivuse lõpu kuupäev.

2.   Uue ühtse ohutustunnistuse taotluse esitamisel edastab taotleja I lisas loetletud teabe.

3.   Ühtse ohutustunnistuse uuendamise või pikendamise taotluse esitamisel edastab taotleja I lisas loetletud teabe ja kirjeldab alates kehtiva tunnistuse väljaandmisest tehtud muudatusi.

Kui pärast esialgset hindamist tehtud järelevalve käigus leitakse olulisi mittevastavusi, mis võivad mõjutada ohutustaset või tekitada tõsiseid ohutusriske, või muid probleemseid valdkondi, otsustavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused, kas kogu taotlustoimik tuleb ümber hinnata või mitte.

4.   Taotleja tehtud valik ohutussertifitseerimise asutuse kohta on siduv kuni ohutushindamise lõpuleviimiseni või lõpetamiseni.

5.   Kui taotleja palub eelkohustuse kohaldamist, esitab ta ühtse kontaktpunkti kaudu I lisa punktides 1–6 loetletud teabe.

6.   Kui esitatud toimik sisaldab selliste dokumentide koopiaid, mille on välja andnud ohutussertifitseerimise asutusest erinevad üksused, säilitab taotleja originaaldokumente vähemalt viis aastat pärast ühtse ohutustunnistuse kehtivuse lõppu. Tunnistuse pikendamisel või uuendamisel säilitab taotleja kõikide asjaomasele taotlusele lisatud dokumentide ja ohutussertifitseerimise asutusest erinevate üksuste väljaantud dokumentide originaale vähemalt viis aastat pärast pikendatud või uuendatud ühtse ohutustunnistuse kehtivuse lõppu. Taotleja teeb need originaaldokumendid kättesaadavaks ameti või riiklike ohutusasutuste nõudmisel.

Artikkel 5

Keel

1.   Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, tuleb taotlemisel kasutada järgmisi keeli:

| a) | direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis a osutatud taotlustoimikuosa puhul üks liidu ametlik keel taotleja valikul; |
| --- | --- |

a)

direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis a osutatud taotlustoimikuosa puhul üks liidu ametlik keel taotleja valikul;

| b) | direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis b osutatud taotlustoimikuosa ja käesoleva määruse I lisa punktis 8.1 osutatud taotlustoimikuosa puhul keel, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik ja mis on märgitud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 8 osutatud taotlemisjuhendis. |
| --- | --- |

b)

direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis b osutatud taotlustoimikuosa ja käesoleva määruse I lisa punktis 8.1 osutatud taotlustoimikuosa puhul keel, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik ja mis on märgitud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 8 osutatud taotlemisjuhendis.

2.   Kõik ameti otsused ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta, sealhulgas hindamise lõpptulemuses esitatava otsuse põhjendused ja asjakohasel juhul ka ühtne ohutustunnistus, koostatakse lõike 1 punktis a osutatud keeles.

Artikkel 6

Menetlusetapid ja tähtajad

1.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kohaldavad II lisas sätestatud menetlust.

2.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused hindavad kõik eraldi, kas taotlustoimik sisaldab I lisas loetletud nõutavaid dokumentaalseid tõendeid. Ohutussertifitseerimise asutus teatab taotlejale ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamise kuupäeva, kas taotlus on täielik.

3.   Otsus ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta tehakse hiljemalt nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil taotlejale teatatakse vastavalt lõigetele 5–7, et taotlus on täielik.

4.   Kui taotlejale teatatakse, et taotlus ei ole täielik, nõuab ohutussertifitseerimise asutus, koordineerides oma tegevust kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega, et kiiresti esitataks vajalik lisateave, sealhulgas põhjendused ja taotleja vastamise aeg.

Lisateabe esitamise aeg peab olema mõistlik ja proportsionaalne nõutud teabe esitamise keerukusega ning see tuleb taotlejaga kokku leppida kohe, kui talle on teatatud, et tema taotlus ei ole täielik. Kui taotleja ei esita nõutud teavet kokkulepitud aja jooksul, võib ohutussertifitseerimise asutus otsustada taotleja vastamise aega pikendada või teatada taotlejale, et tema taotlus on tagasi lükatud.

Otsus ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta tehakse hiljemalt nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil taotleja esitab nõutud lisateabe.

5.   Isegi kui taotlustoimik on täielik, võib amet või mõni kavandatava tegevuspiirkonna asjaomane riiklik ohutusasutus nõuda mis tahes ajal lisateavet enne otsuse tegemist, seades selleks mõistliku tähtaja. Sellise nõudmisega pikeneb käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tähtaeg II lisas sätestatud tingimustel.

6.   Amet võib pikendada käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud tähtaega direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 7 osutatud järgmiste ajavahemike puhul:

| a) | vastastikku vastuvõetavas hindamises kokkuleppimiseks tehtava koostöö aeg; |
| --- | --- |

a)

vastastikku vastuvõetavas hindamises kokkuleppimiseks tehtava koostöö aeg;

| b) | apellatsiooninõukogule küsimuse lahendamiseks saatmise aeg. |
| --- | --- |

b)

apellatsiooninõukogule küsimuse lahendamiseks saatmise aeg.

7.   tähtaega või pikendada ka aja võrra, mida taotleja vajab selleks, et korraldada külastus või kontrollkäik oma valdustesse, või oma organisatsiooni auditeerimine.

8.   Ühtne ohutustunnistus sisaldab III lisas loetletud teavet.

Artikkel 7

Teabevahetus

1.   Ohutussertifitseerimise asutus, kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused ja taotleja vahetavad teavet ühtse kontaktpunkti kaudu kõikides artiklis 12 osutatud küsimustes.

2.   Taotlejale teatatakse ühtse kontaktpunkti kaudu ohutushindamise kõikide etappide käik, hindamise tulemused ja taotluse kohta tehtud otsus.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, määratakse ameti ja riiklike ohutusasutuste taotlusjuhistes kindlaks nende omavahelise ja taotleja peetava teabevahetuse kord.

4.   Ühtne kontaktpunkt kinnitab ühtse ohutustunnistuse taotluse kättesaamist.

Artikkel 8

Ühtsete ohutustunnistuste kehtivuse aeg

Ühtsed ohutustunnistused kehtivad viis aastat.

Kui see aeg peab siiski olema lühem raudteevedusid kahjustavate riskide tõhusa kontrolli tagamiseks, võib ohutussertifitseerimise asutus, tegevust kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerides, otsustada anda ühtse ohutustunnistuse lühemaks ajaks kui viis aastat. Sel juhul lisab ohutussertifitseerimise asutus põhjuse artikli 9 kohaselt registreeritud hindamise tulemustes esitatud otsusesse.

Artikkel 9

Teabe haldamine

Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused registreerivad artikli 3 lõikes 3 osutatud asjakohase teabe ja hindamise tulemuse ühtses kontaktpunktis. Amet registreerib samuti artikli 3 lõikes 4 osutatud hindamise lõpptulemuse ühtses kontaktpunktis.

Kui riiklikud ohutusasutused kasutavad neile saadetud taotluste töötlemiseks teabehaldussüsteemi, edastavad nad kogu asjakohase teabe ühtsesse kontaktpunkti.

Artikkel 10

Kord, mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate valduste külastamise, kohapealse kontrollimise ja auditite suhtes

1.   Direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 5 osutatud külastuste, kontrollide ja auditite tegemisel raudtee-ettevõtjate valdustes lepivad amet ning kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kokku külastuste, kontrollide ja auditite eesmärgid ning ulatuse ja iga asutuse rolli nende ülesannete täitmisel.

2.   Direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõigetes 5 ja 8 osutatud külastuste, kontrollide ja auditite tegemisel raudtee-ettevõtjate valdustes koostab külastuse, kontrolli või auditi tegemise eest vastutav asutus aruande, milles esitatakse hindamise käigus välja selgitatud küsimused ning märgib, kas ja kuidas need võib külastuse, kontrolli või auditi käigus esitatud tõendusmaterjali alusel lahendatuks lugeda. Aruanne võib ka sisaldada muid artiklis 12 osutatud küsimusi, mille taotleja peab kokkulepitud aja jooksul lahendama.

3.   Direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõigetes 5 ja 8 osutatud külastuste, kontrollide ja auditite tegemisel raudtee-ettevõtjate valdustes esitab taotleja selle isiku andmed, kes teda esindab, ning kohapealsed ohutuseeskirjad ja -menetlused, mida külastuse, kontrolli või auditi eest vastutav asutus peab järgima. Asjaomased asutused ja taotleja lepivad kokku külastuste, kontrollide ja auditite, sealhulgas eespool osutatud teabe esitamise aja.

Artikkel 11

Ameti ja riiklike ohutusasutuste omavaheline koordineerimine

1.   Kui sertifitseerimisasutuseks on amet, koordineerib ta tegevust kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega ohutushindamise eri etappides. Amet ja riiklikud ohutusasutused arutavad kõiki ohutushindamisega seotud küsimusi, sealhulgas mis tahes puudujääke, ning täiendava teabe nõudeid, mis mõjutavad hindamisaega või mis võivad kahjustada kavandatava tegevuspiirkonna mõne teise riikliku ohutusasutuse tööd.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad kõik ohutushindamisse kaasatud asutused võtta taotlejaga otse ühendust oma hindamisosaga seotud küsimustes.

3.   Enne ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta otsuse tegemist teevad amet ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused järgmist:

| a) | arutavad oma vastavate hindamiste tulemusi; |
| --- | --- |

a)

arutavad oma vastavate hindamiste tulemusi;

| b) | lepivad kokku allesjäänud küsimuste käsitlemises hilisema järelevalve käigus; |
| --- | --- |

b)

lepivad kokku allesjäänud küsimuste käsitlemises hilisema järelevalve käigus;

| c) | lepivad kokku kõik ühtsesse ohutustunnistusse lisatavad kasutuspiirangud ja -tingimused. |
| --- | --- |

c)

lepivad kokku kõik ühtsesse ohutustunnistusse lisatavad kasutuspiirangud ja -tingimused.

4.   Kui taotleja koostab tegevuskava lõike 3 punktis b osutatud allesjäänud küsimuste käsitlemiseks, lepivad riiklikud ohutusasutused kokku, kes neist hakkab kontrollima selle kava täitmist. Selleks koordineerivad riiklikud ohutusasutused – vajaduse korral kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/761 (6) artikli 8 lõikes 2 osutatud korras – oma tegevust ning teatavad ametile oma kokkuleppest ja asjakohase järelevalvetegevuse tulemustest.

Amet võtab arvesse kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutuste järelevalvetegevuse tulemusel saadud teavet allesjäänud küsimuste käsitlemise kohta, et otsustada, kas need võib ohutustunnistuse uuendamiseks või pikendamiseks esitatud taotluse hindamise käigus lugeda lahendatuks.

5.   Amet peab arvet koordineerimiste üle ja registreerib need ühtses kontaktpunktis kooskõlas artikliga 9.

Artikkel 12

Küsimuste kategoriseerimine

1.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kategoriseerivad taotlustoimiku hindamise käigus väljaselgitatud küsimused järgmiselt:

| a) | 1. tüüp: küsimused, mis taotlustoimiku mõistmiseks nõuavad taotlejalt reageerimist; |
| --- | --- |

a)

1. tüüp: küsimused, mis taotlustoimiku mõistmiseks nõuavad taotlejalt reageerimist;

| b) | 2. tüüp: küsimused, mis võivad viia taotlustoimiku muutmiseni või nõuavad taotlejalt väikesemahuliste meetmete võtmist; võetavad meetmed otsustab taotleja ja need ei takista ühtse ohutustunnistuse väljaandmist; |
| --- | --- |

b)

2. tüüp: küsimused, mis võivad viia taotlustoimiku muutmiseni või nõuavad taotlejalt väikesemahuliste meetmete võtmist; võetavad meetmed otsustab taotleja ja need ei takista ühtse ohutustunnistuse väljaandmist;

| c) | 3. tüüp: küsimused, mille lahendamiseks peab taotleja võtma erimeetmeid, mille võib lõpule viia pärast ühtse ohutustunnistuse andmist; ettepaneku küsimust lahendavate meetmete kohta teeb taotleja ja need lepitakse kokku küsimuse tõstatanud isikuga; |
| --- | --- |

c)

3. tüüp: küsimused, mille lahendamiseks peab taotleja võtma erimeetmeid, mille võib lõpule viia pärast ühtse ohutustunnistuse andmist; ettepaneku küsimust lahendavate meetmete kohta teeb taotleja ja need lepitakse kokku küsimuse tõstatanud isikuga;

| d) | 4. tüüp: küsimused, mis nõuavad taotlustoimiku muutmist või taotleja poolt erimeetmete võtmist; ühtne ohutustunnistus antakse välja siis, kui küsimus on lahendatud või kui selle käsitlemiseks lisatakse ühtsesse ohutustunnistusse kasutuspiirangud või -tingimused; ettepaneku küsimust lahendavate mis tahes meetmete kohta teeb taotleja ja need lepitakse kokku küsimuse tõstatanud isikuga. |
| --- | --- |

d)

4. tüüp: küsimused, mis nõuavad taotlustoimiku muutmist või taotleja poolt erimeetmete võtmist; ühtne ohutustunnistus antakse välja siis, kui küsimus on lahendatud või kui selle käsitlemiseks lisatakse ühtsesse ohutustunnistusse kasutuspiirangud või -tingimused; ettepaneku küsimust lahendavate mis tahes meetmete kohta teeb taotleja ja need lepitakse kokku küsimuse tõstatanud isikuga.

2.   Pärast seda, kui taotleja on küsimusele reageerinud või sellele vastavalt meetmeid võtnud, hindab ohutussertifitseerimise asutus või asjaomane riiklik ohutusasutus tõstatatud küsimusi uuesti, kategoriseerib need vastavalt vajadusele ja määrab igale tõstatatud küsimusele ühe järgmistest staatustest:

| a) | „lahendamata küsimus“, kui taotleja esitatud tõendusmaterjal ei ole piisav ja vajatakse veel lisateavet; |
| --- | --- |

a)

„lahendamata küsimus“, kui taotleja esitatud tõendusmaterjal ei ole piisav ja vajatakse veel lisateavet;

| b) | „allesjäänud küsimus, mida käsitletakse järelevalve käigus“, kui allesjäänud küsimust ei ole ikka veel lahendatud; |
| --- | --- |

b)

„allesjäänud küsimus, mida käsitletakse järelevalve käigus“, kui allesjäänud küsimust ei ole ikka veel lahendatud;

| c) | „lahendatud küsimus“, kui taotleja on sobivalt reageerinud ja allesjäänud küsimusi ei ole. |
| --- | --- |

c)

„lahendatud küsimus“, kui taotleja on sobivalt reageerinud ja allesjäänud küsimusi ei ole.

Artikkel 13

Hindamisega seotud töötajate pädevus

1.   Amet ja liikmesriikide ohutusasutused tagavad, et hindamisega seotud töötajatel oleksid järgmised pädevused:

| a) | teadmised hindamise suhtes kohaldatava asjaomase õigusraamistiku kohta; |
| --- | --- |

a)

teadmised hindamise suhtes kohaldatava asjaomase õigusraamistiku kohta;

| b) | teadmised raudteesüsteemi toimimise kohta; |
| --- | --- |

b)

teadmised raudteesüsteemi toimimise kohta;

| c) | asjakohasel tasemel kriitiline analüüsivõime; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel tasemel kriitiline analüüsivõime;

| d) | varasem kogemus ohutus- või muu sarnase juhtimissüsteemi hindamisel raudteesektoris või ohutusjuhtimissüsteemi hindamisel mõnes muus sektoris, mis hõlmab raudteesektoriga sarnaseid praktilisi ja tehnilisi küsimusi; |
| --- | --- |

d)

varasem kogemus ohutus- või muu sarnase juhtimissüsteemi hindamisel raudteesektoris või ohutusjuhtimissüsteemi hindamisel mõnes muus sektoris, mis hõlmab raudteesektoriga sarnaseid praktilisi ja tehnilisi küsimusi;

| e) | probleemide lahendamise oskus, suhtlemis- ja meeskonnatööoskus; |
| --- | --- |

e)

probleemide lahendamise oskus, suhtlemis- ja meeskonnatööoskus;

| f) | mis tahes muud pädevused, mis võivad asjaomase hindamise jaoks vajalikud olla. |
| --- | --- |

f)

mis tahes muud pädevused, mis võivad asjaomase hindamise jaoks vajalikud olla.

Meeskonnatöö puhul võib oma pädevusi teiste meeskonnaliikmetega jagada.

Töötajad, kes korraldavad artiklis 10 osutatud külastusi, kontrolle ja auditeid, peavad tõendama ka suhtlemisoskusega seotud teadmiste ja kogemuste olemasolu.

2.   Selleks et tagada lõike 1 nõuetekohane kohaldamine, töötavad amet ja riiklikud ohutusasutused välja pädevusjuhtimise süsteemi, mis muu hulgas hõlmab järgmist:

| a) | asjakohaste pädevusprofiilide väljatöötamine kõikide töö- ja ametikohtade või rollide jaoks; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste pädevusprofiilide väljatöötamine kõikide töö- ja ametikohtade või rollide jaoks;

| b) | töötajate palkamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile; |
| --- | --- |

b)

töötajate palkamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile;

| c) | töötajate pädevuste säilitamine, arendamine ja hindamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile. |
| --- | --- |

c)

töötajate pädevuste säilitamine, arendamine ja hindamine vastavalt väljatöötatud pädevusprofiilile.

Artikkel 14

Läbivaatamine direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 12 alusel

1.   Kui ohutussertifitseerimise asutus annab välja negatiivse otsuse, millega keeldutakse ühtse ohutustunnistuse andmisest, arvatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 7 osutatud negatiivsele hinnangule tegevuspiirkonnast välja mingi võrgustikuosa ning määratakse kindlaks taotletust erinevad kasutuspiirangud või -tingimused, võib taotleja paluda otsus läbi vaadata.

2.   Taotleja esitab läbivaatamistaotluse ühtse kontaktpunkti kaudu ja loetleb kõik küsimused, mida tema arvates ei ole ohutushindamise jooksul nõuetekohaselt käsitletud.

3.   Täiendavat teavet, mis esitatakse pärast ühtse ohutustunnistuse väljaandmise või väljaandmisest keeldumise kohta otsuse tegemist, ei võeta tõendusmaterjalina arvesse.

4.   Tegevust koordineerides tagavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused läbivaatamise erapooletuse.

5.   Läbivaatamine on suunatud küsimustele, mille puhul ohutussertifitseerimise asutuse otsus lahkneb taotleja taotletust.

6.   Kui ohutussertifitseerimise asutuseks on amet, koordineeritakse läbivaatamist kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega.

7.   Ohutussertifitseerimise asutus edastab oma otsuse algotsuse kinnitamise või kohandamise kohta ühtse kontaktpunkti kaudu kõikidele hindamisega seotud isikutele, sealhulgas taotlejale.

Artikkel 15

Üleminekusätted

1.   Kui riiklik ohutusasutus tunnistab, et ei suuda ohutustunnistust direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja anda enne asjaomast kuupäeva, teatab ta sellest viivitamata taotlejale ja ametile.

2.   Direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 8 osutatud juhtudel otsustab taotleja, kas tema taotluse hindamist jätkab riiklik ohutusasutus või antakse see ülesanne ametile. Taotleja teavitab nii riiklikku ohutusasutust kui ka ametit ning kohaldatakse järgmist:

| a) | kui taotleja otsustab kasutada taotluse hindamisel ohutussertifitseerimise asutusena ametit, annab riiklik ohutusasutus taotlustoimiku ja direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud hindamise tulemused üle ametile. Amet ja riiklik ohutusasutus teevad koostööd ja aitavad taotlejal lisada taotlusele asjakohaseid dokumente, et viia see kooskõlla direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 sätestatud täiendavate nõuetega; |
| --- | --- |

a)

kui taotleja otsustab kasutada taotluse hindamisel ohutussertifitseerimise asutusena ametit, annab riiklik ohutusasutus taotlustoimiku ja direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud hindamise tulemused üle ametile. Amet ja riiklik ohutusasutus teevad koostööd ja aitavad taotlejal lisada taotlusele asjakohaseid dokumente, et viia see kooskõlla direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 sätestatud täiendavate nõuetega;

| b) | kui taotleja otsustab kasutada taotluse hindamisel ohutussertifitseerimise asutusena riiklikku ohutusasutust, jätkab riiklik ohutusasutus taotluse hindamist ja võtab vastu otsuse ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikliga 10 ja käesoleva määrusega. Riiklik ohutusasutus aitab taotlejal lisada taotlusele asjakohaseid dokumente, et viia see kooskõlla direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 sätestatud täiendavate nõuetega. |
| --- | --- |

b)

kui taotleja otsustab kasutada taotluse hindamisel ohutussertifitseerimise asutusena riiklikku ohutusasutust, jätkab riiklik ohutusasutus taotluse hindamist ja võtab vastu otsuse ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikliga 10 ja käesoleva määrusega. Riiklik ohutusasutus aitab taotlejal lisada taotlusele asjakohaseid dokumente, et viia see kooskõlla direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 sätestatud täiendavate nõuetega.

3.   Kui taotleja otsustab tegutseda rohkem kui ühes liikmesriigis, tuleb ohutussertifitseerimise asutusena kasutada ametit ning kohaldada lõike 2 punktis a sätestatud menetlust.

4.   Kõikidel juhtudel esitab taotleja läbivaadatud taotluse pärast asjakohast kuupäeva asjaomasele liikmesriigile ühtse kontaktpunkti kaudu. Ohutussertifitseerimise asutus aitab taotlejal seda teha.

5.   Pärast asjakohast kuupäeva peavad kõik asjaomases liikmesriigis asutatud raudteeveo-ettevõtjad, kellel on direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt välja antud ohutustunnistus, mida tegevuse liigi, ulatuse või piirkonna muutmise tõttu tuleb pikendada või uuendada, esitama ühtse kontaktpunkti kaudu taotluse ühtse ohutustunnistuse saamiseks vastavalt käesolevale määrusele

6.   Kui kavandatav tegevuspiirkond ei piirdu ühe liikmesriigiga, jäetakse ühtsest ohutustunnistusest, mille amet annab välja ajavahemikus alates 16. juunist 2019 kuni 16. juunini 2020, välja kõikide nende liikmesriikide võrk või võrgud, kes on teavitanud ametit ja komisjoni kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõikega 2 ning kes ei ole kõnealust direktiivi veel üle võtnud ega jõustanud siseriiklikke ülevõtmismeetmeid. Sellise teate saatnud liikmesriikide riiklikud ohutusasutused:

| a) | käsitavad ameti väljaantud ühtset ohutustunnistust samaväärsena direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ohutustunnistuse osaga; |
| --- | --- |

a)

käsitavad ameti väljaantud ühtset ohutustunnistust samaväärsena direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ohutustunnistuse osaga;

| b) | annavad alates 16. juunist 2019 kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktiga b välja ohutustunnistusi, mille kehtivusaeg ei tohi ületada ühtse ohutustunnistuse kehtivusaega. |
| --- | --- |

b)

annavad alates 16. juunist 2019 kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktiga b välja ohutustunnistusi, mille kehtivusaeg ei tohi ületada ühtse ohutustunnistuse kehtivusaega.

7.   Käesoleva artikli lõike 2 punktis a ja lõikes 6 osutatud juhtudel teevad riiklikud ohutusasutused ametiga koostööd ja koordineerivad oma tegevust, et hinnata direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis a sätestatud elemente. Seda tehes võtab amet arvesse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud hindamist, mida korraldab riiklik ohutusasutus.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 653/2007 tunnistatakse kehtetuks alates 16. juunist 2019. Seda kohaldatakse siiski kuni 15. juunini 2020 nende liikmesriikide suhtes, kes on ametile ja komisjonile direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teatanud, et nad on pikendanud kõnealuse direktiivi ülevõtmise aega.

Artikkel 17

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 16. juunist 2019 liikmesriikides, kes ei ole ametit ega komisjoni direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud. Alates 16. juunist 2020 kohaldatakse seda kõikides liikmesriikides. Siiski kohaldatakse artikli 15 lõikeid 1, 2, 3 ja 7 kõikides liikmesriikides alates 16. veebruarist 2019 ning artikli 15 lõiget 6 kohaldatakse kõikides liikmesriikides alates 16. juunist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. aprill 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 102.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 26).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtava järelevalve ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16).

6

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

Ühtse ohutustunnistuse taotlemise sisu

Märkus: kohustuslik on kogu teave, kaasa arvatud taotlusele lisatud dokumendid, v.a arvatud märkega „V“ (vabatahtlik) tähistatu. Kui raudteeveo-ettevõtja peab koostama punkti 9 kohase parandusmeetmete kava, on sellekohane teave kohustuslik.

1.   Taotluse liik

1.1.   Uus

1.2.   Pikendamine

1.3.   Uuendamine

1.4.   Eelmise tunnistuse Euroopa identifitseerimisnumber (EIN) (üksnes pikendamis- või uuendamistaotluse korral)

2.   Taotletud tegevusliik (valige üks või mitu (1)
  )

2.1.   Reisijatevedu, sh kiirrongiteenused

2.2.   Reisijatevedu, v.a kiirrongiteenused

2.3.   Kaubavedu, sh ohtlike kaupade vedu (2)

2.4.   Kaubavedu, v.a ohtlike kaupade vedu

2.5.   Ainult rongide koostamine ja manööverdamine

2.6.   Muu (täpsustage)

3.   Raudteeveotoimingud

3.1.   Teenuse osutamise/tegevuse alguse eeldatav kuupäev (V)

3.2.   Kavandatava tegevuspiirkonna asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid)

3.3.   Kavandatava tegevuspiirkonna määratlus (asjaomaste võrkude puhul (3))

3.4.   Naaberliikmesriigi (-riikide) jaam(ad) rakendusmääruse (EL) 2018/763 artikli 3 lõikes 11 ja direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 8 osutatud juhtudel

4.   Ohutussertifitseerimise asutus

4.1.   Amet

4.2.   Riiklik ohutusasutus (direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 8 osutatud juhtudel)

5.   Taotleja andmed

5.1.   Ärinimi

5.2.   Lühend (V)

5.3.   Täielik postiaadress

5.4.   Telefon

5.5.   Faks (V)

5.6.   E-post

5.7.   Veebisait (V)

5.8.   Riiklik registrikood

5.9.   Käibemaksukohustuslasena registreerimise number (V)

5.10.   Muu asjakohane teave (V)

6.   Kontaktisiku andmed

6.1.   Eesnimi

6.2.   Perekonnanimi

6.3.   Ametinimetus või -koht

6.4.   Täielik postiaadress

6.5.   Telefon

6.6.   Faks (V)

6.7.   E-post

6.8.   Kasutatav(ad) keel(ed)

Taotlusele lisatud dokumendid

7.   Ohutusjuhtimise süsteemi hindamiseks esitatavad dokumendid

7.1.   Ohutusjuhtimise süsteemi kirjeldus ja muud dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 3 punktis a sätestatud nõuetele ning näitavad, kuidas need nõuded on täidetud.

7.2.   Ohutusjuhtimise süsteemi (vt punkt 7.1) ja delegeeritud määruse (EL) 2018/762 I lisa omavahelist võrdlust käsitlev teave, sealhulgas märge, kus ohutusjuhtimise süsteemi dokumentides on tõendus selle kohta, et raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse asjakohased nõuded on täidetud.

8.   Riiki (kavandatava tegevuspiirkonna iga asjaomase liikmesriigi kohta) käsitleva osa hindamiseks esitatavad dokumendid

8.1.   Kirjeldus või muu tõend selle kohta, kuidas ohutusjuhtimise korraldamisel võetakse arvesse direktiivi (EL) 2016/798 artikli 8 kohaselt teatatud asjakohaseid liikmesriigi eeskirju.

8.2.   Ohutusjuhtimise süsteemi (vt punkt 7.1) ja asjakohastes liikmesriigi eeskirjades (vt punkt 8.1) sätestatud nõuete omavaheline võrdlus.

9.   Parandusmeetmete kava(d)

9.1.   Sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud mis tahes sellise olulise mittevastavuse või mõne muu probleemse valdkonna lahendamiseks, mis on kindlaks tehtud pärast eelmist hindamist teostatud järelevalve jooksul.

9.2.   Sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud eelmisest hindamisest alles jäänud küsimuste lahendamiseks.

---

(1)  Kavandatava tegevuspiirkonna iga asjaomase liikmesriigi kohta.

(2)

„Ohtlikud kaubad“– ained ja kaubaartiklid, mida võib vedada üksnes tingimustel, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade sisseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

(3)  Kavandatava tegevuspiirkonna iga asjaomase liikmesriigi kohta.

---

II LISA

Ohutushindamismenetlus

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused töötavad kogu tegevuse jaoks välja struktureeritud ja auditeeritava menetluse, milles võetakse arvesse käesolevas lisas sätestatud elemente. Ohutushindamismenetlus on korduv, nagu on näidatud allpool esitatud illustratsioonil (vt liite joonis 1), see tähendab, et ohutussertifitseerimise asutusel ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomastel riiklikel ohutusasutustel on õigus teha põhjendatud järelepärimisi täiendava teabe saamiseks või teabe uuesti esitamiseks vastavalt käesolevale määrusele.

2.   TAOTLUSE KÄTTESAAMINE

2.1.   Pärast ühtse ohutustunnistuse taotluse kättesaamist kinnitab ohutussertifitseerimise asutus ametlikult ja viivitamata asjaomase taotluse kättesaamist.

2.2.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused määravad hindamismenetluse korraldamiseks pädevad töötajad.

3.   ESIALGNE LÄBIVAATAMINE

3.1.   Pärast taotluse kättesaamist korraldab ohutussertifitseerimise asutus, koordineerides oma tegevust kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega, viivitamata taotluse esialgse läbivaatamise, mille käigus kontrollitakse, kas:

| a) | taotleja on esitanud põhilise teabe, mis on õigusaktidega nõutav või vajalik taotluse tõhusaks läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja on esitanud põhilise teabe, mis on õigusaktidega nõutav või vajalik taotluse tõhusaks läbivaatamiseks;

| b) | taotlustoimik sisaldab piisavaid tõendeid, on struktureeritud ja sisaldab ristviiteid, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata toimiku vastavust ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele ja asjakohastele teatatud siseriiklikele eeskirjadele. Ohutussertifitseerimise asutus korraldab pärast kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerimist taotluses esitatud tõendite tegeliku sisu esialgse läbivaatamise, et anda ohutusjuhtimissüsteemi kvaliteedile, piisavusele ja asjakohasusele esialgne hinnang; |
| --- | --- |

b)

taotlustoimik sisaldab piisavaid tõendeid, on struktureeritud ja sisaldab ristviiteid, mis võimaldab nõuetekohaselt hinnata toimiku vastavust ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele ja asjakohastele teatatud siseriiklikele eeskirjadele. Ohutussertifitseerimise asutus korraldab pärast kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerimist taotluses esitatud tõendite tegeliku sisu esialgse läbivaatamise, et anda ohutusjuhtimissüsteemi kvaliteedile, piisavusele ja asjakohasusele esialgne hinnang;

| c) | vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud mis tahes sellise olulise mittevastavuse või mõne muu probleemse valdkonna lahendamiseks, mis on kindlaks tehtud pärast eelmist hindamist teostatud järelevalve jooksul; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud mis tahes sellise olulise mittevastavuse või mõne muu probleemse valdkonna lahendamiseks, mis on kindlaks tehtud pärast eelmist hindamist teostatud järelevalve jooksul;

| d) | vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud eelmisest hindamisest alles jäänud küsimuste lahendamiseks. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral sellise tegevuskava või selliste tegevuskavade hetkestaatus, mille raudteeveo-ettevõtja on koostanud eelmisest hindamisest alles jäänud küsimuste lahendamiseks.

3.2.   Kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused hindavad ka seda, kas tõendid tegevuse liigi, ulatuse ja kavandatava piirkonna kohta on selgelt kindlaks määratud.

3.3.   Pärast punktides 3.1 ja 3.2 osutatud kontrollimist otsustavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kõik eraldi, kas mõne valdkonna kohta on vaja täiendavat teavet. Kui on vaja täiendavat teavet, võivad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused viivitamata nõuda teavet, mis on nende arvates hinnangu andmiseks põhjendatult vajalik.

3.4.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused tutvuvad taotlusega kõik eraldi piisaval määral, et teha kindlaks, kas selle sisu on arusaadav. Kui on selge, et see nii ei ole, hindavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kõik eraldi, kas taotlustoimik tuleb tagasi saata ning nõuda parandatud versiooni.

4.   ÜKSIKASJALIK HINDAMINE

4.1.   Pärast esialgse hinnangu andmist jätkavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kõik eraldi taotlustoimiku üksikasjalikku hindamist (vt liite joonis 2), lähtudes ohutusjuhtimise süsteemi nõuetest ning asjakohastest teatatud siseriiklikest eeskirjadest.

4.2.   Punktis 4.1 osutatud üksikasjaliku hindamise korraldamisel kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikli 18 lõikega 1 kasutavad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused kutsealast otsustusvõimet, täidavad oma ülesandeid erapooletult ja proportsionaalselt ning esitavad kirjaliku põhjenduse tehtud järelduste kohta.

4.3.   Hindamise käigus määratakse kindlaks, kas ohutusjuhtimissüsteemi nõuded ja asjakohased teatatud siseriiklikud eeskirjad on täidetud ja kas tuleb nõuda täiendavat teavet. Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused püüavad hindamise käigus muu hulgas ohutusjuhtimissüsteemi menetluse tulemustest leida tõendeid, et teha kindlaks, kas ohutusjuhtimissüsteemi nõuded ja asjakohased teatatud siseriiklikud eeskirjad on täidetud, kasutades vajaduse korral valimi moodustamise meetodeid selle väljaselgitamiseks, kas taotleja on aru saanud asjaomaste raudteevedude ja kavandatava tegevuspiirkonna suhtes kohaldatavatest eri liiki ja ulatusega nõuetest, ning suudab neid täita nii, et raudtee käitamise ohutus oleks tagatud.

4.4.   Kõik 4. tüüpi küsimused tuleb lahendada ohutussertifitseerimise asutust rahuldaval viisil ning vajaduse korral ajakohastatakse enne ühtse ohutustunnistuse väljaandmist taotlustoimikut.

4.5.   Allesjäänud küsimusi võib käsitleda hilisema järelevalve käigus või leppida taotlejaga taotlustoimiku ajakohastamise ettepaneku alusel kokku asjakohased meetmed, kuid teha võib ka mõlemat. Sel juhul peab küsimus olema ametlikult lahendatud enne ühtse ohutustunnistuse väljaandmist.

4.6.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused annavad läbipaistva ülevaate sellest, kuidas nad hindavad artikli 12 lõikes 1 osutatud iga küsimuse raskusastet.

4.7.   Kui ilmneb artikli 12 lõikes 1 osutatud küsimus, on ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused konkreetsed ja aitavad taotlejal mõista, kui üksikasjalik peab temalt oodatav vastus olema. Selleks teevad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused enne ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta otsuse tegemist järgmist:

| a) | osutavad täpselt ohutusjuhtimissüsteemi asjakohasele nõudele ja teatatud siseriiklikule eeskirjale ning aitavad taotlejal asjaomastest küsimustest aru saada; |
| --- | --- |

a)

osutavad täpselt ohutusjuhtimissüsteemi asjakohasele nõudele ja teatatud siseriiklikule eeskirjale ning aitavad taotlejal asjaomastest küsimustest aru saada;

| b) | teevad kindlaks asjaomaste määruste ja eeskirjade asjakohased osad; |
| --- | --- |

b)

teevad kindlaks asjaomaste määruste ja eeskirjade asjakohased osad;

| c) | märgivad, miks konkreetne ohutusjuhtimissüsteemi nõue või teatatud siseriiklik eeskiri, sh kõik sellega seotud õigusaktid ei vasta hindamiskriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

märgivad, miks konkreetne ohutusjuhtimissüsteemi nõue või teatatud siseriiklik eeskiri, sh kõik sellega seotud õigusaktid ei vasta hindamiskriteeriumidele;

| d) | lepivad taotlejaga kokku täiendavate kohustuste võtmises ning dokumentide ja muu täiendava teabe esitamises vastavalt ohutusjuhtimissüsteemiga või teatatud siseriikliku eeskirjaga nõutud üksikasjalikkuse tasemele; |
| --- | --- |

d)

lepivad taotlejaga kokku täiendavate kohustuste võtmises ning dokumentide ja muu täiendava teabe esitamises vastavalt ohutusjuhtimissüsteemiga või teatatud siseriikliku eeskirjaga nõutud üksikasjalikkuse tasemele;

| e) | määravad kindlaks ja lepivad taotlejaga kokku nõuete täitmise tähtaja, mis on nõutava teabe hankimise keerukuse seisukohalt põhjendatud ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

e)

määravad kindlaks ja lepivad taotlejaga kokku nõuete täitmise tähtaja, mis on nõutava teabe hankimise keerukuse seisukohalt põhjendatud ja proportsionaalne.

4.8.   Kui taotleja viivitab nõutud teabe esitamisega märkimisväärselt, võib ohutussertifitseerimise asutus otsustada, kas taotleja vastamise aega pikendada või pärast sellekohase teate esitamist taotluse tagasi lükata.

4.9.   Ühtse ohutustunnistuse väljaandmist käsitleva otsuse tegemiseks ette nähtud aega võib pikendada vaid seni, kuni taotleja esitab ohutussertifitseerimise asutuse poolt pärast kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerimist vastu võetud otsuse kohase teabe, ja tingimusel, et taotlejalt on saadud asjakohane nõusolek, järgmistel juhtudel:

| a) | artikli 12 lõikes 1 osutatud 1. tüüpi küsimused, mis eraldi või koos vaadelduna ei võimalda kogu hindamisega tervikuna või osaliselt edasi minna; |
| --- | --- |

a)

artikli 12 lõikes 1 osutatud 1. tüüpi küsimused, mis eraldi või koos vaadelduna ei võimalda kogu hindamisega tervikuna või osaliselt edasi minna;

| b) | artikli 12 lõikes 1 osutatud 4. tüüpi küsimused või mitu 3. tüüpi küsimust, mida koos vaadelduna võib käsitada 4. tüüpi küsimusena, ja mis takistavad ühtse ohutustunnistuse väljaandmist. |
| --- | --- |

b)

artikli 12 lõikes 1 osutatud 4. tüüpi küsimused või mitu 3. tüüpi küsimust, mida koos vaadelduna võib käsitada 4. tüüpi küsimusena, ja mis takistavad ühtse ohutustunnistuse väljaandmist.

4.10.   Selleks et taotleja kirjalikke vastuseid saaks pidada rahuldavaks, peavad need piisaval määral käsitlema kõiki tõstatatud probleeme ja näitama, et kavandatavad toimingud vastavad teatatud siseriiklike eeskirjade asjakohastele kriteeriumidele.

4.11.   Kui kirjalik vastus leitakse olevat mitterahuldav, tuleb täpsemalt selgitada põhjusi ja märkida, missugust täiendavat teavet või tõendusmaterjali taotleja peab esitama selleks, et vastus oleks rahuldav.

4.12.   Kui tekivad kahtlused, et taotlus võidakse tagasi lükata või et otsuse tegemiseks kulub rohkem aega, kui hindamiseks on ette nähtud, võib sertifitseerimisasutus kaaluda võimalike eriolukorra meetmete võtmist.

4.13.   Kui leitakse, et taotlus vastab kõikidele nõuetele või et lahendamata küsimustele rahuldava vastuse saamine ei ole kuigi tõenäoline, viivad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused hindamise kõik eraldi lõpule, tehes üht järgmistest:

| a) | märgivad, kas kõik kriteeriumid on täidetud või on veel lahendamata küsimusi; |
| --- | --- |

a)

märgivad, kas kõik kriteeriumid on täidetud või on veel lahendamata küsimusi;

| b) | teevad kindlaks kõik allesjäänud küsimused; |
| --- | --- |

b)

teevad kindlaks kõik allesjäänud küsimused;

| c) | määravad kindlaks kõik ühtsesse ohutustunnistusse lisatavad kasutuspiirangud ja -tingimused; |
| --- | --- |

c)

määravad kindlaks kõik ühtsesse ohutustunnistusse lisatavad kasutuspiirangud ja -tingimused;

| d) | teatavad kõigist delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud järelevalvetoimingute käigus kindlaks tehtud oluliste mittevastavuste suhtes võetud järelmeetmetest; |
| --- | --- |

d)

teatavad kõigist delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud järelevalvetoimingute käigus kindlaks tehtud oluliste mittevastavuste suhtes võetud järelmeetmetest;

| e) | tagavad, et ohutuhindamismenetlust on kohaldatud nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

e)

tagavad, et ohutuhindamismenetlust on kohaldatud nõuetekohaselt;

| f) | koostavad hindamise tulemuse, sealhulgas kokkuvõtlikud järeldused ja vajaduse korral arvamuse ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

f)

koostavad hindamise tulemuse, sealhulgas kokkuvõtlikud järeldused ja vajaduse korral arvamuse ühtse ohutustunnistuse väljaandmise kohta.

4.14.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused registreerib ja põhjendab kirjalikult kõiki puudusi ja arvamusi, et hõlbustada nii hindamis- kui ka otsustusmenetlust ning olla abiks ühtse ohutustunnistuse väljaandmist või selle väljaandmisest keeldumist käsitleva otsuse edasikaebamisel.

5.   OTSUSTE TEGEMINE

5.1.   Lõpuleviidud hindamise järelduste alusel võetakse vastu otsus ühise ohutustunnistuse väljaandmise või taotluse tagasilükkamise kohta. Ühtse ohutustunnistuse võib välja anda ka juhul, kui leitakse mõned allesjäänud küsimused. Ühtset ohutustunnistust ei anta välja, kui hindamise käigus leitakse mõni artikli 12 lõikes 1 osutatud 4. tüüpi küsimus, mida ei ole hindamise käigus lahendatud.

5.2.   Ohutussertifitseerimise asutus võib otsustada kohaldada ühtse ohutustunnistuse kohaldamisala piiramiseks kasutuspiiranguid ja -tingimusi, kui ta leiab pärast tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerimist, et need kasutuspiirangud ja -tingimused on seotud 4. tüüpi küsimustega, mis takistavad ühtse ohutustunnistuse väljaandmist. Ühtset ohutustunnistust uuendatakse taotleja nõudmise korral pärast seda, kui kõik allesjäänud küsimused taotlustoimikus on kõrvaldatud.

5.3.   Taotlejale teatatakse ohutussertifitseerimise asutuse otsusest, sh hindamise tulemustest, ja antakse välja asjakohane ühtne ohutustunnistus.

5.4.   Juhul kui ühtse ohutustunnistuse väljaandmisest keeldutakse või kui ühtne ohutustunnistus sisaldab muid kui taotluses kindlaksmääratud kasutuspiiranguid või -tingimusi, teatab sertifitseerimisasutus sellest taotlejale, põhjendab oma otsust ning tutvustab otsuse läbivaatamise või edasikaebamise algatamiseks vajalikke menetlusi.

6.   HINDAMISE LÕPETAMINE

6.1.   Ohutussertifitseerimise asutus tagab haldustoimingute lõpetamiseks, et kõik dokumendid ja aruanded oleksid läbi vaadatud, korrastatud ja arhiveeritud. Selleks et oma tööd järjepidevalt parandada, selgitab ohutussertifitseerimise asutus välja varasema teabe ja kogemused, mida kasutada tulevastel hindamistel.

7.   KONKREETSED SÄTTED ÜHTSE OHUTUSTUNNISTUSE PIKENDAMISEKS

7.1.   Taotleja nõudmise korral võib ühtset ohutustunnistust pikendada enne selle kehtivuse lõppemist, et tagada sertifitseerimise järjepidevus.

7.2.   Taotluse pikendamise korral kontrollivad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused eelmises taotluses esitatud tõendusmaterjalis tehtud muudatuste üksikasju ning tutvuvad delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud varasema järelevalvetegevuse tulemustega, et seada esikohale või võtta eesmärgiks asjakohased ohutusjuhtimissüsteemi nõuded ja teatatud siseriiklikud eeskirjad, mille alusel hinnata pikendamistaotlust.

7.3.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused võtavad kordushindamise suhtes asjakohase seisukoha, mis põhineb kavandatavate muudatuste määral.

8.   KONKREETSED SÄTTED ÜHTSE OHUTUSTUNNISTUSE UUENDAMISEKS

8.1.   Ühtset ohutustunnistust uuendatakse juhul, kui soovitakse olulisel määral muuta tegevuse liiki või ulatust vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikele 13, või laiendada tegevuspiirkonda vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikele 14.

8.2.   Kui ühtset ohutustunnistust omav raudteeveo-ettevõtja soovib teha punktis 8.1 osutatud muudatusi, peab ta sellest viivitamata teatama ohutussertifitseerimise asutusele.

8.3.   Pärast seda, kui asjaomane raudteeveo-ettevõtja on esitanud punktis 8.2 osutatud teate, teeb ohutussertifitseerimise asutus järgmist:

| a) | kontrollib, kas kõiki võimalike taotlustega seotud muudatusi on selgelt kirjeldatud ja kas võimalikke ohutusriske on hinnatud; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, kas kõiki võimalike taotlustega seotud muudatusi on selgelt kirjeldatud ja kas võimalikke ohutusriske on hinnatud;

| b) | arutab asjaomase raudteeveo-ettevõtja ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega, kas ühtset sertifitseerimistunnistust on vaja uuendada või mitte. |
| --- | --- |

b)

arutab asjaomase raudteeveo-ettevõtja ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega, kas ühtset sertifitseerimistunnistust on vaja uuendada või mitte.

8.4.   Ohutussertifitseerimise asutus võib pärast kavandatava tegevuspiirkonna asjaomaste riiklike ohutusasutustega koordineerimist esitada taotlejale täiendavaid järelepärimisi. Kui ohutussertifitseerimise asutus leiab, et kavandatav muudatus on väheoluline, saadab ta taotlejale kirjaliku teate, et uuendamine ei ole vajalik, ning lisab otsuse koopia registreeritud toimikule.

8.5.   Taotluse uuendamise korral teevad ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused järgmist:

| a) | kontrollivad tõendusmaterjali, mis on erinev võrreldes eelmise taotlusega, mille alusel anti välja praegune ohutustunnistus; |
| --- | --- |

a)

kontrollivad tõendusmaterjali, mis on erinev võrreldes eelmise taotlusega, mille alusel anti välja praegune ohutustunnistus;

| b) | tutvuvad delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud varasema järelvalvetegevuse tulemustega, pidades eelkõige silmas küsimusi, mis on seotud taotleja suutlikkusega tõhusalt rakendada muutuste juhtimise menetlust ja teha selle üle järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

tutvuvad delegeeritud määruse (EL) 2018/761 artiklis 5 osutatud varasema järelvalvetegevuse tulemustega, pidades eelkõige silmas küsimusi, mis on seotud taotleja suutlikkusega tõhusalt rakendada muutuste juhtimise menetlust ja teha selle üle järelevalvet;

| c) | seavad uuendamistaotluse hindamisel esikohale või võtavad eesmärgiks asjakohased ohutusjuhtimissüsteemi nõuded ja teatatud siseriiklikud eeskirjad. |
| --- | --- |

c)

seavad uuendamistaotluse hindamisel esikohale või võtavad eesmärgiks asjakohased ohutusjuhtimissüsteemi nõuded ja teatatud siseriiklikud eeskirjad.

8.6.   Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused võtavad kordushindamise suhtes asjakohase seisukoha, mis põhineb kavandatavate muudatuste ulatusel.

8.7.   Ohutussertifitseerimise asutusele ühtse ohutustunnistuse uuendamiseks esitatud taotlus ei hõlma selle kehtivusaja pikendamist.

8.8.   Ohutussertifitseerimise asutus võtab taotleja nõudmise korral vastu otsuse, kas ühtset ohutustunnistust on vaja uuendada juhul, kui ühtse ohutustunnistuse väljaandmise aluseks olnud tingimused muutuvad, ilma et see mõjutaks tegevuse liiki, ulatust või piirkonda.

Liide

Ohutushindamismenetlus

Joonis 1: Ohutushindamismenetlus

Hindamise lõpetamine

Andmebaasis registreeri-mine

Täielik? Asjakohane? Kooskõlas?

Taotluse tagasilükka-mine?

Esialgne läbivaatamine

Hindamise lõpp

Huvitatud isikutele teatamine

Läbivaatamis- või edasikaebamis-taotlus (vaja-duse korral)

Ohutusjuhtimis-süsteem

Otsuse vastuvõtmine

Jah

Nõue esitada täiendavat teavet

Täiendava teabe esitamine

Kinnitus taotluse kättesaamise kohta

Registreeritud toi-miku koostamine

Taotluse kättesaamine

Taotlustoimiku esitamine

Taotleja

Ei

Ei

Jah

Otsuse kättesaamine

Üksikasjalik hindamine

Kinnitus taotluse täielikkuse kohta

Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud ohutusasutused

Üksikasjaliku hindamise menetlus

Joonis 2: Üksikasjaliku hindamise menetlus

Allesjäänud küsimused (vajaduse korral)

Hindamise lõpetamine

Taotlejalt kirjalike vastuste saamine ja haldamine

Vastuse saatmine ja taotlustoimiku uuendamine vastavalt vajadusele

Asjakohas(t)es nõuetelevastavusega seotud tegevuskava(de)s ja tähtaegades kokkuleppimine

Asjakohas(t)e tegevuskava(de) koostamine

Küsimuste kindlakstegemine ja liigitamine

Varasema järelevalvega seotud teave

Küsimused?

Hindamise alustamine

Ohutussertifitseerimise asutus ja kavandatava tegevuspiirkonna asjaomased riiklikud asutused

Taotleja

Ei

Jah

---

III LISA

Ühtse ohutustunnistuse sisu

Ühtne ohutustunnistus, mis kinnitab, et aktsepteeritakse asjaomase raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi, mis hõlmab sätteid, mille asjaomane raudteeveo-ettevõtja on vastu võtnud selleks, et täita asjaomase võrgu ohutuks käitamiseks vajalikke konkreetseid nõudeid kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/798 ja asjakohaste siseriiklike õigusaktidega, sisaldab järgmist teavet:

1.   
  Ühtse ohutustunnistuse Euroopa identifitseerimisnumber (EIN)

2.   Raudteeveo-ettevõtja andmed:

2.1.   Ärinimi

2.2.   Riiklik registrikood

2.3.   Käibemaksukohustuslase number

3.   Ohutussertifitseerimise asutuse andmed:

3.1.   Organisatsioon

3.2.   Liikmesriik (vajaduse korral)

4.   Sertifikaadi andmed

4.1.   Uus

4.2.   Pikendamine

4.3.   Uuendamine

4.4.   Eelmise tunnistuse Euroopa identifitseerimisnumber (EIN) (üksnes pikendamise või uuendamise korral)

4.5.   Kehtivuse algus- ja lõppkuupäevad

4.6.   Toimingu liik (1)

4.6.1.   Reisijatevedu, sh kiirrongiteenused

4.6.2.   Reisijatevedu, v.a kiirrongiteenused

4.6.3.   Kaubavedu, sh ohtlike kaupade vedu

4.6.4.   Kaubavedu, v.a ohtlike kaupade vedu

4.6.5.   Ainult rongide koostamine ja manööverdamine

4.6.6.   Muud toimingud (1)

5.   
  Kohaldatavad siseriiklikud õigusnormid
   (1)

6.   
  Tegevuspiirkond
   (1)

7.   
  Kasutuspiirangud või -tingimused

8.   
  Lisateave

9.   
  Väljaandmise kuupäev ja volitatud allakirjutaja/asutuse pitser

---

(1)  Kavandatava tegevuspiirkonna iga asjaomase liikmesriigi kohta.

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/68 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/764,

2. mai 2018,

Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796, käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, (1) eriti selle artiklit 80,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulud koosnevad liidu toetusest ning lõivudest ja tasudest, mida taotlejad maksavad tunnistuste, lubade ja heakskiitvate otsuste taotluste menetlemise ning kaebuste käsitlemise ja muude ameti poolt määruse (EL) 2016/796 artikli 64 kohaselt osutatud teenuste eest. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Raudteeameti (edaspidi „amet“) tulud koosnevad liidu toetusest ning lõivudest ja tasudest, mida taotlejad maksavad tunnistuste, lubade ja heakskiitvate otsuste taotluste menetlemise ning kaebuste käsitlemise ja muude ameti poolt määruse (EL) 2016/796 artikli 64 kohaselt osutatud teenuste eest.

| (2) | Ametile makstavad lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistval, õiglasel ja ühetaolisel viisil, pidades eelkõige silmas lihtsustamiseesmärki. Need ei tohiks tekitada ettevõtjatele tarbetut finantskoormust ega seada ohtu Euroopa raudteesektori konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(2)

Ametile makstavad lõivud ja tasud tuleks kehtestada läbipaistval, õiglasel ja ühetaolisel viisil, pidades eelkõige silmas lihtsustamiseesmärki. Need ei tohiks tekitada ettevõtjatele tarbetut finantskoormust ega seada ohtu Euroopa raudteesektori konkurentsivõimet.

| (3) | Lõivude ja tasude arvutamisel tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud personalikulusid ja asjakohasel juhul ka menetlusse kaasatud välisekspertide kulusid. Samuti tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud tugiteenuste ja -toimingute kulusid ning kõiki muid tegevuskulusid, mis tekivad seoses kõnealuste teenuste osutamisega. Need kulud peaksid olema asjaomaste toimingutega seotud ja proportsionaalsed ning mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(3)

Lõivude ja tasude arvutamisel tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud personalikulusid ja asjakohasel juhul ka menetlusse kaasatud välisekspertide kulusid. Samuti tuleks arvesse võtta taotluste menetlemisega seotud tugiteenuste ja -toimingute kulusid ning kõiki muid tegevuskulusid, mis tekivad seoses kõnealuste teenuste osutamisega. Need kulud peaksid olema asjaomaste toimingutega seotud ja proportsionaalsed ning mittediskrimineerivad.

| (4) | Ameti võetavad lõivud ja tasud peaksid katma kõik ameti osutatud teenuste kulud. |
| --- | --- |

(4)

Ameti võetavad lõivud ja tasud peaksid katma kõik ameti osutatud teenuste kulud.

| (5) | Kuni ajani, mil süsteem jõuab arengujärku, mis võimaldab kasutada kindlasummalisi tasumäärasid, tuleks ameti poolt kõnealuste teenuste osutamiseks kulutatud aja eest arvestada tunnitasu. Lõivude ja tasude suurus peaks määruse (EL) 2016/796 kohaselt olema selline, et ei tekiks puudujääki ega ülejäägi kuhjumist. |
| --- | --- |

(5)

Kuni ajani, mil süsteem jõuab arengujärku, mis võimaldab kasutada kindlasummalisi tasumäärasid, tuleks ameti poolt kõnealuste teenuste osutamiseks kulutatud aja eest arvestada tunnitasu. Lõivude ja tasude suurus peaks määruse (EL) 2016/796 kohaselt olema selline, et ei tekiks puudujääki ega ülejäägi kuhjumist.

| (6) | Makstavad summad ei tohiks sõltuda taotleja asukohast ega keelest, milles taotlus on esitatud. Seepärast tuleks ameti menetletava taotluseosaga seotud reisi- ja tõlkekulud kokku liita ning jagada võrdselt kõigi taotluste vahel. |
| --- | --- |

(6)

Makstavad summad ei tohiks sõltuda taotleja asukohast ega keelest, milles taotlus on esitatud. Seepärast tuleks ameti menetletava taotluseosaga seotud reisi- ja tõlkekulud kokku liita ning jagada võrdselt kõigi taotluste vahel.

| (7) | Lõivude ja tasude kehtestamisel tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadusi. Vajaduse korral peaks ettevõtjatel olema võimalus jagada makse mitmeks osamakseks. |
| --- | --- |

(7)

Lõivude ja tasude kehtestamisel tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erivajadusi. Vajaduse korral peaks ettevõtjatel olema võimalus jagada makse mitmeks osamakseks.

| (8) | Kooskõlas määrusega (EL) 2016/796 on taotlejatele tagatud õigus esitada kaebusi ja neil peaks olema võimalik saada abi ja kasutada seda kaebeõigust ameti otsuste suhtes. Seepärast ei tohiks ameti otsuse peale esitatud kaebuse vastuvõetavaks tunnistamise eelduseks seada kaebuse eest lõivu või tasu maksmist. Lõivu või tasu tuleks kaebuse menetlemise eest nõuda üksnes juhul, kui kaebus jäetakse rahuldamata. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määrusega (EL) 2016/796 on taotlejatele tagatud õigus esitada kaebusi ja neil peaks olema võimalik saada abi ja kasutada seda kaebeõigust ameti otsuste suhtes. Seepärast ei tohiks ameti otsuse peale esitatud kaebuse vastuvõetavaks tunnistamise eelduseks seada kaebuse eest lõivu või tasu maksmist. Lõivu või tasu tuleks kaebuse menetlemise eest nõuda üksnes juhul, kui kaebus jäetakse rahuldamata.

| (9) | Kooskõlas hea projektijuhtimistavaga peaks taotlejal olema võimalus küsida tasutavate summade kalkulatsiooni. Võimaluse korral tuleks taotlejale teatada makstava summa tõenäoline suurus ja nõutav makseviis. Tuleks kehtestada lõivude ja tasude maksmise tähtajad. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas hea projektijuhtimistavaga peaks taotlejal olema võimalus küsida tasutavate summade kalkulatsiooni. Võimaluse korral tuleks taotlejale teatada makstava summa tõenäoline suurus ja nõutav makseviis. Tuleks kehtestada lõivude ja tasude maksmise tähtajad.

| (10) | Teave käesoleva määrusega kehtestatud lõivude ja tasude kohta peaks olema üldsusele kättesaadav. Ameti võetavate lõivude ja tasude edasine läbivaatamine peaks põhinema ameti kulude ja riiklike ohutusasutuste täidetavate ülesannetega seotud kulude läbipaistval hinnangul. |
| --- | --- |

(10)

Teave käesoleva määrusega kehtestatud lõivude ja tasude kohta peaks olema üldsusele kättesaadav. Ameti võetavate lõivude ja tasude edasine läbivaatamine peaks põhinema ameti kulude ja riiklike ohutusasutuste täidetavate ülesannetega seotud kulude läbipaistval hinnangul.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklis 81 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklis 81 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) makstavad lõivud ja tasud määruse (EL) 2016/796 artiklites 14, 20, 21 ja 22 osutatud taotluste menetlemise eest ning muude ameti eesmärkidega kooskõlas osutatavate teenuste osutamise eest. Kehtestatakse ka kõnealuste lõivude ja tasude arvutamise meetod ja maksmise tingimused.

2.   Samuti kehtestatakse käesoleva määrusega menetlused, millega tagatakse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja muude Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaldamine nende kulude suhtes, mida riiklikud ohutusasutused kannavad seoses selliste taotluste riikliku osa menetlemisega, mis vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklitele 14, 20 ja 21 kuuluvad ameti vastutusalasse.

3.   Käesolevat määrust ei kohaldata lõivude ega tasude suhtes, mida võetakse riiklike ohutusasutuste järgmiste toimingute eest:

| a) | ühtsete ohutustunnistuste taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 (2) artikli 10 lõikega 8 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/763 (3); |
| --- | --- |

a)

ühtsete ohutustunnistuste taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 (2) artikli 10 lõikega 8 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/763 (3);

| b) | veeremiüksuste turule laskmise lubade ja veeremiüksuste tüübilubade taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 (4) artikli 21 lõikega 8 ja artikli 24 lõikega 1 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/545 (5); |
| --- | --- |

b)

veeremiüksuste turule laskmise lubade ja veeremiüksuste tüübilubade taotluste menetlemine kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 (4) artikli 21 lõikega 8 ja artikli 24 lõikega 1 ja sellega seotud eelnev tegevus, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/545 (5);

| c) | arvamuse esitamine ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmise taotluse kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõike 3 viimase lõiguga; |
| --- | --- |

c)

arvamuse esitamine ERTMSi raudteeäärsete seadmete heakskiitmise taotluse kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõike 3 viimase lõiguga;

| d) | ajutise loa andmine kohapealseteks katseteks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõigetega 3 ja 5. |
| --- | --- |

d)

ajutise loa andmine kohapealseteks katseteks kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõigetega 3 ja 5.

Artikkel 2

Lõivude ja tasude liigid

1.   Amet võtab lõivu taotluste menetlemise eest, sealhulgas kalkulatsioonide esitamise eest ja ka juhul, kui taotleja taotluse tagasi võtab, või kui amet otsust muudab. Amet võib võtta lõivu ka siis, kui ta tühistab oma varasema otsuse põhjusel, et loa või tunnistuse omanik ei täida kehtestatud nõudeid.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlused hõlmavad järgmist:

| a) | veeremiüksuste turule laskmise load ja veeremiüksuste tüübiload kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21; |
| --- | --- |

a)

veeremiüksuste turule laskmise load ja veeremiüksuste tüübiload kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artiklitega 20 ja 21;

| b) | ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14; |
| --- | --- |

b)

ühtsed ohutustunnistused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 14;

| c) | ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22; |
| --- | --- |

c)

ERTMSi raudteeäärsete seadmete tehniliste lahenduste ja asjakohase KTK kooskõla heakskiitvad otsused kooskõlas määruse (EL) 2016/796 artikliga 22;

| d) | määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7. |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) 2016/796 artiklis 58 osutatud kaebused kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7.

3.   Amet võtab tasu ka muude kui lõikes 1 osutatud teenuste osutamise eest, mida taotleja või muu isik soovib. Eelkõige võtab amet tasu määruses (EL) 2018/545 ja rakendusmääruses (EL) 2018/763 sätestatud eelneva tegevuse eest.

4.   Amet avaldab teenuste loetelu oma veebisaidil.

Artikkel 3

Lõivude ja tasude arvutamine

1.   Lõivu- või tasusumma koosneb järgmistest osadest:

| a) | töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, ning |
| --- | --- |

a)

töötundide arv, mis ameti töötajad ja väliseksperdid on kulutanud taotluse menetlemisele, korrutatuna ameti tunnitasuga, ning

| b) | riikliku ohutusasutuse kulud seoses riikliku taotluseosa menetlemisega. |
| --- | --- |

b)

riikliku ohutusasutuse kulud seoses riikliku taotluseosa menetlemisega.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel kasutab amet tasumäära 130 eurot tunnis.

Artikkel 4

Lõivude ja tasude kalkulatsioon

1.   Amet esitab taotleja palvel taotlusega või soovitud teenusega seotud lõivude ja tasude summa mittesiduva kalkulatsiooni ning teatab arvete väljastamise aja.

Taotluse menetlemisega tegelevad riiklikud ohutusasutused esitavad artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulude kohta ametile mittesiduva kalkulatsiooni, mis arvatakse ameti esitatava kalkulatsiooni hulka.

2.   Taotluse menetlemise ajal peavad nii amet kui ka riiklikud ohutusasutused oma kulusid jälgima. Taotleja palvel teatab amet talle, kui tekib oht, et kulud ületavad kalkulatsioonis esitatud summa rohkem kui 15 %.

3.   Kui taotlust menetletakse või teenust osutatakse kauem kui üks aasta, võib taotleja küsida uue kalkulatsiooni.

4.   Kui soovitakse saada kalkulatsiooni või lasta see läbi vaadata, võib direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 lõikes 4 ja artikli 21 lõikes 6 ning direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõikes 6 sätestatud tähtaegu pikendada kuni kümne tööpäeva võrra.

Artikkel 5

Maksetingimused

1.   Amet väljastab lõivu- ja tasusummade arve 30 kalendripäeva jooksul alates

| a) | ameti või apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast või |
| --- | --- |

a)

ameti või apellatsiooninõukogu otsuse kuupäevast või

| b) | teenuseosutamise lõppemisest või |
| --- | --- |

b)

teenuseosutamise lõppemisest või

| c) | taotluse tagasivõtmisest või |
| --- | --- |

c)

taotluse tagasivõtmisest või

| d) | mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muust juhtumist, millega kaasneb taotluse menetlemise lõpetamine.

2.   Arvel esitatakse järgmised andmed:

| a) | ameti töötundide arv ning |
| --- | --- |

a)

ameti töötundide arv ning

| b) | asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulutatud aeg või esitatakse kindlasummaline tasumäär, mida kohaldatakse riikliku taotluseosa menetlemisel. |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul ka vastutava riikliku ohutusasutuse kulud. Nende puhul täpsustatakse ülesanded ja kulutatud aeg või esitatakse kindlasummaline tasumäär, mida kohaldatakse riikliku taotluseosa menetlemisel.

3.   Hiljemalt siis, kui amet seda nõuab, esitavad riiklikud ohutusasutused ametile kuluaruande, et ameti väljastatud arve hõlmaks nende tööpanust. Kuluaruandes tuleb täpselt näidata, kuidas need kulud on arvutatud.

4.   Lõivud ja tasud arvutatakse ja makstakse eurodes.

5.   Amet teavitab taotlejaid otsusest ja väljastab arve määruse (EL) 2016/796 artiklis 12 osutatud ühtse kontaktpunkti kaudu.

6.   Amet võib esitada vahearve iga kuue kuu tagant.

7.   Lõivud ja tasud makstakse ülekandega ameti osutatud pangakontole.

8.   Taotleja tagab, et amet saab tasumisele kuuluva summa, sealhulgas kõik selle maksmisega seotud pangakulud, 60 kalendripäeva jooksul alates arve teatavaks tegemisest.

9.   Kui taotleja on väike või keskmise suurusega ettevõtja, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi.

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab väike või keskmise suurusega ettevõtja ettevõtjat, kellel on vähem kui 250 töötajat ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.

10.   Riiklikele ohutusasutustele hüvitatakse riikliku taotluseosa menetlemise kulud lõigetes 8 ja 9 osutatud tähtaja jooksul.

Artikkel 6

Maksmata jätmine

1.   Kui amet ei ole saanud makset artikli 5 lõigetes 8 ja 9 sätestatud tähtaja jooksul, võib ta nõuda intressi iga täiendava kalendripäeva eest kuni makse saamiseni ning kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) artiklis 80 sätestatud sissenõudmiseeskirju.

2.   Intressimäär on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes kohaldatav intressimäär, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele on lisatud kaheksa protsendipunkti.

3.   Kui ametil on tõendeid selle kohta, et taotleja finantssuutlikkus on ohus, võib ta taotluse tagasi lükata, v.a juhul, kui taotleja esitab pangatagatise või avab tagatishoiuse.

4.   Amet võib uue taotluse tagasi lükata, kui taotleja ei ole täitnud maksekohustusi, mis on seotud eelmise loa, tunnistuse või heakskiitmistoiminguga või ameti osutatud teenustega, v.a juhul, kui taotleja tasub summa, mis oli asjaomase loa, tunnistuse või heakskiitmistoimingu või teenuse eest maksmata.

5.   Amet võtab kõik vajalikud õiguslikud meetmed, et tagada väljastatud arvete täiemahuline tasumine. Riiklikud ohutusasutused, kes on esitanud kuluaruande oma kulude eest hüvitise saamiseks, toetavad ametit selles tegevuses.

Artikkel 7

Kaebused ja nendega seotud lõivud

1.   Amet nõuab lõivu iga tagasilükatud või -võetud kaebuse eest.

2.   Kaebusega seotud lõiv on kas 10 000 eurot või sama suur summa, kui võeti selle otsuse eest, mille kohta kaebus esitati, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.

3.   Apellatsiooninõukogu registripidaja teatab kaebuse esitajale maksetingimused. Kaebuse esitajal on tasumiseks aega 30 kalendripäeva alates arve teatavaks tegemisest.

4.   Taotleja võib esitada apellatsiooninõukogule kaebuse arves esitatud lõivude ja tasude kohta.

Artikkel 8

Maksumäärade avaldamine ja läbivaatamine

1.   Amet avaldab oma veebisaidil artiklis 3 osutatud tunnitasu suuruse.

2.   Riiklik ohutusasutus avaldab määrad, mille alusel määratakse kindlaks artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud kulud, mis nõutakse sisse ametilt. Kui riiklik ohutusasutus kohaldab kindlasummalist määra, täpsustab ta, milliste lubade ja tunnistuste suhtes seda kohaldatakse.

3.   Ameti veebisaidil esitatakse link kõnealusele teabele.

4.   Amet lisab määruse (EL) 2016/796 artikli 51 lõike 1 punktis a osutatud aastaaruandesse teabe elementide kohta, mida võetakse aluseks tunnitasu arvutamisel, finantstulemustes ja prognoosides.

Artikkel 9

Ameti menetlused

1.   Selleks et hoida lahus artikli 1 lõikes 1 osutatud lõivude ja tasudega seotud toimingute tulud ja kulud, peab amet

| a) | laskma kanda lõivudest ja tasudest tekkinud sissetuleku eraldi pangakontole ning hoidma seda seal; |
| --- | --- |

a)

laskma kanda lõivudest ja tasudest tekkinud sissetuleku eraldi pangakontole ning hoidma seda seal;

| b) | koostama aastaaruande lõivude ja tasudega seotud toimingute tulude ja kulude kohta ning kulustruktuuri ja -tõhususe kohta. |
| --- | --- |

b)

koostama aastaaruande lõivude ja tasudega seotud toimingute tulude ja kulude kohta ning kulustruktuuri ja -tõhususe kohta.

2.   Kui eelarveaasta lõpus ületab lõivudest ja tasudest saadud kogutulu lõivude ja tasudega seotud toimingute kogukulusid, tuleb ülejääk kanda eelarvereservi ja kasutada seda üle- või puudujäägi reguleerimiseks kooskõlas ameti finantseeskirjaga.

3.   Tuleb tagada lõivude ja tasudega seotud toimingutest saadava sissetuleku kestlikkus.

Artikkel 10

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Lõivude ja tasude süsteemi hinnatakse üks kord eelarveaasta jooksul. Hindamisel võetakse aluseks ameti varasemad finantstulemused ning tulude ja kulude eelarvestus. Hindamine on seotud ka ameti ühtse programmdokumendiga.

2.   Vajaduse korral vaatab komisjon ameti majandustulemuste ja finantsprognooside hinnangu alusel lõivud ja tasud läbi.

3.   Pidades silmas ameti poolt artiklis 8 osutatud aastaaruandes esitatud teavet, vaadatakse käesolev määrus uuesti läbi hiljemalt 16. juuniks 2022, seades eesmärgiks kehtestada järk-järgult kindlasummalised lõivud.

Artikkel 11

Üleminekusätted

Määruse (EL) 2018/545 artikli 55 lõikes 4 ja rakendusmääruse (EL) 2018/763 artikli 15 lõikes 4 osutatud juhtudel ei hõlma käesolevas määruses käsitletud lõivud ja tasud tööd, mis on tehtud enne ametile taotluse esitamist ja selle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 16. veebruarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. mai 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

2

(3)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 49).

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

4

(5)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/73 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/73

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/765,

23. mai 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 28,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et määrata kindlaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) avatud hankemenetlusega hõlmatud lõssipulbri kogus, on kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud tähtaeg, enne mida peab lõssipulber olema saadetud riiklikku lattu. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et määrata kindlaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) avatud hankemenetlusega hõlmatud lõssipulbri kogus, on kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud tähtaeg, enne mida peab lõssipulber olema saadetud riiklikku lattu.

| (2) | Arvestades hindade taastumisest tingitud praegust olukorda piima- ja piimatooteturul ning suuri sekkumisvarusid, on asjakohane teha kättesaadavaks täiendav kogus lõssipulbrit, muutes selle lattu saabumise tähtaega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades hindade taastumisest tingitud praegust olukorda piima- ja piimatooteturul ning suuri sekkumisvarusid, on asjakohane teha kättesaadavaks täiendav kogus lõssipulbrit, muutes selle lattu saabumise tähtaega.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/2080 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/2080 vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et teha lõssipulber viivitamata müügiks kättesaadavaks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et teha lõssipulber viivitamata müügiks kättesaadavaks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/2080 artiklis 1 asendatakse kuupäev „1. maid 2016“ kuupäevaga „1. juunit 2016“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).

3

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/74

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/766,

23. mai 2018,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. mai 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 105,7 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 127,4 | 0 | AR |
| 126,2 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 247,1 | 16 | AR |
| 242,0 | 17 | BR |
| 328,9 | 0 | CL |
| 239,5 | 18 | TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 325,2 | 0 | BR |
| 310,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 475,7 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 243,7 | 13 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 70 % kanarümbad, külmutatud

105,7

0

AR

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

127,4

0

AR

126,2

0

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

247,1

16

AR

242,0

17

BR

328,9

0

CL

239,5

18

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

325,2

0

BR

310,1

0

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

475,7

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

243,7

13

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

OTSUSED

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/76

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2018/767,

22. mai 2018,

millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate üheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitlevat 20. septembri 1976. aasta akti, (1) ning eriti selle artikli 11 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Oma otsusega 78/639/Euratom, ESTÜ, EMÜ (3) määras nõukogu Euroopa Parlamendi esindajate esimeste otseste ja üldiste valimiste ajavahemikuks 7.–10. juuni 1979. |
| --- | --- |

(1)

Oma otsusega 78/639/Euratom, ESTÜ, EMÜ (3) määras nõukogu Euroopa Parlamendi esindajate esimeste otseste ja üldiste valimiste ajavahemikuks 7.–10. juuni 1979.

| (2) | 2019. aasta kõnealusel ajavahemikul ei ole üheksandate valimiste korraldamine võimalik. |
| --- | --- |

(2)

2019. aasta kõnealusel ajavahemikul ei ole üheksandate valimiste korraldamine võimalik.

| (3) | Seetõttu tuleks kindlaks määrata teine valimiste ajavahemik, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks kindlaks määrata teine valimiste ajavahemik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 10 lõikes 1 osutatud valimiste ajavahemik üheksandateks valimisteks on 23.–26. mai 2019.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

K. VALCHEV

---

(1)  
  EÜT L 278, 8.10.1976, lk 5.

1

(2)  
  18. aprilli. 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 25. juuli 1978. aasta otsus 78/639/Euratom, ESTÜ, EMÜ, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate esimeseks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (EÜT L 205, 29.7.1978, lk 75).

3

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/77 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/77

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/768,

22. mai 2018,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni ohtlike kaupade veo eksperdikomisjoni 55. istungjärgul võetav seisukoht rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni C lisa teatavate muudatuste suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIFi konventsioon“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL (1). |
| --- | --- |

(1)

Liit ühines 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (edaspidi „COTIFi konventsioon“), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/103/EL (1).

| (2) | Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi konventsiooni osalised ja kohaldavad seda. |
| --- | --- |

(2)

Kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Malta, on COTIFi konventsiooni osalised ja kohaldavad seda.

| (3) | COTIFi konventsiooni artikli 13 lõike 1 punkti d ja artikli 33 lõike 5 kohaselt võib Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo eksperdikomisjon (edaspidi „RIDi eksperdikomisjon“) muuta COTIFi konventsiooni C lisa, st ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo määruse (edaspidi „RID“) lisa. |
| --- | --- |

(3)

COTIFi konventsiooni artikli 13 lõike 1 punkti d ja artikli 33 lõike 5 kohaselt võib Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) ohtlike kaupade veo eksperdikomisjon (edaspidi „RIDi eksperdikomisjon“) muuta COTIFi konventsiooni C lisa, st ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo määruse (edaspidi „RID“) lisa.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ (2) on sätestatud ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude normid liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, viidates RIDile. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/68/EÜ (2) on sätestatud ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveevedude normid liikmesriikide piires või liikmesriikide vahel, viidates RIDile.

| (5) | Selleks et kohandada RIDi lisa tehnika ja teaduse edusammudega, on oluline, et RIDi eksperdikomisjon võtaks vastu muudatused, mis käsitlevad tehnilisi standardeid või ühtseid tehnilisi nõudeid. Kõnealuste muudatuste eesmärk on tagada ohtlike kaupade ohutu ja tõhus vedu, võttes samal ajal arvesse teaduse ja tehnika arengut selles sektoris ning selliste uute ainete ja toodete väljatöötamist, mis kujutavad vedamise ajal endast ohtu. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kohandada RIDi lisa tehnika ja teaduse edusammudega, on oluline, et RIDi eksperdikomisjon võtaks vastu muudatused, mis käsitlevad tehnilisi standardeid või ühtseid tehnilisi nõudeid. Kõnealuste muudatuste eesmärk on tagada ohtlike kaupade ohutu ja tõhus vedu, võttes samal ajal arvesse teaduse ja tehnika arengut selles sektoris ning selliste uute ainete ja toodete väljatöötamist, mis kujutavad vedamise ajal endast ohtu.

| (6) | Direktiiviga 2008/68/EÜ moodustatud ohtlike kaupade veo komitee on pidanud kavandatud muudatuste esialgseid arutelusid. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2008/68/EÜ moodustatud ohtlike kaupade veo komitee on pidanud kavandatud muudatuste esialgseid arutelusid.

| (7) | RIDi eksperdikomisjonil on kavas võtta vastu otsus RIDi muudatuste kohta 30. mail 2018 toimuval 55. istungjärgul. |
| --- | --- |

(7)

RIDi eksperdikomisjonil on kavas võtta vastu otsus RIDi muudatuste kohta 30. mail 2018 toimuval 55. istungjärgul.

| (8) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel RIDi eksperdikomisjonis võetav seisukoht, kuna kõnealuse komisjoni vastu võetud otsus on liidu jaoks siduv. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel RIDi eksperdikomisjonis võetav seisukoht, kuna kõnealuse komisjoni vastu võetud otsus on liidu jaoks siduv.

| (9) | Liidu seisukoht RIDi eksperdikomisjoni 55. istungjärgul peaks seetõttu põhinema käesoleva otsuse lisal, |
| --- | --- |

(9)

Liidu seisukoht RIDi eksperdikomisjoni 55. istungjärgul peaks seetõttu põhinema käesoleva otsuse lisal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) raames RIDi eksperdikomisjoni 55. istungjärgul, põhineb käesoleva otsuse lisal.

Käesoleva otsuse lisas osutatud dokumentidesse tehtavates väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad RIDi eksperdikomisjonis kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

RIDi eksperdikomisjoni otsused avaldatakse pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära nende jõustumise kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

K. VALCHEV

---

(1)  Nõukogu 16. juuni 2011. aasta otsus 2013/103/EL Euroopa Liidu ja Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni vahelise lepingu (Euroopa Liidu ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga) allakirjutamise ja sõlmimise kohta (ELT L 51, 23.2.2013, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

2

---

LISA

| Ettepanek | Viitedokument | Teema | Märkused | Liidu seisukoht |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/1 | Ohu identifitseerimisnumber ÜRO tunnusnumbrite 3166 ja 3171 jaoks | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda muudatustega |
| 2 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/3 | Ohtlike kaupade vedamine käsipagasi või registreeritud pagasina | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda muudatusega |
| 3 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/5 | Töörühma (WP.15) 102. istungjärk (Genf, 8.–12. mai 2017) | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 4 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/7/Rev.1 | RIDi 2017. aasta väljaande paranduste esialgne loetelu 2 | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 5 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/8 | Veeldatud gaasi paakvagunite täitmise ja tühjendamise kontrollnimekirjaga tegelev mitteametlik töörühm (Firenze, 11.–13. juuli 2017) | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 6 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 | 2016. ja 2017. aasta ühiskoosolekul ja RIDi eksperdikomitee alalise töörühma poolt 2016. aasta novembris vastu võetud konsolideeritud tekstid | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 7 | Sama | Muudatused on jäetud täiendavaks läbivaatamiseks alalisele töörühmale | — | — |
| 8 | Sama | Muudatused, mille jaoks on vaja UNECE-OTIFi ühiskoosoleku ühisseisukohta | Tuleb hõlbustada tõhusat mitmeliigilist transporti | Nõustuda ühiskoosoleku soovitatud muudatustega |
| 9 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.8 | Dubleerivad taanded punktis 4.3.3.5. | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 10 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.10 | Üleminekusätted | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 11 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.12 | Dokumendi OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 punkti 2.1.3.5.5 kavandatud muudatused | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |
| 12 | OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.16 | Töörühma (WP.15) 103. istungjärk (Genf, 6.–10. november 2017) | Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu | Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega |

Ettepanek

Viitedokument

Teema

Märkused

Liidu seisukoht

1

OTIF/RID/CE/GTP/2017/1

Ohu identifitseerimisnumber ÜRO tunnusnumbrite 3166 ja 3171 jaoks

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda muudatustega

2

OTIF/RID/CE/GTP/2017/3

Ohtlike kaupade vedamine käsipagasi või registreeritud pagasina

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda muudatusega

3

OTIF/RID/CE/GTP/2017/5

Töörühma (WP.15) 102. istungjärk (Genf, 8.–12. mai 2017)

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

4

OTIF/RID/CE/GTP/2017/7/Rev.1

RIDi 2017. aasta väljaande paranduste esialgne loetelu 2

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

5

OTIF/RID/CE/GTP/2017/8

Veeldatud gaasi paakvagunite täitmise ja tühjendamise kontrollnimekirjaga tegelev mitteametlik töörühm (Firenze, 11.–13. juuli 2017)

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

6

OTIF/RID/CE/GTP/2017/15

2016. ja 2017. aasta ühiskoosolekul ja RIDi eksperdikomitee alalise töörühma poolt 2016. aasta novembris vastu võetud konsolideeritud tekstid

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

7

Sama

Muudatused on jäetud täiendavaks läbivaatamiseks alalisele töörühmale

—

—

8

Sama

Muudatused, mille jaoks on vaja UNECE-OTIFi ühiskoosoleku ühisseisukohta

Tuleb hõlbustada tõhusat mitmeliigilist transporti

Nõustuda ühiskoosoleku soovitatud muudatustega

9

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.8

Dubleerivad taanded punktis 4.3.3.5.

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

10

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.10

Üleminekusätted

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

11

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.12

Dokumendi OTIF/RID/CE/GTP/2017/15 punkti 2.1.3.5.5 kavandatud muudatused

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

12

OTIF/RID/CE/GTP/2017/INF.16

Töörühma (WP.15) 103. istungjärk (Genf, 6.–10. november 2017)

Tehniline konsensus OTIFi alalises töörühmas võtta muudetud tekst vastu

Nõustuda alalises töörühmas läbi vaadatud muudatustega

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/80 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/80

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2018/769,

22. mai 2018,

millega nimetatakse ametisse Madalmaade Kuningriigi esitatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kolm liiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. septembril 2015 ja 1. oktoobril 2015 vastu otsused (EL, Euratom) 2015/1600 (1) ja (EL, Euratom) 2015/1790, (2) millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020.

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud kolm liikmekohta seoses Dirk WESTENDORPI, Jan SIMONSI ja Joost VAN IERSELI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud kolm liikmekohta seoses Dirk WESTENDORPI, Jan SIMONSI ja Joost VAN IERSELI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2020 järgmised isikud:

| — | A.P. August MESKER, Member Supervisory Council and Member Financial Audit Committee at Hivos, |
| --- | --- |

—

A.P. August MESKER, Member Supervisory Council and Member Financial Audit Committee at Hivos,

| — | R.A.C. René BLIJLEVENS, Secretary of the Foundation for Sustainable (Micro) Pensions in Developing Countries, |
| --- | --- |

—

R.A.C. René BLIJLEVENS, Secretary of the Foundation for Sustainable (Micro) Pensions in Developing Countries,

| — | T.J.M. Thom VAN MIERLO, former senior consumer affairs officer and secretary self-regulation dialogue at the Social Economic Council. |
| --- | --- |

—

T.J.M. Thom VAN MIERLO, former senior consumer affairs officer and secretary self-regulation dialogue at the Social Economic Council.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

K. VALCHEV

---

(1)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1600, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 248, 24.9.2015, lk 53).

1

(2)  Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/1790, millega nimetatakse ametisse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed ajavahemikuks 21. septembrist 2015 kuni 20. septembrini 2020 (ELT L 260, 7.10.2015, lk 23).

2

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/81 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/81

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/770,

22. mai 2018,

millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1915 (4) nimetati 9. oktoobril 2015 Esteban MAS PORTELLI asemel asendusliikmeks Marc PONS i PONS. Nõukogu otsusega (EL) 2016/991 (5) nimetati 9. juunil 2016 Marc PONS i PONSI asemel asendusliikmeks Pilar COSTA i SERRA. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1915 (4) nimetati 9. oktoobril 2015 Esteban MAS PORTELLI asemel asendusliikmeks Marc PONS i PONS. Nõukogu otsusega (EL) 2016/991 (5) nimetati 9. juunil 2016 Marc PONS i PONSI asemel asendusliikmeks Pilar COSTA i SERRA.

| (2) | Seoses Pilar COSTA i SERRA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Pilar COSTA i SERRA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Josep Enric CLAVEROL i FLORIT, Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior del Gobierno de las Illes Balears. |
| --- | --- |

—

Josep Enric CLAVEROL i FLORIT, Director General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior del Gobierno de las Illes Balears.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

K. VALCHEV

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 9. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1915, millega nimetatakse ametisse kaks Regioonide Komitee Hispaania liiget ja kolm Hispaania asendusliiget (ELT L 280, 24.10.2015, lk 26).

4

(5)  Nõukogu 9. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/991, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige (ELT L 162, 21.6.2016, lk 14).

5

---

| 25.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 129/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 129/82

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2018/771,

25. jaanuar 2018,

kohaldatava süsteemi kohta ehitustöödel kasutatavate ning inimeste kõrgelt kukkumist takistavate või seda peatavate ankurdusseadmete toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 28 ja artikli 60 punkti h,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Puudub asjakohane otsus selliste ehitustöödel kasutatavate ankurdusseadmete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise kohta, mille eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada (edaspidi „ankurdusseadmed“). Seepärast on vaja kindlaks määrata, millist toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi ankurdusseadmete suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(1)

Puudub asjakohane otsus selliste ehitustöödel kasutatavate ankurdusseadmete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise kohta, mille eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada (edaspidi „ankurdusseadmed“). Seepärast on vaja kindlaks määrata, millist toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi ankurdusseadmete suhtes kohaldada.

| (2) | Võttes arvesse asjaolu, et ankurdusseadmete eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada, on asjakohane valida toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteem, mis sisaldab valmistajatehase tootmisohje pidevat järelevalvet ja hindamist ning teavitatud toote sertifitseerimisasutuse poolt tootmisettevõttes või tootmisettevõtte laoruumides võetud näidiste kontrollkatsetamist, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse asjaolu, et ankurdusseadmete eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada, on asjakohane valida toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteem, mis sisaldab valmistajatehase tootmisohje pidevat järelevalvet ja hindamist ning teavitatud toote sertifitseerimisasutuse poolt tootmisettevõttes või tootmisettevõtte laoruumides võetud näidiste kontrollkatsetamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevat otsust kohaldatakse ehitustöödel kasutatavate ankurdusseadmete suhtes, mille eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud ankurdusseadmete põhiomadustega seotud toimivuse püsivust hinnatakse ja kontrollitakse lisas sätestatud süsteemi kohaselt.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

---

LISA

TOIMIVUSE PÜSIVUSE HINDAMISE JA KONTROLLIMISE SÜSTEEM

| Tooted ja kavandatud kasutusala | Põhiomadused | Kohaldatav süsteem |
| --- | --- | --- |
| Ehitustöödel kasutatavad ankurdusseadmed, mille eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada | Kõik põhiomadused | 1+ |

Tooted ja kavandatud kasutusala

Põhiomadused

Kohaldatav süsteem

Ehitustöödel kasutatavad ankurdusseadmed, mille eesmärk on inimeste kõrgelt kukkumist takistada või kõrgelt kukkumine peatada

Kõik põhiomadused

1+

---