# Eiropas Savienības L 134/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 31. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 134

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 31. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/787 (2018. gada 25. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/788 (2018. gada 30. maijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi | 5 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2018/789 (2018. gada 25. maijs), ar ko Ungārijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 10 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2018/790 (2018. gada 25. aprīlis) par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu | 12 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/787 (2018. gada 25. maijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/788 (2018. gada 30. maijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi

5

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2018/789 (2018. gada 25. maijs), ar ko Ungārijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

10

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2018/790 (2018. gada 25. aprīlis) par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu

12

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/366 (2017. gada 1. marts), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. panta 2. punktu, un izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 3. punktu ( OV L 56, 3.3.2017. ) | 19 |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) ( OV L 197, 24.7.2012. ) | 19 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/366 (2017. gada 1. marts), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. panta 2. punktu, un izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 3. punktu ( OV L 56, 3.3.2017. )

( OV L 56, 3.3.2017. )

19

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) ( OV L 197, 24.7.2012. )

( OV L 197, 24.7.2012. )

19

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/787

(2018. gada 25. maijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 25. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Stephen QUEST

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums (t. s. “šņorējamā ortoze”) izgatavots no vairākiem kopā sašūtiem tekstilmateriāla gabaliem, ar vaļēju papēža un pirkstu daļu; izstrādājuma malas un atveres ir apvīlētas. Ortozes virspusi nosedz mēlīte, kas izgatavota no trikotāžas tekstilmateriāla. Citas tekstilmateriāla daļas sastāv no vairākām elastīga trikotāžas tekstilmateriāla kārtām.
  Tekstilmateriālam ir piestiprināta elastīga plastmasas plāksne, kas tikai daļēji redzama no izstrādājuma ārpuses. Plastmasas plāksne aptver zoli, un izstrādājuma virspusē tai ir actiņas, bet stulma daļā – āķīši, lai izstrādājumu varētu ar auklām piestiprināt pie pēdas un apakšstilba.
  Plastmasas plāksne nodrošina izstrādājumam zināmu stabilitāti. Tomēr tā ir elastīga un, nostiprināta ar auklām, rada spiedienu uz pēdu un apakšstilbu.
  Šis izstrādājums ir paredzēts valkāšanai apavā, un to izmanto potītes nosaitēšanai potīšu sastiepumu un sasitumu gadījumos, saišu plīsumu un bojājumu gadījumos un šādu traumu profilaksei, kā arī saišu nestabilitātes gadījumā. Tomēr tas nespēj pilnībā novērst specifiskas bojātās ķermeņa daļas kustības.
  Izstrādājums atvieglo atgriešanos pie pēdas pilnīgas noslodzes pēcoperācijas rehabilitācijā.
  Sk. attēlus (*1). | 6307 90 10 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 6307 , 6307 90 un 6307 90 10 formulējumu.
  Izstrādājums nav pielāgojams konkrētam pacienta fiziskam traucējumam, bet ir daudzfunkcionāls. Tas ir līdzīgs vienkāršam tekstila pārsējam, kas aptīts ap saiti un stingri piestiprināts noteiktām daļām, un tādējādi rada uz tām spiedienu, lai veicinātu atveseļošanos vai pasargātu no jaunām traumām, nodrošinot, ka neapzināti vai refleksīvi netiek izdarītas nevēlamas kustības (sk. arī Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus apakšpozīcijai 9021 10 10 , otro rindkopu).
  Tādējādi izstrādājuma objektīvās īpašības ir tādas, kuru dēļ tas neatšķiras no parastām universālām atbalsta ierīcēm, it īpaši tā izgatavošanā izmantoto materiālu (elastīgi materiāli), darbības metodes (spiediena radīšana nostiprinot) vai pielāgojamības pacienta konkrētiem fiziskiem traucējumiem dēļ (sk. arī 90. nodaļas 6. piezīmi un 2002. gada 7. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-260/00 līdz C-263/00 Lohmann and Medi Bayreuth, ECLI:EU:C:2002:637, 39. un 45. punktu).
  Turklāt izstrādājumu nevar klasificēt pie “ortopēdiskajiem piederumiem” ar KN kodu 9021 10 10 , jo elastīguma dēļ tas nespēj pilnībā pasargāt no specifiskām bojātās ķermeņa daļas kustībām, lai novērstu jaunas traumas (sk. arī KN skaidrojumus apakšpozīcijai 9021 10 10 , otro rindkopu). Piemēram, ja ir plīsušas saites, izstrādājums neļaus potītes locītavai izliekties, pat skrienot vai lecot. Tomēr tekstilmateriāls un elastīgais plastmasas materiāls, no kura izstrādājums ir izgatavots, nespēj noturēt ķermeņa svaru skriešanas laikā.
  Vēlamais rezultāts – radīt spiedienu – tiek panākts gan ar plastmasas, gan ar tekstilmateriāla palīdzību. Tādējādi abi materiāli ir vienlīdz būtiski kombinētās nomenklatūras 3.b) vispārīgā interpretācijas noteikuma nozīmē un izstrādājums ir klasificējams pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām (pozīcijas 3926 un 6307 ).
  Izstrādājums tāpēc jāklasificē ar KN kodu 6307 90 10 pie “citādiem gataviem tekstilizstrādājumiem”. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums (t. s. “šņorējamā ortoze”) izgatavots no vairākiem kopā sašūtiem tekstilmateriāla gabaliem, ar vaļēju papēža un pirkstu daļu; izstrādājuma malas un atveres ir apvīlētas. Ortozes virspusi nosedz mēlīte, kas izgatavota no trikotāžas tekstilmateriāla. Citas tekstilmateriāla daļas sastāv no vairākām elastīga trikotāžas tekstilmateriāla kārtām.

Tekstilmateriālam ir piestiprināta elastīga plastmasas plāksne, kas tikai daļēji redzama no izstrādājuma ārpuses. Plastmasas plāksne aptver zoli, un izstrādājuma virspusē tai ir actiņas, bet stulma daļā – āķīši, lai izstrādājumu varētu ar auklām piestiprināt pie pēdas un apakšstilba.

Plastmasas plāksne nodrošina izstrādājumam zināmu stabilitāti. Tomēr tā ir elastīga un, nostiprināta ar auklām, rada spiedienu uz pēdu un apakšstilbu.

Šis izstrādājums ir paredzēts valkāšanai apavā, un to izmanto potītes nosaitēšanai potīšu sastiepumu un sasitumu gadījumos, saišu plīsumu un bojājumu gadījumos un šādu traumu profilaksei, kā arī saišu nestabilitātes gadījumā. Tomēr tas nespēj pilnībā novērst specifiskas bojātās ķermeņa daļas kustības.

Izstrādājums atvieglo atgriešanos pie pēdas pilnīgas noslodzes pēcoperācijas rehabilitācijā.

Sk. attēlus (*1).

6307 90 10

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 3.c) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 6307 , 6307 90 un 6307 90 10 formulējumu.

Izstrādājums nav pielāgojams konkrētam pacienta fiziskam traucējumam, bet ir daudzfunkcionāls. Tas ir līdzīgs vienkāršam tekstila pārsējam, kas aptīts ap saiti un stingri piestiprināts noteiktām daļām, un tādējādi rada uz tām spiedienu, lai veicinātu atveseļošanos vai pasargātu no jaunām traumām, nodrošinot, ka neapzināti vai refleksīvi netiek izdarītas nevēlamas kustības (sk. arī Eiropas Savienības Kombinētās nomenklatūras skaidrojumus apakšpozīcijai 9021 10 10 , otro rindkopu).

Tādējādi izstrādājuma objektīvās īpašības ir tādas, kuru dēļ tas neatšķiras no parastām universālām atbalsta ierīcēm, it īpaši tā izgatavošanā izmantoto materiālu (elastīgi materiāli), darbības metodes (spiediena radīšana nostiprinot) vai pielāgojamības pacienta konkrētiem fiziskiem traucējumiem dēļ (sk. arī 90. nodaļas 6. piezīmi un 2002. gada 7. novembra spriedumu apvienotajās lietās C-260/00 līdz C-263/00 Lohmann and Medi Bayreuth, ECLI:EU:C:2002:637, 39. un 45. punktu).

Turklāt izstrādājumu nevar klasificēt pie “ortopēdiskajiem piederumiem” ar KN kodu 9021 10 10 , jo elastīguma dēļ tas nespēj pilnībā pasargāt no specifiskām bojātās ķermeņa daļas kustībām, lai novērstu jaunas traumas (sk. arī KN skaidrojumus apakšpozīcijai 9021 10 10 , otro rindkopu). Piemēram, ja ir plīsušas saites, izstrādājums neļaus potītes locītavai izliekties, pat skrienot vai lecot. Tomēr tekstilmateriāls un elastīgais plastmasas materiāls, no kura izstrādājums ir izgatavots, nespēj noturēt ķermeņa svaru skriešanas laikā.

Vēlamais rezultāts – radīt spiedienu – tiek panākts gan ar plastmasas, gan ar tekstilmateriāla palīdzību. Tādējādi abi materiāli ir vienlīdz būtiski kombinētās nomenklatūras 3.b) vispārīgā interpretācijas noteikuma nozīmē un izstrādājums ir klasificējams pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām (pozīcijas 3926 un 6307 ).

Izstrādājums tāpēc jāklasificē ar KN kodu 6307 90 10 pie “citādiem gataviem tekstilizstrādājumiem”.

Image 1

---

(*1)  Attēli pievienoti tikai informācijai.

---

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2018/788

(2018. gada 30. maijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome ar Regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) noteica atlikušo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam. Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu šie pasākumi vēlāk ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (3) tika attiecināti arī uz importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, deklarējot vai nedeklarējot Indijas un Indonēzijas izcelsmi (“paplašinātie pasākumi”). Ar šo pašu regulu viens Indijas ražotājs eksportētājs tika atbrīvots no šiem paplašinātajiem pasākumiem. Vēlāk ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1507 (4) no paplašinātajiem pasākumiem tika atbrīvots vēl viens Indijas ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (ES) Nr. 791/2011 (2) noteica atlikušo antidempinga maksājumu 62,9 % apmērā konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam. Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu šie pasākumi vēlāk ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (3) tika attiecināti arī uz importu, kas nosūtīts no Indijas un Indonēzijas, deklarējot vai nedeklarējot Indijas un Indonēzijas izcelsmi (“paplašinātie pasākumi”). Ar šo pašu regulu viens Indijas ražotājs eksportētājs tika atbrīvots no šiem paplašinātajiem pasākumiem. Vēlāk ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1507 (4) no paplašinātajiem pasākumiem tika atbrīvots vēl viens Indijas ražotājs eksportētājs.

2

3

4

| (2) | Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu antidempinga pasākumi tika attiecināti arī uz Malaiziju (5), Taivānu un Taizemi (6). |
| --- | --- |

(2)

Pēc pretapiešanas izmeklēšanas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu antidempinga pasākumi tika attiecināti arī uz Malaiziju (5), Taivānu un Taizemi (6).

5

6

| (3) | Patlaban spēkā esošie pasākumi ir antidempinga pasākumi, kas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993 (7) noteikti pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kurā tika apstiprināta pasākumu turpināšana. |
| --- | --- |

(3)

Patlaban spēkā esošie pasākumi ir antidempinga pasākumi, kas ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993 (7) noteikti pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kurā tika apstiprināta pasākumu turpināšana.

7

2.   PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS

PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS

| (4) | Pēc tam Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu saņēma pieprasījumu pēc atbrīvojuma no antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas pārskatāmā ražojuma importam un kurus attiecina arī uz importu, kas nosūtīts no Indijas, deklarējot vai nedeklarējot Indijas izcelsmi. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu saņēma pieprasījumu pēc atbrīvojuma no antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas pārskatāmā ražojuma importam un kurus attiecina arī uz importu, kas nosūtīts no Indijas, deklarējot vai nedeklarējot Indijas izcelsmi.

| (5) | Pieprasījumu 2017. gada 26. janvārī iesniedza SPG Glass Fibre PVT. LTD (“pieprasījuma iesniedzējs”) – pārskatāmā ražojuma ražotājs eksportētājs Indijā (“attiecīgā valsts”). Šis pieprasījums attiecās vienīgi uz iespēju iegūt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(5)

Pieprasījumu 2017. gada 26. janvārī iesniedza SPG Glass Fibre PVT. LTD (“pieprasījuma iesniedzējs”) – pārskatāmā ražojuma ražotājs eksportētājs Indijā (“attiecīgā valsts”). Šis pieprasījums attiecās vienīgi uz iespēju iegūt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

SPG Glass Fibre PVT. LTD

| (6) | Komisija izskatīja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu. Tāpēc Komisija 2017. gada 1. septembrī sāka izmeklēšanu, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1514 (8). |
| --- | --- |

(6)

Komisija izskatīja pieprasījuma iesniedzēja sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu. Tāpēc Komisija 2017. gada 1. septembrī sāka izmeklēšanu, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1514 (8).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

| (7) | Turklāt atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) 2017/1514 3. pantam Komisija deva rīkojumu muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu pārskatāmā ražojuma importu, kas nosūtīts no Indijas un ko pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod eksportam uz Savienību, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt atbilstoši Īstenošanas regulas (ES) 2017/1514 3. pantam Komisija deva rīkojumu muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu pārskatāmā ražojuma importu, kas nosūtīts no Indijas un ko pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod eksportam uz Savienību, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

3.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS

| (8) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir stikla šķiedras sieta audums, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai ko nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Indijas izcelsme (“pārskatāmais ražojums”), un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00. |
| --- | --- |

(8)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir stikla šķiedras sieta audums, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), kā izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai ko nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Indijas izcelsme (“pārskatāmais ražojums”), un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00.

2

4.   IZMEKLĒŠANA

IZMEKLĒŠANA

a)   Izmeklēšanas periods

Izmeklēšanas periods

| (9) | Pārskata periods aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam. Dati tika vākti no izmeklēšanas perioda, pēc kura tika noteikti paplašinātie pasākumi (no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam), līdz pārskata perioda beigām (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(9)

Pārskata periods aptvēra laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam. Dati tika vākti no izmeklēšanas perioda, pēc kura tika noteikti paplašinātie pasākumi (no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam), līdz pārskata perioda beigām (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

| (10) | Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Netika saņemtas nekādas piezīmes, un ieinteresētās personas nepieprasīja uzklausīšanu Komisijā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Netika saņemtas nekādas piezīmes, un ieinteresētās personas nepieprasīja uzklausīšanu Komisijā.

| (11) | Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un uz vietas pārbaudīja visu informāciju, kas bija nepieciešama pārskatīšanai. Pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā un Umbergaonā (Indija) tika veikts pārbaudes apmeklējums. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un uz vietas pārbaudīja visu informāciju, kas bija nepieciešama pārskatīšanai. Pieprasījuma iesniedzēja telpās Mumbajā un Umbergaonā (Indija) tika veikts pārbaudes apmeklējums.

b)   Pieprasījuma iesniedzējs

Pieprasījuma iesniedzējs

| (12) | Pieprasījuma iesniedzējs ir SPG Glass Fibre PVT. LTD – pārskatāmā ražojuma ražotājs eksportētājs Indijā. |
| --- | --- |

(12)

Pieprasījuma iesniedzējs ir SPG Glass Fibre PVT. LTD – pārskatāmā ražojuma ražotājs eksportētājs Indijā.

SPG Glass Fibre PVT. LTD

c)   Izmeklēšanas konstatējumi

Izmeklēšanas konstatējumi

| (13) | Komisija pārbaudīja, vai ir izpildīti atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija pārbaudīja, vai ir izpildīti atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu.

| (14) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav eksportējis pārskatāmo ražojumu uz Savienību pretapiešanas izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti paplašinātie pasākumi, noteiktajā izmeklēšanas periodā, proti, no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(14)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav eksportējis pārskatāmo ražojumu uz Savienību pretapiešanas izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti paplašinātie pasākumi, noteiktajā izmeklēšanas periodā, proti, no 2012. gada 1. aprīļa līdz 2013. gada 31. martam.

| (15) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav saistīts ne ar vienu Ķīnas eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav saistīts ne ar vienu Ķīnas eksportētāju vai ražotāju, kam piemēro antidempinga pasākumus.

| (16) | Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs patiešām ražo pārskatāmo ražojumu un nav iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Pieteikuma iesniedzējs ir integrēts ražotājs, kas iegādājas vietējā ražojuma stikla lodītes stikla šķiedras ražošanai un izmanto tās par izejvielu stikla šķiedras sieta audumiem. Gatavais produkts pēc tam tiek pastāvīgi pārdots iekšzemes tirgū. Tā kā pieprasījuma iesniedzējs vēlas eksportēt savas preces, nesen ir notikuši daži eksporta darījumi uz valstīm ārpus Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs patiešām ražo pārskatāmo ražojumu un nav iesaistīts pasākumu apiešanas praksē. Pieteikuma iesniedzējs ir integrēts ražotājs, kas iegādājas vietējā ražojuma stikla lodītes stikla šķiedras ražošanai un izmanto tās par izejvielu stikla šķiedras sieta audumiem. Gatavais produkts pēc tam tiek pastāvīgi pārdots iekšzemes tirgū. Tā kā pieprasījuma iesniedzējs vēlas eksportēt savas preces, nesen ir notikuši daži eksporta darījumi uz valstīm ārpus Eiropas Savienības.

| (17) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs neiegādājas gatavu pārskatāmo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, lai to tālāk pārdotu vai pārsūtītu uz Savienību. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzējs neiegādājas gatavu pārskatāmo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas, lai to tālāk pārdotu vai pārsūtītu uz Savienību.

| (18) | Pieprasījuma iesniedzējs arī varēja sniegt līgumiski saistošus rakstiskus pierādījumus, kuros bija norādīts pienākums nosūtīt pārskatāmo ražojumu pircējam Savienībā. Sūtīšana vēl nav notikusi, jo pastāvēja savstarpēja vienošanās pirms tam sagaidīt šīs procedūras rezultātus. |
| --- | --- |

(18)

Pieprasījuma iesniedzējs arī varēja sniegt līgumiski saistošus rakstiskus pierādījumus, kuros bija norādīts pienākums nosūtīt pārskatāmo ražojumu pircējam Savienībā. Sūtīšana vēl nav notikusi, jo pastāvēja savstarpēja vienošanās pirms tam sagaidīt šīs procedūras rezultātus.

| (19) | Ar iepriekš minētajiem konstatējumiem tika iepazīstināts pieprasījuma iesniedzējs un Savienības ražošanas nozare, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Pieprasījuma iesniedzējs atbildēja, ka piekrīt Komisijas secinājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Ar iepriekš minētajiem konstatējumiem tika iepazīstināts pieprasījuma iesniedzējs un Savienības ražošanas nozare, un tiem tika dota iespēja sniegt piezīmes. Pieprasījuma iesniedzējs atbildēja, ka piekrīt Komisijas secinājumiem.

| (20) | Pēc informācijas izpaušanas piezīmes sniedza Savienības ražošanas nozare, iebilstot pret atbrīvojumu. Tā jo īpaši pauda šaubas par SPG ražošanas integrētību un konstatējumu, ka izejvielas nav Ķīnas izcelsmes. Tā arī apstrīdēja to, ka SPG pati censtos ražot stikla šķiedru, jo tas nozīmētu novecojušu kausēšanas procesu ar pārmērīgi augstām enerģijas izmaksām. Tā sūdzējās, ka publiski pieejamie lietas materiāli neļauj tai novērst šīs bažas, jo īpaši saistībā ar agrāk reģistrētajiem datiem. |
| --- | --- |

(20)

Pēc informācijas izpaušanas piezīmes sniedza Savienības ražošanas nozare, iebilstot pret atbrīvojumu. Tā jo īpaši pauda šaubas par SPG ražošanas integrētību un konstatējumu, ka izejvielas nav Ķīnas izcelsmes. Tā arī apstrīdēja to, ka SPG pati censtos ražot stikla šķiedru, jo tas nozīmētu novecojušu kausēšanas procesu ar pārmērīgi augstām enerģijas izmaksām. Tā sūdzējās, ka publiski pieejamie lietas materiāli neļauj tai novērst šīs bažas, jo īpaši saistībā ar agrāk reģistrētajiem datiem.

SPG

SPG

| (21) | Komisija publiski pieejamajiem lietas materiāliem pievienoja paskaidrojumu, kurā apstiprina, ka no 2016. gada, kad tika nopirktas attiecīgās iekārtas, SPG C tipa stikla šķiedras pavedienu un priekšdzijas iegādi aizstāja ar stikla šķiedras ražošanu no stikla šķiedras lodītēm, ko iegādājas Indijā, un tādējādi SPG kļuva par integrētu attiecīgā ražojuma ražotāju. Šie fakti un attiecīgais enerģijas izmaksu pieaugums tika apstiprināts pārbaudē uz vietas. Tomēr konstatējumi neļauj spriest par ražošanas procesa atbilstību. Tāpēc Savienības ražošanas nozares apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(21)

Komisija publiski pieejamajiem lietas materiāliem pievienoja paskaidrojumu, kurā apstiprina, ka no 2016. gada, kad tika nopirktas attiecīgās iekārtas, SPG C tipa stikla šķiedras pavedienu un priekšdzijas iegādi aizstāja ar stikla šķiedras ražošanu no stikla šķiedras lodītēm, ko iegādājas Indijā, un tādējādi SPG kļuva par integrētu attiecīgā ražojuma ražotāju. Šie fakti un attiecīgais enerģijas izmaksu pieaugums tika apstiprināts pārbaudē uz vietas. Tomēr konstatējumi neļauj spriest par ražošanas procesa atbilstību. Tāpēc Savienības ražošanas nozares apgalvojumi tika noraidīti.

SPG

SPG

d)   Secinājumi

Secinājumi

| (22) | Saskaņā ar minētajiem konstatējumiem, kas aprakstīti no 13. līdz 18. apsvērumā, Komisija secina, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu un būtu jāiekļauj to uzņēmumu sarakstā, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar minētajiem konstatējumiem, kas aprakstīti no 13. līdz 18. apsvērumā, Komisija secina, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst atbrīvojuma piešķiršanas nosacījumiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu un būtu jāiekļauj to uzņēmumu sarakstā, kuri ir atbrīvoti no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993.

| (23) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasījuma iesniedzēja ražotā pārskatāmā ražojuma importam piešķirtais atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem paliek spēkā, ja atbrīvojums ir pamatots ar galīgi konstatētajiem faktiem. Ja jauni pirmšķietami pierādījumi liecina par kaut ko citu, Komisija var sākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai ir pamats atsaukt atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasījuma iesniedzēja ražotā pārskatāmā ražojuma importam piešķirtais atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem paliek spēkā, ja atbrīvojums ir pamatots ar galīgi konstatētajiem faktiem. Ja jauni pirmšķietami pierādījumi liecina par kaut ko citu, Komisija var sākt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai ir pamats atsaukt atbrīvojumu.

| (24) | Pieprasījuma iesniedzēja ražotā pārskatāmā ražojuma importam atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem tika piešķirts, pamatojoties uz šajā pārskatīšanā konstatētajiem faktiem. Tādējādi šis atbrīvojums ir piemērojams tikai tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko nosūta no Indijas un ko ražo iepriekš minētā konkrētā juridiskā persona. Atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz importētu pārskatāmo ražojumu, ko ražojis kāds uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/1993 1. panta 3. punktā, ieskaitot uzņēmumus, kas ir saistīti ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, un tam būtu jāpiemēro minētajā regulā noteiktā atlikusī maksājuma likme. |
| --- | --- |

(24)

Pieprasījuma iesniedzēja ražotā pārskatāmā ražojuma importam atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem tika piešķirts, pamatojoties uz šajā pārskatīšanā konstatētajiem faktiem. Tādējādi šis atbrīvojums ir piemērojams tikai tāda pārskatāmā ražojuma importam, ko nosūta no Indijas un ko ražo iepriekš minētā konkrētā juridiskā persona. Atbrīvojums nebūtu jāattiecina uz importētu pārskatāmo ražojumu, ko ražojis kāds uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2017/1993 1. panta 3. punktā, ieskaitot uzņēmumus, kas ir saistīti ar konkrēti norādītajiem uzņēmumiem, un tam būtu jāpiemēro minētajā regulā noteiktā atlikusī maksājuma likme.

| (25) | Īstenošanas regula (ES) 2017/1993 būtu jāgroza, tās 1. panta 3. punktā iekļaujot SPG Glass Fibre PVT. LTD. |
| --- | --- |

(25)

Īstenošanas regula (ES) 2017/1993 būtu jāgroza, tās 1. panta 3. punktā iekļaujot SPG Glass Fibre PVT. LTD.

SPG Glass Fibre PVT. LTD

| (26) | Lai izmantotu atbrīvojumu, muitas dienestiem būtu jāuzrāda rēķins, kas atbilst konkrētām prasībām. Tiek norādīts, ka šāda pati prasība ir piemērojama Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd un Pyrotek India Pvt. Ltd. Šie uzņēmumi jau ir saņēmuši atbrīvojumu no spēkā esošajiem pasākumiem. Tā kā šis nosacījums nebija iekļauts Īstenošanas regulā (ES) 2017/1993, šis trūkums tiek labots ar šo regulu. |
| --- | --- |

(26)

Lai izmantotu atbrīvojumu, muitas dienestiem būtu jāuzrāda rēķins, kas atbilst konkrētām prasībām. Tiek norādīts, ka šāda pati prasība ir piemērojama Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd un Pyrotek India Pvt. Ltd. Šie uzņēmumi jau ir saņēmuši atbrīvojumu no spēkā esošajiem pasākumiem. Tā kā šis nosacījums nebija iekļauts Īstenošanas regulā (ES) 2017/1993, šis trūkums tiek labots ar šo regulu.

Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd

Pyrotek India Pvt. Ltd

5.   KOMITOLOĢIJAS PRASĪBAS

KOMITOLOĢIJAS PRASĪBAS

| (27) | Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(27)

Šī regula ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2017/1993 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu

  “3.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam, kā noteikts 2. punktā, paplašina, attiecinot to arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (Taric kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot ražojumus, kurus ražo Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (Taric papildu kods B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (Taric papildu kods C051) un SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (Taric papildu kods C205), uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7019510011 un 7019590011), kā arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (Taric kodi 7019510012, 7019510013, 7019590012 un 7019590013).

  Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, Pyrotek India Pvt. Ltd un SPG Glass Fibre PVT. LTD piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu

“3.   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importam, kā noteikts 2. punktā, paplašina, attiecinot to arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (Taric kodi 7019510014, 7019510015, 7019590014 un 7019590015), izņemot ražojumus, kurus ražo Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (Taric papildu kods B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (Taric papildu kods C051) un SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (Taric papildu kods C205), uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7019510011 un 7019590011), kā arī uz to pašu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (Taric kodi 7019510012, 7019510013, 7019590012 un 7019590013).

Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, Pyrotek India Pvt. Ltd un SPG Glass Fibre PVT. LTD piešķirto atbrīvojumu piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.”;

| 2) | šīs regulas pielikumā esošo tekstu pievieno kā II pielikumu. |
| --- | --- |

2)

šīs regulas pielikumā esošo tekstu pievieno kā II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2018. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes 2011. gada 3. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 791/2011, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam (OV L 204, 9.8.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2013. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme (OV L 346, 20.12.2013., 20. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2015. gada 9. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1507, ar ko groza Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz importu, kuru cita starpā nosūta no Indijas, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Indijas izcelsme (OV L 236, 10.9.2015., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2012. gada 16. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 672/2012, ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kuru nosūta no Malaizijas, deklarējot vai nedeklarējot Malaizijas izcelsmi (OV L 196, 24.7.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2013. gada 10. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 21/2013, ar kuru konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikto galīgo antidempinga maksājumu attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Taivānas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta Taivānas un Taizemes izcelsme (OV L 11, 16.1.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2017. gada 6. novembra Īstenošanas regula (ES) 2017/1993, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecinot to arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, ko nosūta no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot minēto valstu izcelsmi (OV L 288, 7.11.2017., 4. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2017. gada 31. augusta Īstenošanas regula (ES) 2017/1514, ar ko sāk pārskatīt Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1371/2013 (ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 791/2011 noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam, attiecina arī uz konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu, kurus nosūta no Indijas un Indonēzijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Indijas un Indonēzijas izcelsme), lai izvērtētu iespēju atbrīvot vienu Indijas ražotāju eksportētāju no šo pasākumu piemērošanas, atceļot antidempinga maksājumu attiecībā uz importu, ko veic minētais ražotājs eksportētājs, un paredzot minētā ražotāja eksportētāja importa reģistrāciju (OV L 226, 1.9.2017., 1. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. pantā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formā:

| 1) | rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats; |
| --- | --- |

1)

rēķina izrakstītājas struktūrvienības amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

| 2) | šāds paziņojums:

  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (apjoms) (attiecīgais ražojums), uz ko attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”; |
| --- | --- |

2)

šāds paziņojums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (apjoms) (attiecīgais ražojums), uz ko attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”;

| 3) | datums un paraksts. |
| --- | --- |

3)

datums un paraksts.

---

LĒMUMI

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2018/789

(2018. gada 25. maijs),

ar ko Ungārijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 193. pantu ikviens nodokļa maksātājs, kas veic preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, par kuru uzliek nodokli, parasti ir atbildīgs par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 193. pantu ikviens nodokļa maksātājs, kas veic preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, par kuru uzliek nodokli, parasti ir atbildīgs par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm.

| (2) | Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 13. jūlijā, Ungārija lūdza atļauju ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta (“īpašais pasākums”) attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu gadījumos, kad konkrētas preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu. |
| --- | --- |

(2)

Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 13. jūlijā, Ungārija lūdza atļauju ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta (“īpašais pasākums”) attiecībā uz personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu gadījumos, kad konkrētas preču piegādes un pakalpojumu sniegšanu veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2018. gada 15. janvāra vēstulēm Ungārijas iesniegto pieprasījumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Komisija 2018. gada 16. janvāra vēstulē paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2018. gada 15. janvāra vēstulēm Ungārijas iesniegto pieprasījumu nosūtīja pārējām dalībvalstīm. Komisija 2018. gada 16. janvāra vēstulē paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (4) | Ungārija apgalvo, ka nodokļa maksātāji, kam piemēro likvidāciju vai maksātnespējas procedūru, bieži nenomaksā PVN, kas maksājams nodokļu iestādēm. Savukārt pircējs, kurš ir nodokļa maksātājs ar atskaitījuma tiesībām, joprojām var atskaitīt attiecīgo PVN, negatīvi ietekmējot budžetu un finansējot likvidāciju. Ungārija ir arī konstatējusi krāpšanas gadījumus, kad likvidācijā esoši uzņēmumi izdod fiktīvus rēķinus aktīviem uzņēmumiem un ievērojami samazina nodokli, kas tiem jāmaksā, bez garantijas, ka rēķina izdevējs samaksās maksājamo PVN. |
| --- | --- |

(4)

Ungārija apgalvo, ka nodokļa maksātāji, kam piemēro likvidāciju vai maksātnespējas procedūru, bieži nenomaksā PVN, kas maksājams nodokļu iestādēm. Savukārt pircējs, kurš ir nodokļa maksātājs ar atskaitījuma tiesībām, joprojām var atskaitīt attiecīgo PVN, negatīvi ietekmējot budžetu un finansējot likvidāciju. Ungārija ir arī konstatējusi krāpšanas gadījumus, kad likvidācijā esoši uzņēmumi izdod fiktīvus rēķinus aktīviem uzņēmumiem un ievērojami samazina nodokli, kas tiem jāmaksā, bez garantijas, ka rēķina izdevējs samaksās maksājamo PVN.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199. panta 1. punkta g) apakšpunktu dalībvalstis var noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā nekustamo īpašumu, kurš pārdots tiesas izsolē (“apgrieztās maksāšanas mehānisms”). Lai novērstu valsts ieņēmumu zaudējumus, Ungārija ir lūgusi atkāpi no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, lai tai atļautu ieviest apgrieztās maksāšanas mehānismu citām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, ko veic nodokļa maksātāji, kuriem piemēro maksātnespējas procedūru, proti, kapitālieguldījumu preču piegādēm un citu tādu preču piegādēm vai tādu pakalpojumu sniegšanai, kuru atvērtā tirgus vērtība pārsniedz HUF 100 000. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199. panta 1. punkta g) apakšpunktu dalībvalstis var noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā nekustamo īpašumu, kurš pārdots tiesas izsolē (“apgrieztās maksāšanas mehānisms”). Lai novērstu valsts ieņēmumu zaudējumus, Ungārija ir lūgusi atkāpi no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, lai tai atļautu ieviest apgrieztās maksāšanas mehānismu citām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, ko veic nodokļa maksātāji, kuriem piemēro maksātnespējas procedūru, proti, kapitālieguldījumu preču piegādēm un citu tādu preču piegādēm vai tādu pakalpojumu sniegšanai, kuru atvērtā tirgus vērtība pārsniedz HUF 100 000.

| (6) | Pamatojoties uz Ungārijas sniegto informāciju, tad, ja minētajos konkrētajos gadījumos noteiktu, ka par PVN nomaksu atbildīgais nodokļa maksātājs ir saņēmējs, tiks vienkāršota PVN iekasēšanas procedūra un novērsta nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Ungārija uzskata, ka īpašais pasākums arī ierobežos valsts ieņēmumu zaudējumus un ka tā rezultātā radīsies papildu ieņēmumi. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Ungārijas sniegto informāciju, tad, ja minētajos konkrētajos gadījumos noteiktu, ka par PVN nomaksu atbildīgais nodokļa maksātājs ir saņēmējs, tiks vienkāršota PVN iekasēšanas procedūra un novērsta nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Ungārija uzskata, ka īpašais pasākums arī ierobežos valsts ieņēmumu zaudējumus un ka tā rezultātā radīsies papildu ieņēmumi.

| (7) | Tāpēc būtu jāatļauj Ungārijai piemērot apgrieztās maksāšanas mehānismu kapitālieguldījumu preču piegādēm un citu preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanai, kuru atvērtā tirgus vērtība pārsniedz HUF 100 000, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu jāatļauj Ungārijai piemērot apgrieztās maksāšanas mehānismu kapitālieguldījumu preču piegādēm un citu preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanai, kuru atvērtā tirgus vērtība pārsniedz HUF 100 000, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu.

| (8) | Īpašajam pasākumam būtu jāierobežo termiņš. |
| --- | --- |

(8)

Īpašajam pasākumam būtu jāierobežo termiņš.

| (9) | Ņemot vērā īpašā pasākuma darbības jomu un pirmreizīgumu, ir svarīgi novērtēt tā ietekmi. Tādēļ, ja Ungārija apsvērtu īpašā pasākuma pagarināšanu pēc 2021. gada, tai būtu ne vēlāk kā līdz 2020. gada 31. decembrim Komisijai jāiesniedz ziņojums, kurā ietverts īpašā pasākuma izvērtējums, kopā ar pagarinājuma lūgumu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā īpašā pasākuma darbības jomu un pirmreizīgumu, ir svarīgi novērtēt tā ietekmi. Tādēļ, ja Ungārija apsvērtu īpašā pasākuma pagarināšanu pēc 2021. gada, tai būtu ne vēlāk kā līdz 2020. gada 31. decembrim Komisijai jāiesniedz ziņojums, kurā ietverts īpašā pasākuma izvērtējums, kopā ar pagarinājuma lūgumu.

| (10) | Īpašajam pasākumam būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tam nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN, |
| --- | --- |

(10)

Īpašajam pasākumam būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tam nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Ungārijai tiek atļauts noteikt, ka par PVN nomaksu atbildīgā persona ir nodokļa maksātājs, kuram piegādā jebkādas šādas preces vai sniedz jebkādus šādus pakalpojumus:

| a) | kapitālieguldījumu preču piegāde, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu; |
| --- | --- |

a)

kapitālieguldījumu preču piegāde, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu;

| b) | citu preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kuru atvērtā tirgus vērtība piegādes vai sniegšanas brīdī pārsniedz HUF 100 000, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu. |
| --- | --- |

b)

citu preču piegāde un pakalpojumu sniegšana, kuru atvērtā tirgus vērtība piegādes vai sniegšanas brīdī pārsniedz HUF 100 000, ko veic nodokļa maksātājs, kam piemēro likvidāciju vai jebkādu citu procedūru, kurā tas juridiski atzīts par maksātnespējīgu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2018. gada 25. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. GORANOV

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

IETEIKUMI

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/12

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/790

(2018. gada 25. aprīlis)

par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Komisija 2012. gada jūlijā pieņēma zinātniskās informācijas paketi, ko veido paziņojums “Virzība uz labāku piekļuvi zinātniskai informācijai: arvien lielāki ieguvumi no publiskajiem ieguldījumiem pētniecībā” (1) un Komisijas Ieteikums 2012/417/ES (2). Ieteikumā 2012/417/ES norādīts, ka Komisija izvērtēs visā Savienībā panākto progresu, lai konstatētu, vai izklāstīto mērķu sasniegšanai ir vajadzīgas papildu darbības. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2012. gada jūlijā pieņēma zinātniskās informācijas paketi, ko veido paziņojums “Virzība uz labāku piekļuvi zinātniskai informācijai: arvien lielāki ieguvumi no publiskajiem ieguldījumiem pētniecībā” (1) un Komisijas Ieteikums 2012/417/ES (2). Ieteikumā 2012/417/ES norādīts, ka Komisija izvērtēs visā Savienībā panākto progresu, lai konstatētu, vai izklāstīto mērķu sasniegšanai ir vajadzīgas papildu darbības.

| (2) | Paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (3) uzsvērts, ka datu izplatīšana ir svarīgs ekonomikas izaugsmes, inovācijas un digitalizācijas katalizators visās tautsaimniecības nozarēs, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (un jaunuzņēmumiem) un sabiedrību kopumā. Paziņojumā atzīts, ka lielie dati un augstas veiktspējas skaitļošana maina to, kā notiek pētniecība un zināšanu kopīgošana, un ir daļa no virzības uz efektīvāku un elastīgāku atvērto zinātni (4). Tajā teikts, ka Komisija veicinās piekļuvi publiskiem datiem, lai sekmētu inovāciju, un strādās, lai Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvas satvarā radītu atvērtu zinātnes mākoni pētniecībai. Vidusposma pārskatā par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu (5) Komisija informēja par nolūku vēl vairāk uzlabot “publisku un par publiskiem līdzekļiem finansētu datu pieejamību un atkalizmantošanu”. |
| --- | --- |

(2)

Paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (3) uzsvērts, ka datu izplatīšana ir svarīgs ekonomikas izaugsmes, inovācijas un digitalizācijas katalizators visās tautsaimniecības nozarēs, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (un jaunuzņēmumiem) un sabiedrību kopumā. Paziņojumā atzīts, ka lielie dati un augstas veiktspējas skaitļošana maina to, kā notiek pētniecība un zināšanu kopīgošana, un ir daļa no virzības uz efektīvāku un elastīgāku atvērto zinātni (4). Tajā teikts, ka Komisija veicinās piekļuvi publiskiem datiem, lai sekmētu inovāciju, un strādās, lai Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvas satvarā radītu atvērtu zinātnes mākoni pētniecībai. Vidusposma pārskatā par digitālā vienotā tirgus stratēģijas īstenošanu (5) Komisija informēja par nolūku vēl vairāk uzlabot “publisku un par publiskiem līdzekļiem finansētu datu pieejamību un atkalizmantošanu”.

| (3) | Paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (6) ir sniegts racionāls un vispārīgs plāns Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa (EOSC) izveidei, tādējādi zinātnes aprindām radot uzticamu un atvērtu vidi zinātnisko datu un rezultātu glabāšanai, kopīgošanai un atkalizmantošanai. Tajā paziņots arī, ka Komisija pārskatīs Ieteikumu 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu, lai veicinātu zinātnisko datu kopīgošanu, stimulu shēmu un atlīdzības sistēmu izveidi, kā arī izglītības un apmācības programmu izstrādi pētniekiem un uzņēmumiem datu kopīgošanas jomā. Komisijas dienestu darba dokumentā “EOSC īstenošanas ceļvedis” (7) ir publicēti apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par iespējamiem EOSC pārvaldības un finansēšanas mehānismiem sasniegtie rezultāti, kā arī sīkāka informācija par darbības virzieniem saistībā ar EOSC kā pētniecības datu infrastruktūru federācijas izveidi. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (6) ir sniegts racionāls un vispārīgs plāns Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa (EOSC) izveidei, tādējādi zinātnes aprindām radot uzticamu un atvērtu vidi zinātnisko datu un rezultātu glabāšanai, kopīgošanai un atkalizmantošanai. Tajā paziņots arī, ka Komisija pārskatīs Ieteikumu 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu, lai veicinātu zinātnisko datu kopīgošanu, stimulu shēmu un atlīdzības sistēmu izveidi, kā arī izglītības un apmācības programmu izstrādi pētniekiem un uzņēmumiem datu kopīgošanas jomā. Komisijas dienestu darba dokumentā “EOSC īstenošanas ceļvedis” (7) ir publicēti apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par iespējamiem EOSC pārvaldības un finansēšanas mehānismiem sasniegtie rezultāti, kā arī sīkāka informācija par darbības virzieniem saistībā ar EOSC kā pētniecības datu infrastruktūru federācijas izveidi.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (8) ir noteikts princips, ka visiem [valsts] publiskā sektora iestāžu rīcībā esošiem pieejamiem datiem ir jābūt pieejamiem visām ieinteresētajām personām atkalizmantošanai komerciāliem un nekomerciāliem mērķiem bez diskriminējošiem nosacījumiem attiecībā uz salīdzināmām atkalizmantošanas kategorijām un par maksu, kas nepārsniedz datu izplatīšanas robežizmaksas. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/98/EK (8) ir noteikts princips, ka visiem [valsts] publiskā sektora iestāžu rīcībā esošiem pieejamiem datiem ir jābūt pieejamiem visām ieinteresētajām personām atkalizmantošanai komerciāliem un nekomerciāliem mērķiem bez diskriminējošiem nosacījumiem attiecībā uz salīdzināmām atkalizmantošanas kategorijām un par maksu, kas nepārsniedz datu izplatīšanas robežizmaksas.

| (5) | Atvērtās piekļuves (9) politikas mērķis ir bez maksas un atvērtā un nediskriminējošā veidā iespējami agri izplatīšanas procesā nodrošināt pētniekiem un sabiedrībai kopumā piekļuvi zinātniski recenzētām publikācijām, pētījumu datiem un citiem pētījumu rezultātiem un nodrošināt zinātnisko pētījumu rezultātu izmantošanas un atkalizmantošanas iespēju. Atvērta piekļuve palīdz uzlabot kvalitāti, samazināt nevajadzīgu pētījumu dublēšanos, paātrināt zinātnisko progresu, apkarot krāpniecību zinātnes jomā un var kopumā veicināt ekonomisko izaugsmi un inovāciju. Papildus atvērtai piekļuvei par zinātnes standartpraksi kļūst arī datu pārvaldības plānošana. |
| --- | --- |

(5)

Atvērtās piekļuves (9) politikas mērķis ir bez maksas un atvērtā un nediskriminējošā veidā iespējami agri izplatīšanas procesā nodrošināt pētniekiem un sabiedrībai kopumā piekļuvi zinātniski recenzētām publikācijām, pētījumu datiem un citiem pētījumu rezultātiem un nodrošināt zinātnisko pētījumu rezultātu izmantošanas un atkalizmantošanas iespēju. Atvērta piekļuve palīdz uzlabot kvalitāti, samazināt nevajadzīgu pētījumu dublēšanos, paātrināt zinātnisko progresu, apkarot krāpniecību zinātnes jomā un var kopumā veicināt ekonomisko izaugsmi un inovāciju. Papildus atvērtai piekļuvei par zinātnes standartpraksi kļūst arī datu pārvaldības plānošana.

| (6) | Atvērtā piekļuve ir izplatīšanas līdzeklis pētniekiem, kuri var nolemt publicēt savu darbu, jo īpaši saistībā ar no publiskiem līdzekļiem finansētu pētniecību. Licencēšanas risinājumu mērķim vajadzētu būt zinātnisko publikāciju izplatīšanas un atkalizmantošanas veicināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Atvērtā piekļuve ir izplatīšanas līdzeklis pētniekiem, kuri var nolemt publicēt savu darbu, jo īpaši saistībā ar no publiskiem līdzekļiem finansētu pētniecību. Licencēšanas risinājumu mērķim vajadzētu būt zinātnisko publikāciju izplatīšanas un atkalizmantošanas veicināšanai.

| (7) | Zinātnisko pētījumu rezultātu saglabāšana ir sabiedrības interesēs. Parasti šis uzdevums ir ticis uzticēts bibliotēkām vai arhīviem, jo īpaši nacionālajām bibliotēkām, kurās glabājas obligātie eksemplāri. Tomēr pētniecības rezultātu apjoms pastāvīgi pieaug. Lai būtu iespējams ilglaicīgi saglabāt pētniecības rezultātus digitālā formātā, būtu jāievieš mehānismi, infrastruktūras un programmatūras risinājumi. Saglabāšanai ļoti būtisks ir ilgtspējīgs finansējums, jo digitalizēta satura pārzināšanas izmaksas joprojām ir samērā augstas. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pētījumu rezultātus saglabāt turpmākai lietošanai, būtu jāiesaka dalībvalstīm izstrādāt vai nostiprināt politiku šajā jomā. |
| --- | --- |

(7)

Zinātnisko pētījumu rezultātu saglabāšana ir sabiedrības interesēs. Parasti šis uzdevums ir ticis uzticēts bibliotēkām vai arhīviem, jo īpaši nacionālajām bibliotēkām, kurās glabājas obligātie eksemplāri. Tomēr pētniecības rezultātu apjoms pastāvīgi pieaug. Lai būtu iespējams ilglaicīgi saglabāt pētniecības rezultātus digitālā formātā, būtu jāievieš mehānismi, infrastruktūras un programmatūras risinājumi. Saglabāšanai ļoti būtisks ir ilgtspējīgs finansējums, jo digitalizēta satura pārzināšanas izmaksas joprojām ir samērā augstas. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pētījumu rezultātus saglabāt turpmākai lietošanai, būtu jāiesaka dalībvalstīm izstrādāt vai nostiprināt politiku šajā jomā.

| (8) | Tehnoloģiju attīstība ir ļāvusi radīt tīmeklī izvietotas pētniecības infrastruktūras, ko izveidojušas valstu valdības, universitātes vai pētniecības organizācijas. Tās atbalsta šā ieteikuma mērķu sasniegšanu, palīdzot pētniekiem pārvaldīt savu pētījumu rezultātus un nodrošinot to izplatīšanu. Paziņojumā par Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu tika norādīts, ka “Eiropas atvērtās zinātnes mākonis sāks darbu, apvienojot esošās zinātnisko datu infrastruktūras, kas pašlaik ir izkaisītas dažādās nozarēs un dalībvalstīs”. Ir lietderīgi apzināt un ieteikt valsts līmeņa pasākumus, kas varētu nodrošināt EOSC pienācīgu darbību un izmantošanu. |
| --- | --- |

(8)

Tehnoloģiju attīstība ir ļāvusi radīt tīmeklī izvietotas pētniecības infrastruktūras, ko izveidojušas valstu valdības, universitātes vai pētniecības organizācijas. Tās atbalsta šā ieteikuma mērķu sasniegšanu, palīdzot pētniekiem pārvaldīt savu pētījumu rezultātus un nodrošinot to izplatīšanu. Paziņojumā par Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvu tika norādīts, ka “Eiropas atvērtās zinātnes mākonis sāks darbu, apvienojot esošās zinātnisko datu infrastruktūras, kas pašlaik ir izkaisītas dažādās nozarēs un dalībvalstīs”. Ir lietderīgi apzināt un ieteikt valsts līmeņa pasākumus, kas varētu nodrošināt EOSC pienācīgu darbību un izmantošanu.

| (9) | Laika gaitā tehnoloģiju attīstība zinātnes pasaulē ir radījusi būtiskas pārmaiņas, tai pārejot uz aizvien sadarbīgāku metožu izmantošanu, un pastāvīgi veicinājusi zinātniskā materiāla apjoma pieaugumu. Tādā zinātniskajā pieejā, kas kļūst aizvien sadarbīgāka un pārredzamāka, būtu jānodrošina, ka pētnieki jebkurā izglītības vai karjeras posmā var paaugstināt savu profesionālos kvalifikāciju, tostarp studējot augstākās izglītības programmās. Pētniekiem vajadzētu arī būt iespējai pilnveidot attiecīgās prasmes, lai pilnībā iekļautos atvērtajā zinātnē, kā izklāstīts “Digitālās izglītības rīcības plānā” (10). |
| --- | --- |

(9)

Laika gaitā tehnoloģiju attīstība zinātnes pasaulē ir radījusi būtiskas pārmaiņas, tai pārejot uz aizvien sadarbīgāku metožu izmantošanu, un pastāvīgi veicinājusi zinātniskā materiāla apjoma pieaugumu. Tādā zinātniskajā pieejā, kas kļūst aizvien sadarbīgāka un pārredzamāka, būtu jānodrošina, ka pētnieki jebkurā izglītības vai karjeras posmā var paaugstināt savu profesionālos kvalifikāciju, tostarp studējot augstākās izglītības programmās. Pētniekiem vajadzētu arī būt iespējai pilnveidot attiecīgās prasmes, lai pilnībā iekļautos atvērtajā zinātnē, kā izklāstīts “Digitālās izglītības rīcības plānā” (10).

| (10) | Stimuli un atalgojums ir svarīgi profesionālās karjeras aspekti. Pētnieki tiek mudināti veikt starpvalstu, starpdisciplīnu un starpnozaru pētījumus un piedalīties savu rezultātu kopīgošanā, taču bieži vien viņi par to netiek atalgoti un tas neatspoguļojas viņu profesionālās karjeras attīstībā. Tiek izstrādāti pārredzami un uzticami rādītāji, lai atbalstītu atvērtās zinātnes praksi mūsdienīgās universitātēs. Lai labāk novērtētu Eiropas pētniecības kvalitāti, sniegtu vērtīgus stimulus pētniekiem dalīties ar savu pētījumu rezultātiem un panāktu, ka universitātes kļūst vairāk orientētas uz uzņēmējdarbību, vienlaikus veicinot konkurenci iekšējā tirgū, varētu izmantot uzlabotus atalgošanas mehānismus, kuros ņemti vērā jaunas paaudzes rādītāji. |
| --- | --- |

(10)

Stimuli un atalgojums ir svarīgi profesionālās karjeras aspekti. Pētnieki tiek mudināti veikt starpvalstu, starpdisciplīnu un starpnozaru pētījumus un piedalīties savu rezultātu kopīgošanā, taču bieži vien viņi par to netiek atalgoti un tas neatspoguļojas viņu profesionālās karjeras attīstībā. Tiek izstrādāti pārredzami un uzticami rādītāji, lai atbalstītu atvērtās zinātnes praksi mūsdienīgās universitātēs. Lai labāk novērtētu Eiropas pētniecības kvalitāti, sniegtu vērtīgus stimulus pētniekiem dalīties ar savu pētījumu rezultātiem un panāktu, ka universitātes kļūst vairāk orientētas uz uzņēmējdarbību, vienlaikus veicinot konkurenci iekšējā tirgū, varētu izmantot uzlabotus atalgošanas mehānismus, kuros ņemti vērā jaunas paaudzes rādītāji.

| (11) | Dalībvalstīm vajadzētu turpināt atbalstīt atvērto zinātni un atvērto piekļuvi, kā minēts Padomes secinājumos par “atvērtu, intensīvas datplūsmas un tīklā saslēgtu pētniecību kā ātrākas un plašākas inovācijas virzītājspēku” (11) un par “pāreju uz atvērtās zinātnes sistēmu” (12). |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm vajadzētu turpināt atbalstīt atvērto zinātni un atvērto piekļuvi, kā minēts Padomes secinājumos par “atvērtu, intensīvas datplūsmas un tīklā saslēgtu pētniecību kā ātrākas un plašākas inovācijas virzītājspēku” (11) un par “pāreju uz atvērtās zinātnes sistēmu” (12).

| (12) | Virzība uz atvērtu piekļuvi ir pasaules mēroga centieni. Dalībvalstis ir piedalījušās šajos centienos, un tās būtu jāatbalsta, lai palīdzētu pasaules mērogā veicināt atvērtu un sadarbīgu pētniecības vidi, kas balstīta uz savstarpības principu. Atvērtā zinātne ir svarīgs elements dalībvalstu politikā, kas vērsta uz atbildīgu pētniecību un atvērtu inovāciju. Pētniecības un finansēšanas politikai būtu jāpielāgojas šai jaunajai videi, kurā kļūst pieejamas jaunās digitālās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(12)

Virzība uz atvērtu piekļuvi ir pasaules mēroga centieni. Dalībvalstis ir piedalījušās šajos centienos, un tās būtu jāatbalsta, lai palīdzētu pasaules mērogā veicināt atvērtu un sadarbīgu pētniecības vidi, kas balstīta uz savstarpības principu. Atvērtā zinātne ir svarīgs elements dalībvalstu politikā, kas vērsta uz atbildīgu pētniecību un atvērtu inovāciju. Pētniecības un finansēšanas politikai būtu jāpielāgojas šai jaunajai videi, kurā kļūst pieejamas jaunās digitālās tehnoloģijas.

| (13) | Komisija ir rādījusi piemēru, kā uzlabot pieeju atvērtās zinātnes vidē iegūtiem pētniecības rezultātiem un to atkārtotu izmantošanu, tostarp pamatprogrammās, kā arī piemērojot atvērtu datu politiku Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu datiem. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir rādījusi piemēru, kā uzlabot pieeju atvērtās zinātnes vidē iegūtiem pētniecības rezultātiem un to atkārtotu izmantošanu, tostarp pamatprogrammās, kā arī piemērojot atvērtu datu politiku Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu datiem.

| (14) | Jomās, uz kurām attiecas Ieteikums 2012/417/ES un citi iepriekšējos apsvērumos uzskaitītie dokumenti, ir gūti daudzi panākumi, tomēr visi mērķi vēl nav sasniegti, un dažādās dalībvalstīs sasniegtais atšķiras. Visās dalībvalstīs ir nepieciešami lielāki pūliņi, lai pilnīgāk tiktu izmantots Eiropas pētniecības un inovācijas potenciāls. |
| --- | --- |

(14)

Jomās, uz kurām attiecas Ieteikums 2012/417/ES un citi iepriekšējos apsvērumos uzskaitītie dokumenti, ir gūti daudzi panākumi, tomēr visi mērķi vēl nav sasniegti, un dažādās dalībvalstīs sasniegtais atšķiras. Visās dalībvalstīs ir nepieciešami lielāki pūliņi, lai pilnīgāk tiktu izmantots Eiropas pētniecības un inovācijas potenciāls.

| (15) | Šis ieteikums pamatojas uz Ieteikumu 2012/417/ES un to aizstāj, |
| --- | --- |

(15)

Šis ieteikums pamatojas uz Ieteikumu 2012/417/ES un to aizstāj,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Atvērta piekļuve zinātniskajām publikācijām

| 1. | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt un īstenot skaidru politiku (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos) attiecībā uz tādu pētījumu zinātnisko publikāciju izplatīšanu un atvērtu piekļuvi tām, kuriem piešķirts publiskais finansējums. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

1.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm atbilstīgi ES acquis attiecībā uz autortiesībām un blakustiesībām būtu jānodrošina, ka šādas politikas vai rīcības plānu rezultātā:

| — | visas tādu pētījumu zinātniskās publikācijas, kam piešķirts publiskais finansējums, tiek darītas pieejamas atvērtai piekļuvei vēlākais no 2020. gada, |
| --- | --- |

—

visas tādu pētījumu zinātniskās publikācijas, kam piešķirts publiskais finansējums, tiek darītas pieejamas atvērtai piekļuvei vēlākais no 2020. gada,

| — | neatkarīgi no publicēšanas veida (zinātniskā žurnālā, digitālajā infrastruktūrā, multivides kanālos vai izmantojot jaunas un eksperimentālas zinātniskās saziņas metodes) atvērtā piekļuve publikācijām, kas sagatavotas no publiskiem līdzekļiem finansētā pētniecībā, tiek piešķirta pēc iespējas drīzāk, vēlams publicēšanas brīdī un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc publicēšanas dienas (ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc minētās dienas sociālo un humanitāro zinātņu jomā), |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no publicēšanas veida (zinātniskā žurnālā, digitālajā infrastruktūrā, multivides kanālos vai izmantojot jaunas un eksperimentālas zinātniskās saziņas metodes) atvērtā piekļuve publikācijām, kas sagatavotas no publiskiem līdzekļiem finansētā pētniecībā, tiek piešķirta pēc iespējas drīzāk, vēlams publicēšanas brīdī un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc publicēšanas dienas (ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc minētās dienas sociālo un humanitāro zinātņu jomā),

| — | ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, tirgū izmantotie licencēšanas noteikumi nepamatoti neierobežo tekstizraci un datizraci no publikācijām, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavotas publiski finansētos pētījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, tirgū izmantotie licencēšanas noteikumi nepamatoti neierobežo tekstizraci un datizraci no publikācijām, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavotas publiski finansētos pētījumos,

| — | slēdzot līgumiskas vienošanās ar zinātnisko darbu izdevējiem, pētnieki saglabā nepieciešamās intelektuālā īpašuma tiesības, inter alia, lai ievērotu atvērtās piekļuves politikas prasības. Tas jo īpaši attiecas uz pašarhivēšanu un atkalizmantošanu (jo īpaši izmantojot tekstizraci un datizraci), |
| --- | --- |

—

slēdzot līgumiskas vienošanās ar zinātnisko darbu izdevējiem, pētnieki saglabā nepieciešamās intelektuālā īpašuma tiesības, inter alia, lai ievērotu atvērtās piekļuves politikas prasības. Tas jo īpaši attiecas uz pašarhivēšanu un atkalizmantošanu (jo īpaši izmantojot tekstizraci un datizraci),

| — | neskarot zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsargāšanu, tiek publicēta informācija par nolīgumiem starp publiskajām iestādēm vai publisko iestāžu grupām un izdevējiem par zinātniskās informācijas piegādāšanu, lai uzlabotu tirgus pārredzamību un godīgu konkurenci, Tam vajadzētu ietvert visa veida nolīgumus, kas jo īpaši aptver tā sauktos “lielos darījumus” (t. i., iespiesto un elektronisko žurnālu pakešu abonēšanu ar atlaižu cenām) un saistītos “kompensējošos darījumus” ar mērķi ar atlaidi iegūt atvērto piekļuvi publicēšanas maksas konsorcijiem, |
| --- | --- |

—

neskarot zinātības un uzņēmējdarbības informācijas (komercnoslēpumu) aizsargāšanu, tiek publicēta informācija par nolīgumiem starp publiskajām iestādēm vai publisko iestāžu grupām un izdevējiem par zinātniskās informācijas piegādāšanu, lai uzlabotu tirgus pārredzamību un godīgu konkurenci, Tam vajadzētu ietvert visa veida nolīgumus, kas jo īpaši aptver tā sauktos “lielos darījumus” (t. i., iespiesto un elektronisko žurnālu pakešu abonēšanu ar atlaižu cenām) un saistītos “kompensējošos darījumus” ar mērķi ar atlaidi iegūt atvērto piekļuvi publicēšanas maksas konsorcijiem,

| — | inovatīviem uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, neatkarīgiem pētniekiem (piemēram, amatierzinātniekiem), publiskajam sektoram, presei un iedzīvotājiem kopumā pārredzamā un nediskriminējošā veidā, lai veicinātu inovāciju, stiprinātu publisko sektoru un informētu iedzīvotājus, tiek nodrošināta pēc iespējas plašāka piekļuve tādu pētījumu rezultātu zinātniskām publikācijām, kam piešķirts publiskais finansējums. |
| --- | --- |

—

inovatīviem uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, neatkarīgiem pētniekiem (piemēram, amatierzinātniekiem), publiskajam sektoram, presei un iedzīvotājiem kopumā pārredzamā un nediskriminējošā veidā, lai veicinātu inovāciju, stiprinātu publisko sektoru un informētu iedzīvotājus, tiek nodrošināta pēc iespējas plašāka piekļuve tādu pētījumu rezultātu zinātniskām publikācijām, kam piešķirts publiskais finansējums.

| 2. | Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pētniecības finansēšanas iestādes, kas atbildīgas par publiskās pētniecības finansēšanu, un akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, valsts līmenī koordinēti īsteno 1. punktā minēto politiku un valstu rīcības plānus:






  — | nosakot institucionālo politiku attiecībā uz zinātnisko publikāciju izplatīšanu un atvērtu piekļuvi tām un sagatavojot īstenošanas plānus, |
| --- | --- | --- |

2.

—

nosakot institucionālo politiku attiecībā uz zinātnisko publikāciju izplatīšanu un atvērtu piekļuvi tām un sagatavojot īstenošanas plānus,

| — | ietverot prasības attiecībā uz atvērtu piekļuvi kā nosacījumu dotāciju nolīgumu slēgšanai vai cita pētniecības finanšu atbalsta saņemšanai, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību šīm prasībām, un turpmākus pasākumus neatbilstības gadījumu novēršanai, |
| --- | --- |

—

ietverot prasības attiecībā uz atvērtu piekļuvi kā nosacījumu dotāciju nolīgumu slēgšanai vai cita pētniecības finanšu atbalsta saņemšanai, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību šīm prasībām, un turpmākus pasākumus neatbilstības gadījumu novēršanai,

| — | pārredzamā un nediskriminējošā veidā darot pieejamu nepieciešamo finansējumu izplatīšanai (tostarp atvērtai piekļuvei un atkalizmantošanai), paredzot izplatīšanu pa dažādiem kanāliem, attiecīgā gadījumā ietverot digitālās infrastruktūras, kā arī jaunas un eksperimentālas metodes zinātniskai saziņai, |
| --- | --- |

—

pārredzamā un nediskriminējošā veidā darot pieejamu nepieciešamo finansējumu izplatīšanai (tostarp atvērtai piekļuvei un atkalizmantošanai), paredzot izplatīšanu pa dažādiem kanāliem, attiecīgā gadījumā ietverot digitālās infrastruktūras, kā arī jaunas un eksperimentālas metodes zinātniskai saziņai,

| — | sniedzot pētniekiem vadlīnijas par to, kā panākt atbilstību atvērtas piekļuves politikai, un atbalstot viņus šajā procesā, jo īpaši attiecībā uz to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldīšanu, lai nodrošinātu atvērtu piekļuvi viņu publikācijām, |
| --- | --- |

—

sniedzot pētniekiem vadlīnijas par to, kā panākt atbilstību atvērtas piekļuves politikai, un atbalstot viņus šajā procesā, jo īpaši attiecībā uz to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldīšanu, lai nodrošinātu atvērtu piekļuvi viņu publikācijām,

| — | risinot kopīgas sarunas ar izdevējiem, lai panāktu pārredzamus un iespējami labākos noteikumus attiecībā uz piekļuvi publikācijām, ietverot arī to izmantošanu un atkalizmantošanu, |
| --- | --- |

—

risinot kopīgas sarunas ar izdevējiem, lai panāktu pārredzamus un iespējami labākos noteikumus attiecībā uz piekļuvi publikācijām, ietverot arī to izmantošanu un atkalizmantošanu,

| — | nodrošinot to, ka publiski finansētu pētījumu rezultāti ir viegli identificējami ar attiecīgiem tehniskiem līdzekļiem, tostarp izmantojot pētījumu rezultātu elektroniskajām versijām pievienotos metadatus un pastāvīgus identifikatorus. |
| --- | --- |

—

nodrošinot to, ka publiski finansētu pētījumu rezultāti ir viegli identificējami ar attiecīgiem tehniskiem līdzekļiem, tostarp izmantojot pētījumu rezultātu elektroniskajām versijām pievienotos metadatus un pastāvīgus identifikatorus.

Pētniecības datu pārvaldība, tostarp atvērtā piekļuve

| 3. | Dalībvalstīm būtu jānosaka un jāīsteno skaidra politika (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos) publiski finansētu pētījumu datu pārvaldībai, ietverot atvērto piekļuvi. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

3.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka šādas politikas vai rīcības plānu rezultātā:

| — | datu pārvaldības plānošana kļūst par zinātnes standartpraksi pētniecības procesa agrīnā posmā, kad tiek ģenerēti vai vākti dati, tostarp, nosakot prasību par datu pārvaldības plānu nepieciešamību, |
| --- | --- |

—

datu pārvaldības plānošana kļūst par zinātnes standartpraksi pētniecības procesa agrīnā posmā, kad tiek ģenerēti vai vākti dati, tostarp, nosakot prasību par datu pārvaldības plānu nepieciešamību,

| — | dati, kas iegūti publiski finansētos pētījumos, tiek darīti un saglabājas atrodami, pieejami, savietojami un atkalizmantojami (“FAIR” princips) drošā un uzticamā vidē, izmantojot digitālas infrastruktūras (tostarp attiecīgā gadījumā tās, kas federalizētas Eiropas atvērtās zinātnes mākonī (EOSC), ja vien tas nav neiespējams vai nav savietojams ar pētniecības rezultātu turpmāku izmantošanu (“tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”). Šādas neiespējamības vai nesavietojamības iemesli varētu būt jo īpaši privātums, komercnoslēpumi, valsts drošība, likumīgas komercintereses un trešo pušu intelektuālā īpašuma tiesības. Šādai politikai vai valstu rīcības plāniem nevajadzētu ietekmēt nekādus datus, zinātību un/vai informāciju, neatkarīgi no tās formas vai būtības, kas ir bijusi kopīgā publiskā un privātā sektora partnerībā iesaistījušos privātpersonu rīcībā pirms pētniecības darbības, |
| --- | --- |

—

dati, kas iegūti publiski finansētos pētījumos, tiek darīti un saglabājas atrodami, pieejami, savietojami un atkalizmantojami (“FAIR” princips) drošā un uzticamā vidē, izmantojot digitālas infrastruktūras (tostarp attiecīgā gadījumā tās, kas federalizētas Eiropas atvērtās zinātnes mākonī (EOSC), ja vien tas nav neiespējams vai nav savietojams ar pētniecības rezultātu turpmāku izmantošanu (“tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”). Šādas neiespējamības vai nesavietojamības iemesli varētu būt jo īpaši privātums, komercnoslēpumi, valsts drošība, likumīgas komercintereses un trešo pušu intelektuālā īpašuma tiesības. Šādai politikai vai valstu rīcības plāniem nevajadzētu ietekmēt nekādus datus, zinātību un/vai informāciju, neatkarīgi no tās formas vai būtības, kas ir bijusi kopīgā publiskā un privātā sektora partnerībā iesaistījušos privātpersonu rīcībā pirms pētniecības darbības,

| — | ņemot vērā tehnoloģiju attīstību (tostarp dinamiskos (reāllaika) datus), tirgū izmantotie licencēšanas noteikumi nepamatoti neierobežo tekstizraci un datizraci no pētījumu datiem, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavoti publiski finansētos pētījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tehnoloģiju attīstību (tostarp dinamiskos (reāllaika) datus), tirgū izmantotie licencēšanas noteikumi nepamatoti neierobežo tekstizraci un datizraci no pētījumu datiem, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavoti publiski finansētos pētījumos,

| — | inovatīviem uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, neatkarīgiem pētniekiem (piemēram, amatierzinātniekiem), publiskajam sektoram, presei un iedzīvotājiem kopumā pārredzamā un nediskriminējošā veidā, lai veicinātu inovāciju, stiprinātu publisko sektoru un informētu iedzīvotājus, tiek nodrošināta pēc iespējas plašāka piekļuve tādu pētījumu rezultātu datiem, kam piešķirts publiskais finansējums. |
| --- | --- |

—

inovatīviem uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, neatkarīgiem pētniekiem (piemēram, amatierzinātniekiem), publiskajam sektoram, presei un iedzīvotājiem kopumā pārredzamā un nediskriminējošā veidā, lai veicinātu inovāciju, stiprinātu publisko sektoru un informētu iedzīvotājus, tiek nodrošināta pēc iespējas plašāka piekļuve tādu pētījumu rezultātu datiem, kam piešķirts publiskais finansējums.

| 4. | Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka pētniecības finansēšanas iestādes, kas atbildīgas par publiskās pētniecības finansēšanu, un akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, valsts līmenī koordinēti īsteno 3. punktā minēto politiku un valstu rīcības plānus:






  — | nosakot iestāžu politiku attiecībā uz pētījumu datu pārvaldību un sagatavojot īstenošanas plānus, |
| --- | --- | --- |

4.

—

nosakot iestāžu politiku attiecībā uz pētījumu datu pārvaldību un sagatavojot īstenošanas plānus,

| — | iekļaujot prasības par datu pārvaldības plāniem un atvērto piekļuvi pētījumu datiem kā principu (“tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik nepieciešams”) pētniecības datus radošu projektu dotāciju nolīgumos un citā pētniecības finanšu atbalstā, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību šīm prasībām, un turpmākus pasākumus neatbilstības gadījumu novēršanai, |
| --- | --- |

—

iekļaujot prasības par datu pārvaldības plāniem un atvērto piekļuvi pētījumu datiem kā principu (“tik atvērti, cik iespējams, tik slēgti, cik nepieciešams”) pētniecības datus radošu projektu dotāciju nolīgumos un citā pētniecības finanšu atbalstā, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību šīm prasībām, un turpmākus pasākumus neatbilstības gadījumu novēršanai,

| — | darot pieejamu nepieciešamo finansējumu datu pārvaldībai, |
| --- | --- |

—

darot pieejamu nepieciešamo finansējumu datu pārvaldībai,

| — | sniedzot pētniekiem vadlīnijas par to, kā ievērot pētniecības datu pārvaldības politiku, un atbalstot viņus šajā procesā, jo īpaši saistībā ar racionālu datu pārvaldības plānošanas prasmju un tādu digitālo infrastruktūru attīstīšanu, kas atbalsta piekļuvi pētījumu datiem un to saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

sniedzot pētniekiem vadlīnijas par to, kā ievērot pētniecības datu pārvaldības politiku, un atbalstot viņus šajā procesā, jo īpaši saistībā ar racionālu datu pārvaldības plānošanas prasmju un tādu digitālo infrastruktūru attīstīšanu, kas atbalsta piekļuvi pētījumu datiem un to saglabāšanu,

| — | nodrošinot, ka datu kopas ir vienkārši identificējamas, izmantojot pastāvīgus identifikatorus, un var tikt sasaistītas ar citām datu kopām un publikācijām, izmantojot piemērotus mehānismus, un ka ir sniegta papildu informācija, kas vajadzīga to pienācīgai izvērtēšanai un izmantošanai. |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka datu kopas ir vienkārši identificējamas, izmantojot pastāvīgus identifikatorus, un var tikt sasaistītas ar citām datu kopām un publikācijām, izmantojot piemērotus mehānismus, un ka ir sniegta papildu informācija, kas vajadzīga to pienācīgai izvērtēšanai un izmantošanai.

Zinātniskās informācijas saglabāšana un atkalizmantošana

| 5. | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt un īstenot skaidru politiku (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos) zinātniskās informācijas (publikāciju, datu kopu un citu pētījumu rezultātu) saglabāšanas un atkalizmantošanas uzlabošanai. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

5.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka šādas politikas vai rīcības plānu rezultātā:

| — | akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, izstrādā politikas pasākumus zinātnisko rezultātu saglabāšanai, |
| --- | --- |

—

akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, izstrādā politikas pasākumus zinātnisko rezultātu saglabāšanai,

| — | ir izveidota efektīva elektroniskas zinātniskās informācijas deponēšanas sistēma, kas aptver jau sākotnēji digitālā formā sagatavotās publikācijas un saistītos pētījumu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ir izveidota efektīva elektroniskas zinātniskās informācijas deponēšanas sistēma, kas aptver jau sākotnēji digitālā formā sagatavotās publikācijas un saistītos pētījumu rezultātus,

| — | zinātniskā informācija, kas izraudzīta ilgtermiņa saglabāšanai, tiek pienācīgi pārzināta, kā arī ir nepieciešamā aparatūra un programmatūra, kas vajadzīga, lai nodrošinātu informācijas atkalizmantošanu, |
| --- | --- |

—

zinātniskā informācija, kas izraudzīta ilgtermiņa saglabāšanai, tiek pienācīgi pārzināta, kā arī ir nepieciešamā aparatūra un programmatūra, kas vajadzīga, lai nodrošinātu informācijas atkalizmantošanu,

| — | izmantojot plašu klāstu pastāvīgu identifikatoru, tiek veicināta unikāla identifikācija (kas savstarpēji sasaista pētījumu rezultātus, pētniekus, to atbalstītājus, finansētājus un ieguldītājus), lai nodrošinātu pētījumu rezultātu atrodamību, reproducējamību un ilgtermiņa saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

izmantojot plašu klāstu pastāvīgu identifikatoru, tiek veicināta unikāla identifikācija (kas savstarpēji sasaista pētījumu rezultātus, pētniekus, to atbalstītājus, finansētājus un ieguldītājus), lai nodrošinātu pētījumu rezultātu atrodamību, reproducējamību un ilgtermiņa saglabāšanu,

| — | lai nodrošinātu tiesisku atkalizmantošanu un saglabāšanu, ir mašīnlasāmas licencēšanas sistēmas un apstākļi, kas saderīgi ar jau esošām atvērtajām licencēm, kuras ļauj atkalizmantot zinātnisku informāciju, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavotaa publiski finansētos pētījumos, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu tiesisku atkalizmantošanu un saglabāšanu, ir mašīnlasāmas licencēšanas sistēmas un apstākļi, kas saderīgi ar jau esošām atvērtajām licencēm, kuras ļauj atkalizmantot zinātnisku informāciju, kas, neskarot piemērojamos autortiesību aktus un saskaņā ar tiem, sagatavotaa publiski finansētos pētījumos,

| — | tiek veicināti apstākļi ieinteresētajām personām piedāvāt pakalpojumus ar pievienotu vērtību, pamatojoties uz zinātniskās informācijas atkalizmantošanu. |
| --- | --- |

—

tiek veicināti apstākļi ieinteresētajām personām piedāvāt pakalpojumus ar pievienotu vērtību, pamatojoties uz zinātniskās informācijas atkalizmantošanu.

Atvērtās zinātnes infrastruktūras

| 6. | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt un īstenot skaidru politiku (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos) tādu infrastruktūru izstrādei, uz kurām pamatojas piekļuve zinātniskajai informācijai, tās saglabāšana, kopīgošana un atkalizmantošana, kā arī veicināt to federāciju EOSC. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

6.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale un pienācīga licencēšana,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka šādas politikas vai valstu rīcības plānu rezultātā:

| — | resursi tiek iezīmēti, izmantoti maksimāli racionāli un strukturēti tā, lai tie būtu izmaksu ziņā lietderīgi un palīdzētu ieviest inovācijas, vienlaikus veicinot konkurenci iekšējā tirgū, |
| --- | --- |

—

resursi tiek iezīmēti, izmantoti maksimāli racionāli un strukturēti tā, lai tie būtu izmaksu ziņā lietderīgi un palīdzētu ieviest inovācijas, vienlaikus veicinot konkurenci iekšējā tirgū,

| — | ir nodrošināta infrastruktūras kvalitāte un uzticamība, tostarp izmantojot plaši atzītus sertifikācijas mehānismus, specifikācijas un standartus, |
| --- | --- |

—

ir nodrošināta infrastruktūras kvalitāte un uzticamība, tostarp izmantojot plaši atzītus sertifikācijas mehānismus, specifikācijas un standartus,

| — | pētniekiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā ir nodrošināta plašāka pieeja pētniecības resursiem un pakalpojumiem zinātniskās informācijas glabāšanai, pārvaldībai, analizēšanai, kopīgošanai un atkalizmantošanai, tostarp caur EOSC, kad tas pieejams, |
| --- | --- |

—

pētniekiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā ir nodrošināta plašāka pieeja pētniecības resursiem un pakalpojumiem zinātniskās informācijas glabāšanai, pārvaldībai, analizēšanai, kopīgošanai un atkalizmantošanai, tostarp caur EOSC, kad tas pieejams,

| — | izmantojot papildu rādītājus un parametrus, infrastruktūras ir piemērotas tādas informācijas vākšanai, uz kuru pamatojas atvērtības un atvērtās zinātnes uzraudzīšana un novērtēšana, kā arī pētniecības un karjeras izvērtēšana. |
| --- | --- |

—

izmantojot papildu rādītājus un parametrus, infrastruktūras ir piemērotas tādas informācijas vākšanai, uz kuru pamatojas atvērtības un atvērtās zinātnes uzraudzīšana un novērtēšana, kā arī pētniecības un karjeras izvērtēšana.

| 7. | Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt sinerģijas starp valstu infrastruktūrām, ar EOSC un citām pasaules mēroga iniciatīvām:






  — | iesaistoties tādu datu un pakalpojumu standartu noteikšanā, kas pieejami caur EOSC, kā arī tādu rādītāju un parametru noteikšanā, ar kuriem mērapētniecības ietekmi EOSC kontekstā, |
| --- | --- | --- |

7.

—

iesaistoties tādu datu un pakalpojumu standartu noteikšanā, kas pieejami caur EOSC, kā arī tādu rādītāju un parametru noteikšanā, ar kuriem mērapētniecības ietekmi EOSC kontekstā,

| — | garantējot jaunizstrādāto vai modernizēto infrastruktūru sadarbspēju tā, lai tajās būtu ņemta vērā EOSC izstrādāšana, un tādējādi nepieļaujot izolēšanos, veicinot sadrumstalotības mazināšanos un starpdisciplīnu un starpvalstu zinātniskos atklājumus, |
| --- | --- |

—

garantējot jaunizstrādāto vai modernizēto infrastruktūru sadarbspēju tā, lai tajās būtu ņemta vērā EOSC izstrādāšana, un tādējādi nepieļaujot izolēšanos, veicinot sadrumstalotības mazināšanos un starpdisciplīnu un starpvalstu zinātniskos atklājumus,

| — | sagatavojot augsni pakalpojumu izmantošanai un zinātniskās informācijas kopīgošanai caur EOSC. |
| --- | --- |

—

sagatavojot augsni pakalpojumu izmantošanai un zinātniskās informācijas kopīgošanai caur EOSC.

Prasmes un kompetences

| 8. | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt un īstenot skaidru politiku (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos) attiecībā uz nepieciešamajām pētnieku un akadēmisko iestāžu personāla prasmēm saistībā ar zinātnisko informāciju. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

8.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka šādas politikas vai rīcības plānu rezultātā:

| — | visos karjeras posmos tiek nodrošināta nepieciešamā apmācība un izglītība par atvērto piekļuvi, pētniecības datu pārvaldību, datu vadību, datu saglabāšanu, datu pārzināšanu un atvērto zinātni augstākās izglītības un apmācības sistēmā un tiek sasniegti nozarē labākie praktiskie risinājumi darba vietās, |
| --- | --- |

—

visos karjeras posmos tiek nodrošināta nepieciešamā apmācība un izglītība par atvērto piekļuvi, pētniecības datu pārvaldību, datu vadību, datu saglabāšanu, datu pārzināšanu un atvērto zinātni augstākās izglītības un apmācības sistēmā un tiek sasniegti nozarē labākie praktiskie risinājumi darba vietās,

| — | datu apstrādes tehnoloģiju jomā tiek nodrošināta modernizētu programmu veicināšana un/vai īstenošana jauniem profesionāliem profiliem, |
| --- | --- |

—

datu apstrādes tehnoloģiju jomā tiek nodrošināta modernizētu programmu veicināšana un/vai īstenošana jauniem profesionāliem profiliem,

| — | tiek atbalstīta datietilpīgas skaitļošanas zinātnes ekspertu, tostarp datu speciālistu, tehniķu un datu pārvaldnieku sagatavošana un apmācība. |
| --- | --- |

—

tiek atbalstīta datietilpīgas skaitļošanas zinātnes ekspertu, tostarp datu speciālistu, tehniķu un datu pārvaldnieku sagatavošana un apmācība.

Stimuli un atalgojums

| 9. | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt un īstenot skaidru politiku (kā detalizēti noteikts valstu rīcības plānos), lai attiecībā uz zinātnisko informāciju pielāgotu pētnieku darbā pieņemšanas un karjeras izvērtēšanas sistēmu, pētniekiem paredzēto dotāciju piešķiršanas izvērtēšanas sistēmu un pētniecības iestāžu izvērtēšanas sistēmas. Šādā politikā un rīcības plānos būtu jāparedz:






  — | konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai, |
| --- | --- | --- |

9.

—

konkrēti mērķi un rādītāji progresa noteikšanai,

| — | īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale, |
| --- | --- |

—

īstenošanas plāni, tostarp pienākumu sadale,

| — | saistītā finanšu plānošana. |
| --- | --- |

—

saistītā finanšu plānošana.

Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka šādas politikas vai rīcības plānu rezultātā:

| — | akadēmiskās karjeras sistēma atbalsta un atalgo pētniekus, kuri piedalās savu pētījumu kopīgošanā, jo īpaši nodrošinot savu publikāciju un citu pētījumu rezultātu laicīgu kopīgošanu un atvērtu piekļuvi tiem, |
| --- | --- |

—

akadēmiskās karjeras sistēma atbalsta un atalgo pētniekus, kuri piedalās savu pētījumu kopīgošanā, jo īpaši nodrošinot savu publikāciju un citu pētījumu rezultātu laicīgu kopīgošanu un atvērtu piekļuvi tiem,

| — | iestādes, kas atbildīgas par publiskās pētniecības finansēšanas pārvaldību, un akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, palīdz īstenot valsts politiku, ieviešot mehānismus, kas padara iespējamu, mēra zinātniskās informācijas kopīgošanu un atalgo par to, |
| --- | --- |

—

iestādes, kas atbildīgas par publiskās pētniecības finansēšanas pārvaldību, un akadēmiskās iestādes, kas saņem publisko finansējumu, palīdz īstenot valsts politiku, ieviešot mehānismus, kas padara iespējamu, mēra zinātniskās informācijas kopīgošanu un atalgo par to,

| — | pētniecības un karjeras izvērtēšanas sistēmas tiek bagātinātas, ieviešot papildu rādītājus un parametrus, kas var sniegt informāciju par atvērtības novērtējumu, tostarp, bet ne tikai, par pētniecības plašāku sociālo ietekmi un ietekmi individuālajā līmenī (“jaunas paaudzes parametri”). |
| --- | --- |

—

pētniecības un karjeras izvērtēšanas sistēmas tiek bagātinātas, ieviešot papildu rādītājus un parametrus, kas var sniegt informāciju par atvērtības novērtējumu, tostarp, bet ne tikai, par pētniecības plašāku sociālo ietekmi un ietekmi individuālajā līmenī (“jaunas paaudzes parametri”).

Daudzu ieinteresēto personu dialogs par atvērto zinātni valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī

| 10. | Par katru no 1.–9. punktā minētajiem jautājumiem dalībvalstīm vajadzētu piedalīties daudzu ieinteresēto personu dialogos par pāreju uz atvērto zinātni valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka:






  — | šādi dialogi stiprina savienotu atvērtās zinātnes tehnoloģisko vidi, kas aptver visus pētījumu rezultātus no visiem pētniecības procesa posmiem (dati, publikācijas, programmatūra, metodes, protokoli utt.), |
| --- | --- | --- |

10.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka:

—

šādi dialogi stiprina savienotu atvērtās zinātnes tehnoloģisko vidi, kas aptver visus pētījumu rezultātus no visiem pētniecības procesa posmiem (dati, publikācijas, programmatūra, metodes, protokoli utt.),

| — | pakāpeniski tiek sasniegtas sistēmiskas pārmaiņas virzībā uz atvērto zinātni un ka papildus tehnoloģiskajām un efektivitātes pārmaiņām tiek ievērots savstarpīguma princips, mainās attiecību kultūra starp pētniekiem, kā arī institucionālas izmaiņas pētniecībā skar akadēmiskās iestādes un finansētājos, tādējādi palīdzot virzīties uz atvērto zinātni, tostarp, attiecīgā gadījumā, ietverot tādus jautājumus kā pētniecības integritāte un ētika. |
| --- | --- |

—

pakāpeniski tiek sasniegtas sistēmiskas pārmaiņas virzībā uz atvērto zinātni un ka papildus tehnoloģiskajām un efektivitātes pārmaiņām tiek ievērots savstarpīguma princips, mainās attiecību kultūra starp pētniekiem, kā arī institucionālas izmaiņas pētniecībā skar akadēmiskās iestādes un finansētājos, tādējādi palīdzot virzīties uz atvērto zinātni, tostarp, attiecīgā gadījumā, ietverot tādus jautājumus kā pētniecības integritāte un ētika.

Dalībvalstu darba strukturēta koordinēšana Savienības līmenī un turpmākas darbības pēc šā ieteikuma publicēšanas

| 11. | Dalībvalstīm vajadzētu būt valsts kontaktpunktam, kura pienākumi būtu:






  — | koordinēt šajā ieteikumā izklāstītos pasākumus, |
| --- | --- | --- |

11.

—

koordinēt šajā ieteikumā izklāstītos pasākumus,

| — | piedalīties sarunās ar Komisiju jautājumos par piekļuvi zinātniskajai informācijai un par tās saglabāšanu, it īpaši par vienotu principu un standartu, īstenošanas pasākumu un jaunu pētniecības rezultātu izplatīšanas un kopīgošanas veidu precīzāku noteikšanu Eiropas pētniecības telpā, |
| --- | --- |

—

piedalīties sarunās ar Komisiju jautājumos par piekļuvi zinātniskajai informācijai un par tās saglabāšanu, it īpaši par vienotu principu un standartu, īstenošanas pasākumu un jaunu pētniecības rezultātu izplatīšanas un kopīgošanas veidu precīzāku noteikšanu Eiropas pētniecības telpā,

| — | ziņot par turpmākām darbībām, kas veiktas pēc šā ieteikuma publicēšanas. |
| --- | --- |

—

ziņot par turpmākām darbībām, kas veiktas pēc šā ieteikuma publicēšanas.

| 12. | Dalībvalstīm 18 mēnešu laikā pēc šā ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un turpmāk reizi divos gados būtu jāinformē Komisija par pasākumiem, kas veikti, ievērojot šā ieteikuma elementus. Pamatojoties uz šādu informāciju, Komisijai būtu jāizvērtē visā Savienībā panāktais progress, lai novērtētu, vai šajā ieteikumā ierosināto mērķu sasniegšanai ir vajadzīgas papildu darbības. |
| --- | --- |

12.

Briselē, 2018. gada 25. aprīlī

Komisijas vārdā –

Mariya GABRIEL

Komisijas locekle

Carlos MOEDAS

Komisijas loceklis

---

(1)  COM(2012) 401 final, 2012. gada 17. jūlijs.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 17. jūlija Ieteikums 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu (OV L 194, 21.7.2012., 39. lpp.).

2

(3)  COM(2015)192 final, 2015. gada 6. maijs.

3

(4)  Atvērtā zinātne izpaužas kā jauna pieeja zinātnes procesam, kuras pamatā tiek izmantota kooperēšanās un jauni zināšanu izplatīšanas veidi, tādējādi ar digitālajām tehnoloģijām un jauniem sadarbiskiem rīkiem uzlabojot piekļuvi pētījumu rezultātiem un to atkalizmantošanu.

4

(5)  COM(2017)228 final, 2017. gada 10. maijs.

5

(6)  COM(2016) 178 final, 2016. gada 19. aprīlis.

6

(7)  SWD(2018) 83 final, 2018. gada 14. marts.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.).

8

(9)  Atvērtā piekļuve nozīmē iespēju piekļūt digitāliem pētījumu rezultātiem un tos atkalizmantot ar iespējami mazākiem ierobežojumiem.

9

(10)  COM(2018) 22 final.

10

(11)  Padomes secinājumi 9360/15, 2015. gada 29. maijs.

11

(12)  Padomes secinājumi 9526/16, 2016. gada 27. maijs.

12

---

Labojumi

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/19

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2017/366 (2017. gada 1. marts), ar kuru nosaka galīgos kompensācijas maksājumus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1037 18. panta 2. punktu, un izbeidz daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 19. panta 3. punktu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 56, 2017. gada 3. marts
  )

126. lappusē 1. pielikumā:

tekstu:

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| “Years Solar Co. Ltd | B898 ” |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

“Years Solar Co. Ltd

B898 ”

lasīt šādi:

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| “LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd | B898 ” |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

“LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd

B898 ”

---

| 31.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/19

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/19/ES (2012. gada 4. jūlijs) par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 197, 2012. gada 24. jūlijs
  )

58. lappusē III pielikuma 4. punktā:

tekstu:

| “4. | Liela izmēra iekārtas (visi ārējie izmēri pārsniedz 50 cm), tostarp ..” |
| --- | --- |

“4.

lasīt šādi:

| “4. | Liela izmēra iekārtas (kaut viens ārējais izmērs pārsniedz 50 cm), tostarp ..”. |
| --- | --- |

“4.

---