# Eiropas Savienības L 112/2018

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 112 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 61. gadagājums2018. gada 2. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 112

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

61. gadagājums2018. gada 2. maijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/643 (2018. gada 18. aprīlis) par dzelzceļa transporta statistiku | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/644 (2018. gada 18. aprīlis) par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem (
  1
  ) | 19 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/645 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību un Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (
  1
  ) | 29 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/646 (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (
  1
  ) | 42 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/643 (2018. gada 18. aprīlis) par dzelzceļa transporta statistiku

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/644 (2018. gada 18. aprīlis) par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem (
  1
  )

1

19

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/645 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību un Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (
  1
  )

1

29

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/646 (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (
  1
  )

Europass

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 2.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/643

(2018. gada 18. aprīlis)

par dzelzceļa transporta statistiku

(pārstrādāta redakcija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003 (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003 (3) ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Tā kā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Dzelzceļš ir svarīga Savienības transporta tīkla daļa. |
| --- | --- |

(2)

Dzelzceļš ir svarīga Savienības transporta tīkla daļa.

| (3) | Statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu ir nepieciešama, lai Komisija varētu uzraudzīt un attīstīt kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus politikai, kas attiecas uz reģioniem un uz Eiropas komunikāciju tīkliem. |
| --- | --- |

(3)

Statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu ir nepieciešama, lai Komisija varētu uzraudzīt un attīstīt kopējo transporta politiku, kā arī transporta elementus politikai, kas attiecas uz reģioniem un uz Eiropas komunikāciju tīkliem.

| (4) | Statistika par dzelzceļa drošību ir arī vajadzīga, lai Komisija varētu sagatavot un uzraudzīt Savienības pasākumus transporta drošības jomā. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra vāc datus par negadījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) I pielikumu attiecībā uz kopīgiem drošības rādītājiem un kopīgām metodēm negadījumos radušos zaudējumu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(4)

Statistika par dzelzceļa drošību ir arī vajadzīga, lai Komisija varētu sagatavot un uzraudzīt Savienības pasākumus transporta drošības jomā. Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra vāc datus par negadījumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (5) I pielikumu attiecībā uz kopīgiem drošības rādītājiem un kopīgām metodēm negadījumos radušos zaudējumu aprēķināšanai.

| (5) | Savienības līmeņa statistika par dzelzceļa transportu ir arī vajadzīga, lai izpildītu pārraudzības uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (6) 15. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Savienības līmeņa statistika par dzelzceļa transportu ir arī vajadzīga, lai izpildītu pārraudzības uzdevumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (6) 15. pantā.

| (6) | Savienības līmeņa statistika par visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotiem jēdzieniem un standartiem, lai sasniegtu pilnīgāko pielietojamo salīdzināmību starp pārvadājuma veidiem. |
| --- | --- |

(6)

Savienības līmeņa statistika par visiem pārvadājumu veidiem būtu jāvāc saskaņā ar vienotiem jēdzieniem un standartiem, lai sasniegtu pilnīgāko pielietojamo salīdzināmību starp pārvadājuma veidiem.

| (7) | Ir svarīgi izvairīties no darba dublēšanās un optimāli izmantot esošo informāciju, kuru iespējams lietot statistikas vajadzībām. Šajā sakarā un lai Savienības pilsoņiem un citām ieinteresētām personām sniegtu viegli pieejamu un lietderīgu informāciju par dzelzceļa pārvadājumu drošību un dzelzceļa sistēmas, tostarp dzelzceļa infrastruktūras, savstarpēju izmantojamību, starp Komisijas dienestiem un attiecīgajām vienībām, tostarp starptautiskā līmenī, būtu jānoslēdz atbilstīgi sadarbības nolīgumi par statistikas pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ir svarīgi izvairīties no darba dublēšanās un optimāli izmantot esošo informāciju, kuru iespējams lietot statistikas vajadzībām. Šajā sakarā un lai Savienības pilsoņiem un citām ieinteresētām personām sniegtu viegli pieejamu un lietderīgu informāciju par dzelzceļa pārvadājumu drošību un dzelzceļa sistēmas, tostarp dzelzceļa infrastruktūras, savstarpēju izmantojamību, starp Komisijas dienestiem un attiecīgajām vienībām, tostarp starptautiskā līmenī, būtu jānoslēdz atbilstīgi sadarbības nolīgumi par statistikas pasākumiem.

| (8) | Sagatavojot Eiropas statistiku, būtu jānodrošina līdzsvars starp lietotāju vajadzībām un slogu respondentiem. |
| --- | --- |

(8)

Sagatavojot Eiropas statistiku, būtu jānodrošina līdzsvars starp lietotāju vajadzībām un slogu respondentiem.

| (9) | Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, ko tā guvusi, piemērojot Regulu (EK) Nr. 91/2003, Komisija minēja to, ka ilgtermiņa norišu dēļ var nākties atteikties no datiem vai vienkāršot datus, ko jau vāc saskaņā ar minēto regulu, un ka mērķis ir samazināt datu nosūtīšanas periodu gada datiem par dzelzceļa pasažieriem. Komisijai būtu jāturpina regulāri sniegt ziņojumus par šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, ko tā guvusi, piemērojot Regulu (EK) Nr. 91/2003, Komisija minēja to, ka ilgtermiņa norišu dēļ var nākties atteikties no datiem vai vienkāršot datus, ko jau vāc saskaņā ar minēto regulu, un ka mērķis ir samazināt datu nosūtīšanas periodu gada datiem par dzelzceļa pasažieriem. Komisijai būtu jāturpina regulāri sniegt ziņojumus par šīs regulas īstenošanu.

| (10) | To publisko un privāto dzelzceļa uzņēmumu kopesamība, kuri veic darbību komerciālā dzelzceļa tirgū, nosaka vajadzību pēc skaidri noteiktiem statistikas datiem, kuru sniegšana jāveic visiem dzelzceļa uzņēmumiem, bet izplatīšana – Savienības statistikas iestādei (Eurostat). |
| --- | --- |

(10)

To publisko un privāto dzelzceļa uzņēmumu kopesamība, kuri veic darbību komerciālā dzelzceļa tirgū, nosaka vajadzību pēc skaidri noteiktiem statistikas datiem, kuru sniegšana jāveic visiem dzelzceļa uzņēmumiem, bet izplatīšana – Savienības statistikas iestādei (Eurostat).

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus un kas būtu jāīsteno katrā dalībvalstī par oficiālās statistikas izveidi atbildīgu organizāciju un iestāžu vadībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga vai iedarbības dēļ minētos mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot kopējus statistikas standartus, kas ļautu sagatavot saskaņotus datus un kas būtu jāīsteno katrā dalībvalstī par oficiālās statistikas izveidi atbildīgu organizāciju un iestāžu vadībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga vai iedarbības dēļ minētos mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (7) paredz pamatprincipu kopumu attiecībā uz noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (7) paredz pamatprincipu kopumu attiecībā uz noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā.

| (13) | Lai atspoguļotu jaunas norises dalībvalstīs, vienlaikus visā Savienībā nodrošinot saskaņotu dzelzceļa pārvadājumu datu vākšanu, un lai saglabātu dalībvalstu nosūtīto datu augstu kvalitāti, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, lai pielāgotu tehniskās definīcijas un paredzētu papildu tehniskās definīcijas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(13)

Lai atspoguļotu jaunas norises dalībvalstīs, vienlaikus visā Savienībā nodrošinot saskaņotu dzelzceļa pārvadājumu datu vākšanu, un lai saglabātu dalībvalstu nosūtīto datu augstu kvalitāti, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs regulas grozīšanu, lai pielāgotu tehniskās definīcijas un paredzētu papildu tehniskās definīcijas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (14) | Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentiem.

| (15) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tās informācijas specifikāciju, kas sniedzama ziņojumiem par rezultātu kvalitāti un salīdzināmību, kā arī kārtību, kādā Komisija (Eurostat) izplata minētos rezultātus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tās informācijas specifikāciju, kas sniedzama ziņojumiem par rezultātu kvalitāti un salīdzināmību, kā arī kārtību, kādā Komisija (Eurostat) izplata minētos rezultātus. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9).

| (16) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju, |
| --- | --- |

(16)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

Šīs regulas mērķis ir izveidot kopējus noteikumus dzelzceļa transporta statistikas izveidei Savienības līmenī.

2. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz visiem dzelzceļiem Savienībā. Katra dalībvalsts dara zināmu statistiku, kas attiecas uz dzelzceļa transportu attiecīgās valsts teritorijā. Ja dzelzceļa uzņēmums veic darbību vairāk nekā vienā dalībvalstī, attiecīgās valsts iestādes pieprasa uzņēmumam sniegt datus atsevišķi par katru valsti, kurā tas veic darbību, tā, lai varētu sastādīt valsts statistiku.

Dalībvalstis šīs regulas darbības jomā var neiekļaut:

| a) | dzelzceļa uzņēmumus, kas pilnībā vai galvenokārt darbojas rūpniecības vai līdzīgos objektos, tajā skaitā ostās; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa uzņēmumus, kas pilnībā vai galvenokārt darbojas rūpniecības vai līdzīgos objektos, tajā skaitā ostās;

| b) | dzelzceļa uzņēmumus, kas galvenokārt sniedz vietēja rakstura tūrisma pakalpojumus, piemēram, saglabājamā vēsturiskā tvaika lokomotīvju dzelzceļā. |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa uzņēmumus, kas galvenokārt sniedz vietēja rakstura tūrisma pakalpojumus, piemēram, saglabājamā vēsturiskā tvaika lokomotīvju dzelzceļā.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ziņotājvalsts” ir dalībvalsts, kas pārsūta datus Statistikas birojam; |
| --- | --- |

1)

“ziņotājvalsts” ir dalībvalsts, kas pārsūta datus Statistikas birojam;

| 2) | “valsts iestādes” ir valsts statistikas institūti un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par Eiropas statistikas izveidi; |
| --- | --- |

2)

“valsts iestādes” ir valsts statistikas institūti un citas struktūras, kas katrā dalībvalstī atbild par Eiropas statistikas izveidi;

| 3) | “dzelzceļš” ir satiksmes līnija, kas izveidota no sliedēm tikai dzelzceļa transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

3)

“dzelzceļš” ir satiksmes līnija, kas izveidota no sliedēm tikai dzelzceļa transportlīdzekļiem;

| 4) | “dzelzceļa transportlīdzeklis” ir pārvietojama iekārta, kas pārvietojas tikai pa sliedēm un kas pārvietojas ar savu pašas jaudu (velkošie transportlīdzekļi) vai ko velk cits transportlīdzeklis (pasažieru vagoni, drezīnas piekabes, bagāžas un kravas vagoni); |
| --- | --- |

4)

“dzelzceļa transportlīdzeklis” ir pārvietojama iekārta, kas pārvietojas tikai pa sliedēm un kas pārvietojas ar savu pašas jaudu (velkošie transportlīdzekļi) vai ko velk cits transportlīdzeklis (pasažieru vagoni, drezīnas piekabes, bagāžas un kravas vagoni);

| 5) | “dzelzceļa uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas sniedz kravu un/vai pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus pa dzelzceļu. Uzņēmumi, kuru vienīgā nodarbošanās ir sniegt pakalpojumus pasažieru pārvadāšanai pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām, nav iekļauti šīs definīcijas jomā; |
| --- | --- |

5)

“dzelzceļa uzņēmums” ir jebkurš publisks vai privāts uzņēmums, kas sniedz kravu un/vai pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus pa dzelzceļu. Uzņēmumi, kuru vienīgā nodarbošanās ir sniegt pakalpojumus pasažieru pārvadāšanai pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām, nav iekļauti šīs definīcijas jomā;

| 6) | “kravu pārvadāšana pa dzelzceļu” ir kravu pārvietošana no iekraušanas vietas līdz izkraušanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

6)

“kravu pārvadāšana pa dzelzceļu” ir kravu pārvietošana no iekraušanas vietas līdz izkraušanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus;

| 7) | “pasažieru pārvadāšana pa dzelzceļu” ir pasažieru pārvietošana no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus. Pasažieru pārvadāšana pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām nav iekļauta šīs definīcijas jomā; |
| --- | --- |

7)

“pasažieru pārvadāšana pa dzelzceļu” ir pasažieru pārvietošana no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai, izmantojot dzelzceļa transportlīdzekļus. Pasažieru pārvadāšana pa metro, tramvaja un/vai vieglā dzelzceļa līnijām nav iekļauta šīs definīcijas jomā;

| 8) | “metro” (arī zināms kā “apakšzemes dzelzceļš” vai “metropolitēns”) ir elektriskais dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai ar pārvadājumu jaudu lielam satiksmes apjomam, un tam ir raksturīgas ekskluzīvas ceļa tiesības, vairāku vagonu vilcieni, paātrināšanās līdz lielam ātrumam, ātrs paātrinājums un sarežģīta signalizācija, kā arī pārbrauktuvju neesamība, lai nodrošinātu ļoti biežu vilcienu kursēšanu un augstu perona noslodzi. Metro ir arī raksturīgas tuvu novietotas stacijas, parasti tas nozīmē 700 līdz 1 200 metru attālumu starp stacijām. “Liels ātrums” ir tāds salīdzinājumā ar tramvajiem, un ar to šeit saprot apmēram 30 līdz 40 km/h īsākos attālumos un 40 līdz 70 km/h garākos attālumos; |
| --- | --- |

8)

“metro” (arī zināms kā “apakšzemes dzelzceļš” vai “metropolitēns”) ir elektriskais dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai ar pārvadājumu jaudu lielam satiksmes apjomam, un tam ir raksturīgas ekskluzīvas ceļa tiesības, vairāku vagonu vilcieni, paātrināšanās līdz lielam ātrumam, ātrs paātrinājums un sarežģīta signalizācija, kā arī pārbrauktuvju neesamība, lai nodrošinātu ļoti biežu vilcienu kursēšanu un augstu perona noslodzi. Metro ir arī raksturīgas tuvu novietotas stacijas, parasti tas nozīmē 700 līdz 1 200 metru attālumu starp stacijām. “Liels ātrums” ir tāds salīdzinājumā ar tramvajiem, un ar to šeit saprot apmēram 30 līdz 40 km/h īsākos attālumos un 40 līdz 70 km/h garākos attālumos;

| 9) | “tramvajs” ir pasažieru transportlīdzeklis, kas izveidots tā, lai sasēdinātu tajā vairāk nekā deviņas personas (tajā skaitā vadītāju), kas ir pieslēgts pie elektrības vadiem vai ko ar dzinējspēku apgādā dīzeļdzinējs, un kas pārvietojas pa sliedēm; |
| --- | --- |

9)

“tramvajs” ir pasažieru transportlīdzeklis, kas izveidots tā, lai sasēdinātu tajā vairāk nekā deviņas personas (tajā skaitā vadītāju), kas ir pieslēgts pie elektrības vadiem vai ko ar dzinējspēku apgādā dīzeļdzinējs, un kas pārvietojas pa sliedēm;

| 10) | “vieglais dzelzceļš” ir dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai, kam bieži izmanto ar elektrību darbināmus vagonus, kas pārvietojas pa sliedēm un kas darbojas pa vienam vai mazos vilcienos uz fiksētām divsliežu līnijām. Attālums starp stacijām/pieturvietām parasti ir mazāks nekā 1 200 metru. Salīdzinot ar metro, vieglais dzelzceļš ir vieglāk būvēts, ir konstruēts zemākam satiksmes apjomam un parasti pa to pārvietojas ar mazākiem ātrumiem. Dažreiz ir grūti precīzi nodalīt vieglā dzelzceļa līnijas un tramvaja līnijas; tramvaja līnijas, galvenokārt, nav nodalītas no ceļu satiksmes, turpretī vieglā dzelzceļa līnijas var būt nodalītas no citām sistēmām; |
| --- | --- |

10)

“vieglais dzelzceļš” ir dzelzceļš pasažieru pārvadāšanai, kam bieži izmanto ar elektrību darbināmus vagonus, kas pārvietojas pa sliedēm un kas darbojas pa vienam vai mazos vilcienos uz fiksētām divsliežu līnijām. Attālums starp stacijām/pieturvietām parasti ir mazāks nekā 1 200 metru. Salīdzinot ar metro, vieglais dzelzceļš ir vieglāk būvēts, ir konstruēts zemākam satiksmes apjomam un parasti pa to pārvietojas ar mazākiem ātrumiem. Dažreiz ir grūti precīzi nodalīt vieglā dzelzceļa līnijas un tramvaja līnijas; tramvaja līnijas, galvenokārt, nav nodalītas no ceļu satiksmes, turpretī vieglā dzelzceļa līnijas var būt nodalītas no citām sistēmām;

| 11) | “iekšzemes pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ziņotājvalstī. Tie var ietvert tranzītu caur citu valsti; |
| --- | --- |

11)

“iekšzemes pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ziņotājvalstī. Tie var ietvert tranzītu caur citu valsti;

| 12) | “starptautiskie pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) ziņotājvalstī un vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) citā valstī; |
| --- | --- |

12)

“starptautiskie pārvadājumi” ir pārvadājumi pa dzelzceļu starp vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) ziņotājvalstī un vietu (iekraušanas/iekāpšanas vai izkraušanas/izkāpšanas vieta) citā valstī;

| 13) | “tranzīts” ir pārvadājumi pa dzelzceļu caur ziņotājvalsti starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ārpus ziņotājvalsts. Transporta darbības, kas ietver kravu/pasažieru iekraušanu/iekāpšanu vai izkraušanu/izkāpšanu no cita transporta veida vai citā transporta veidā uz ziņotājvalsts robežas, neuzskata par tranzītu; |
| --- | --- |

13)

“tranzīts” ir pārvadājumi pa dzelzceļu caur ziņotājvalsti starp divām vietām (iekraušanas/iekāpšanas vieta un izkraušanas/izkāpšanas vieta), kas atrodas ārpus ziņotājvalsts. Transporta darbības, kas ietver kravu/pasažieru iekraušanu/iekāpšanu vai izkraušanu/izkāpšanu no cita transporta veida vai citā transporta veidā uz ziņotājvalsts robežas, neuzskata par tranzītu;

| 14) | “dzelzceļa pasažieris” ir jebkura persona, kas veic braucienu pa dzelzceļu, izņemot vilciena apkalpes locekļus. Negadījumu statistikā ieskaita pasažierus, kas cenšas iekāpt vilcienā, kas kustas, vai izkāpt no tā; |
| --- | --- |

14)

“dzelzceļa pasažieris” ir jebkura persona, kas veic braucienu pa dzelzceļu, izņemot vilciena apkalpes locekļus. Negadījumu statistikā ieskaita pasažierus, kas cenšas iekāpt vilcienā, kas kustas, vai izkāpt no tā;

| 15) | “pasažieru skaits” ir dzelzceļa pasažieru veikto braucienu skaits, kur katrs ceļojums ir definēts kā pārvietošanās no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai ar pārsēšanos no viena dzelzceļa transportlīdzeklī citā vai bez tās. Ja pasažieri izmanto vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, viņus nepieskaita vairāk nekā vienu reizi; |
| --- | --- |

15)

“pasažieru skaits” ir dzelzceļa pasažieru veikto braucienu skaits, kur katrs ceļojums ir definēts kā pārvietošanās no iekāpšanas vietas līdz izkāpšanas vietai ar pārsēšanos no viena dzelzceļa transportlīdzeklī citā vai bez tās. Ja pasažieri izmanto vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, viņus nepieskaita vairāk nekā vienu reizi;

| 16) | “pasažierkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo viena pasažiera pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

16)

“pasažierkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo viena pasažiera pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;

| 17) | “svars” ir kravu daudzums tonnās (1 000 kilogramu). Svaram, kas jāņem vērā, pieskaita papildus pārvesto kravu svaram, iepakojuma svaru un konteineru, maināmo virsbūvju, paliktņu, kā arī to autotransporta līdzekļu svaru, ko kombinētā transporta darbību gaitā pārvadā pa dzelzceļu. Ja kravas pārvadā, izmantojot vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, šo kravu svaru nepieskaita vairāk nekā vienu reizi; |
| --- | --- |

17)

“svars” ir kravu daudzums tonnās (1 000 kilogramu). Svaram, kas jāņem vērā, pieskaita papildus pārvesto kravu svaram, iepakojuma svaru un konteineru, maināmo virsbūvju, paliktņu, kā arī to autotransporta līdzekļu svaru, ko kombinētā transporta darbību gaitā pārvadā pa dzelzceļu. Ja kravas pārvadā, izmantojot vairāk nekā viena dzelzceļa uzņēmuma pakalpojumus, ja iespējams, šo kravu svaru nepieskaita vairāk nekā vienu reizi;

| 18) | “tonnkilometri” ir kravu pārvadāšanas mērvienība, kas atspoguļo vienas kravas tonnas (1 000 kilogrami) pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

18)

“tonnkilometri” ir kravu pārvadāšanas mērvienība, kas atspoguļo vienas kravas tonnas (1 000 kilogrami) pārvešanu viena kilometra attālumā pa dzelzceļu. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;

| 19) | “vilciens” ir viens vai vairāki dzelzceļa transportlīdzekļi, ko velk viena vai vairākas lokomotīves vai drezīnas, vai viena drezīna, kas veic ceļu viena pati un kas pārvietojas ar attiecīgu numuru vai īpašu apzīmējumu no noteikta sākumpunkta līdz noteiktam beigu punktam. Vienu lokomotīvi, tas ir, lokomotīvi, kas veic ceļu viena pati, neuzskata par sastāvu; |
| --- | --- |

19)

“vilciens” ir viens vai vairāki dzelzceļa transportlīdzekļi, ko velk viena vai vairākas lokomotīves vai drezīnas, vai viena drezīna, kas veic ceļu viena pati un kas pārvietojas ar attiecīgu numuru vai īpašu apzīmējumu no noteikta sākumpunkta līdz noteiktam beigu punktam. Vienu lokomotīvi, tas ir, lokomotīvi, kas veic ceļu viena pati, neuzskata par sastāvu;

| 20) | “vilcienkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo vilciena pārvietošanos par vienu kilometru. Attālums, ko izmanto, ir attālums, kas faktiski veikts, ja tas zināms; citos gadījumos izmanto standarta tīkla attālumu no sākuma punkta līdz galamērķa punktam. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

20)

“vilcienkilometrs” ir mērvienība, kas atspoguļo vilciena pārvietošanos par vienu kilometru. Attālums, ko izmanto, ir attālums, kas faktiski veikts, ja tas zināms; citos gadījumos izmanto standarta tīkla attālumu no sākuma punkta līdz galamērķa punktam. Jāņem vērā tikai attālums, kas veikts ziņotājvalsts teritorijā;

| 21) | “sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu” ir jebkurš sūtījums, kas iekrauts vienā vai vairākos vagonos, kurus vienā laikā transportē viens nosūtītājs vienā stacijā un kurus sūta tālāk bez izmaiņām vilciena sastāvā uz viena kravas saņēmēja adresi vienā galamērķa stacijā; |
| --- | --- |

21)

“sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu” ir jebkurš sūtījums, kas iekrauts vienā vai vairākos vagonos, kurus vienā laikā transportē viens nosūtītājs vienā stacijā un kurus sūta tālāk bez izmaiņām vilciena sastāvā uz viena kravas saņēmēja adresi vienā galamērķa stacijā;

| 22) | “sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu” ir jebkurš sūtījums, kuram ir nepieciešama ekskluzīva (visa) vagona izmantošana neatkarīgi no tā, vai visa kravnesība ir izmantota vai ne; |
| --- | --- |

22)

“sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu” ir jebkurš sūtījums, kuram ir nepieciešama ekskluzīva (visa) vagona izmantošana neatkarīgi no tā, vai visa kravnesība ir izmantota vai ne;

| 23) | “LES (20 pēdu ekvivalenta mērvienība)” ir standarta vienība, kurai par pamatu ir 20 pēdu garš (6,10 metri) ISO konteiners, ko izmanto kā satiksmes plūsmu vai pārvadājumu jaudu statistikas mērvienību. Viens standarta 40′ ISO 1. sērijas konteiners atbilst 2 LES konteineriem. Maināmās virsbūves, kas mazākas par 20 pēdām, atbilst 0,75 LES, tās, kas ir no 20 pēdām līdz 40 pēdām lielas, – 1,5 LES, un tās, kas ir lielākas nekā 40 pēdas, – 2,25 LES. |
| --- | --- |

23)

“LES (20 pēdu ekvivalenta mērvienība)” ir standarta vienība, kurai par pamatu ir 20 pēdu garš (6,10 metri) ISO konteiners, ko izmanto kā satiksmes plūsmu vai pārvadājumu jaudu statistikas mērvienību. Viens standarta 40′ ISO 1. sērijas konteiners atbilst 2 LES konteineriem. Maināmās virsbūves, kas mazākas par 20 pēdām, atbilst 0,75 LES, tās, kas ir no 20 pēdām līdz 40 pēdām lielas, – 1,5 LES, un tās, kas ir lielākas nekā 40 pēdas, – 2,25 LES.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, grozot šo pantu, lai pielāgotu tehniskās definīcijas, kas noteiktas šā panta 1. punkta 8), 9), 10), 21), 22) un 23) apakšpunktā, un lai paredzētu papildu tehniskās definīcijas, kad tas vajadzīgs, lai ņemtu vērā jaunas norises, kuru dēļ nepieciešams konkrētā līmenī definēt tehniskas detaļas, lai nodrošinātu statistikas saskaņošanu.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem. Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās statistikas darbības, vajadzības gadījumā izmantojot izmaksu lietderības izvērtējumu, tostarp respondentiem uzliktā sloga un izstrādes izmaksu novērtējumu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punkta c) apakšpunktā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

4. pants

Datu vākšana

1.   Statistika, kas jāsavāc, ir norādīta šīs regulas pielikumos. Tie attiecas uz šādiem datu veidiem:

| a) | ikgadēju statistiku par kravu pārvadājumiem – sīki izstrādāts ziņojums (I pielikums); |
| --- | --- |

a)

ikgadēju statistiku par kravu pārvadājumiem – sīki izstrādāts ziņojums (I pielikums);

| b) | ikgadēju statistiku par pasažieru pārvadājumiem – sīki izstrādāts ziņojums (II pielikums); |
| --- | --- |

b)

ikgadēju statistiku par pasažieru pārvadājumiem – sīki izstrādāts ziņojums (II pielikums);

| c) | ceturkšņa statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (III pielikums); |
| --- | --- |

c)

ceturkšņa statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (III pielikums);

| d) | reģionālu statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (IV pielikums); |
| --- | --- |

d)

reģionālu statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem (IV pielikums);

| e) | statistiku par satiksmes plūsmām pa dzelzceļa tīklu (V pielikums). |
| --- | --- |

e)

statistiku par satiksmes plūsmām pa dzelzceļa tīklu (V pielikums).

2.   Dalībvalstis saskaņā ar I un II pielikumu sniedz datus par uzņēmumiem, kuru:

| a) | kopējais kravu pārvadājumu apjoms ir vismaz 200 000 000 tonnkilometru vai vismaz 500 000 tonnu; |
| --- | --- |

a)

kopējais kravu pārvadājumu apjoms ir vismaz 200 000 000 tonnkilometru vai vismaz 500 000 tonnu;

| b) | kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir vismaz 100 000 000 pasažierkilometru. |
| --- | --- |

b)

kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir vismaz 100 000 000 pasažierkilometru.

Par uzņēmumiem, kuri nesasniedz a) un b) apakšpunktā minētās robežvērtības, ziņojumu sniegšana saskaņā ar I un II pielikumu ir fakultatīva.

3.   Dalībvalstis saskaņā ar VIII pielikumu sniedz kopējos datus par uzņēmumiem, kuri nesasniedz 2. punktā minētās robežvērtības, ja minētie dati nav paziņoti saskaņā ar I un II pielikumu, kā noteikts VIII pielikumā.

4.   Šajā regulā preces klasificē saskaņā ar VI pielikumu. Bīstamas kravas papildus klasificē saskaņā ar VII pielikumu.

5. pants

Datu avoti

1.   Dalībvalsts izraugās publisku vai privātu organizāciju dalībai to datu vākšanā, kas vajadzīgi saskaņā ar šo regulu.

2.   Vajadzīgos datus var iegūt, izmantojot jebkādu kombināciju no šādiem avotiem:

| a) | obligātiem apsekojumiem; |
| --- | --- |

a)

obligātiem apsekojumiem;

| b) | administratīviem datiem, tostarp datiem, ko savākušas pārvaldes iestādes, jo īpaši dzelzceļa kravu pārvadājumu pavadzīmēm, ja tās pieejamas; |
| --- | --- |

b)

administratīviem datiem, tostarp datiem, ko savākušas pārvaldes iestādes, jo īpaši dzelzceļa kravu pārvadājumu pavadzīmēm, ja tās pieejamas;

| c) | statistiskā novērtējuma procedūrām; |
| --- | --- |

c)

statistiskā novērtējuma procedūrām;

| d) | datiem, ko sniedz profesionālās organizācijas dzelzceļa nozarē; |
| --- | --- |

d)

datiem, ko sniedz profesionālās organizācijas dzelzceļa nozarē;

| e) | ad hoc pētījumiem. |
| --- | --- |

e)

ad hoc pētījumiem.

3.   Valstu iestādes veic pasākumus, lai koordinētu izmantotos datu avotus un lai nodrošinātu tās statistikas kvalitāti, ko pārsūta Statistikas birojam.

6. pants

Statistikas pārsūtīšana Statistikas birojam

1.   Dalībvalstis pārsūta 4. pantā minēto statistiku Statistikas birojam.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz kārtību 4. pantā minētās statistikas pārsūtīšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7. pants

Izplatīšana

1.   Statistiku, kas balstīta uz I līdz V un VIII pielikumā norādītajiem datiem, izplata Komisija (Eurostat).

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz rezultātu izplatīšanas kārtību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

8. pants

Statistikas kvalitāte

1.   Lai palīdzētu dalībvalstīm statistikas kvalitātes uzturēšanā dzelzceļa transporta jomā, Statistikas birojs izstrādā un publicē metodiskus ieteikumus. Šajos ieteikumos ņem vērā valstu iestāžu, dzelzceļa uzņēmumu un dzelzceļa nozares profesionālo organizāciju paraugprakses.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtīto datu kvalitāti.

3.   Statistikas datu kvalitāti vērtē Statistikas birojs. Šim nolūkam pēc Statistikas biroja pieprasījuma dalībvalstis sniedz informāciju par metodēm, kas izmantotas statistikas izveidē.

4.   Piemērojot šo regulu, kvalitātes kritēriji, kas jāpiemēro nosūtāmajiem datiem, ir Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētie kritēriji.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, precizējot sīki izstrādātu kārtību, struktūru, periodiskumu un salīdzināmības elementus standarta kvalitātes ziņojumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9. pants

Īstenošanas ziņojumi

Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un par nākotnē iespējamām norisēm.

Minētajā ziņojumā Komisija ņem vērā dalībvalstu sniegto attiecīgo informāciju par nosūtīto datu kvalitāti, izmantotajām datu vākšanas metodēm un informāciju par iespējamiem uzlabojumiem un par lietotāju vajadzībām.

Minētajā ziņojumā jo īpaši:

| a) | izvērtē Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumus no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām; |
| --- | --- |

a)

izvērtē Savienības, dalībvalstu un statistikas datu sniedzēju un lietotāju ieguvumus no sagatavotās statistikas salīdzinājumā ar tās izmaksām;

| b) | novērtē nosūtīto datu kvalitāti, izmantotās datu vākšanas metodes un sagatavotās statistikas kvalitāti. |
| --- | --- |

b)

novērtē nosūtīto datu kvalitāti, izmantotās datu vākšanas metodes un sagatavotās statistikas kvalitāti.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 13. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

11. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

12. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 91/2003 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu X pielikumā.

13. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  2017. gada 6. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 14. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003 (2002. gada 16. decembris) par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt IX pielikumu.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

7

(8)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

| IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR KRAVU PĀRVADĀJUMIEM – SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātās kravas






  — | tonnas |

IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR KRAVU PĀRVADĀJUMIEM – SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātās kravas

—

tonnas

| — | tonnkilometri |
| --- | --- |

—

tonnkilometri

Preču vilcienu kustība

| — | vilcienkilometri |
| --- | --- |

—

vilcienkilometri

Iesaistīto vairākveidu transporta vienību skaits

| — | skaits |
| --- | --- |

—

skaits

| — | 20 pēdu ekvivalenta mērvienība (attiecībā uz konteineriem un noņemamām virsbūvēm) |
| --- | --- |

—

20 pēdu ekvivalenta mērvienība (attiecībā uz konteineriem un noņemamām virsbūvēm)

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katrs gads

Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai

I1. tabula: pārvadātās kravas, pēc satiksmes veida

I2. tabula: pārvadātās kravas, pēc preču veida (VI pielikums)

I3. tabula: pārvadātās kravas (starptautiskie un tranzīta pārvadājumi), pēc iekraušanas valsts un izkraušanas valsts

I4. tabula: pārvadātās kravas, pēc bīstamās kravas kategorijas (VII pielikums)

I5. tabula: pārvadātās kravas, pēc sūtījuma veida (nav obligāts)

I6. tabula: pārvadātās kravas vairākveidu transporta vienībās, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida

I7. tabula: vairākveidu transporta vienību ar kravu skaits, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida

I8. tabula: vairākveidu transporta vienību bez kravas skaits, pēc satiksmes veida un pēc transporta vienības veida

I9. tabula: preču vilcienu reisi

Datu pārsūtīšanas termiņš

Pieci mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods I1., I2. un I3. tabulai

2003

Pirmais pārskata periods I4., I5., I6., I7., I8. un I9. tabulai

2004

Piezīmes

| 1. | Satiksmes veidus iedala šādi:






  — | iekšzemes |
| --- | --- | --- |

1.

Satiksmes veidus iedala šādi:

—

iekšzemes

| — | starptautiski pārvadājumi uz ziņotājvalsti |
| --- | --- |

—

starptautiski pārvadājumi uz ziņotājvalsti

| — | starptautiski pārvadājumi no ziņotājvalsts |
| --- | --- |

—

starptautiski pārvadājumi no ziņotājvalsts

| — | tranzīts |
| --- | --- |

—

tranzīts

| 2. | Sūtījuma veidus var iedalīt šādi:






  — | sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu |
| --- | --- | --- |

2.

Sūtījuma veidus var iedalīt šādi:

—

sūtījums ar pilnīgi piekrautu vilcienu

| — | sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu |
| --- | --- |

—

sūtījums ar pilnīgi piekrautu vagonu

| — | citi veidi |
| --- | --- |

—

citi veidi

| 3. | Transporta vienību veidus iedala šādi:






  — | konteineri un noņemamās virsbūves |
| --- | --- | --- |

3.

Transporta vienību veidus iedala šādi:

—

konteineri un noņemamās virsbūves

| — | puspiekabes (bez pavadības) |
| --- | --- |

—

puspiekabes (bez pavadības)

| — | ceļu transportlīdzeklis (ar pavadību) |
| --- | --- |

—

ceļu transportlīdzeklis (ar pavadību)

| 4. | Attiecībā uz I3. tabulu Statistikas birojs un dalībvalstis var veikt pasākumus ar mērķi veicināt to datu konsolidāciju, kuru izcelsme ir uzņēmumos citās dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo datu saskanību. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz I3. tabulu Statistikas birojs un dalībvalstis var veikt pasākumus ar mērķi veicināt to datu konsolidāciju, kuru izcelsme ir uzņēmumos citās dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo datu saskanību.

| 5. | Attiecībā uz I4. tabulu dalībvalstis norāda, kuras satiksmes kategorijas, ja tādas ir, nav iekļautas datos. |
| --- | --- |

5.

Attiecībā uz I4. tabulu dalībvalstis norāda, kuras satiksmes kategorijas, ja tādas ir, nav iekļautas datos.

| 6. | Attiecībā uz I2. līdz I8. tabulu, ja pilnīga informācija par tranzīta pārvadājumiem nav pieejama, dalībvalstis ziņo visus pieejamos datus. |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz I2. līdz I8. tabulu, ja pilnīga informācija par tranzīta pārvadājumiem nav pieejama, dalībvalstis ziņo visus pieejamos datus.

---

II PIELIKUMS

| IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM – SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātie pasažieri






  — | pasažieru skaits |

IKGADĒJĀ STATISTIKA PAR PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM – SĪKI IZSTRĀDĀTS ZIŅOJUMS

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātie pasažieri

—

pasažieru skaits

| — | pasažierkilometri |
| --- | --- |

—

pasažierkilometri

Pasažieru vilcienu reisi

| — | vilcienkilometri |
| --- | --- |

—

vilcienkilometri

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katru gadu

Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai

II1. tabula: pārvadātie pasažieri pēc satiksmes veida

II2. tabula: starptautiski pārvadātie pasažieri, pēc iekāpšanas valsts un pēc izkāpšanas valsts

II3. tabula: pasažieru vilcienu kustība

Datu pārsūtīšanas termiņš

Astoņi mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2016

Piezīmes

| 1. | Satiksmes veidus iedala šādi:






  — | iekšzemes |
| --- | --- | --- |

1.

Satiksmes veidus iedala šādi:

—

iekšzemes

| — | starptautiski |
| --- | --- |

—

starptautiski

| 2. | II1. un II2. tabulai dalībvalstis sniedz datus, kuros iekļauta informācija par pārdotajām biļetēm ārpus ziņotājvalsts. Šo informāciju var iegūt vai nu tieši no citu valstu valsts iestādēm, vai izmantojot starptautiskas vienošanās par biļešu kompensāciju. |
| --- | --- |

2.

II1. un II2. tabulai dalībvalstis sniedz datus, kuros iekļauta informācija par pārdotajām biļetēm ārpus ziņotājvalsts. Šo informāciju var iegūt vai nu tieši no citu valstu valsts iestādēm, vai izmantojot starptautiskas vienošanās par biļešu kompensāciju.

---

III PIELIKUMS

| CETURKŠŅA STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātās kravas






  — | tonnas |

CETURKŠŅA STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātās kravas

—

tonnas

| — | tonnkilometri |
| --- | --- |

—

tonnkilometri

Pārvadātie pasažieri

| — | pasažieru skaits |
| --- | --- |

—

pasažieru skaits

| — | pasažierkilometri |
| --- | --- |

—

pasažierkilometri

Pārskata periods

Viens ceturksnis

Biežums

Katrs ceturksnis

Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai

III1. tabula: pārvadātās kravas

III2. tabula: pārvadātie pasažieri

Datu pārsūtīšanas termiņš

Trīs mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2004. gada pirmais ceturksnis

Piezīmes

| 1. | Attiecībā uz III1. un III2. tabulu var ziņot, pamatojoties uz provizoriskajiem datiem, tajā skaitā uz novērtējumiem. Attiecībā uz III2. tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm ziņotājvalstī vai uz jebkādu citu pieejamu avotu. |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz III1. un III2. tabulu var ziņot, pamatojoties uz provizoriskajiem datiem, tajā skaitā uz novērtējumiem. Attiecībā uz III2. tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm ziņotājvalstī vai uz jebkādu citu pieejamu avotu.

| 2. | Šo statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums. |
| --- | --- |

2.

Šo statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums.

---

IV PIELIKUMS

| REĢIONĀLĀ STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātās kravas






  — | tonnas |

REĢIONĀLĀ STATISTIKA PAR KRAVU UN PASAŽIERU PĀRVADĀJUMIEM

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātās kravas

—

tonnas

Pārvadātie pasažieri

| — | pasažieru skaits |
| --- | --- |

—

pasažieru skaits

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katri pieci gadi

Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai

IV1. tabula: iekšzemes kravu pārvadājumi pēc iekraušanas reģiona un izkraušanas reģiona (NUTS 2)

IV2. tabula: starptautiskie kravu pārvadājumi pēc iekraušanas un izkraušanas reģiona (NUTS 2)

IV3. tabula: iekšzemes pasažieru pārvadājumi pēc iekāpšanas reģiona un izkāpšanas reģiona (NUTS 2)

IV4. tabula: starptautiskie pasažieru pārvadājumi pēc iekāpšanas reģiona un izkāpšanas reģiona (NUTS 2)

Datu pārsūtīšanas termiņš

Divpadsmit mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2005

Piezīmes

| 1. | Ja iekraušanas vai izkraušanas vieta (IV1., IV2. tabula) vai iesēšanās vai izkāpšanas vieta (IV3., IV4. tabula) ir ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, dalībvalstis ziņo tikai valsti. |
| --- | --- |

1.

Ja iekraušanas vai izkraušanas vieta (IV1., IV2. tabula) vai iesēšanās vai izkāpšanas vieta (IV3., IV4. tabula) ir ārpus Eiropas Ekonomikas zonas, dalībvalstis ziņo tikai valsti.

| 2. | Lai palīdzētu dalībvalstīm šo tabulu sagatavošanā, Statistikas birojs nodrošina dalībvalstis ar UIC staciju kodu sarakstu un ar atbilstošajiem NUTS kodiem. |
| --- | --- |

2.

Lai palīdzētu dalībvalstīm šo tabulu sagatavošanā, Statistikas birojs nodrošina dalībvalstis ar UIC staciju kodu sarakstu un ar atbilstošajiem NUTS kodiem.

| 3. | Attiecībā uz IV3. un IV4. tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm vai uz jebkādu citu pieejamu avotu. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz IV3. un IV4. tabulu dalībvalstis var sniegt datus, kas balstīti uz pārdotajām biļetēm vai uz jebkādu citu pieejamu avotu.

| 4. | Minēto statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums. |
| --- | --- |

4.

Minēto statistiku sniedz par uzņēmumiem, uz kuriem attiecas I un II pielikums.

---

V PIELIKUMS

| STATISTIKA PAR SATIKSMES PLŪSMĀM DZELZCEĻA TĪKLĀ |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Kravu pārvadājumi






  — | vilcienu skaits |

STATISTIKA PAR SATIKSMES PLŪSMĀM DZELZCEĻA TĪKLĀ

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Kravu pārvadājumi

—

vilcienu skaits

Pasažieru pārvadājumi

| — | vilcienu skaits |
| --- | --- |

—

vilcienu skaits

Citi (dienesta vilcieni u. c.) (nav obligāts)

| — | vilcienu skaits |
| --- | --- |

—

vilcienu skaits

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katri pieci gadi

Tabulu saraksts ar sadalījumu katrai tabulai

V1. tabula: kravu pārvadājumi, pēc tīkla posma

V2. tabula: pasažieru pārvadājumi, pēc tīkla posma

V3. tabula: citi (dienesta vilcieni u. c.), pēc tīkla posma (nav obligāts)

Datu pārsūtīšanas termiņš

Astoņpadsmit mēnešus pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2005

Piezīmes

| 1. | Dalībvalstis definē tīkla posmu kopu tā, lai vismaz iekļautu Eiropas dzelzceļa tīklu savu valstu teritorijās. Tās Statistikas birojam ziņo






  — | ģeogrāfiskās koordinātas un citus datus, kas vajadzīgi, lai identificētu un atzīmētu kartē katru tīkla posmu, kā arī savienojumus starp posmiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstis definē tīkla posmu kopu tā, lai vismaz iekļautu Eiropas dzelzceļa tīklu savu valstu teritorijās. Tās Statistikas birojam ziņo

—

ģeogrāfiskās koordinātas un citus datus, kas vajadzīgi, lai identificētu un atzīmētu kartē katru tīkla posmu, kā arī savienojumus starp posmiem,

| — | informāciju par to vilcienu raksturlielumiem, kas izmanto katru tīkla posmu. |
| --- | --- |

—

informāciju par to vilcienu raksturlielumiem, kas izmanto katru tīkla posmu.

| 2. | Katru tīkla posmu, kas ir daļa no Eiropas dzelzceļa tīkla, identificē, izmantojot papildu atribūtu datu ierakstā, lai varētu noteikt plūsmas apjomu Eiropas dzelzceļa tīklā. |
| --- | --- |

2.

Katru tīkla posmu, kas ir daļa no Eiropas dzelzceļa tīkla, identificē, izmantojot papildu atribūtu datu ierakstā, lai varētu noteikt plūsmas apjomu Eiropas dzelzceļa tīklā.

---

VI PIELIKUMS

NST 2007

| Nodaļa | Apraksts |
| --- | --- |
| 01 | Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti; zivis un citi zvejniecības produkti |
| 02 | Akmeņogles un brūnogles; jēlnafta un dabasgāze |
| 03 | Metālu rūdas un citi ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti; kūdra; urāns un torijs |
| 04 | Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka |
| 05 | Tekstilpreces un apģērbi; āda un ādas izstrādājumi |
| 06 | Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; celuloze, papīrs un papīra izstrādājumi; iespieddarbi un ierakstīti informācijas nesēji |
| 07 | Kokss un naftas pārstrādes produkti |
| 08 | Ķīmiskās vielas, ķīmiskie produkti un ķīmiskās šķiedras; gumijas un plastmasas izstrādājumi; kodoldegviela |
| 09 | Citi nemetālu minerālprodukti |
| 10 | Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mehānismus un iekārtas |
| 11 | Iekārtas un aprīkojums, citur neiekļauts; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, citur neiekļauti; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aprīkojums; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi |
| 12 | Transportlīdzekļi |
| 13 | Mēbeles; citas rūpnieciski ražotas preces, citur neiekļautas |
| 14 | Otrreizējās izejvielas; sadzīves atkritumi un citi atkritumi |
| 15 | Pasts, pakas |
| 16 | Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā |
| 17 | Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja pārcelšanās gadījumā; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav citur iekļautas |
| 18 | Preces, kas iedalītas grupās: vairāku tādu preču grupu salikums, kuras pārvadā kopā |
| 19 | Nenosakāmas preces: preces, kuras kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar iedalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16 |
| 20 | Citas citur neiekļautas preces |

Nodaļa

Apraksts

01

Lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības produkti; zivis un citi zvejniecības produkti

02

Akmeņogles un brūnogles; jēlnafta un dabasgāze

03

Metālu rūdas un citi ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes produkti; kūdra; urāns un torijs

04

Pārtikas produkti, dzērieni un tabaka

05

Tekstilpreces un apģērbi; āda un ādas izstrādājumi

06

Koksne, koksnes un korķa izstrādājumi (izņemot mēbeles); izstrādājumi no salmiem un pīšanas materiāliem; celuloze, papīrs un papīra izstrādājumi; iespieddarbi un ierakstīti informācijas nesēji

07

Kokss un naftas pārstrādes produkti

08

Ķīmiskās vielas, ķīmiskie produkti un ķīmiskās šķiedras; gumijas un plastmasas izstrādājumi; kodoldegviela

09

Citi nemetālu minerālprodukti

10

Parastie metāli; gatavie metālizstrādājumi, izņemot mehānismus un iekārtas

11

Iekārtas un aprīkojums, citur neiekļauts; biroju tehnika un datori; elektriskās mašīnas un aparāti, citur neiekļauti; radio, televīzijas un sakaru iekārtas un aprīkojums; medicīnas, precīzijas un optiskie instrumenti; pulksteņi

12

Transportlīdzekļi

13

Mēbeles; citas rūpnieciski ražotas preces, citur neiekļautas

14

Otrreizējās izejvielas; sadzīves atkritumi un citi atkritumi

15

Pasts, pakas

16

Iekārtas un materiāli, ko izmanto preču transportēšanā

17

Preces, ko pārvieto mājsaimniecības un biroja pārcelšanās gadījumā; bagāža, ko transportē atsevišķi no pasažieriem; mehāniskie transportlīdzekļi, ko pārvieto uz remonta vietu; citas preces, kas nav tirdzniecības apritē un nav citur iekļautas

18

Preces, kas iedalītas grupās: vairāku tādu preču grupu salikums, kuras pārvadā kopā

19

Nenosakāmas preces: preces, kuras kāda iemesla dēļ nav identificējamas un tādēļ tās nevar iedalīt atsevišķās grupās no 01 līdz 16

20

Citas citur neiekļautas preces

---

VII PIELIKUMS

BĪSTAMU KRAVU KLASIFIKĀCIJA

| 1. | Sprāgstvielas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Saspiestas, sašķidrinātas vai spiediena iedarbībā izšķīdinātas gāzes |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uzliesmojoši šķidrumi |
| --- | --- |

3.

| 4.1. | Uzliesmojošas cietas vielas |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vielas, kas var pašuzliesmoties |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vielas, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes |
| --- | --- |

4.3.

| 5.1. | Oksidējošas vielas |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Organiskie peroksīdi |
| --- | --- |

5.2.

| 6.1. | Toksiskas vielas |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vielas, kas var izraisīt inficēšanos |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Radioaktīvs materiāls |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kodīgas vielas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dažādas bīstamas vielas |
| --- | --- |

9.

Piezīme

Šīs kategorijas ir tās, kas definētas Bīstamu kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu noteikumos (parasti zināmi kā RID), kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK (1).

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

---

VIII PIELIKUMS

VIII.1. tabula

| KRAVU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātās kravas






  — | kopējais apjoms (tonnās) |

KRAVU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātās kravas

—

kopējais apjoms (tonnās)

| — | kopējais apjoms (tonnkilometros) |
| --- | --- |

—

kopējais apjoms (tonnkilometros)

Kravas vilcienu kustība

| — | kopējais apjoms (vilcienkilometros) |
| --- | --- |

—

kopējais apjoms (vilcienkilometros)

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katru gadu

Datu pārsūtīšanas termiņš

Pieci mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2017

Piezīmes

Tikai uzņēmumiem, kuru kopējais kravas pārvadājumu apjoms ir mazāks par 200 miljoniem tonnkilometru un mazāks par 500 000 tonnu un kuri neziņo saskaņā ar I pielikumu (sīki izstrādāts ziņojums).

VIII.2. tabula

| PASAŽIERU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS |
| --- |
| Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts | Pārvadātie pasažieri






  — | pasažieru kopskaits |

PASAŽIERU PĀRVADĀJUMU AKTIVITĀTES LĪMENIS

Mainīgo lielumu un mērvienību saraksts

Pārvadātie pasažieri

—

pasažieru kopskaits

| — | kopējais apjoms (pasažierkilometros) |
| --- | --- |

—

kopējais apjoms (pasažierkilometros)

Pasažieru vilcienu kustība

| — | kopējais apjoms (vilcienkilometros) |
| --- | --- |

—

kopējais apjoms (vilcienkilometros)

Pārskata periods

Viens gads

Biežums

Katru gadu

Datu pārsūtīšanas termiņš

Astoņi mēneši pēc pārskata perioda beigām

Pirmais pārskata periods

2017

Piezīmes

Tikai uzņēmumiem, kuru kopējais pasažieru pārvadājumu apjoms ir mazāks par 100 miljoniem pasažierkilometru un kuri neziņo saskaņā ar II pielikumu (sīki izstrādāts ziņojums).

---

IX PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA AR TAJĀ SECĪGI VEIKTO GROZĪJUMU SARAKSTU

| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003
  (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1192/2003
  (OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007
  (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.) | tikai 3. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009
  (OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.) | tikai pielikuma 4.4. punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2032
  (OV L 317, 23.11.2016., 105. lpp.) | |

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 91/2003

(OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1192/2003

(OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007

(OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.)

tikai 3. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009

(OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.)

tikai pielikuma 4.4. punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2032

(OV L 317, 23.11.2016., 105. lpp.)

---

X PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 91/2003 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1., 2. un 3. pants | 1., 2. un 3. pants |
| 4. panta 1. punkta ievadvārdi | 4. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta f) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 4. panta 1. punkta g) apakšpunkts | 4. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 4. panta 2., 3. un 4. punkts | 4. panta 2., 3. un 4. punkts |
| 4. panta 5. punkts | — |
| 5., 6. un 7. pants | 5., 6. un 7. pants |
| 8. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts |
| 8. panta 1.a punkts | 8. panta 2. punkts |
| 8. panta 2. punkts | 8. panta 3. punkts |
| 8. panta 3. punkts | 8. panta 4. punkts |
| 8. panta 4. punkts | 8. panta 5. punkts |
| 9., 10. un 11. pants | 9., 10. un 11. pants |
| — | 12. pants |
| 13. pants | 13. pants |
| A pielikums | I pielikums |
| C pielikums | II pielikums |
| E pielikums | III pielikums |
| F pielikums | IV pielikums |
| G pielikums | V pielikums |
| J pielikums | VI pielikums |
| K pielikums | VII pielikums |
| L pielikums | VIII pielikums |
| — | IX pielikums |
| — | X pielikums |

Regula (EK) Nr. 91/2003

Šī regula

1., 2. un 3. pants

1., 2. un 3. pants

4. panta 1. punkta ievadvārdi

4. panta 1. punkta ievadvārdi

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

4. panta 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

4. panta 1. punkta e) apakšpunkts

4. panta 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 1. punkta f) apakšpunkts

4. panta 1. punkta d) apakšpunkts

4. panta 1. punkta g) apakšpunkts

4. panta 1. punkta e) apakšpunkts

4. panta 2., 3. un 4. punkts

4. panta 2., 3. un 4. punkts

4. panta 5. punkts

—

5., 6. un 7. pants

5., 6. un 7. pants

8. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

8. panta 1.a punkts

8. panta 2. punkts

8. panta 2. punkts

8. panta 3. punkts

8. panta 3. punkts

8. panta 4. punkts

8. panta 4. punkts

8. panta 5. punkts

9., 10. un 11. pants

9., 10. un 11. pants

—

12. pants

13. pants

13. pants

A pielikums

I pielikums

C pielikums

II pielikums

E pielikums

III pielikums

F pielikums

IV pielikums

G pielikums

V pielikums

J pielikums

VI pielikums

K pielikums

VII pielikums

L pielikums

VIII pielikums

—

IX pielikums

—

X pielikums

---

| 2.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/19

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2018/644

(2018. gada 18. aprīlis)

par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Tarifi, ko piemēro pārrobežu pakām un citiem pasta sūtījumiem attiecībā uz mazu apjomu sūtītājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un privātpersonām, joprojām ir salīdzinoši augsti. Tas tieši un negatīvi ietekmē lietotājus, kuri vēlas saņemt pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, jo īpaši e-komercijas ietvaros. |
| --- | --- |

(1)

Tarifi, ko piemēro pārrobežu pakām un citiem pasta sūtījumiem attiecībā uz mazu apjomu sūtītājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un privātpersonām, joprojām ir salīdzinoši augsti. Tas tieši un negatīvi ietekmē lietotājus, kuri vēlas saņemt pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, jo īpaši e-komercijas ietvaros.

| (2) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pantā ir uzsvērts tas, kāda nozīme ir sabiedriskiem pakalpojumiem, piemēram, pasta pakalpojumiem, Savienības kopīgo vērtību sistēmā, kā arī to nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā. Turpat ir noteikts, ka ir jāgādā, lai šādi pakalpojumi savā darbībā balstītos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus. |
| --- | --- |

(2)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. pantā ir uzsvērts tas, kāda nozīme ir sabiedriskiem pakalpojumiem, piemēram, pasta pakalpojumiem, Savienības kopīgo vērtību sistēmā, kā arī to nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā. Turpat ir noteikts, ka ir jāgādā, lai šādi pakalpojumi savā darbībā balstītos uz tādiem principiem un nosacījumiem, kas ļauj īstenot to uzdevumus.

| (3) | Protokolā Nr. 26 par sabiedriskiem pakalpojumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, tālāk ir uzsvērts, ka Savienības kopējās vērtības attiecībā uz sabiedriskiem pakalpojumiem LESD 14. panta nozīmē ietver atšķirīgas lietotāju vajadzības un izvēles, kuru pamatā varētu būt atšķirīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un sociālie un kultūras apstākļi, kā arī augsta līmeņa kvalitāti, drošību un pieejamību, vienlīdzīgu attieksmi un vispārējas piekļuves un lietotāja tiesību veicināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Protokolā Nr. 26 par sabiedriskiem pakalpojumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, tālāk ir uzsvērts, ka Savienības kopējās vērtības attiecībā uz sabiedriskiem pakalpojumiem LESD 14. panta nozīmē ietver atšķirīgas lietotāju vajadzības un izvēles, kuru pamatā varētu būt atšķirīgs ģeogrāfiskais stāvoklis un sociālie un kultūras apstākļi, kā arī augsta līmeņa kvalitāti, drošību un pieejamību, vienlīdzīgu attieksmi un vispārējas piekļuves un lietotāja tiesību veicināšanu.

| (4) | LESD 169. panta 1. punktā un 169. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēts, ka Savienībai ir jāveicina augsts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, nosakot pasākumus saskaņā ar tā 114. pantu. |
| --- | --- |

(4)

LESD 169. panta 1. punktā un 169. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēts, ka Savienībai ir jāveicina augsts patērētāju tiesību aizsardzības līmenis, nosakot pasākumus saskaņā ar tā 114. pantu.

| (5) | Attiecībā uz valsts regulatīvo iestāžu kompetenci paku piegādes pakalpojumu sniedzēju tirgus uzraudzībā un regulatīvajā uzraudzībā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības. Piemēram, dažas iestādes spēj veiksmīgi prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji sniedz attiecīgu informāciju par cenu. Šādu atšķirību pastāvēšana tika apstiprināta kopīgajā atzinumā, kuru sagatavoja Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde un Eiropas Regulatoru grupa pasta pakalpojumu jomā un kurā secināts, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir nepieciešamas piemērotas regulatīvās pilnvaras iejaukties un ka šādas pilnvaras, šķiet, nav pieejamas visās dalībvalstīs. Šīs atšķirības rada papildu administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz pakalpojumus pāri robežām. Tādējādi šīs atšķirības ir šķērslis pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniegšanai un līdz ar to tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz valsts regulatīvo iestāžu kompetenci paku piegādes pakalpojumu sniedzēju tirgus uzraudzībā un regulatīvajā uzraudzībā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības. Piemēram, dažas iestādes spēj veiksmīgi prasīt, lai pakalpojumu sniedzēji sniedz attiecīgu informāciju par cenu. Šādu atšķirību pastāvēšana tika apstiprināta kopīgajā atzinumā, kuru sagatavoja Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde un Eiropas Regulatoru grupa pasta pakalpojumu jomā un kurā secināts, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir nepieciešamas piemērotas regulatīvās pilnvaras iejaukties un ka šādas pilnvaras, šķiet, nav pieejamas visās dalībvalstīs. Šīs atšķirības rada papildu administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz pakalpojumus pāri robežām. Tādējādi šīs atšķirības ir šķērslis pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniegšanai un līdz ar to tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību.

| (6) | Sakarā ar pasta un paku sektora starptautisko raksturu svarīga ir Eiropas un starptautisko standartu tālāka attīstīšana, lai lietotāji un vide varētu gūt labumu un lai paplašinātu tirgus iespējas uzņēmumiem. Turklāt lietotāji bieži ziņo par pakalpojuma kvalitātes jautājumiem, kad tiek sūtītas, saņemtas vai nosūtītas atpakaļ pārrobežu pakas. Tādējādi ir nepieciešami arī turpmāki kvalitātes uzlabojumi pakalpojumu standartiem un sadarbspējai attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem. Abiem vajadzētu turpmāk piešķirt prioritāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/67/EK (3) noteikumiem ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) starpniecību un citādi. Ir nepieciešams arī panākt lielāku progresu attiecībā uz pakalpojumu efektivitātes uzlabošanu, kam būtu jo īpaši jāņem vērā lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(6)

Sakarā ar pasta un paku sektora starptautisko raksturu svarīga ir Eiropas un starptautisko standartu tālāka attīstīšana, lai lietotāji un vide varētu gūt labumu un lai paplašinātu tirgus iespējas uzņēmumiem. Turklāt lietotāji bieži ziņo par pakalpojuma kvalitātes jautājumiem, kad tiek sūtītas, saņemtas vai nosūtītas atpakaļ pārrobežu pakas. Tādējādi ir nepieciešami arī turpmāki kvalitātes uzlabojumi pakalpojumu standartiem un sadarbspējai attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem. Abiem vajadzētu turpmāk piešķirt prioritāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/67/EK (3) noteikumiem ar Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) starpniecību un citādi. Ir nepieciešams arī panākt lielāku progresu attiecībā uz pakalpojumu efektivitātes uzlabošanu, kam būtu jo īpaši jāņem vērā lietotāju intereses.

| (7) | Pasta pakalpojumu standartizācija un pakalpojumu sniegšanas kvalitātes uzlabošana, atbalstot Direktīvas 97/67/EK īstenošanu, ir Savienības stratēģiska prioritāte, kura būtu jāturpina veicināt. Tehnisko normu saskaņošana ir nepieciešama, lai attīstītu dalībvalstu pasta iestāžu tīklu savstarpējo sadarbspēju un efektīva universālā pasta pakalpojuma pastāvēšanu. Komisija 2016. gada augustā iesniedza ceturto standartizācijas pieprasījumu CEN ar mērķi izstrādāt darba programmu un sniegt galīgo ziņojumu 2020. gada augustā (4). Minētajā darba programmā būtu jo īpaši jāņem vērā lietotāju intereses un vides aizsardzības apsvērumi, kā arī efektivitāte, un tai būtu jāpalīdz veicināt digitālā vienotā tirgus izveidi Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Pasta pakalpojumu standartizācija un pakalpojumu sniegšanas kvalitātes uzlabošana, atbalstot Direktīvas 97/67/EK īstenošanu, ir Savienības stratēģiska prioritāte, kura būtu jāturpina veicināt. Tehnisko normu saskaņošana ir nepieciešama, lai attīstītu dalībvalstu pasta iestāžu tīklu savstarpējo sadarbspēju un efektīva universālā pasta pakalpojuma pastāvēšanu. Komisija 2016. gada augustā iesniedza ceturto standartizācijas pieprasījumu CEN ar mērķi izstrādāt darba programmu un sniegt galīgo ziņojumu 2020. gada augustā (4). Minētajā darba programmā būtu jo īpaši jāņem vērā lietotāju intereses un vides aizsardzības apsvērumi, kā arī efektivitāte, un tai būtu jāpalīdz veicināt digitālā vienotā tirgus izveidi Savienībā.

| (8) | Pārrobežu paku piegādes pakalpojumu tirgus ir daudzveidīgs un sarežģīts, un tajā valda konkurence, darbojas dažādi pakalpojumu sniedzēji, kas atkarībā no sūtīto paku svara, izmēra un formāta, kā arī to galamērķa, jebkādiem pievienotās vērtības elementiem, piemēram, izsekojamības sistēmām, un nosūtīto paku skaita piedāvā atšķirīgus pakalpojumus un cenas. Vairākās dalībvalstīs paku piegādes pakalpojumu tirgus lielākā daļa nepieder universālā pasta pakalpojuma sniedzējiem. Minētās daudzveidības dēļ patērētājiem un lietotājiem ir grūti salīdzināt dažādu pakalpojumu sniedzēju piedāvātos paku piegādes pakalpojumus gan kvalitātes, gan cenas ziņā, jo viņi bieži nav informēti par dažādām paku piegādes izvēles iespējām starp līdzīgiem pakalpojumiem pārrobežu tirdzniecībā tiešsaistē. Būtu jāpanāk, lai jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi un privātpersonas varētu vieglāk piekļūt attiecīgajai informācijai. Turklāt mazie un vidējie tirgotāji ir norādījuši uz bažām saistībā ar piegādi, kā šķērsli pārrobežu pārdošanā. |
| --- | --- |

(8)

Pārrobežu paku piegādes pakalpojumu tirgus ir daudzveidīgs un sarežģīts, un tajā valda konkurence, darbojas dažādi pakalpojumu sniedzēji, kas atkarībā no sūtīto paku svara, izmēra un formāta, kā arī to galamērķa, jebkādiem pievienotās vērtības elementiem, piemēram, izsekojamības sistēmām, un nosūtīto paku skaita piedāvā atšķirīgus pakalpojumus un cenas. Vairākās dalībvalstīs paku piegādes pakalpojumu tirgus lielākā daļa nepieder universālā pasta pakalpojuma sniedzējiem. Minētās daudzveidības dēļ patērētājiem un lietotājiem ir grūti salīdzināt dažādu pakalpojumu sniedzēju piedāvātos paku piegādes pakalpojumus gan kvalitātes, gan cenas ziņā, jo viņi bieži nav informēti par dažādām paku piegādes izvēles iespējām starp līdzīgiem pakalpojumiem pārrobežu tirdzniecībā tiešsaistē. Būtu jāpanāk, lai jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi un privātpersonas varētu vieglāk piekļūt attiecīgajai informācijai. Turklāt mazie un vidējie tirgotāji ir norādījuši uz bažām saistībā ar piegādi, kā šķērsli pārrobežu pārdošanā.

| (9) | Lai uzlabotu pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, jo īpaši privātpersonām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, tostarp attālos vai mazapdzīvotos reģionos, un privātpersonām ar invaliditāti vai ierobežotu mobilitāti, ir nepieciešams uzlabot piekļuvi publisko tarifu sarakstiem attiecībā uz ierobežotu skaitu pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem un to pārredzamību. Panākot, ka pārrobežu cenas kļūst pārredzamākas un vieglāk salīdzināmas visā Savienībā, vajadzētu sekmēt to, ka tiek mazinātas nepamatoti lielas tarifu atšķirības, tostarp attiecīgā gadījumā nepamatotas tarifu atšķirības starp iekšzemes un pārrobežu tarifiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzlabotu pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, jo īpaši privātpersonām, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, tostarp attālos vai mazapdzīvotos reģionos, un privātpersonām ar invaliditāti vai ierobežotu mobilitāti, ir nepieciešams uzlabot piekļuvi publisko tarifu sarakstiem attiecībā uz ierobežotu skaitu pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem un to pārredzamību. Panākot, ka pārrobežu cenas kļūst pārredzamākas un vieglāk salīdzināmas visā Savienībā, vajadzētu sekmēt to, ka tiek mazinātas nepamatoti lielas tarifu atšķirības, tostarp attiecīgā gadījumā nepamatotas tarifu atšķirības starp iekšzemes un pārrobežu tarifiem.

| (10) | No vienas vienības sastāvošu paku pakalpojumi ir daļa no universālā pasta pakalpojuma katrā dalībvalstī, un tie arī ir pakalpojumi, ko visbiežāk izmanto privātpersonas un mazie uzņēmumi. Tālākai e-komercijas attīstībai ir nepieciešams, lai tarifi par vienu vienību kļūtu pārredzamāki un pieejamāki. |
| --- | --- |

(10)

No vienas vienības sastāvošu paku pakalpojumi ir daļa no universālā pasta pakalpojuma katrā dalībvalstī, un tie arī ir pakalpojumi, ko visbiežāk izmanto privātpersonas un mazie uzņēmumi. Tālākai e-komercijas attīstībai ir nepieciešams, lai tarifi par vienu vienību kļūtu pārredzamāki un pieejamāki.

| (11) | Daudzi uzņēmumi, kas pārdod, pārdeva vai ir centušies pārdod tiešsaistē, uzska, ka augstas piegādes izmaksas un dārgi sūdzību izskatīšanas procesi un garantijas rada problēmas. Ir nepieciešama turpmāka rīcība, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka MVU un privātpersonas attālos apgabalos pilnībā gūst labumu no pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem, kas tiem būtu pieejami, un lai nodrošinātu to, ka minētie pakalpojumi būtu par pieņemamu cenu. |
| --- | --- |

(11)

Daudzi uzņēmumi, kas pārdod, pārdeva vai ir centušies pārdod tiešsaistē, uzska, ka augstas piegādes izmaksas un dārgi sūdzību izskatīšanas procesi un garantijas rada problēmas. Ir nepieciešama turpmāka rīcība, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka MVU un privātpersonas attālos apgabalos pilnībā gūst labumu no pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem, kas tiem būtu pieejami, un lai nodrošinātu to, ka minētie pakalpojumi būtu par pieņemamu cenu.

| (12) | Jēdziens “universālā pasta pakalpojuma sniedzēji” ir attiecināms uz pasta operatoriem, kuri kādā noteiktā dalībvalstī sniedz universālo pasta pakalpojumu vai daļas no tā. Universālā pasta pakalpojuma sniedzēji, kuri darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, būtu jāuzskata par universālā pasta pakalpojuma sniedzējiem tikai tajā dalībvalstī vai dalībvalstīs, kurās tie sniedz universālo pasta pakalpojumu. |
| --- | --- |

(12)

Jēdziens “universālā pasta pakalpojuma sniedzēji” ir attiecināms uz pasta operatoriem, kuri kādā noteiktā dalībvalstī sniedz universālo pasta pakalpojumu vai daļas no tā. Universālā pasta pakalpojuma sniedzēji, kuri darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, būtu jāuzskata par universālā pasta pakalpojuma sniedzējiem tikai tajā dalībvalstī vai dalībvalstīs, kurās tie sniedz universālo pasta pakalpojumu.

| (13) | Pašlaik pasta pakalpojumus regulē Padomes Direktīva 97/67/EK. Ar minēto direktīvu paredz kopējus noteikumus, kas attiecas uz pasta pakalpojumu sniegšanu un universālā pasta pakalpojuma sniegšanu Savienībā. Tā galvenokārt, bet ne ekskluzīvi, ir vērsta uz iekšzemes universālo pasta pakalpojumu un nerisina tādus jautājumus kā paku piegādes pakalpojumu sniedzēju regulatīvā uzraudzība. Atbilstību minētajā direktīvā noteiktajām minimālajām universālā pasta pakalpojuma prasībām nodrošina valstu regulatīvās iestādes, ko ieceļ dalībvalstis. Tāpēc attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem šī regula papildina Direktīvas 97/67/EK noteikumus. Šī regula neskar tiesības un garantijas, kas izklāstītas Direktīvā 97/67/EK, tostarp jo īpaši universālā pasta pakalpojuma pastāvīgu sniegšanu pakalpojumu lietotājiem. |
| --- | --- |

(13)

Pašlaik pasta pakalpojumus regulē Padomes Direktīva 97/67/EK. Ar minēto direktīvu paredz kopējus noteikumus, kas attiecas uz pasta pakalpojumu sniegšanu un universālā pasta pakalpojuma sniegšanu Savienībā. Tā galvenokārt, bet ne ekskluzīvi, ir vērsta uz iekšzemes universālo pasta pakalpojumu un nerisina tādus jautājumus kā paku piegādes pakalpojumu sniedzēju regulatīvā uzraudzība. Atbilstību minētajā direktīvā noteiktajām minimālajām universālā pasta pakalpojuma prasībām nodrošina valstu regulatīvās iestādes, ko ieceļ dalībvalstis. Tāpēc attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem šī regula papildina Direktīvas 97/67/EK noteikumus. Šī regula neskar tiesības un garantijas, kas izklāstītas Direktīvā 97/67/EK, tostarp jo īpaši universālā pasta pakalpojuma pastāvīgu sniegšanu pakalpojumu lietotājiem.

| (14) | Ar šo regulu nemaina Direktīvas 97/67/EK 2. panta 6. punktā noteikto pasta sūtījumu definīciju, nedz arī no tās izrietošās definīcijas valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Ar šo regulu nemaina Direktīvas 97/67/EK 2. panta 6. punktā noteikto pasta sūtījumu definīciju, nedz arī no tās izrietošās definīcijas valstu tiesību aktos.

| (15) | Aptuveni 80 % adresēto paku, ko rada e-komercija, šobrīd sver mazāk par diviem kilogramiem, un tās bieži vien apstrādā vēstuļpasta sūtījumu plūsmā. Pastāv informācijas trūkums par to, kāds ir svars pakām, ko piegādā ar citiem līdzekļiem. Ir svarīgi, lai uz šiem vieglākajiem sūtījumiem attiektos šī regula. |
| --- | --- |

(15)

Aptuveni 80 % adresēto paku, ko rada e-komercija, šobrīd sver mazāk par diviem kilogramiem, un tās bieži vien apstrādā vēstuļpasta sūtījumu plūsmā. Pastāv informācijas trūkums par to, kāds ir svars pakām, ko piegādā ar citiem līdzekļiem. Ir svarīgi, lai uz šiem vieglākajiem sūtījumiem attiektos šī regula.

| (16) | Šīs regulas īstenošanas nolūkā ir svarīgi skaidri definēt pakas, paku piegādes pakalpojumus un paku piegādes pakalpojumu sniedzējus un norādīt, uz kuriem pasta sūtījumiem attiecas minētās definīcijas. Tiek pieņemts, ka pasta sūtījumi, kas ir biezāki par 20 mm, satur preces, kas nav korespondence, neatkarīgi no tā, vai tos apstrādā universālā pasta pakalpojuma sniedzējs. Pasta sūtījumi, kas satur tikai korespondenci, nebūtu jāuzskata par paku piegādes pakalpojumiem. Tāpēc šai regulai saskaņā ar ierasto praksi būtu jāattiecas uz pakām, kas satur preces, kurām ir vai nav komercvērtības, un kas sver līdz 31,5 kg, jo viena vidusmēra privātpersona nevar apstrādāt smagākus sūtījumus bez mehāniskām palīgierīcēm un šī darbība ir daļa no kravu pārvadājumu un loģistikas nozares. |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas īstenošanas nolūkā ir svarīgi skaidri definēt pakas, paku piegādes pakalpojumus un paku piegādes pakalpojumu sniedzējus un norādīt, uz kuriem pasta sūtījumiem attiecas minētās definīcijas. Tiek pieņemts, ka pasta sūtījumi, kas ir biezāki par 20 mm, satur preces, kas nav korespondence, neatkarīgi no tā, vai tos apstrādā universālā pasta pakalpojuma sniedzējs. Pasta sūtījumi, kas satur tikai korespondenci, nebūtu jāuzskata par paku piegādes pakalpojumiem. Tāpēc šai regulai saskaņā ar ierasto praksi būtu jāattiecas uz pakām, kas satur preces, kurām ir vai nav komercvērtības, un kas sver līdz 31,5 kg, jo viena vidusmēra privātpersona nevar apstrādāt smagākus sūtījumus bez mehāniskām palīgierīcēm un šī darbība ir daļa no kravu pārvadājumu un loģistikas nozares.

| (17) | Uz paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kas izmanto alternatīvus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, tādus, kas balstās uz sadarbīgo ekonomiku un e-komercijas platformām, šai regulai būtu jāattiecas tad, ja tie nodrošina vismaz vienu no posmiem pasta piegādes ķēdē. Savākšana, šķirošana un piegāde, tostarp paņemšanas pakalpojumi, būtu jāuzskata par paku piegādes pakalpojumiem, tostarp tad, ja tos sniedz eksprespasta un kurjerpasta pakalpojumu sniedzēji, kā arī pakalpojumu apvienotāji, saskaņā ar pašreizējo praksi. Uz transportēšanu vien, kas netiek veikta saistībā ar vienu no minētajiem posmiem, paku piegādes pakalpojumu darbības joma nebūtu attiecināma, tostarp tad, ja to īsteno apakšuzņēmēji vai nu saistībā ar alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem vai nē, jo minētajā gadījumā vajadzētu pieņemt, ka šī darbība ir daļa no transporta nozares, izņemot, ja attiecīgais uzņēmums vai kāds no tās meitasuzņēmumiem vai citādi saistītiem uzņēmumiem ietilpst šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(17)

Uz paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kas izmanto alternatīvus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, tādus, kas balstās uz sadarbīgo ekonomiku un e-komercijas platformām, šai regulai būtu jāattiecas tad, ja tie nodrošina vismaz vienu no posmiem pasta piegādes ķēdē. Savākšana, šķirošana un piegāde, tostarp paņemšanas pakalpojumi, būtu jāuzskata par paku piegādes pakalpojumiem, tostarp tad, ja tos sniedz eksprespasta un kurjerpasta pakalpojumu sniedzēji, kā arī pakalpojumu apvienotāji, saskaņā ar pašreizējo praksi. Uz transportēšanu vien, kas netiek veikta saistībā ar vienu no minētajiem posmiem, paku piegādes pakalpojumu darbības joma nebūtu attiecināma, tostarp tad, ja to īsteno apakšuzņēmēji vai nu saistībā ar alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem vai nē, jo minētajā gadījumā vajadzētu pieņemt, ka šī darbība ir daļa no transporta nozares, izņemot, ja attiecīgais uzņēmums vai kāds no tās meitasuzņēmumiem vai citādi saistītiem uzņēmumiem ietilpst šīs regulas darbības jomā.

| (18) | Šī regula nebūtu jāpiemēro attiecībā uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā dalībvalstī un kam ir savi iekšējie iekšzemes piegādes tīkli, lai tikai izpildītu pasūtījumus precēm, ko tie paši pārdevuši saskaņā ar pārdošanas līgumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES (5) 2. panta 5. punkta nozīmē. Šai regulai būtu jāattiecas uz uzņēmumiem, kuri savus iekšējos iekšzemes piegādes tīklus izmanto arī tādu preču piegādei, ko pārdod trešās personas. |
| --- | --- |

(18)

Šī regula nebūtu jāpiemēro attiecībā uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā dalībvalstī un kam ir savi iekšējie iekšzemes piegādes tīkli, lai tikai izpildītu pasūtījumus precēm, ko tie paši pārdevuši saskaņā ar pārdošanas līgumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/83/ES (5) 2. panta 5. punkta nozīmē. Šai regulai būtu jāattiecas uz uzņēmumiem, kuri savus iekšējos iekšzemes piegādes tīklus izmanto arī tādu preču piegādei, ko pārdod trešās personas.

| (19) | Būtu jānosaka minimālā konfidenciālā informācija, ko nosūta attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm, un procedūras, ko ievēro minētās iestādes, lai nodrošinātu atbilstību valsts operatoru komerciālajam raksturam, un būtu jāizveido droši kanāli šīs informācijas paziņošanai. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jānosaka minimālā konfidenciālā informācija, ko nosūta attiecīgajām valstu regulatīvajām iestādēm, un procedūras, ko ievēro minētās iestādes, lai nodrošinātu atbilstību valsts operatoru komerciālajam raksturam, un būtu jāizveido droši kanāli šīs informācijas paziņošanai.

| (20) | Ir nepieciešams, lai valstu regulatīvo iestāžu rīcībā statistikas vajadzībām būtu zināšanas un informācija par tiem paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas tirgū, pamatojoties uz pienācīgām atļaujas procedūrām vai citām tiesību aktos noteiktajām prasībām. Šī sektora darbietilpīgā rakstura dēļ un lai mazinātu administratīvo slogu maziem paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas tikai valsts vai reģionālajā tirgū, būtu jāpiemēro robežvērtība mazāk nekā 50 personas, pamatojoties uz personu skaitu, kuras pakalpojumu sniedzējs nodarbinājis iepriekšējā kalendārajā gadā un kuras iesaistītas paku piegādes pakalpojumu sniegšanā dalībvalstī, kurā pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, ja vien minētais pakalpojumu sniedzējs neveic uzņēmējdarbību vairāk nekā vienā dalībvalstī. Minētā robežvērtība ir saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (6) un atspoguļo sektora darbietilpīgo raksturu, kā arī aptver lielāko daļu no paku piegādes pakalpojumu tirgus, jo īpaši valstīs ar zemu paku plūsmu apjomu. Minētajai robežvērtībai būtu jo īpaši jāietver personas, kas iesaistītas paku piegādes pakalpojumu sniegšanā, tādas kā pilnas slodzes, nepilnas slodzes un pagaidu darbinieki un pašnodarbinātas personas, ko nodarbina paku piegādes pakalpojumu sniedzējs. Sadalījumam, kas atspoguļo personu skaitu pēc nodarbinātības statusa vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem. Dažos gadījumos, vienlaikus ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts īpatnības, valsts regulatīvā iestāde nolūkā palielināt pārrobežu tarifu un visa tirgus pārredzamību var samazināt robežvērtību līdz 25 personām vai prasīt, lai pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējs šajā robežvērtībā iekļauj pilnas slodzes, nepilnas slodzes un pagaidu darbiniekus un pašnodarbinātas personas, ko nodarbina tā apakšuzņēmēji. |
| --- | --- |

(20)

Ir nepieciešams, lai valstu regulatīvo iestāžu rīcībā statistikas vajadzībām būtu zināšanas un informācija par tiem paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas tirgū, pamatojoties uz pienācīgām atļaujas procedūrām vai citām tiesību aktos noteiktajām prasībām. Šī sektora darbietilpīgā rakstura dēļ un lai mazinātu administratīvo slogu maziem paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas tikai valsts vai reģionālajā tirgū, būtu jāpiemēro robežvērtība mazāk nekā 50 personas, pamatojoties uz personu skaitu, kuras pakalpojumu sniedzējs nodarbinājis iepriekšējā kalendārajā gadā un kuras iesaistītas paku piegādes pakalpojumu sniegšanā dalībvalstī, kurā pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, ja vien minētais pakalpojumu sniedzējs neveic uzņēmējdarbību vairāk nekā vienā dalībvalstī. Minētā robežvērtība ir saskaņā ar Komisijas Ieteikumu 2003/361/EK (6) un atspoguļo sektora darbietilpīgo raksturu, kā arī aptver lielāko daļu no paku piegādes pakalpojumu tirgus, jo īpaši valstīs ar zemu paku plūsmu apjomu. Minētajai robežvērtībai būtu jo īpaši jāietver personas, kas iesaistītas paku piegādes pakalpojumu sniegšanā, tādas kā pilnas slodzes, nepilnas slodzes un pagaidu darbinieki un pašnodarbinātas personas, ko nodarbina paku piegādes pakalpojumu sniedzējs. Sadalījumam, kas atspoguļo personu skaitu pēc nodarbinātības statusa vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem. Dažos gadījumos, vienlaikus ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts īpatnības, valsts regulatīvā iestāde nolūkā palielināt pārrobežu tarifu un visa tirgus pārredzamību var samazināt robežvērtību līdz 25 personām vai prasīt, lai pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējs šajā robežvērtībā iekļauj pilnas slodzes, nepilnas slodzes un pagaidu darbiniekus un pašnodarbinātas personas, ko nodarbina tā apakšuzņēmēji.

| (21) | Jebkāda informācija valsts regulatīvajai iestādei par personu skaitu, kuras nodarbina paku piegādes pakalpojumu sniedzējs, būtu jāiesniedz saskaņā ar uzņēmuma pārskatu sniegšanas praksi attiecībā uz statistikas informāciju. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu datu salīdzināmību, vienlaikus nodrošinot minimālu administratīvo slogu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(21)

Jebkāda informācija valsts regulatīvajai iestādei par personu skaitu, kuras nodarbina paku piegādes pakalpojumu sniedzējs, būtu jāiesniedz saskaņā ar uzņēmuma pārskatu sniegšanas praksi attiecībā uz statistikas informāciju. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu datu salīdzināmību, vienlaikus nodrošinot minimālu administratīvo slogu pakalpojumu sniedzējiem.

| (22) | Vieta, kur pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Ja pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību vairākās vietās, ir svarīgi noteikt, no kuras uzņēmējdarbības veikšanas vietas faktiski sniedz attiecīgo pakalpojumu. |
| --- | --- |

(22)

Vieta, kur pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. Ja pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību vairākās vietās, ir svarīgi noteikt, no kuras uzņēmējdarbības veikšanas vietas faktiski sniedz attiecīgo pakalpojumu.

| (23) | Iesniedzot informāciju valsts regulatīvajai iestādei, informācijā par paku piegādes pakalpojumu īpašībām būtu jāietver attiecīgā pakalpojuma veiktie pasta pakalpojumu posmi (savākšana, šķirošana, pārvadāšana un piegāde), informācija par to, vai uz pakalpojumu attiecas universālā pasta pakalpojuma saistības, informācija par pakalpojuma teritoriālo tvērumu (reģionāls, iekšzemes, pārrobežu) un informācija par to, vai pakalpojums ietver pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(23)

Iesniedzot informāciju valsts regulatīvajai iestādei, informācijā par paku piegādes pakalpojumu īpašībām būtu jāietver attiecīgā pakalpojuma veiktie pasta pakalpojumu posmi (savākšana, šķirošana, pārvadāšana un piegāde), informācija par to, vai uz pakalpojumu attiecas universālā pasta pakalpojuma saistības, informācija par pakalpojuma teritoriālo tvērumu (reģionāls, iekšzemes, pārrobežu) un informācija par to, vai pakalpojums ietver pievienoto vērtību.

| (24) | Sarakstam ar pasta sūtījumiem, uz ko attiecas cenu pārredzamības pasākumi, vajadzētu būt ierobežotam, lai atvieglotu salīdzināmību un līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem un valstu regulatīvajām iestādēm. Būtu jāiekļauj standarta un reģistrētie pakalpojumi, ņemot vērā to, ka tie veido universālā pasta pakalpojuma saistību pamatu, un ņemot vērā to, cik svarīgi ir e-komercijai, lai darbotos izsekojamība track and trace, būtu jāiekļauj arī cenas izsekojamām un reģistrētām pakām neatkarīgi no tā, vai tās ietilpst universālā pasta pakalpojuma saistībās, lai nodrošinātu salīdzināmību visā Savienībā. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš vieglākiem svariem, kas veido lielāko daļu no pasta sūtījumiem, ko piegādā paku piegādes pakalpojumu sniedzēji, kā arī cenām par pasta sūtījumiem biezumā virs 20 mm, ko apstrādā kā vēstules. Būtu jāiekļauj tarifi tikai par vienu vienību, jo tās ir cenas, ko maksā vismazāko apjomu sūtītāji. Attiecīgie pasta sūtījumi būtu skaidri jāizklāsta šīs regulas pielikumā. Šī regula neuzliek pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem pienākumu piedāvāt visus minētajā pielikumā uzskaitītos pasta sūtījumus. Lai nodrošinātu precizitāti, tarifu informācija būtu jāsniedz pašiem pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem. Komisijai minētie tarifi būtu jāpublicē īpašā neitrālā un nekomerciālā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(24)

Sarakstam ar pasta sūtījumiem, uz ko attiecas cenu pārredzamības pasākumi, vajadzētu būt ierobežotam, lai atvieglotu salīdzināmību un līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem un valstu regulatīvajām iestādēm. Būtu jāiekļauj standarta un reģistrētie pakalpojumi, ņemot vērā to, ka tie veido universālā pasta pakalpojuma saistību pamatu, un ņemot vērā to, cik svarīgi ir e-komercijai, lai darbotos izsekojamība track and trace, būtu jāiekļauj arī cenas izsekojamām un reģistrētām pakām neatkarīgi no tā, vai tās ietilpst universālā pasta pakalpojuma saistībās, lai nodrošinātu salīdzināmību visā Savienībā. Galvenā uzmanība būtu jāpievērš vieglākiem svariem, kas veido lielāko daļu no pasta sūtījumiem, ko piegādā paku piegādes pakalpojumu sniedzēji, kā arī cenām par pasta sūtījumiem biezumā virs 20 mm, ko apstrādā kā vēstules. Būtu jāiekļauj tarifi tikai par vienu vienību, jo tās ir cenas, ko maksā vismazāko apjomu sūtītāji. Attiecīgie pasta sūtījumi būtu skaidri jāizklāsta šīs regulas pielikumā. Šī regula neuzliek pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem pienākumu piedāvāt visus minētajā pielikumā uzskaitītos pasta sūtījumus. Lai nodrošinātu precizitāti, tarifu informācija būtu jāsniedz pašiem pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem. Komisijai minētie tarifi būtu jāpublicē īpašā neitrālā un nekomerciālā tīmekļa vietnē.

| (25) | Valsts regulatīvajām iestādēm, objektīvi novērtējot pārrobežu tarifus, kuru novērtēšanu tās uzskata par nepieciešamu, būtu jābalstās uz tādiem elementiem kā iekšzemes un jebkādi citi attiecīgi salīdzināmu paku piegādes pakalpojumu tarifi izcelsmes dalībvalstī un galamērķa dalībvalstī; jebkāda vienota tarifa piemērošana divām vai vairākām dalībvalstīm; divpusēji apjomi, īpašas pārvadāšanas vai apstrādes izmaksas; citas attiecīgas izmaksas un pakalpojumu kvalitātes standarti; un, ja tas ir iespējams, neradot nesamērīgu slogu, – piemērojamo pārrobežu tarifu iespējamā ietekme uz individuālajiem lietotājiem un pakalpojumus izmantojošiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp tādiem, kas atrodas nomaļos vai mazapdzīvotos apgabalos, kā arī lietotājiem ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Minētos kopīgos elementus var papildināt ar citiem elementiem, kas ir īpaši svarīgi, lai attiecīgos tarifus varētu izskaidrot, piemēram, vai valsts tiesību aktos tarifiem paredzēta īpaša cenu regulācija vai saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem ir tikusi konstatēta dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīga izmantošana. Turklāt, lai samazinātu administratīvo slogu valstu regulatīvajām iestādēm un paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuriem noteiktas universālā pasta pakalpojuma saistības, un saskaņā ar proporcionalitātes principu, valsts regulatīvās iestādes var, identificējot, kurus pārrobežu tarifus ir nepieciešams novērtēt, šādu identifikāciju balstīt uz objektīvu pirmsnovērtējuma filtra mehānismu. |
| --- | --- |

(25)

Valsts regulatīvajām iestādēm, objektīvi novērtējot pārrobežu tarifus, kuru novērtēšanu tās uzskata par nepieciešamu, būtu jābalstās uz tādiem elementiem kā iekšzemes un jebkādi citi attiecīgi salīdzināmu paku piegādes pakalpojumu tarifi izcelsmes dalībvalstī un galamērķa dalībvalstī; jebkāda vienota tarifa piemērošana divām vai vairākām dalībvalstīm; divpusēji apjomi, īpašas pārvadāšanas vai apstrādes izmaksas; citas attiecīgas izmaksas un pakalpojumu kvalitātes standarti; un, ja tas ir iespējams, neradot nesamērīgu slogu, – piemērojamo pārrobežu tarifu iespējamā ietekme uz individuālajiem lietotājiem un pakalpojumus izmantojošiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp tādiem, kas atrodas nomaļos vai mazapdzīvotos apgabalos, kā arī lietotājiem ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām. Minētos kopīgos elementus var papildināt ar citiem elementiem, kas ir īpaši svarīgi, lai attiecīgos tarifus varētu izskaidrot, piemēram, vai valsts tiesību aktos tarifiem paredzēta īpaša cenu regulācija vai saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem ir tikusi konstatēta dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīga izmantošana. Turklāt, lai samazinātu administratīvo slogu valstu regulatīvajām iestādēm un paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, kuriem noteiktas universālā pasta pakalpojuma saistības, un saskaņā ar proporcionalitātes principu, valsts regulatīvās iestādes var, identificējot, kurus pārrobežu tarifus ir nepieciešams novērtēt, šādu identifikāciju balstīt uz objektīvu pirmsnovērtējuma filtra mehānismu.

| (26) | Vienotie tarifi par pārrobežu piegādēm uz divām vai vairākām dalībvalstīm var būt svarīgi, lai aizsargātu reģionālo un sociālo kohēziju. Minētajā kontekstā būtu jāņem vērā nepieciešamība veicināt e-komerciju un piedāvāt jaunas perspektīvas attālākajiem vai mazapdzīvotajiem reģioniem piedalīties tiešsaistes tirdzniecībā un veicināt reģionālo ekonomiku. |
| --- | --- |

(26)

Vienotie tarifi par pārrobežu piegādēm uz divām vai vairākām dalībvalstīm var būt svarīgi, lai aizsargātu reģionālo un sociālo kohēziju. Minētajā kontekstā būtu jāņem vērā nepieciešamība veicināt e-komerciju un piedāvāt jaunas perspektīvas attālākajiem vai mazapdzīvotajiem reģioniem piedalīties tiešsaistes tirdzniecībā un veicināt reģionālo ekonomiku.

| (27) | Būtiskas atšķirības starp paku piegādes pakalpojumu iekšzemes un pārrobežu tarifiem būtu jāpamato, balstoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, īpašām pārvadāšanas vai apstrādes izmaksām vai citām attiecīgām izmaksām. Valsts regulatīvajai iestādei var būt nepieciešams vākt pierādījumus novērtējuma veikšanai. Minētie pierādījumi kopā ar jebkādu izvērtējamo tarifu pamatojumu būtu pēc pieprasījuma jāiesniedz valsts regulatīvajā iestādē. |
| --- | --- |

(27)

Būtiskas atšķirības starp paku piegādes pakalpojumu iekšzemes un pārrobežu tarifiem būtu jāpamato, balstoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, īpašām pārvadāšanas vai apstrādes izmaksām vai citām attiecīgām izmaksām. Valsts regulatīvajai iestādei var būt nepieciešams vākt pierādījumus novērtējuma veikšanai. Minētie pierādījumi kopā ar jebkādu izvērtējamo tarifu pamatojumu būtu pēc pieprasījuma jāiesniedz valsts regulatīvajā iestādē.

| (28) | Lai nodrošinātu pārredzamību visā Savienībā, Komisijai būtu jāpublicē katras valsts regulatīvās iestādes veiktā novērtējuma nekonfidenciāla versija. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu pārredzamību visā Savienībā, Komisijai būtu jāpublicē katras valsts regulatīvās iestādes veiktā novērtējuma nekonfidenciāla versija.

| (29) | Lai ierobežotu administratīvo slogu, paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, valsts regulatīvajām iestādēm un Komisijai dati būtu jānosūta elektroniskā formātā un jo īpaši būtu jāļauj izmantot elektronisko parakstu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (7). |
| --- | --- |

(29)

Lai ierobežotu administratīvo slogu, paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, valsts regulatīvajām iestādēm un Komisijai dati būtu jānosūta elektroniskā formātā un jo īpaši būtu jāļauj izmantot elektronisko parakstu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (7).

| (30) | Tā kā paku piegādes pakalpojumu tirgi strauji mainās, Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē šīs regulas lietderība un efektivitāte, ņemot vērā norises e-komercijā, un būtu regulāri jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar minēto ziņojumu iesniedz tiesību akta priekšlikumu regulas pārskatīšanai. Minētais ziņojums būtu jāsagatavo, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp Eiropas Sociālā dialoga komiteja pasta sektorā. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā paku piegādes pakalpojumu tirgi strauji mainās, Komisijai būtu atkārtoti jānovērtē šīs regulas lietderība un efektivitāte, ņemot vērā norises e-komercijā, un būtu regulāri jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā Eiropas Parlamentam un Padomei kopā ar minēto ziņojumu iesniedz tiesību akta priekšlikumu regulas pārskatīšanai. Minētais ziņojums būtu jāsagatavo, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp Eiropas Sociālā dialoga komiteja pasta sektorā.

| (31) | Komisijai būtu jāizmanto vērtīgā informācija, ko sniedz Eiropas regulatoru grupa pasta pakalpojumu nozarē, kuru veido valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(31)

Komisijai būtu jāizmanto vērtīgā informācija, ko sniedz Eiropas regulatoru grupa pasta pakalpojumu nozarē, kuru veido valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji.

| (32) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā izveidotu veidlapu, ar ko paku piegādes pakalpojumu sniedzēji valstu regulatīvajām iestādēm iesniedz šo informāciju. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā izveidotu veidlapu, ar ko paku piegādes pakalpojumu sniedzēji valstu regulatīvajām iestādēm iesniedz šo informāciju. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (8).

| (33) | Šī regula atbilst jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām un principiem un būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(33)

Šī regula atbilst jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām un principiem un būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

| (34) | Uz personas datu apstrādi saistībā ar šo regulu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (10). |
| --- | --- |

(34)

Uz personas datu apstrādi saistībā ar šo regulu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (10).

| (35) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un būtu jānodrošina, ka tie tiek īstenoti. Minētajām sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un būtu jānodrošina, ka tie tiek īstenoti. Minētajām sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un atturošām.

| (36) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi ieviest regulatīvos principus un noteikumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu regulatīvo uzraudzību, uzlabotu tarifu pārredzamību un noteiktu konkrētus principus attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem, kam jāsekmē konkurence, ar galīgo mērķi veicināt pārrobežu paku piegādes pakalpojumu labāku pieejamību lietotājiem, un ar šādu rīcību būtu arī jāpanāk, lai pieaug patērētāju uzticēšanās pārrobežu e-komercijai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi ieviest regulatīvos principus un noteikumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu regulatīvo uzraudzību, uzlabotu tarifu pārredzamību un noteiktu konkrētus principus attiecībā uz pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem, kam jāsekmē konkurence, ar galīgo mērķi veicināt pārrobežu paku piegādes pakalpojumu labāku pieejamību lietotājiem, un ar šādu rīcību būtu arī jāpanāk, lai pieaug patērētāju uzticēšanās pārrobežu e-komercijai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un mērķi

Ar šo regulu papildus Direktīvas 97/67/EK noteikumiem paredz īpašus noteikumus, lai veicinātu labākus pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, attiecībā uz:

| a) | regulatīvo uzraudzību saistībā ar paku piegādes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

a)

regulatīvo uzraudzību saistībā ar paku piegādes pakalpojumiem;

| b) | tarifu pārredzamību un konkrētu pārrobežu paku piegādes pakalpojumu tarifu novērtēšanu, lai identificētu tos tarifus, kuri ir nepamatoti augsti; |
| --- | --- |

b)

tarifu pārredzamību un konkrētu pārrobežu paku piegādes pakalpojumu tarifu novērtēšanu, lai identificētu tos tarifus, kuri ir nepamatoti augsti;

| c) | informāciju patērētājiem, ko tirgotāji dara pieejamu par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

c)

informāciju patērētājiem, ko tirgotāji dara pieejamu par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem.

2. pants

Definīcijas

Šīs regulas vajadzībām piemēro Direktīvas 97/67/EK 2. panta un Direktīvas 2011/83/ES 2. panta 1., 2. un 5. punkta definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “paka” ir pasta sūtījums, kurš satur preces ar komercvērtību vai bez tās, izņemot korespondenci, kura svars nepārsniedz 31,5 kg; |
| --- | --- |

1)

“paka” ir pasta sūtījums, kurš satur preces ar komercvērtību vai bez tās, izņemot korespondenci, kura svars nepārsniedz 31,5 kg;

| 2) | “paku piegādes pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar paku savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un piegādi; |
| --- | --- |

2)

“paku piegādes pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar paku savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu un piegādi;

| 3) | “paku piegādes pakalpojumu sniedzējs” ir uzņēmums, kas sniedz vienu vai vairākus paku piegādes pakalpojumus, izņemot tos uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā dalībvalstī, kas sniedz iekšzemes paku piegādes pakalpojumus tikai kā daļu no pārdošanas līguma un kas izpildot līgumu personīgi piegādā preces, kas ir līguma priekšmets, lietotājam; |
| --- | --- |

3)

“paku piegādes pakalpojumu sniedzējs” ir uzņēmums, kas sniedz vienu vai vairākus paku piegādes pakalpojumus, izņemot tos uzņēmumus, kas veic uzņēmējdarbību tikai vienā dalībvalstī, kas sniedz iekšzemes paku piegādes pakalpojumus tikai kā daļu no pārdošanas līguma un kas izpildot līgumu personīgi piegādā preces, kas ir līguma priekšmets, lietotājam;

| 4) | “apakšuzņēmējs” ir uzņēmums, kurš paku piegādes pakalpojumu sniedzējam nodrošina paku savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu vai piegādi; |
| --- | --- |

4)

“apakšuzņēmējs” ir uzņēmums, kurš paku piegādes pakalpojumu sniedzējam nodrošina paku savākšanu, šķirošanu, pārvadāšanu vai piegādi;

3. pants

Saskaņošanas pakāpe

Šajā regulā paredzētās prasības ir minimālās prasības, un tās neliedz nevienai dalībvalstij uzturēt spēkā vai ieviest vajadzīgus un samērīgus papildu pasākumus, lai panāktu labākus pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, ar noteikumu, ka minētie pasākumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem.

II NODAĻA

REGULATĪVĀ UZRAUDZĪBA

4. pants

Informācijas sniegšana

1.   Visi paku piegādes pakalpojumu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību, valsts regulatīvajai iestādei iesniedz šādu informāciju, ja vien attiecīgā valsts regulatīvā iestāde nav jau pieprasījusi un saņēmusi šādu informāciju:

| a) | paku piegādes pakalpojumu sniedzēja nosaukums, tā juridiskais statuss un forma, reģistrācijas numurs komercreģistrā vai līdzīgā reģistrā, PVN identifikācijas numurs, adrese, kurā tas veic uzņēmējdarbību, un kontaktpersonas kontaktinformācija; |
| --- | --- |

a)

paku piegādes pakalpojumu sniedzēja nosaukums, tā juridiskais statuss un forma, reģistrācijas numurs komercreģistrā vai līdzīgā reģistrā, PVN identifikācijas numurs, adrese, kurā tas veic uzņēmējdarbību, un kontaktpersonas kontaktinformācija;

| b) | paku piegādes pakalpojumu sniedzēja piedāvāto paku piegādes pakalpojumu īpašības un, ja iespējams, to sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

paku piegādes pakalpojumu sniedzēja piedāvāto paku piegādes pakalpojumu īpašības un, ja iespējams, to sīks apraksts;

| c) | paku piegādes pakalpojumu sniedzēja paku piegādes pakalpojumu vispārīgie noteikumi, tostarp detalizēts apraksts par lietotājiem pieejamām sūdzību procedūrām un jebkādiem iespējamiem atbildības ierobežojumiem. |
| --- | --- |

c)

paku piegādes pakalpojumu sniedzēja paku piegādes pakalpojumu vispārīgie noteikumi, tostarp detalizēts apraksts par lietotājiem pieejamām sūdzību procedūrām un jebkādiem iespējamiem atbildības ierobežojumiem.

2.   Par visām 1. punktā minētās informācijas izmaiņām paku piegādes pakalpojumu sniedzēji valsts regulatīvo iestādi informē 30 dienu laikā.

3.   Līdz katra kalendārā gada 30. jūnijam visi paku piegādes pakalpojumu sniedzēji tās dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību, valsts regulatīvajai iestādei iesniedz šādu informāciju, izņemot gadījumus, kad attiecīgā valsts regulatīvā iestāde jau ir pieprasījusi un saņēmusi šādu informāciju:

| a) | paku piegādes pakalpojumu gada apgrozījums iepriekšējā kalendārajā gadā tajā dalībvalstī, kurā paku piegādes pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, sadalot paku piegādes pakalpojumus iekšzemes, ienākošajos un izejošajos pārrobežu paku piegādes pakalpojumos; |
| --- | --- |

a)

paku piegādes pakalpojumu gada apgrozījums iepriekšējā kalendārajā gadā tajā dalībvalstī, kurā paku piegādes pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, sadalot paku piegādes pakalpojumus iekšzemes, ienākošajos un izejošajos pārrobežu paku piegādes pakalpojumos;

| b) | to personu skaits, kas paku piegādes pakalpojumu sniedzējs nodarbinājis iepriekšējā kalendārajā gadā un kas iesaistītas paku piegādes pakalpojumu nodrošināšanā tajā dalībvalstī, kurā šis pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, tostarp detalizētu sadalījumu par personu skaitu pēc viņu nodarbinātības statusa, un jo īpaši personu skaitu, kas strādā pilnu slodzi un nepilnu slodzi, pagaidu darbiniekus un pašnodarbinātos; |
| --- | --- |

b)

to personu skaits, kas paku piegādes pakalpojumu sniedzējs nodarbinājis iepriekšējā kalendārajā gadā un kas iesaistītas paku piegādes pakalpojumu nodrošināšanā tajā dalībvalstī, kurā šis pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, tostarp detalizētu sadalījumu par personu skaitu pēc viņu nodarbinātības statusa, un jo īpaši personu skaitu, kas strādā pilnu slodzi un nepilnu slodzi, pagaidu darbiniekus un pašnodarbinātos;

| c) | iepriekšējā kalendārajā gadā apstrādāto paku skaits tajā dalībvalstī, kurā paku piegādes pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, sadalot iekšzemes, ienākošajos un izejošajos pārrobežu paku sūtījumos; |
| --- | --- |

c)

iepriekšējā kalendārajā gadā apstrādāto paku skaits tajā dalībvalstī, kurā paku piegādes pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, sadalot iekšzemes, ienākošajos un izejošajos pārrobežu paku sūtījumos;

| d) | to apakšuzņēmēju nosaukumi, kas iesaistīti paku piegādes pakalpojumu sniegšanā, kopā ar visu pārējo informāciju, kas ir paku piegādes pakalpojumu sniedzēja rīcībā par paku piegādes pakalpojumu īpašībām, ko snieguši minētie apakšuzņēmēji; |
| --- | --- |

d)

to apakšuzņēmēju nosaukumi, kas iesaistīti paku piegādes pakalpojumu sniegšanā, kopā ar visu pārējo informāciju, kas ir paku piegādes pakalpojumu sniedzēja rīcībā par paku piegādes pakalpojumu īpašībām, ko snieguši minētie apakšuzņēmēji;

| e) | jebkurš publiski pieejams cenu saraksts, ko piemēro katra kalendārā gada 1. janvārī paku piegādes pakalpojumiem, ja tāds ir pieejams. |
| --- | --- |

e)

jebkurš publiski pieejams cenu saraksts, ko piemēro katra kalendārā gada 1. janvārī paku piegādes pakalpojumiem, ja tāds ir pieejams.

4.   Līdz 2018. gada 23. septembrim Komisija pieņem īstenošanas aktu, nosakot veidlapu, ar kuru iesniedzama 1. un 3. punktā minētā informācija. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 12. pantā.

5.   Valsts regulatīvās iestādes var noteikt informācijas prasības papildus 1. un 3. punktā minētajām prasībām, ar noteikumu, ka tās ir nepieciešamas un samērīgas.

6.   Panta 1. līdz 5. punktu nepiemēro paku piegādes pakalpojumu sniedzējam, kurš iepriekšējā kalendārajā gadā nodarbinājis vidēji mazāk nekā 50 personas, kuras iesaistītas paku piegādes pakalpojumu sniegšanā dalībvalstī, kurā minētais pakalpojumu sniedzējs veic uzņēmējdarbību, ja vien minētais pakalpojumu sniedzējs neveic uzņēmējdarbību vairāk nekā vienā dalībvalstī. Valsts regulatīvā iestāde var 50 personu robežvērtībā iekļaut personas, kuras strādā pie paku piegādes pakalpojumu sniedzēja apakšuzņēmējiem.

7.   Neskarot 6. punktu, valsts regulatīvā iestāde var pieprasīt, lai informāciju saskaņā ar 1. līdz 5. punktu iesniedz jebkurš paku piegādes pakalpojumu sniedzējs, kurš iepriekšējā kalendārajā gadā nodarbināja vidēji 25–49 personas, ja tas ir nepieciešams sakarā ar attiecīgās dalībvalsts īpatnībām un ja tas ir nepieciešami un samērīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

5. pants

Pārrobežu tarifu pārredzamība

1.   Visi pārrobežu paku piegādes pakalpojumu sniedzēji, kas nav izslēgti saskaņā ar 4. panta 6. un 7. punktu, tās valsts regulatīvajai iestādei, kurā tie veic uzņēmējdarbību, iesniedz tādu tarifu publisko sarakstu, ko katra kalendārā gada 1. janvārī piemēro to vienas vienības pasta sūtījumu piegādei, izņemot korespondenci, kuri ietilpst pielikumā minētajās kategorijās. Minēto informāciju sniedz līdz katra kalendārā gada 31. janvārim.

2.   Valstu regulatīvās iestādes nekavējoties un līdz katra kalendārā gada 28. februārim Komisijai iesniedz tarifu publiskos sarakstus, kas iegūti saskaņā ar 1. punktu. Komisija vēlākais katra kalendārā gada 31. martā tos publicē īpašā tīmekļa vietnē un nodrošina, ka minētā vietne ir neitrāla un nekomerciāla.

6. pants

Vienas vienības paku pārrobežu tarifu novērtēšana

1.   Pamatojoties uz tarifu publiskajiem sarakstiem, kas iegūti saskaņā ar 5. pantu, valsts regulatīvā iestāde identificē katram vienas vienības pasta sūtījumam, kas uzskaitīti pielikumā, tos paku piegādes pakalpojumu sniedzēju, kuru izcelsme ir tās dalībvalstī, pārrobežu tarifus, uz kuriem attiecas universālā pasta pakalpojuma saistības un kurus valsts regulatīvā iestāde objektīvi uzskata par nepieciešamu novērtēt.

2.   Valsts regulatīvā iestāde objektīvi novērtē 1. punktā minētos pārrobežu tarifus saskaņā ar Direktīvas 97/67/EK 12. pantā izklāstītajiem principiem, lai apzinātu tos pārrobežu tarifus, kurus tā uzskata par nepamatoti augstiem. Minētajā novērtējumā valsts regulatīvā iestāde jo īpaši ņem vērā šādus elementus:

| a) | iekšzemes un jebkādi citi attiecīgi salīdzināmu paku piegādes pakalpojumu tarifi izcelsmes dalībvalstī un galamērķa dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

iekšzemes un jebkādi citi attiecīgi salīdzināmu paku piegādes pakalpojumu tarifi izcelsmes dalībvalstī un galamērķa dalībvalstī;

| b) | jebkāda vienota tarifa piemērošana divām vai vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

jebkāda vienota tarifa piemērošana divām vai vairākām dalībvalstīm;

| c) | divpusēji apjomi, īpašas pārvadāšanas vai apstrādes izmaksas, citas svarīgas izmaksas un pakalpojumu kvalitātes standarti; |
| --- | --- |

c)

divpusēji apjomi, īpašas pārvadāšanas vai apstrādes izmaksas, citas svarīgas izmaksas un pakalpojumu kvalitātes standarti;

| d) | piemērojamo pārrobežu tarifu iespējamā ietekme uz individuālajiem lietotājiem un pakalpojumus izmantojošiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp tādiem, kas atrodas attālās vai mazapdzīvotās teritorijās, kā arī lietotājiem ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ja tas iespējams neradot nesamērīgu slogu. |
| --- | --- |

d)

piemērojamo pārrobežu tarifu iespējamā ietekme uz individuālajiem lietotājiem un pakalpojumus izmantojošiem maziem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp tādiem, kas atrodas attālās vai mazapdzīvotās teritorijās, kā arī lietotājiem ar invaliditāti vai ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ja tas iespējams neradot nesamērīgu slogu.

3.   Papildus tiem elementiem, kas minēti 2. punktā, ja valsts regulatīvā iestāde to uzskata par nepieciešamu, tā var arī ņemt vērā jo īpaši šādus elementus:

| a) | vai uz tarifiem attiecas īpaša cenu regulēšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

vai uz tarifiem attiecas īpaša cenu regulēšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem konstatēta dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīga izmantošana. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamajiem tiesību aktiem konstatēta dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīga izmantošana.

4.   Komisija nosaka pamatnostādnes par metodoloģiju, ko lietot attiecībā uz 2. un 3. punktā uzskaitītajiem elementiem.

5.   Šā panta 2. punktā minētā novērtējuma nolūkā, ja valsts regulatīvā iestāde to uzskata par nepieciešamu, tā pieprasa jebkādus papildu attiecīgos pierādījumus attiecībā uz minētajiem tarifiem, kas ir vajadzīgi novērtējuma veikšanai.

6.   Šā panta 5. punktā minētos pierādījumus viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas iesniedz valsts regulatīvajai iestādei kopā ar vērtējamo tarifu pamatojumu.

7.   Valsts regulatīvā iestāde iesniedz Komisijai savu novērtējumu līdz attiecīgā kalendārā gada 30. jūnijam. Turklāt valsts regulatīvā iestāde iesniedz Komisijai minētā novērtējuma nekonfidenciālu versiju.

8.   Komisija publicē novērtējuma nekonfidenciālo versiju, ko sniegušas valsts regulatīvās iestādes, nekavējoties un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā pēc saņemšanas.

7. pants

Informācija patērētājiem

To līgumu gadījumā, kas ietilpst Direktīvas 2011/83/ES darbības jomā, visi tirgotāji, kas ar patērētājiem slēdz pārdošanas līgumus, kuri ietver pārrobežu paku sūtīšanu, ja iespējams un piemērojams, pirms līguma noslēgšanas dara pieejamu informāciju par pārrobežu piegādes iespējām attiecībā uz konkrēto pirkuma līgumu un par maksām, kas jāmaksā patērētājiem par paku pārrobežu piegādi, kā arī – attiecīgā gadījumā–savu sūdzību izskatīšanas politiku.

III NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.

2.   Dalībvalstis savu tiesību aktu, ko tās pieņem saskaņā ar 1. punktu, noteikumus līdz 2019. gada 23. novembrim dara zināmus Komisijai un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.

9. pants

Konfidencialitāte

Uz jebkādu konfidenciālu uzņēmējdarbības informāciju, kas valstu regulatīvajām iestādēm vai Komisijai sniegta saskaņā ar šo regulu, attiecas stingras konfidencialitātes prasības saskaņā ar piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktu noteikumiem.

10. pants

Piemērošana

Ja vien šajā Regulā nav skaidri noteikts citādi, šī regula neskar Savienības un valsts tiesību aktus un pienācīgas atļaujas procedūras, ko piemēro paku piegādes pakalpojumu sniedzējiem, sociālos un nodarbinātības noteikumus un prasības iesniegt informāciju valstu regulatīvajām iestādēm.

11. pants

Pārskatīšana

Līdz 2020. gada 23. maijam un pēc tam ik pēc trijiem gadiem Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz novērtējuma ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un īstenošanu, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu tās pārskatīšanai. Pirms minētā ziņojuma sagatavošanas būtu jāiesaista un jāinformē visas attiecīgās ieinteresētās personas.

Komisija novērtē vismaz šādus elementus:

| a) | vai šī regula ir palīdzējusi uzlabot pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, tostarp cenu pieejamību MVU un privātpersonām, jo īpaši lietotājiem attālos vai mazapdzīvotos reģionos, un vai ir uzlabojusies pārrobežu tarifu pārredzamība; |
| --- | --- |

a)

vai šī regula ir palīdzējusi uzlabot pārrobežu paku piegādes pakalpojumus, tostarp cenu pieejamību MVU un privātpersonām, jo īpaši lietotājiem attālos vai mazapdzīvotos reģionos, un vai ir uzlabojusies pārrobežu tarifu pārredzamība;

| b) | kāda ir šīs regulas ietekme uz pārrobežu paku piegādes apjomiem un e-tirdzniecību, tostarp piegādes tarifiem; |
| --- | --- |

b)

kāda ir šīs regulas ietekme uz pārrobežu paku piegādes apjomiem un e-tirdzniecību, tostarp piegādes tarifiem;

| c) | cik grūti valstu regulatīvajām iestādēm ir bijis piemērot šo regulu, tostarp kvantitatīvu analīzi par administratīvajām sekām; |
| --- | --- |

c)

cik grūti valstu regulatīvajām iestādēm ir bijis piemērot šo regulu, tostarp kvantitatīvu analīzi par administratīvajām sekām;

| d) | kāds progress ir panākts citās iniciatīvās vienotā tirgus pilnveidei paku piegādes pakalpojumu jomā, un jo īpaši attiecībā uz progresu patērētāju aizsardzībā un standartu izstrādāšanā. |
| --- | --- |

d)

kāds progress ir panākts citās iniciatīvās vienotā tirgus pilnveidei paku piegādes pakalpojumu jomā, un jo īpaši attiecībā uz progresu patērētāju aizsardzībā un standartu izstrādāšanā.

12. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Pasta direktīvas komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 97/67/EK 21. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šo regulu piemēro no 2018. gada 22. maija, izņemot 8. pantu, kuru piemēro no 2019. gada 23. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  OV C 34, 2.2.2017., 106. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums (2016. gada 1. augusts) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai attiecībā uz pasta pakalpojumiem un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu, atbalstot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/67/EK (1997. gada 15. decembris).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/83/ES (2011. gada 25. oktobris) par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

5

(6)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

Vienas vienības pasta sūtījumi, par kuriem uz paku piegādes pakalpojumu sniedzēju tarifiem attiecas 5. un 6. pantā paredzētie cenu pārredzamības pasākumi un novērtēšana:

| a) | 500 g standartvēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

a)

500 g standartvēstule (iekšzemē un Savienībā);

| b) | 1 kg standartvēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

b)

1 kg standartvēstule (iekšzemē un Savienībā);

| c) | 2 kg standartvēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

c)

2 kg standartvēstule (iekšzemē un Savienībā);

| d) | 500 g ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

d)

500 g ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| e) | 1 kg ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

e)

1 kg ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| f) | 2 kg ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

f)

2 kg ierakstīta vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| g) | 500 g izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

g)

500 g izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| h) | 1 kg izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

h)

1 kg izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| i) | 2 kg izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

i)

2 kg izsekojama (track and trace) vēstule (iekšzemē un Savienībā);

| j) | 1 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

j)

1 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā);

| k) | 2 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

k)

2 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā);

| l) | 5 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

l)

5 kg standartpaka (iekšzemē un Savienībā);

| m) | 1 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

m)

1 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā);

| n) | 2 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā); |
| --- | --- |

n)

2 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā);

| o) | 5 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā). |
| --- | --- |

o)

5 kg izsekojama (track and trace) paka (iekšzemē un Savienībā).

Pasta sūtījumi, kas uzskaitīti a)–o) punktā, atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | iepriekš a)–i) punktā uzskaitīto pasta sūtījumu (vēstuļpasta produktu) izmēra robežlielumi ievērojot šādu noteikumu:
  garuma, platuma un biezuma summa: 900 mm, lielākais izmērs nepārsniedz 600 mm, mazākais izmērs lielāks nekā 20 mm; |
| --- | --- |

a)

iepriekš a)–i) punktā uzskaitīto pasta sūtījumu (vēstuļpasta produktu) izmēra robežlielumi ievērojot šādu noteikumu:

garuma, platuma un biezuma summa: 900 mm, lielākais izmērs nepārsniedz 600 mm, mazākais izmērs lielāks nekā 20 mm;

| b) | iepriekš j)–o) punktā uzskaitīto paku izmērs nedrīkst būt mazāks par izmēru, kas noteikts a)–i) punktā uzskaitītajām pakām. |
| --- | --- |

b)

iepriekš j)–o) punktā uzskaitīto paku izmērs nedrīkst būt mazāks par izmēru, kas noteikts a)–i) punktā uzskaitītajām pakām.

Elementi, kas jāņem vērā, sniedzot informāciju par tarifiem a)–o) punktam:

| (*) | Pasta sūtījumiem atbilstošie tarifi ir par vienu vienību un neietver īpašas atlaides, kas balstītas uz apjomiem vai citu īpašu režīmu. |
| --- | --- |

(*)

Pasta sūtījumiem atbilstošie tarifi ir par vienu vienību un neietver īpašas atlaides, kas balstītas uz apjomiem vai citu īpašu režīmu.

| (**) | Tarifu vērtību valsts regulatīvajām iestādēm norāda bez PVN. |
| --- | --- |

(**)

Tarifu vērtību valsts regulatīvajām iestādēm norāda bez PVN.

| (***) | Pakalpojumu sniedzējiem, kuri piedāvā vairāk nekā vienu iepriekš minētajiem kritērijiem atbilstošu pasta sūtījumu, ir jāpaziņo viszemākais tarifs. |
| --- | --- |

(***)

Pakalpojumu sniedzējiem, kuri piedāvā vairāk nekā vienu iepriekš minētajiem kritērijiem atbilstošu pasta sūtījumu, ir jāpaziņo viszemākais tarifs.

| (****) | Iepriekš minētie tarifi atbilst pasta sūtījumiem, kurus piegādā adresāta dzīvesvietā vai citā atrašanās vietā galamērķa dalībvalstī, vai arī citā atrašanās vietā, ko pieprasījis adresāts, ja šajā tarifā šāda iespēja ir iekļauta bez papildu maksas. |
| --- | --- |

(****)

Iepriekš minētie tarifi atbilst pasta sūtījumiem, kurus piegādā adresāta dzīvesvietā vai citā atrašanās vietā galamērķa dalībvalstī, vai arī citā atrašanās vietā, ko pieprasījis adresāts, ja šajā tarifā šāda iespēja ir iekļauta bez papildu maksas.

---

DIREKTĪVAS

| 2.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/29

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2018/645

(2018. gada 18. aprīlis),

ar ko groza Direktīvu 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību un Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Komisija 2011. gada 28. marta baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” izklāstījusi “nulles vīzijas” mērķi, kas paredz, ka līdz 2050. gadam bojā gājušo skaitam satiksmes negadījumos Savienībā vajadzētu būt tuvu nullei. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 28. marta baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” izklāstījusi “nulles vīzijas” mērķi, kas paredz, ka līdz 2050. gadam bojā gājušo skaitam satiksmes negadījumos Savienībā vajadzētu būt tuvu nullei.

| (2) | Paziņojumā par ceļu satiksmes drošības politikas ievirzēm 2011.–2020. gadam “Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” Komisija ierosināja mērķi jau laikā no 2010. līdz 2020. gadam vēl uz pusi samazināt bojā gājušo skaitu satiksmes negadījumos Savienībā. Šā mērķa sasniegšanai Komisija noteica septiņus stratēģiskos mērķus, tostarp uzlabot ceļu satiksmes dalībnieku izglītošanu un apmācību un neaizsargātāko ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību. |
| --- | --- |

(2)

Paziņojumā par ceļu satiksmes drošības politikas ievirzēm 2011.–2020. gadam “Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” Komisija ierosināja mērķi jau laikā no 2010. līdz 2020. gadam vēl uz pusi samazināt bojā gājušo skaitu satiksmes negadījumos Savienībā. Šā mērķa sasniegšanai Komisija noteica septiņus stratēģiskos mērķus, tostarp uzlabot ceļu satiksmes dalībnieku izglītošanu un apmācību un neaizsargātāko ceļu satiksmes dalībnieku aizsardzību.

| (3) | Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Šis emisiju samazināšanas mērķrādītājs palīdzēs sasniegt ar Parīzes nolīgumu noteiktos ilgtermiņa mērķus, un visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums tā sasniegšanai. Transporta nozarē ir vajadzīga visaptveroša pieeja, lai veicinātu emisiju samazināšanu un energoefektivitāti. Būtu jāpanāk progress virzībā uz mazemisiju mobilitāti, tostarp veicot pētījumus un ieviešot jau tagad pieejamās tehnoloģijas. Transportlīdzekļu vadītāji ir atbilstoši jāapmāca, kā braukt pēc iespējas efektīvāk. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2014. gada 23.–24. oktobrī noteica saistošu mērķrādītāju līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Šis emisiju samazināšanas mērķrādītājs palīdzēs sasniegt ar Parīzes nolīgumu noteiktos ilgtermiņa mērķus, un visām ekonomikas nozarēm būtu jādod ieguldījums tā sasniegšanai. Transporta nozarē ir vajadzīga visaptveroša pieeja, lai veicinātu emisiju samazināšanu un energoefektivitāti. Būtu jāpanāk progress virzībā uz mazemisiju mobilitāti, tostarp veicot pētījumus un ieviešot jau tagad pieejamās tehnoloģijas. Transportlīdzekļu vadītāji ir atbilstoši jāapmāca, kā braukt pēc iespējas efektīvāk.

| (4) | Izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/59/EK (3) īstenošanu, Komisija ir konstatējusi vairākus trūkumus. Galvenie konstatētie trūkumi ir grūtības un juridiska rakstura neskaidrības saistībā ar atbrīvojumu interpretāciju; apmācību saturs, kas tikai daļēji atbilst vadītāju vajadzībām; grūtības vadītājiem panākt citā valstī pilnībā vai daļēji pabeigtas apmācības atzīšanu un nekonsekvence minimālā vecuma prasībās starp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/59/EK un 2006/126/EK (4). |
| --- | --- |

(4)

Izvērtējusi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/59/EK (3) īstenošanu, Komisija ir konstatējusi vairākus trūkumus. Galvenie konstatētie trūkumi ir grūtības un juridiska rakstura neskaidrības saistībā ar atbrīvojumu interpretāciju; apmācību saturs, kas tikai daļēji atbilst vadītāju vajadzībām; grūtības vadītājiem panākt citā valstī pilnībā vai daļēji pabeigtas apmācības atzīšanu un nekonsekvence minimālā vecuma prasībās starp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/59/EK un 2006/126/EK (4).

| (5) | Lai uzlabotu juridisko skaidrību, Direktīvā 2003/59/EK būtu jāsvītro vai jāgroza visas atsauces uz atceltiem vai aizstātiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai uzlabotu juridisko skaidrību, Direktīvā 2003/59/EK būtu jāsvītro vai jāgroza visas atsauces uz atceltiem vai aizstātiem Savienības tiesību aktiem.

| (6) | Lai nodrošinātu noteiktību un saskanību ar citiem Savienības tiesību aktiem, būtu jāizmaina vairāki atbrīvojumi no Direktīvas 2003/59/EK, ņemot vērā līdzīgus atbrīvojumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (5). Daži no minētajiem atbrīvojumiem ir saistīti ar situācijām, kad transportlīdzekļa vadīšana nav vadītāja pamatdarbība un kad būtu nesamērīgs slogs prasīt transportlīdzekļu vadītājiem, lai tie nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2003/59/EK prasībām. Parasti transportlīdzekļa vadīšanu neuzskata par vadītāja pamatdarbību, ja tā aizņem mazāk nekā 30 % no darba laika mēnesī. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu noteiktību un saskanību ar citiem Savienības tiesību aktiem, būtu jāizmaina vairāki atbrīvojumi no Direktīvas 2003/59/EK, ņemot vērā līdzīgus atbrīvojumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (5). Daži no minētajiem atbrīvojumiem ir saistīti ar situācijām, kad transportlīdzekļa vadīšana nav vadītāja pamatdarbība un kad būtu nesamērīgs slogs prasīt transportlīdzekļu vadītājiem, lai tie nodrošinātu atbilstību Direktīvas 2003/59/EK prasībām. Parasti transportlīdzekļa vadīšanu neuzskata par vadītāja pamatdarbību, ja tā aizņem mazāk nekā 30 % no darba laika mēnesī.

| (7) | Ja transportlīdzekļa vadīšana notiek reti, lauku rajonos un ar to nodarbojas vadītāji, kuri veic piegādes savai uzņēmējdarbībai, būtu jāpiemēro atbrīvojumi ar noteikumu, ka joprojām tiek nodrošināta ceļu satiksmes drošība. Ņemot vērā atšķirīgos apstākļus Savienības lauku apvidos, proti, ģeogrāfijas, klimata un iedzīvotāju blīvuma ziņā, dalībvalstīm būtu jādod rīcības brīvība noteikt, vai šādu transportlīdzekļa vadīšanu var uzskatīt par gadījuma rakstura vadīšanu un vai šāds atbrīvojums ietekmē ceļu satiksmes drošību, piemēram, ņemot vērā ceļa veidu, satiksmes apjomu vai neaizsargātu satiksmes dalībnieku klātbūtni. |
| --- | --- |

(7)

Ja transportlīdzekļa vadīšana notiek reti, lauku rajonos un ar to nodarbojas vadītāji, kuri veic piegādes savai uzņēmējdarbībai, būtu jāpiemēro atbrīvojumi ar noteikumu, ka joprojām tiek nodrošināta ceļu satiksmes drošība. Ņemot vērā atšķirīgos apstākļus Savienības lauku apvidos, proti, ģeogrāfijas, klimata un iedzīvotāju blīvuma ziņā, dalībvalstīm būtu jādod rīcības brīvība noteikt, vai šādu transportlīdzekļa vadīšanu var uzskatīt par gadījuma rakstura vadīšanu un vai šāds atbrīvojums ietekmē ceļu satiksmes drošību, piemēram, ņemot vērā ceļa veidu, satiksmes apjomu vai neaizsargātu satiksmes dalībnieku klātbūtni.

| (8) | Tā kā Savienībā tie attālumi, kas darba gaitā veicami lauksaimniecībā, dārzkopībā, mežsaimniecībā, lauksaimniecībā un zivsaimniecībā strādājošām personām, kuras ir atbrīvotas no šīs direktīvas, ir dažādi, būtu jāļauj dalībvalstīm ar valstu tiesību aktiem noteikt tādus maksimālos pieļaujamos attālumus, kurus aprēķina no uzņēmuma bāzes vietas un uz kuriem attiecas atbrīvojumi. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Savienībā tie attālumi, kas darba gaitā veicami lauksaimniecībā, dārzkopībā, mežsaimniecībā, lauksaimniecībā un zivsaimniecībā strādājošām personām, kuras ir atbrīvotas no šīs direktīvas, ir dažādi, būtu jāļauj dalībvalstīm ar valstu tiesību aktiem noteikt tādus maksimālos pieļaujamos attālumus, kurus aprēķina no uzņēmuma bāzes vietas un uz kuriem attiecas atbrīvojumi.

| (9) | Tiem vadītājiem, kuri ir atbrīvoti no sākotnējās kvalifikācijas prasības, šo atbrīvojumu saglabājot, tomēr būtu pienākums piedalīties periodiskā apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņu darbam svarīgas zināšanas ir atjauninātas. |
| --- | --- |

(9)

Tiem vadītājiem, kuri ir atbrīvoti no sākotnējās kvalifikācijas prasības, šo atbrīvojumu saglabājot, tomēr būtu pienākums piedalīties periodiskā apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņu darbam svarīgas zināšanas ir atjauninātas.

| (10) | Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu elektroniski jāapmainās ar informāciju par arodprasmes apliecībām (APA). Tām būtu jāizveido nepieciešamā elektroniskā platforma, ņemot vērā Komisijas veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, tajā skaitā attiecībā uz iespēju paplašināt ES vadītāja apliecību tīklu, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu 2006/126/EK. Tas cita starpā ļaus dalībvalstīm viegli piekļūt informācijai par pabeigtu apmācību, kas nav dokumentēta transportlīdzekļa vadītāja apliecībā. Ir svarīgi, lai dalībvalstis un Komisija veiktu centienus attīstīt šo funkciju ar mērķi pārbaudēs uz ceļiem nodrošināt piekļuvi reāllaikā. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu elektroniski jāapmainās ar informāciju par arodprasmes apliecībām (APA). Tām būtu jāizveido nepieciešamā elektroniskā platforma, ņemot vērā Komisijas veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, tajā skaitā attiecībā uz iespēju paplašināt ES vadītāja apliecību tīklu, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu 2006/126/EK. Tas cita starpā ļaus dalībvalstīm viegli piekļūt informācijai par pabeigtu apmācību, kas nav dokumentēta transportlīdzekļa vadītāja apliecībā. Ir svarīgi, lai dalībvalstis un Komisija veiktu centienus attīstīt šo funkciju ar mērķi pārbaudēs uz ceļiem nodrošināt piekļuvi reāllaikā.

| (11) | Ņemot vērā attīstību apmācības un izglītības jomā, kā arī lai palielinātu Direktīvas 2003/59/EK ietekmi uz ceļu satiksmes drošību un apmācības nozīmību vadītājiem, mācību kursos lielāka vērība būtu jāpievērš tematiem, kas saistīti ar ceļu satiksmes drošību, piemēram, bīstamības novērtēšana; neaizsargātāko ceļu satiksmes dalībnieku, jo īpaši gājēju, velobraucēju un cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām, aizsardzība; ekonomiska braukšana; braukšana ekstremālos laika apstākļos un ar netipiskām kravām. Šajā sakarībā kursos būtu jāmācās arī par intelektiskām transporta sistēmām, un tie būtu jāpapildina, lai ietu kopsolī ar tehnoloģiju attīstību. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā attīstību apmācības un izglītības jomā, kā arī lai palielinātu Direktīvas 2003/59/EK ietekmi uz ceļu satiksmes drošību un apmācības nozīmību vadītājiem, mācību kursos lielāka vērība būtu jāpievērš tematiem, kas saistīti ar ceļu satiksmes drošību, piemēram, bīstamības novērtēšana; neaizsargātāko ceļu satiksmes dalībnieku, jo īpaši gājēju, velobraucēju un cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām, aizsardzība; ekonomiska braukšana; braukšana ekstremālos laika apstākļos un ar netipiskām kravām. Šajā sakarībā kursos būtu jāmācās arī par intelektiskām transporta sistēmām, un tie būtu jāpapildina, lai ietu kopsolī ar tehnoloģiju attīstību.

| (12) | Būtu jāsniedz skaidrs risinājums, kā dalībvalstīm uzlabot un modernizēt apmācības procesu, apmācībā daļēji izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) rīkus, piemēram, e-apmācību un jauktā tipa mācīšanos, un vienlaikus nodrošinot pienācīgu apmācības kvalitāti. Ir svarīgi, lai, uzlabojot un modernizējot apmācības procesu ar IKT rīku palīdzību, tiktu ņemts vērā tas, ka dažas specifiskas tēmas nevar pienācīgi apgūt ar šādiem mācību rīkiem un ir vajadzīga praktiska apmācība: piemēram, sniega ķēžu uzlikšana, kravas nostiprināšana vai arī cita veida mācību elementi, kur nozīme ir praktiskajai daļai. Praktiskā apmācība var būt braukšana, taču ne tikai tā. Ievērojama daļa no šajā direktīvā paredzētajām apmācībām būtu jāveic apstiprinātā mācību centrā. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāsniedz skaidrs risinājums, kā dalībvalstīm uzlabot un modernizēt apmācības procesu, apmācībā daļēji izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) rīkus, piemēram, e-apmācību un jauktā tipa mācīšanos, un vienlaikus nodrošinot pienācīgu apmācības kvalitāti. Ir svarīgi, lai, uzlabojot un modernizējot apmācības procesu ar IKT rīku palīdzību, tiktu ņemts vērā tas, ka dažas specifiskas tēmas nevar pienācīgi apgūt ar šādiem mācību rīkiem un ir vajadzīga praktiska apmācība: piemēram, sniega ķēžu uzlikšana, kravas nostiprināšana vai arī cita veida mācību elementi, kur nozīme ir praktiskajai daļai. Praktiskā apmācība var būt braukšana, taču ne tikai tā. Ievērojama daļa no šajā direktīvā paredzētajām apmācībām būtu jāveic apstiprinātā mācību centrā.

| (13) | Lai nodrošinātu saskanību starp dažādiem apmācības veidiem, kas prasīti Savienības tiesību aktos, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējamam apvienot dažādas apmācības daļas: piemēram, vajadzētu būt iespējai apvienot kursus par bīstamu kravu pārvadāšanu, invaliditātes izpratni vai dzīvnieku pārvadāšanu ar apmācību, kas noteikta Direktīvā 2003/59/EK. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu saskanību starp dažādiem apmācības veidiem, kas prasīti Savienības tiesību aktos, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējamam apvienot dažādas apmācības daļas: piemēram, vajadzētu būt iespējai apvienot kursus par bīstamu kravu pārvadāšanu, invaliditātes izpratni vai dzīvnieku pārvadāšanu ar apmācību, kas noteikta Direktīvā 2003/59/EK.

| (14) | Lai novērstu to, ka starp dalībvalstīm pastāvošās atšķirīgās prakses dēļ tiek kavēta savstarpējā atzīšana un tiek ierobežotas vadītāju tiesības piedalīties periodiskajās apmācībās dalībvalstī, kurā viņi strādā, dalībvalsts iestādēm būtu jānosaka pienākums izdot vadītāja kvalifikācijas karti standarta paraugu noteiktā formā, ja pabeigto apmācību vadītāja apliecībā nevar norādīt, kas nodrošinās savstarpējo atzīšanu katram vadītājam, kurš izpildījis Direktīvas 2003/59/EK prasības. |
| --- | --- |

(14)

Lai novērstu to, ka starp dalībvalstīm pastāvošās atšķirīgās prakses dēļ tiek kavēta savstarpējā atzīšana un tiek ierobežotas vadītāju tiesības piedalīties periodiskajās apmācībās dalībvalstī, kurā viņi strādā, dalībvalsts iestādēm būtu jānosaka pienākums izdot vadītāja kvalifikācijas karti standarta paraugu noteiktā formā, ja pabeigto apmācību vadītāja apliecībā nevar norādīt, kas nodrošinās savstarpējo atzīšanu katram vadītājam, kurš izpildījis Direktīvas 2003/59/EK prasības.

| (15) | Tas, ka trešo valstu transportlīdzekļu vadītāji izmanto vadītāju atestātu kā pierādījumu par apmācību prasību izpildi, varētu vadītājiem radīt šķēršļus, kad pārvadātājs atestātu atdod atpakaļ izdevējām iestādēm, jo īpaši, ja minētie vadītāji vēlas sākt darbu citā dalībvalstī. Lai izvairītos no situācijām, kad šādos apstākļos vadītājiem jāatkārto apmācības, sākot jaunu darbu, dalībvalstis būtu jāmudina sadarboties un apmainīties ar informāciju par transportlīdzekļu vadītāju kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(15)

Tas, ka trešo valstu transportlīdzekļu vadītāji izmanto vadītāju atestātu kā pierādījumu par apmācību prasību izpildi, varētu vadītājiem radīt šķēršļus, kad pārvadātājs atestātu atdod atpakaļ izdevējām iestādēm, jo īpaši, ja minētie vadītāji vēlas sākt darbu citā dalībvalstī. Lai izvairītos no situācijām, kad šādos apstākļos vadītājiem jāatkārto apmācības, sākot jaunu darbu, dalībvalstis būtu jāmudina sadarboties un apmainīties ar informāciju par transportlīdzekļu vadītāju kvalifikāciju.

| (16) | Lai nodrošinātu raitu pāreju, līdz to derīguma termiņa beigām būtu jāatzīst derīgi vadītāju atestāti un derīgas vadītāju kvalifikācijas kartes, kas izsniegtas saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami, pirms tiek piemēroti ar šo Direktīvu grozītie noteikumi. Minētie grozījumi pirms to piemērošanas nepadara par nederīgām pabeigtās apmācības vai vadītāja apliecības, kas izsniegtas kā apliecinājums šādu apmācību pabeigšanai. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu raitu pāreju, līdz to derīguma termiņa beigām būtu jāatzīst derīgi vadītāju atestāti un derīgas vadītāju kvalifikācijas kartes, kas izsniegtas saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami, pirms tiek piemēroti ar šo Direktīvu grozītie noteikumi. Minētie grozījumi pirms to piemērošanas nepadara par nederīgām pabeigtās apmācības vai vadītāja apliecības, kas izsniegtas kā apliecinājums šādu apmācību pabeigšanai.

| (17) | Lai Direktīvā 2003/59/EK paredzētajiem nolūkiem panāktu juridisku skaidrību un nodrošinātu saskaņotas prasības par minimālo vecumu, Direktīvā 2006/126/EK būtu jānosaka atkāpe, kas paredz, ka vadītāja apliecību var izdot tikai no minimālā vecuma, kurš noteikts Direktīvā 2003/59/EK. Šis precizējums attiecas uz vispārējo minimālo vecumu konkrētu transportlīdzekļu kategoriju vadītājiem ar APA un neietekmē esošās iespējas šādas minimālā vecuma prasības samazināt vai noteikt atbrīvojumus no tām. |
| --- | --- |

(17)

Lai Direktīvā 2003/59/EK paredzētajiem nolūkiem panāktu juridisku skaidrību un nodrošinātu saskaņotas prasības par minimālo vecumu, Direktīvā 2006/126/EK būtu jānosaka atkāpe, kas paredz, ka vadītāja apliecību var izdot tikai no minimālā vecuma, kurš noteikts Direktīvā 2003/59/EK. Šis precizējums attiecas uz vispārējo minimālo vecumu konkrētu transportlīdzekļu kategoriju vadītājiem ar APA un neietekmē esošās iespējas šādas minimālā vecuma prasības samazināt vai noteikt atbrīvojumus no tām.

| (18) | Grozījumiem Direktīvā 2006/126/EK vajadzētu būt tikai tādiem, kas ir tieši saistīti ar Direktīvas 2003/59/EK pārskatīšanu un ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu izmantošanas veicināšanu. Padziļināta Direktīvas 2006/126/EK īstenošanas un piemērošanas analīze, tostarp attiecībā uz konkrētu transportlīdzekļu kategoriju nodalījumu, šķiet lietderīga un būtu iekļaujama ikvienā turpmākajā Direktīvas 2006/126/EK pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(18)

Grozījumiem Direktīvā 2006/126/EK vajadzētu būt tikai tādiem, kas ir tieši saistīti ar Direktīvas 2003/59/EK pārskatīšanu un ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu izmantošanas veicināšanu. Padziļināta Direktīvas 2006/126/EK īstenošanas un piemērošanas analīze, tostarp attiecībā uz konkrētu transportlīdzekļu kategoriju nodalījumu, šķiet lietderīga un būtu iekļaujama ikvienā turpmākajā Direktīvas 2006/126/EK pārskatīšanā.

| (19) | Lai palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot gaisa kvalitāti, veicinot ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu izmantošanu, būtu jādod dalībvalstīm iespēja atļaut B kategorijas autovadītāja apliecības turētājiem šo valstu teritorijā braukt ar tādiem noteiktu veidu ar alternatīvu degvielu darbināmiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, bet nepārsniedz 4 250 kg. Minētā iespēja pārsniegt 3 500 kg būtu jāizmanto ar nosacījumu, ka šī atļautā papildu masa ir vienīgi alternatīvās piedziņas sistēmu dēļ, un uz to būtu jāattiecas ierobežojumiem un nosacījumiem, kuru mērķis ir nepieļaut negatīvu ietekmi uz ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

(19)

Lai palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabot gaisa kvalitāti, veicinot ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu izmantošanu, būtu jādod dalībvalstīm iespēja atļaut B kategorijas autovadītāja apliecības turētājiem šo valstu teritorijā braukt ar tādiem noteiktu veidu ar alternatīvu degvielu darbināmiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, bet nepārsniedz 4 250 kg. Minētā iespēja pārsniegt 3 500 kg būtu jāizmanto ar nosacījumu, ka šī atļautā papildu masa ir vienīgi alternatīvās piedziņas sistēmu dēļ, un uz to būtu jāattiecas ierobežojumiem un nosacījumiem, kuru mērķis ir nepieļaut negatīvu ietekmi uz ceļu satiksmes drošību.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, uzlabot ES mēroga standartu, ko piemēro dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai un periodiskai apmācībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet autotransporta pārrobežu rakstura un to problēmu dēļ, kuras paredzēts risināt ar šo direktīvu, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, uzlabot ES mēroga standartu, ko piemēro dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai un periodiskai apmācībai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet autotransporta pārrobežu rakstura un to problēmu dēļ, kuras paredzēts risināt ar šo direktīvu, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (21) | Tādēļ Direktīvas 2003/59/EK un 2006/126/EK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ Direktīvas 2003/59/EK un 2006/126/EK būtu attiecīgi jāgroza.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2003/59/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Darbības joma
  Šī direktīva attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanu, ko veic:






  a) | dalībvalsts pilsoņi; un |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Darbības joma

Šī direktīva attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanu, ko veic:

a)

dalībvalsts pilsoņi; un

| b) | trešo valstu pilsoņi, ko nodarbina vai izmanto uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, |
| --- | --- |

b)

trešo valstu pilsoņi, ko nodarbina vai izmanto uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī,

turpmāk “vadītāji”, kas veic autopārvadājumus Savienībā uz koplietošanas ceļiem, izmantojot:

| — | transportlīdzekļus, kuru vadīšanai nepieciešama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/126/EK (*1) definētā C1, C1+E, C vai C+E kategorijas vadītāja apliecība vai par līdzvērtīgu atzīta vadītāja apliecība, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļus, kuru vadīšanai nepieciešama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/126/EK (*1) definētā C1, C1+E, C vai C+E kategorijas vadītāja apliecība vai par līdzvērtīgu atzīta vadītāja apliecība,

| — | transportlīdzekļus, kuru vadīšanai nepieciešama Direktīvā 2006/126/EK definētā D1, D1+E, D vai D+E kategorijas vadītāja apliecība vai par līdzvērtīgu atzīta vadītāja apliecība. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļus, kuru vadīšanai nepieciešama Direktīvā 2006/126/EK definētā D1, D1+E, D vai D+E kategorijas vadītāja apliecība vai par līdzvērtīgu atzīta vadītāja apliecība.

Šajā direktīvā atsauces uz vadītāja apliecību kategorijām, kurās ir ietverta pluszīme (“+”), lasa atbilstīgi III pielikumā iekļautajai atbilstības tabulai.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK (2006. gada 20. decembris) par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).”;"

*1

| 2) | direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Atbrīvojumi

  1.   Šī direktīva neattiecas uz vadītājiem, kas vada transportlīdzekļus:






  a) | kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 45 km/h; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Atbrīvojumi

1.   Šī direktīva neattiecas uz vadītājiem, kas vada transportlīdzekļus:

a)

kuru maksimālais atļautais ātrums nepārsniedz 45 km/h;

| b) | ko izmanto vai kontrolē valsts bruņotie spēki, civilās aizsardzības dienests, ugunsdzēsības dienests, sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēki un neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests, kad pārvadāšana notiek minētajiem dienestiem noteikto uzdevumu rezultātā; |
| --- | --- |

b)

ko izmanto vai kontrolē valsts bruņotie spēki, civilās aizsardzības dienests, ugunsdzēsības dienests, sabiedriskās kārtības uzturēšanas spēki un neatliekamās medicīniskās palīdzības dienests, kad pārvadāšana notiek minētajiem dienestiem noteikto uzdevumu rezultātā;

| c) | kuriem veic braukšanas pārbaudi tehniskās attīstības, remonta vai apkopes mērķiem, vai vadītājiem, kas vada jaunus vai pārbūvētus transportlīdzekļus, kuri vēl nav nodoti ekspluatācijā; |
| --- | --- |

c)

kuriem veic braukšanas pārbaudi tehniskās attīstības, remonta vai apkopes mērķiem, vai vadītājiem, kas vada jaunus vai pārbūvētus transportlīdzekļus, kuri vēl nav nodoti ekspluatācijā;

| d) | kuru vadīšanai nepieciešama D vai D1 kategorijas vadītāja apliecība un kurus apkopes personāls bez pasažieriem nogādā līdz tehniskās apkopes centram vai no tā, ja šāds centrs atrodas netālu no tuvākās apkopes bāzes, ko izmanto pārvadātājs, ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav tā vadītāja pamatdarbība; |
| --- | --- |

d)

kuru vadīšanai nepieciešama D vai D1 kategorijas vadītāja apliecība un kurus apkopes personāls bez pasažieriem nogādā līdz tehniskās apkopes centram vai no tā, ja šāds centrs atrodas netālu no tuvākās apkopes bāzes, ko izmanto pārvadātājs, ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav tā vadītāja pamatdarbība;

| e) | ko izmanto ārkārtas situācijās vai kas paredzēti glābšanas uzdevumu veikšanai, tostarp transportlīdzekļus, ko izmanto humānās palīdzības kravu nekomerciāliem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

e)

ko izmanto ārkārtas situācijās vai kas paredzēti glābšanas uzdevumu veikšanai, tostarp transportlīdzekļus, ko izmanto humānās palīdzības kravu nekomerciāliem pārvadājumiem;

| f) | ko izmanto, apmācot transportlīdzekļa vadīšanā un eksaminējot jebkuru personu, kas vēlas iegūt vadītāja apliecību vai arodprasmes apliecību (APA), kā noteikts 6. pantā un 8. panta 1. punktā, ja šos transportlīdzekļus neizmanto kravu un pasažieru komerciāliem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

f)

ko izmanto, apmācot transportlīdzekļa vadīšanā un eksaminējot jebkuru personu, kas vēlas iegūt vadītāja apliecību vai arodprasmes apliecību (APA), kā noteikts 6. pantā un 8. panta 1. punktā, ja šos transportlīdzekļus neizmanto kravu un pasažieru komerciāliem pārvadājumiem;

| g) | ko izmanto nekomerciāliem pasažieru vai kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

g)

ko izmanto nekomerciāliem pasažieru vai kravu pārvadājumiem;

| h) | ar ko pārvadā materiālus, iekārtas vai tehniku, kuru vadītāji izmantos sava darba ietvaros, ja transportlīdzekļu vadīšana nav vadītāja pamatdarbība. |
| --- | --- |

h)

ar ko pārvadā materiālus, iekārtas vai tehniku, kuru vadītāji izmantos sava darba ietvaros, ja transportlīdzekļu vadīšana nav vadītāja pamatdarbība.

Attiecībā uz šī punkta f) apakšpunktu šī direktīva neattiecas uz personām, kuras vēlas iegūt vadītāja apliecību vai APA, kā noteikts 6. pantā un 8. panta 1. punktā, ja minētās personas piedalās transportlīdzekļa vadīšanas papildu apmācībā darbavietā, taču ar noteikumu, ka šīs personas pavada cita persona, kurai ir APA, vai braukšanas instruktors, tās kategorijas transportlīdzeklim, kuru izmanto minētajā apakšpunktā izklāstītajam nolūkam.

2.   Šo direktīvu nepiemēro, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | transportlīdzekļu vadītāji lauku apvidos veic pārvadājumus savas uzņēmējdarbības vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļu vadītāji lauku apvidos veic pārvadājumus savas uzņēmējdarbības vajadzībām;

| b) | vadītāji nesniedz transporta pakalpojumus; un |
| --- | --- |

b)

vadītāji nesniedz transporta pakalpojumus; un

| c) | dalībvalstis uzskata, ka šie pārvadājumi ir gadījuma rakstura un neietekmē satiksmes drošību. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis uzskata, ka šie pārvadājumi ir gadījuma rakstura un neietekmē satiksmes drošību.

3.   Šī direktīva neattiecas uz tādu transportlīdzekļu vadītājiem, kurus izmanto vai nomā bez transportlīdzekļa vadītāja lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības vai zivsaimniecības uzņēmumi, lai pārvadātu ar savu komercdarbību saistītas kravas, izņemot gadījumus, kad pārvadāšana ir daļa no transportlīdzekļa vadītāja pamatdarbības vai pārsniedz valsts tiesību aktos noteikto attālumu no tā uzņēmuma bāzes, kuram pieder transportlīdzeklis vai kurš to nomā.”;

| 3) | direktīvas 7. pantu aizstāj šādi:

  “7. pants
  Periodiska apmācība
  Periodisku apmācību veido apmācības, ko organizē, lai APA turētāji varētu atjaunot zināšanas, kas ir būtiskas viņu darbā, īpašu vērību veltot ceļu satiksmes drošībai, darba aizsardzībai un tam, kā samazināt braukšanas ietekmi uz vidi.
  Minēto apmācību organizē apstiprināts mācību centrs saskaņā ar I pielikuma 5. iedaļu. Apmācību veido teorētiskās mācības, praktiskā apmācība un, ja iespējams, apmācība ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīkiem vai visaugstākās klases simulatoros. Ja vadītājs pāriet uz citu uzņēmumu, jāņem vērā iepriekš gūtā periodiskā apmācība.
  Periodisku apmācību veido, lai padziļināti apgūtu un atkārtotu dažus I pielikuma 1. iedaļā minētos priekšmetus. Tā aptver dažādus priekšmetus, un tajā vienmēr iekļauj vismaz vienu ar ceļu satiksmes drošību saistītu priekšmetu. Apmācības priekšmetos ņem vērā jaunākās norises attiecīgajā juridiskajā un tehnoloģiju jomā un, cik vien iespējams, ņem vērā vadītāja konkrētās apmācības vajadzības.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 7. pantu aizstāj šādi:

“7. pants

Periodiska apmācība

Periodisku apmācību veido apmācības, ko organizē, lai APA turētāji varētu atjaunot zināšanas, kas ir būtiskas viņu darbā, īpašu vērību veltot ceļu satiksmes drošībai, darba aizsardzībai un tam, kā samazināt braukšanas ietekmi uz vidi.

Minēto apmācību organizē apstiprināts mācību centrs saskaņā ar I pielikuma 5. iedaļu. Apmācību veido teorētiskās mācības, praktiskā apmācība un, ja iespējams, apmācība ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīkiem vai visaugstākās klases simulatoros. Ja vadītājs pāriet uz citu uzņēmumu, jāņem vērā iepriekš gūtā periodiskā apmācība.

Periodisku apmācību veido, lai padziļināti apgūtu un atkārtotu dažus I pielikuma 1. iedaļā minētos priekšmetus. Tā aptver dažādus priekšmetus, un tajā vienmēr iekļauj vismaz vienu ar ceļu satiksmes drošību saistītu priekšmetu. Apmācības priekšmetos ņem vērā jaunākās norises attiecīgajā juridiskajā un tehnoloģiju jomā un, cik vien iespējams, ņem vērā vadītāja konkrētās apmācības vajadzības.”;

| 4) | direktīvas 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Vadītāji, kas minēti šīs direktīvas 1. panta a) punktā, iegūst šīs direktīvas 5. pantā minēto sākotnējo kvalifikāciju dalībvalstī, kur ir viņu parastā dzīvesvieta, kas definēta Direktīvas 2006/126/EK 12. pantā.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 9. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Vadītāji, kas minēti šīs direktīvas 1. panta a) punktā, iegūst šīs direktīvas 5. pantā minēto sākotnējo kvalifikāciju dalībvalstī, kur ir viņu parastā dzīvesvieta, kas definēta Direktīvas 2006/126/EK 12. pantā.”;

| 5) | direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Savienības kods

  1.   Uz sākotnējo kvalifikāciju apliecinošas APA un periodisku apmācību apliecinošas APA pamata dalībvalstu kompetentās iestādes, ņemot vērā šīs direktīvas 5. panta 2. un 3. punktu un šīs direktīvas 8. pantu, līdzās attiecīgajām vadītāja apliecības kategorijām norāda saskaņoto Savienības kodu “95”, kas paredzēts Direktīvas 2006/126/EK I pielikumā:






  — | vadītāja apliecībā vai |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Savienības kods

1.   Uz sākotnējo kvalifikāciju apliecinošas APA un periodisku apmācību apliecinošas APA pamata dalībvalstu kompetentās iestādes, ņemot vērā šīs direktīvas 5. panta 2. un 3. punktu un šīs direktīvas 8. pantu, līdzās attiecīgajām vadītāja apliecības kategorijām norāda saskaņoto Savienības kodu “95”, kas paredzēts Direktīvas 2006/126/EK I pielikumā:

—

vadītāja apliecībā vai

| — | vadītāja kvalifikācijas kartē, kas sagatavota saskaņā ar paraugu šīs direktīvas II pielikumā. |
| --- | --- |

—

vadītāja kvalifikācijas kartē, kas sagatavota saskaņā ar paraugu šīs direktīvas II pielikumā.

Ja tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā APA tika saņemta, nevar Savienības kodu norādīt vadītāja apliecībā, tās vadītājam izdod vadītāja kvalifikācijas karti.

Dalībvalsts izdota vadītāja kvalifikācijas karte tiek savstarpēji atzīta. Kad karti izdod, kompetentās iestādes pārbauda vadītāja apliecības derīgumu attiecīgajai transportlīdzekļa kategorijai.

2.   Vadītājam, kas minēts 1. panta b) punktā un kas vada transportlīdzekļus, kurus izmanto kravu pārvadāšanai pa autoceļiem, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1072/2009 (*2) paredzēto vadītāja atestātu ir arī atļauts pierādīt, ka viņam ir kvalifikācija un viņš ir apmācīts, kā noteikts šajā direktīvā, ar noteikumu, ka atestātā ir norādīts Savienības kods “95”. Šīs direktīvas nolūkos izdevēja dalībvalsts atestāta piezīmju sadaļā norāda Savienības kodu “95”, ja attiecīgais vadītājs ir izpildījis kvalifikācijas prasības un apmācību prasības, kas noteiktas šajā direktīvā.

3.   Vadītāju atestātus, kuri nav atzīmēti ar Savienības kodu “95” un kuri izsniegti pirms 2020. gada 23. maija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1072/2009 5. pantu, jo īpaši tā 7. punktu, nolūkā apliecināt atbilstību šajā direktīvā noteiktajām apmācību prasībām, akceptē kā kvalifikācijas pierādījumus līdz to derīguma termiņa beigām.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).”;"

*2

| 6) | Iekļauj šādu pantu:

  “10.a pants
  Izpildes tīkls

  1.   Izpildes nolūkos dalībvalstis apmainās ar informāciju par visām izsniegtajām vai atsauktajām APA. Šajā nolūkā dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, izstrādā elektronisku tīklu vai paplašina jau pastāvošu tīklu, ņemot vērā Komisijas novērtējumu par izmaksefektīvāko risinājumu.


  2.   Tīkls var saturēt APA iekļauto informāciju, kā arī informāciju par administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar APA.


  3.   Dalībvalstis nodrošina, ka personas datu apstrāde tiek veikta tikai un vienīgi nolūkā pārbaudīt atbilstību šai direktīvai, jo īpaši tajā paredzētajām apmācību prasībām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (*3).


  4.   Piekļuve tīklam ir droša. Dalībvalstis drīkst piešķirt piekļuvi tikai kompetentajām iestādēm, kas atbild par šīs direktīvas īstenošanu un tās izpildes kontroli.



  (*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

Iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Izpildes tīkls

1.   Izpildes nolūkos dalībvalstis apmainās ar informāciju par visām izsniegtajām vai atsauktajām APA. Šajā nolūkā dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, izstrādā elektronisku tīklu vai paplašina jau pastāvošu tīklu, ņemot vērā Komisijas novērtējumu par izmaksefektīvāko risinājumu.

2.   Tīkls var saturēt APA iekļauto informāciju, kā arī informāciju par administratīvajām procedūrām, kas saistītas ar APA.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka personas datu apstrāde tiek veikta tikai un vienīgi nolūkā pārbaudīt atbilstību šai direktīvai, jo īpaši tajā paredzētajām apmācību prasībām, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (*3).

4.   Piekļuve tīklam ir droša. Dalībvalstis drīkst piešķirt piekļuvi tikai kompetentajām iestādēm, kas atbild par šīs direktīvas īstenošanu un tās izpildes kontroli.

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).”;"

*3

| 7) | direktīvas I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu. |
| --- | --- |

7)

direktīvas I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Direktīvu 2006/126/EK groza šādi.

| 1) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktu groza šādi:






  i) | punkta e) apakšpunkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | minimālais vecums C1 un C1E kategorijai ir 18 gadi;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktu groza šādi:

i)

punkta e) apakšpunkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

minimālais vecums C1 un C1E kategorijai ir 18 gadi;”;

| ii) | punkta g) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | minimālais vecums C un CE kategorijai ir 21 gads;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkta g) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

minimālais vecums C un CE kategorijai ir 21 gads;”;

| iii) | punkta i) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | minimālais vecums D1 un D1E kategorijai ir 21 gads;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkta i) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

minimālais vecums D1 un D1E kategorijai ir 21 gads;”;

| iv) | punkta k) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | minimālais vecums D un DE kategorijai ir 24 gadi;”; |
| --- | --- | --- |

iv)

punkta k) apakšpunkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

minimālais vecums D un DE kategorijai ir 24 gadi;”;

| b) | pievieno šādu punktu:

  “7.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta g), i) un k) apakšpunktā noteiktajiem minimālā vecuma ierobežojumiem, minimālais vecums attiecīgi C un CE; D1 un D1E; un D un DE kategorijas vadītāja apliecības izdošanai ir minimālais vecums, kas APA turētājiem šādu transportlīdzekļu vadīšanai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/59/EK (*4) 5. panta 2. punktā, 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkta pirmajā daļā, 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkta pirmajā daļā vai 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
  Ja saskaņā ar Direktīvas 2003/59/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkta otro daļu vai 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkta otro daļu dalībvalsts ir atļāvusi vadīt transportlīdzekļus no jaunāka vecuma, šāda vadītāja apliecība ir derīga tikai tās dalībvalsts teritorijā, kura to izdevusi, līdz apliecības turētājs ir sasniedzis attiecīgo minimālo vecumu, kas minēts šā punkta pirmajā daļā, un ir saņēmis APA.


  (*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“7.   Atkāpjoties no šā panta 4. punkta g), i) un k) apakšpunktā noteiktajiem minimālā vecuma ierobežojumiem, minimālais vecums attiecīgi C un CE; D1 un D1E; un D un DE kategorijas vadītāja apliecības izdošanai ir minimālais vecums, kas APA turētājiem šādu transportlīdzekļu vadīšanai noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/59/EK (*4) 5. panta 2. punktā, 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkta pirmajā daļā, 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkta pirmajā daļā vai 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

Ja saskaņā ar Direktīvas 2003/59/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punkta otro daļu vai 5. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkta otro daļu dalībvalsts ir atļāvusi vadīt transportlīdzekļus no jaunāka vecuma, šāda vadītāja apliecība ir derīga tikai tās dalībvalsts teritorijā, kura to izdevusi, līdz apliecības turētājs ir sasniedzis attiecīgo minimālo vecumu, kas minēts šā punkta pirmajā daļā, un ir saņēmis APA.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).”;"

*4

| 2) | direktīvas 6. panta 4. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “c) | Padomes Direktīvas 96/53/EK (*5) 2. pantā minēti ar alternatīvu degvielu darbināmi transportlīdzekļi, kuru maksimālā atļautā masa pārsniedz 3 500 kg, bet nepārsniedz 4 250 kg, kuri paredzēti kravu pārvadāšanai bez piekabes un kurus vada vismaz pirms diviem gadiem izdotas B kategorijas vadītāja apliecību turētāji, turklāt ar noteikumu, ka šī papildu masa virs 3 500 kg ir vienīgi piedziņas sistēmas dēļ salīdzinājumā ar piedziņas sistēmas masu tāda paša izmēra transportlīdzeklī, kas aprīkots ar parastu iekšdedzes dzinēju ar dzirksteļaizdedzi vai kompresijas aizdedzi, un ar noteikumu, ka kravas ietilpība salīdzinājumā ar tādu pašu transportlīdzekli nav palielināta. |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 6. panta 4. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“c)

Padomes Direktīvas 96/53/EK (*5

(*5)  Padomes Direktīva 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.).”;"

*5

| 3) | direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu:

  “15. pants
  Savstarpēja palīdzība

  1.   Dalībvalstis palīdz cita citai īstenot šo direktīvu un apmainās ar informāciju par vadītāju apliecībām, ko tās ir izdevušas, apmainījušas, aizvietojušas, atjaunojušas vai atņēmušas. Tās izmanto šajos nolūkos izveidoto ES vadītāju apliecību tīklu, kad tas sāk darboties.


  2.   Tīklu var izmantot arī apmaiņai ar informāciju kontroles nolūkiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos.


  3.   Dalībvalstis nodrošina, ka šajā direktīvā minēto personas datu apstrādi veic vienīgi šīs direktīvas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK un (ES) 2015/413 (*6) īstenošanas nolūkā. Jebkāda atbilstoši šai direktīvai veikta personas datu apstrāde notiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2016/679 (*7) un (EK) Nr. 45/2001 (*8).


  4.   Piekļuve tīklam ir droša. Dalībvalstis drīkst piešķirt piekļuvi tikai attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kas atbild par šīs direktīvas un Direktīvu 2003/59/EK un (ES) 2015/413 īstenošanu un izpildes kontroli.



  (*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.)."


  (*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)."


  (*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).”
  " |
| --- | --- |

3)

direktīvas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Savstarpēja palīdzība

1.   Dalībvalstis palīdz cita citai īstenot šo direktīvu un apmainās ar informāciju par vadītāju apliecībām, ko tās ir izdevušas, apmainījušas, aizvietojušas, atjaunojušas vai atņēmušas. Tās izmanto šajos nolūkos izveidoto ES vadītāju apliecību tīklu, kad tas sāk darboties.

2.   Tīklu var izmantot arī apmaiņai ar informāciju kontroles nolūkiem, kas paredzēti Savienības tiesību aktos.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka šajā direktīvā minēto personas datu apstrādi veic vienīgi šīs direktīvas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK un (ES) 2015/413 (*6) īstenošanas nolūkā. Jebkāda atbilstoši šai direktīvai veikta personas datu apstrāde notiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2016/679 (*7) un (EK) Nr. 45/2001 (*8).

4.   Piekļuve tīklam ir droša. Dalībvalstis drīkst piešķirt piekļuvi tikai attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kas atbild par šīs direktīvas un Direktīvu 2003/59/EK un (ES) 2015/413 īstenošanu un izpildes kontroli.

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.)."

*6

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)."

*7

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).”
  "

*8

3. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, līdz 2020. gada 23. maijam, izņemot šīs direktīvas 1. panta 6. punkta prasību izpildei nepieciešamos normatīvos un administratīvos aktus, kas stājas spēkā līdz 2021. gada 23. maijam. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  OV C 288, 31.8.2017., 115. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK (2006. gada 20. decembris) par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2003/59/EK pielikumus groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. iedaļu groza šādi:






  i) | otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Minimālais kvalifikācijas līmenis ir salīdzināms vismaz ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras 2. līmeni, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikuma (2008. gada 23. aprīlis) (*1) II pielikumā.

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. iedaļu groza šādi:

i)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Minimālais kvalifikācijas līmenis ir salīdzināms vismaz ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras 2. līmeni, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikuma (2008. gada 23. aprīlis) (*1) II pielikumā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.).”;"

| ii) | 1.2. punktu aizstāj ar šādu:
  1.2.   Mērķis – lai kontrolētu transportlīdzekli, līdz minimumam samazinātu nodilumu un nepieļautu darbības traucējumus, pārzināt drošības ierīču tehniskos parametrus un to vadību:
  bremžu un lēninātāja izmantošanas robežas, bremžu un lēninātāja kombinēta izmantošana, ātruma un pārnesuma skaitļa labāka izmantošana, transportlīdzekļa inerces izmantošana, ātruma samazināšanas un bremzēšanas veidu izmantošana, braucot no kalna, rīcība tehniskas kļūmes gadījumā, tādu elektronisku un mehānisku ierīču lietošana kā elektroniskā stabilitātes programma (ESP), uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS), bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS), vilces vadības sistēmas (TCS) un iebūvētās transportlīdzekļa uzraudzības sistēmas (IVMS), un citas lietošanai apstiprinātas vadītāja palīdzības vai automatizācijas ierīces.”; |
| --- | --- |

ii)

1.2. punktu aizstāj ar šādu:

1.2.   Mērķis – lai kontrolētu transportlīdzekli, līdz minimumam samazinātu nodilumu un nepieļautu darbības traucējumus, pārzināt drošības ierīču tehniskos parametrus un to vadību:

bremžu un lēninātāja izmantošanas robežas, bremžu un lēninātāja kombinēta izmantošana, ātruma un pārnesuma skaitļa labāka izmantošana, transportlīdzekļa inerces izmantošana, ātruma samazināšanas un bremzēšanas veidu izmantošana, braucot no kalna, rīcība tehniskas kļūmes gadījumā, tādu elektronisku un mehānisku ierīču lietošana kā elektroniskā stabilitātes programma (ESP), uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS), bremžu pretbloķēšanas sistēma (ABS), vilces vadības sistēmas (TCS) un iebūvētās transportlīdzekļa uzraudzības sistēmas (IVMS), un citas lietošanai apstiprinātas vadītāja palīdzības vai automatizācijas ierīces.”;

| iii) | 1.3. punktu aizstāj ar šādu:
  1.3.   Mērķis – spēja optimizēt degvielas patēriņu:
  degvielas patēriņa optimizācija, izmantojot zināšanas un prasmes attiecībā uz 1.1. un 1.2. punktu, satiksmes plūsmas, pienācīgas distances paredzēšanas līdz citiem transportlīdzekļiem nozīmība, un transportlīdzekļa kustības daudzuma izmantošana, vienmērīgs ātrums, laidens braukšanas stils un atbilstošs spiediens riepās, kā arī zināšanas par intelektiskām transporta sistēmām, ar kurām uzlabo braukšanas efektivitāti un palīdz plānot maršrutu.”; |
| --- | --- |

iii)

1.3. punktu aizstāj ar šādu:

1.3.   Mērķis – spēja optimizēt degvielas patēriņu:

degvielas patēriņa optimizācija, izmantojot zināšanas un prasmes attiecībā uz 1.1. un 1.2. punktu, satiksmes plūsmas, pienācīgas distances paredzēšanas līdz citiem transportlīdzekļiem nozīmība, un transportlīdzekļa kustības daudzuma izmantošana, vienmērīgs ātrums, laidens braukšanas stils un atbilstošs spiediens riepās, kā arī zināšanas par intelektiskām transporta sistēmām, ar kurām uzlabo braukšanas efektivitāti un palīdz plānot maršrutu.”;

| iv) | iekļauj šādu punktu pirms virsraksta “Apliecības C, C + E, C1, C1 + E kategorijai”:
  1.3.a   Mērķis – spēja paredzēt un novērtēt riskus ceļu satiksmē un pielāgoties tiem: | apzināties dažādus ceļa, satiksmes un klimatiskos apstākļus un pielāgoties tiem, paredzēt iespējamus notikumus; saprast to, kā sagatavot un plānot braucienu ekstremālos laika apstākļos; mācēt rīkoties ar attiecīgo drošības aprīkojumu un saprast, kad brauciens būtu jāatliek vai jāatceļ ekstremālu laika apstākļu dēļ; pielāgoties ceļu satiksmes riskiem, tostarp ceļu satiksmē bīstamai uzvedībai vai neuzmanīgai transportlīdzekļa vadīšanai (ko izraisījusi elektronisku ierīču lietošana, ēšana, dzeršana u. tml.); atpazīt bīstamas situācijas, pielāgoties tām un spēt pārvarēt to radīto stresu, jo īpaši saistībā ar transportlīdzekļu lielumu un masu un neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, tādiem kā gājēji, velobraucēji un motorizēti divu riteņu transportlīdzekļi; |
| --- | --- | --- |

iv)

iekļauj šādu punktu pirms virsraksta “Apliecības C, C + E, C1, C1 + E kategorijai”:

1.3.a   Mērķis – spēja paredzēt un novērtēt riskus ceļu satiksmē un pielāgoties tiem:

apzināties dažādus ceļa, satiksmes un klimatiskos apstākļus un pielāgoties tiem, paredzēt iespējamus notikumus; saprast to, kā sagatavot un plānot braucienu ekstremālos laika apstākļos; mācēt rīkoties ar attiecīgo drošības aprīkojumu un saprast, kad brauciens būtu jāatliek vai jāatceļ ekstremālu laika apstākļu dēļ; pielāgoties ceļu satiksmes riskiem, tostarp ceļu satiksmē bīstamai uzvedībai vai neuzmanīgai transportlīdzekļa vadīšanai (ko izraisījusi elektronisku ierīču lietošana, ēšana, dzeršana u. tml.); atpazīt bīstamas situācijas, pielāgoties tām un spēt pārvarēt to radīto stresu, jo īpaši saistībā ar transportlīdzekļu lielumu un masu un neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem, tādiem kā gājēji, velobraucēji un motorizēti divu riteņu transportlīdzekļi;

| | identificēt iespējami bīstamas situācijas un pienācīgi izvērtēt, kā šīs iespējami bīstamas situācijas var kļūt par situācijām, kad vairs nav iespējams novērst sadursmi, un izvēlēties un veikt darbības, kas uzlabo drošības rezervi tādā mērā, ka no sadursmes tomēr ir iespējams izvairīties gadījumā, ja rodas potenciāla bīstamība.”; |
| --- | --- |

identificēt iespējami bīstamas situācijas un pienācīgi izvērtēt, kā šīs iespējami bīstamas situācijas var kļūt par situācijām, kad vairs nav iespējams novērst sadursmi, un izvēlēties un veikt darbības, kas uzlabo drošības rezervi tādā mērā, ka no sadursmes tomēr ir iespējams izvairīties gadījumā, ja rodas potenciāla bīstamība.”;

| v) | 1.4. punktu aizstāj ar šādu:
  1.4.   Mērķis – prasme piekraut transportlīdzekli, ievērojot drošības noteikumus un pareizu transportlīdzekļa izmantošanu: | spēki, kas iedarbojas uz braucošu transportlīdzekli, pārnesumkārbas pārnesumu skaitļu izmantošana atbilstīgi transportlīdzekļa noslodzei un ceļa profilam, automātisko transmisijas sistēmu lietošana, transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kravnesības aprēķināšana, kopējā tilpuma aprēķināšana, slodzes sadalījums, ass noslodzes pārsniegšanas sekas, transportlīdzekļa stabilitāte un smaguma centrs, iepakojuma un palešu veidi; |
| --- | --- | --- |

v)

1.4. punktu aizstāj ar šādu:

1.4.   Mērķis – prasme piekraut transportlīdzekli, ievērojot drošības noteikumus un pareizu transportlīdzekļa izmantošanu:

spēki, kas iedarbojas uz braucošu transportlīdzekli, pārnesumkārbas pārnesumu skaitļu izmantošana atbilstīgi transportlīdzekļa noslodzei un ceļa profilam, automātisko transmisijas sistēmu lietošana, transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kravnesības aprēķināšana, kopējā tilpuma aprēķināšana, slodzes sadalījums, ass noslodzes pārsniegšanas sekas, transportlīdzekļa stabilitāte un smaguma centrs, iepakojuma un palešu veidi;

| | galvenās nostiprināmo kravu kategorijas, piestiprināšanas un nostiprināšanas paņēmieni, stiprināšanas siksnu izmantošana, nostiprināšanas ierīču pārbaude, pārkraušanas iekārtu izmantošana, brezenta pārvalka uzlikšana un noņemšana.”; |
| --- | --- |

galvenās nostiprināmo kravu kategorijas, piestiprināšanas un nostiprināšanas paņēmieni, stiprināšanas siksnu izmantošana, nostiprināšanas ierīču pārbaude, pārkraušanas iekārtu izmantošana, brezenta pārvalka uzlikšana un noņemšana.”;

| vi) | 1.5. punktu aizstāj ar šādu:
  1.5.   Mērķis – prasme nodrošināt pasažieriem komfortu un drošību:
  garenvirziena kustību un šķērskustību regulēšana, koplietošanas ceļu izmantošana, izvietošanās uz ceļa, laidena bremzēšana, pārkares ievērošana, īpašu infrastruktūru izmantošana (sabiedriskas vietas, paredzētās braukšanas joslas), grūtības apvienot drošu braukšanu ar citiem vadītāja pienākumiem, saskarsme ar pasažieriem, dažu pasažieru grupu īpašas iezīmes (invalīdi, bērni).”; |
| --- | --- |

vi)

1.5. punktu aizstāj ar šādu:

1.5.   Mērķis – prasme nodrošināt pasažieriem komfortu un drošību:

garenvirziena kustību un šķērskustību regulēšana, koplietošanas ceļu izmantošana, izvietošanās uz ceļa, laidena bremzēšana, pārkares ievērošana, īpašu infrastruktūru izmantošana (sabiedriskas vietas, paredzētās braukšanas joslas), grūtības apvienot drošu braukšanu ar citiem vadītāja pienākumiem, saskarsme ar pasažieriem, dažu pasažieru grupu īpašas iezīmes (invalīdi, bērni).”;

| vii) | 1.6. punktu aizstāj ar šādu:
  1.6.   Mērķis – prasme piekraut transportlīdzekli, ievērojot drošības noteikumus un pareizu transportlīdzekļa izmantošanu:
  spēki, kas iedarbojas uz braucošu transportlīdzekli, pārnesumkārbas pārnesumu skaitļu izmantošana atbilstīgi transportlīdzekļa noslodzei un ceļa profilam, automātisko transmisijas sistēmu lietošana, transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kravnesības aprēķināšana, slodzes sadalījums, ass noslodzes pārsniegšanas sekas, transportlīdzekļa stabilitāte un smaguma centrs.”; |
| --- | --- |

vii)

1.6. punktu aizstāj ar šādu:

1.6.   Mērķis – prasme piekraut transportlīdzekli, ievērojot drošības noteikumus un pareizu transportlīdzekļa izmantošanu:

spēki, kas iedarbojas uz braucošu transportlīdzekli, pārnesumkārbas pārnesumu skaitļu izmantošana atbilstīgi transportlīdzekļa noslodzei un ceļa profilam, automātisko transmisijas sistēmu lietošana, transportlīdzekļa vai transportlīdzekļu sastāva kravnesības aprēķināšana, slodzes sadalījums, ass noslodzes pārsniegšanas sekas, transportlīdzekļa stabilitāte un smaguma centrs.”;

| viii) | 2.1. punktu aizstāj ar šādu:
  2.1.   Mērķis – zināt autotransporta sociālo vidi un to reglamentējošos noteikumus:
  maksimālie darba laika posmi, kas raksturīgi transporta nozarei; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 (*2) un Regulas (ES) Nr. 165/2014 (*3) principi, piemērošana un sekas; sodi par tahogrāfa neizmantošanu, nepareizu izmantošanu un neatļautām manipulācijām ar to; zināšanas par autotransporta sociālo vidi: vadītāju tiesības un pienākumi sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas un periodiskas apmācības jomā.

  (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.)."


  (*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

viii)

2.1. punktu aizstāj ar šādu:

2.1.   Mērķis – zināt autotransporta sociālo vidi un to reglamentējošos noteikumus:

maksimālie darba laika posmi, kas raksturīgi transporta nozarei; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 561/2006 (*2) un Regulas (ES) Nr. 165/2014 (*3) principi, piemērošana un sekas; sodi par tahogrāfa neizmantošanu, nepareizu izmantošanu un neatļautām manipulācijām ar to; zināšanas par autotransporta sociālo vidi: vadītāju tiesības un pienākumi sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas un periodiskas apmācības jomā.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.)."

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).”;"

| ix) | 2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  2.2.   Mērķis – zināt noteikumus, kas reglamentē kravu pārvadājumus:
  licences pārvadājumu veikšanai, dokumenti, kam jābūt transportlīdzeklī, noteiktu ceļu izmantošanas aizliegumi, ceļu nodevas, pienākumi, kas noteikti standarta līgumos par kravu pārvadāšanu, pārvadājuma līguma dokumentu sagatavošana, starptautisko pārvadājumu atļaujas, pienākumi, kas noteikti Konvencijā par starptautisko kravu autopārvadājumu līgumu, starptautiskās kravas pavadzīmes sagatavošana, robežu šķērsošana, kravas ekspeditori, īpaši preču pavaddokumenti.”; |
| --- | --- |

ix)

2.2. punktu aizstāj ar šādu:

2.2.   Mērķis – zināt noteikumus, kas reglamentē kravu pārvadājumus:

licences pārvadājumu veikšanai, dokumenti, kam jābūt transportlīdzeklī, noteiktu ceļu izmantošanas aizliegumi, ceļu nodevas, pienākumi, kas noteikti standarta līgumos par kravu pārvadāšanu, pārvadājuma līguma dokumentu sagatavošana, starptautisko pārvadājumu atļaujas, pienākumi, kas noteikti Konvencijā par starptautisko kravu autopārvadājumu līgumu, starptautiskās kravas pavadzīmes sagatavošana, robežu šķērsošana, kravas ekspeditori, īpaši preču pavaddokumenti.”;

| x) | 3.7. punktu aizstāj ar šādu:
  3.7.   Mērķis – zināt kravu autopārvadājumu ekonomisko vidi un tirgus organizāciju:
  autotransports attiecībā pret citiem transporta veidiem (konkurence, nosūtītāji), dažādas autotransporta darbības (komercpārvadājumi, pašpārvadājumi, transporta palīgdarbības), transporta uzņēmumu un transporta palīgdarbību galveno veidu organizācija, dažādas transporta specializācijas (autocisterna, kontrolēta temperatūra, bīstamās kravas, dzīvnieku pārvadāšana utt.), pārmaiņas nozarē (sniegto pakalpojumu dažādošana, pārvadājumi pa dzelzceļu un autoceļiem, apakšuzņēmuma līgumi utt.).”; |
| --- | --- |

x)

3.7. punktu aizstāj ar šādu:

3.7.   Mērķis – zināt kravu autopārvadājumu ekonomisko vidi un tirgus organizāciju:

autotransports attiecībā pret citiem transporta veidiem (konkurence, nosūtītāji), dažādas autotransporta darbības (komercpārvadājumi, pašpārvadājumi, transporta palīgdarbības), transporta uzņēmumu un transporta palīgdarbību galveno veidu organizācija, dažādas transporta specializācijas (autocisterna, kontrolēta temperatūra, bīstamās kravas, dzīvnieku pārvadāšana utt.), pārmaiņas nozarē (sniegto pakalpojumu dažādošana, pārvadājumi pa dzelzceļu un autoceļiem, apakšuzņēmuma līgumi utt.).”;

| xi) | 3.8. punktu aizstāj ar šādu:
  3.8.   Mērķis – zināt pasažieru autopārvadājumu ekonomisko vidi un tirgus organizāciju:
  pasažieru autopārvadājumi attiecībā pret citiem pasažieru pārvadājumu veidiem (dzelzceļš, privātā automašīna), dažādas autotransporta darbības, kas ietver pasažieru autopārvadājumus, izpratne par invaliditāti, robežu šķērsošana (starptautiskie pārvadājumi), pasažieru autopārvadājumu uzņēmumu galveno veidu organizācija.”; |
| --- | --- |

xi)

3.8. punktu aizstāj ar šādu:

3.8.   Mērķis – zināt pasažieru autopārvadājumu ekonomisko vidi un tirgus organizāciju:

pasažieru autopārvadājumi attiecībā pret citiem pasažieru pārvadājumu veidiem (dzelzceļš, privātā automašīna), dažādas autotransporta darbības, kas ietver pasažieru autopārvadājumus, izpratne par invaliditāti, robežu šķērsošana (starptautiskie pārvadājumi), pasažieru autopārvadājumu uzņēmumu galveno veidu organizācija.”;

| b) | 2. iedaļu groza šādi:






  i) | 2.1. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.1.   Iespēja, kas apvieno nodarbību apmeklēšanu un eksāmenu
  Sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai jāietver visu 1. iedaļā uzskaitīto priekšmetu mācīšana. Šīs sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 280 stundas.
  Katram apmācāmajam vadītājam vismaz 20 stundas pašam jāvada attiecīgās kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.
  Kad apmācāmais vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais vadītājs ne ilgāk kā astoņas no 20 individuālās braukšanas stundām drīkst braukt pa īpašu apvidu vai visaugstākās klases simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, tiem mainoties atkarībā no dažādiem atmosfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.
  Dalībvalstis var atļaut apstiprinātā mācību centra veikto apmācību daļēji sniegt, izmantojot IKT rīkus, tādus kā e-apmācība, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tiek uzturēta augsta apmācības kvalitāte un efektivitāte, un izvēloties priekšmetus, kuros visefektīvāk var izmantot IKT rīkus. Dalībvalstis jo īpaši prasa uzticamu lietotāju identifikāciju un pienācīgus kontroles līdzekļus. Dalībvalstis kā daļu no apmācības var ieskaitīt specifisku apmācību, ko nosaka citi Savienības tiesību akti. Tas ietver apmācību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK (*4) bīstamo kravu pārvadāšanā, apmācību par invaliditātes izpratni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011 (*5) un apmācību dzīvnieku pārvadāšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 (*6), bet neaprobežojas ar tām.
  Šīs direktīvas 5. panta 5. punktā minēto vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 70 stundas, ieskaitot piecas individuālās vadīšanas stundas.
  Minētās apmācības beigās dalībvalsts kompetentās iestādes vai to izraudzīta organizācija rakstiski vai mutiski eksaminē vadītāju. Eksāmenā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no 1. iedaļā iekļautā priekšmetu saraksta.

  (*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.)."


  (*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.)."


  (*6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

b)

2. iedaļu groza šādi:

i)

2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.   Iespēja, kas apvieno nodarbību apmeklēšanu un eksāmenu

Sākotnējās kvalifikācijas iegūšanai jāietver visu 1. iedaļā uzskaitīto priekšmetu mācīšana. Šīs sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 280 stundas.

Katram apmācāmajam vadītājam vismaz 20 stundas pašam jāvada attiecīgās kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.

Kad apmācāmais vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais vadītājs ne ilgāk kā astoņas no 20 individuālās braukšanas stundām drīkst braukt pa īpašu apvidu vai visaugstākās klases simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, tiem mainoties atkarībā no dažādiem atmosfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.

Dalībvalstis var atļaut apstiprinātā mācību centra veikto apmācību daļēji sniegt, izmantojot IKT rīkus, tādus kā e-apmācība, tajā pašā laikā nodrošinot, ka tiek uzturēta augsta apmācības kvalitāte un efektivitāte, un izvēloties priekšmetus, kuros visefektīvāk var izmantot IKT rīkus. Dalībvalstis jo īpaši prasa uzticamu lietotāju identifikāciju un pienācīgus kontroles līdzekļus. Dalībvalstis kā daļu no apmācības var ieskaitīt specifisku apmācību, ko nosaka citi Savienības tiesību akti. Tas ietver apmācību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/68/EK (*4) bīstamo kravu pārvadāšanā, apmācību par invaliditātes izpratni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 181/2011 (*5) un apmācību dzīvnieku pārvadāšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 (*6), bet neaprobežojas ar tām.

Šīs direktīvas 5. panta 5. punktā minēto vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanas procesam jāilgst 70 stundas, ieskaitot piecas individuālās vadīšanas stundas.

Minētās apmācības beigās dalībvalsts kompetentās iestādes vai to izraudzīta organizācija rakstiski vai mutiski eksaminē vadītāju. Eksāmenā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no 1. iedaļā iekļautā priekšmetu saraksta.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.)."

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.)."

(*6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).”;"

| ii) | 2.2. punkta b) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Praktiskajā eksāmenā izmantotajam transportlīdzeklim jāatbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.”; |
| --- | --- |

ii)

2.2. punkta b) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Praktiskajā eksāmenā izmantotajam transportlīdzeklim jāatbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.”;

| c) | 3. un 4. iedaļu aizstāj ar šādu:


  “3. iedaļa. Sākotnējās kvalifikācijas paātrinātā iegūšana, kas paredzēta 3. panta 2. punktā

  Sākotnējās kvalifikācijas paātrinātajai iegūšanai jāietver visu 1. iedaļā uzskaitīto priekšmetu mācīšana. Tai jāilgst 140 stundas.
  Katram apmācāmajam vadītājam vismaz 10 stundas pašam jāvada attiecīgās kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.
  Kad apmācāmais vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais vadītājs ne ilgāk kā četras no 10 individuālās braukšanas stundām drīkst braukt pa īpašu apvidu vai visaugstākās klases simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, minētajiem ceļa apstākļiem mainoties atkarībā no dažādiem atmosfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.
  Uz sākotnējās kvalifikācijas paātrinātu iegūšanu attiecas arī 2.1. punkta ceturtās daļas nosacījumi.
  Šīs direktīvas 5. panta 5. punktā minēto vadītāju sākotnējās kvalifikācijas paātrinātas iegūšanas procesam jāilgst 35 stundas, ieskaitot divarpus individuālas vadīšanas stundas.
  Minētās apmācības beigās dalībvalsts kompetentās iestādes vai to izraudzīta organizācija rakstiski vai mutiski eksaminē vadītāju. Eksāmenā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no 1. iedaļā iekļautā priekšmetu saraksta.

  4. iedaļa. Obligātā periodiskā apmācība, kas paredzēta 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā

  Apstiprinātam mācību centram jāorganizē obligātā periodiskā apmācība. Tai jānotiek ik pēc pieciem gadiem un jāilgst 35 stundas, kas sadalītas vismaz septiņu stundu garos laika posmos, ko var sadalīt divās dienās pēc kārtas. Izmantojot e-apmācību, apstiprinātais mācību centrs nodrošina, ka tiek nodrošināta pienācīga apmācības kvalitāte, tostarp izvēloties mācību priekšmetus, kuros visefektīvāk var izmantot IKT rīkus. Dalībvalstis jo īpaši prasa uzticamu lietotāju identifikāciju un pienācīgus kontroles līdzekļus. E-apmācības maksimālais ilgums nepārsniedz 12 stundas. Vismaz viens no apmācību kursa posmiem ir veltīts ar ceļu satiksmes drošību saistītam priekšmetam. Apmācības saturs ir salāgots ar apmācības vajadzībām konkrētām transporta operācijām, ko veic vadītājs, un attiecīgiem jauninājumiem juridiskajā un tehnoloģiju jomā, un, cik vien iespējams, būtu jāņem vērā vadītāja konkrētās apmācības vajadzības. Apmācības 35 stundās būtu jāaptver virkne dažādu priekšmetu, tostarp jāveic atkārtotas apmācības, ja ir apliecinājies, ka vadītājam ir vajadzīga noteikta korektīva apmācība.
  Dalībvalstis var apsvērt iespēju uzskatīt pabeigtu specifisko apmācību, kas noteikta ar citiem Savienības tiesību aktiem, par ne vairāk kā vienu no noteiktajiem septiņu stundu laika posmiem. Tas ietver apmācību saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK bīstamo kravu pārvadāšanā, apmācību dzīvnieku pārvadāšanā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1/2005 un attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem apmācību par invaliditātes izpratni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 181/2011, bet neaprobežojas ar tām. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka pabeigtu specifisko apmācību, kas saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK noteikta bīstamo kravu pārvadāšanai, uzskata par diviem septiņu stundu laika posmiem, ar noteikumu, ka šī ir vienīgā no citām apmācībām, kas tiek ieskaitīta periodiskajā apmācībā.”; |
| --- | --- |

c)

3. un 4. iedaļu aizstāj ar šādu:

“3. iedaļa. Sākotnējās kvalifikācijas paātrinātā iegūšana, kas paredzēta 3. panta 2. punktā

Sākotnējās kvalifikācijas paātrinātajai iegūšanai jāietver visu 1. iedaļā uzskaitīto priekšmetu mācīšana. Tai jāilgst 140 stundas.

Katram apmācāmajam vadītājam vismaz 10 stundas pašam jāvada attiecīgās kategorijas transportlīdzeklis, kas atbilst vismaz tām prasībām, ko eksāmenā izmantojamajiem transportlīdzekļiem nosaka Direktīva 2006/126/EK.

Kad apmācāmais vadītājs pats vada transportlīdzekli, viņš jāpavada instruktoram, ko nodarbina apstiprināts mācību centrs. Katrs apmācāmais vadītājs ne ilgāk kā četras no 10 individuālās braukšanas stundām drīkst braukt pa īpašu apvidu vai visaugstākās klases simulatorā, lai novērtētu prasmi racionāli braukt, ievērojot drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz transportlīdzekļa vadīšanu uz ceļa dažādos apstākļos, minētajiem ceļa apstākļiem mainoties atkarībā no dažādiem atmosfēras stāvokļiem un dienas vai nakts laika, un spēju optimizēt degvielas patēriņu.

Uz sākotnējās kvalifikācijas paātrinātu iegūšanu attiecas arī 2.1. punkta ceturtās daļas nosacījumi.

Šīs direktīvas 5. panta 5. punktā minēto vadītāju sākotnējās kvalifikācijas paātrinātas iegūšanas procesam jāilgst 35 stundas, ieskaitot divarpus individuālas vadīšanas stundas.

Minētās apmācības beigās dalībvalsts kompetentās iestādes vai to izraudzīta organizācija rakstiski vai mutiski eksaminē vadītāju. Eksāmenā jāiekļauj vismaz viens jautājums par katru mērķi no 1. iedaļā iekļautā priekšmetu saraksta.

4. iedaļa. Obligātā periodiskā apmācība, kas paredzēta 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā

Apstiprinātam mācību centram jāorganizē obligātā periodiskā apmācība. Tai jānotiek ik pēc pieciem gadiem un jāilgst 35 stundas, kas sadalītas vismaz septiņu stundu garos laika posmos, ko var sadalīt divās dienās pēc kārtas. Izmantojot e-apmācību, apstiprinātais mācību centrs nodrošina, ka tiek nodrošināta pienācīga apmācības kvalitāte, tostarp izvēloties mācību priekšmetus, kuros visefektīvāk var izmantot IKT rīkus. Dalībvalstis jo īpaši prasa uzticamu lietotāju identifikāciju un pienācīgus kontroles līdzekļus. E-apmācības maksimālais ilgums nepārsniedz 12 stundas. Vismaz viens no apmācību kursa posmiem ir veltīts ar ceļu satiksmes drošību saistītam priekšmetam. Apmācības saturs ir salāgots ar apmācības vajadzībām konkrētām transporta operācijām, ko veic vadītājs, un attiecīgiem jauninājumiem juridiskajā un tehnoloģiju jomā, un, cik vien iespējams, būtu jāņem vērā vadītāja konkrētās apmācības vajadzības. Apmācības 35 stundās būtu jāaptver virkne dažādu priekšmetu, tostarp jāveic atkārtotas apmācības, ja ir apliecinājies, ka vadītājam ir vajadzīga noteikta korektīva apmācība.

Dalībvalstis var apsvērt iespēju uzskatīt pabeigtu specifisko apmācību, kas noteikta ar citiem Savienības tiesību aktiem, par ne vairāk kā vienu no noteiktajiem septiņu stundu laika posmiem. Tas ietver apmācību saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK bīstamo kravu pārvadāšanā, apmācību dzīvnieku pārvadāšanā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1/2005 un attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem apmācību par invaliditātes izpratni saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 181/2011, bet neaprobežojas ar tām. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka pabeigtu specifisko apmācību, kas saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK noteikta bīstamo kravu pārvadāšanai, uzskata par diviem septiņu stundu laika posmiem, ar noteikumu, ka šī ir vienīgā no citām apmācībām, kas tiek ieskaitīta periodiskajā apmācībā.”;

| 2) | II pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “NOTEIKUMI PAR VADĪTĀJA KVALIFIKĀCIJAS KARTES EIROPAS SAVIENĪBAS PARAUGU”; |
| --- | --- | --- |

2)

II pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

“NOTEIKUMI PAR VADĪTĀJA KVALIFIKĀCIJAS KARTES EIROPAS SAVIENĪBAS PARAUGU”;

| b) | 2. iedaļu groza šādi:






  i) | attiecībā uz vadītāja kvalifikācijas kartes 1. pusi:






  — | d) apakšpunkta 9. punktu aizstāj ar šādu:







  “9. | transportlīdzekļu kategorijas, attiecībā uz kurām vadītājs atbilst sākotnējās kvalifikācijas un periodiskas apmācības prasībām;”, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

2. iedaļu groza šādi:

i)

attiecībā uz vadītāja kvalifikācijas kartes 1. pusi:

—

d) apakšpunkta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.

| — | e) apakšpunkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:


  “uzraksts “Eiropas Savienības paraugs” tās dalībvalsts valodā vai valodās, kas izdevusi karti, un uzraksts “Vadītāja kvalifikācijas karte” Savienības pārējās oficiālajās valodās, kuri iespiesti zilā krāsā tā, lai veidotu kartes fonu:”; |
| --- | --- |

—

e) apakšpunkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“uzraksts “Eiropas Savienības paraugs” tās dalībvalsts valodā vai valodās, kas izdevusi karti, un uzraksts “Vadītāja kvalifikācijas karte” Savienības pārējās oficiālajās valodās, kuri iespiesti zilā krāsā tā, lai veidotu kartes fonu:”;

| ii) | attiecībā uz vadītāja kvalifikācijas kartes 2. pusi a) apakšpunkta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:






  “9. | transportlīdzekļu kategorijas, attiecībā uz kurām vadītājs atbilst sākotnējās kvalifikācijas un periodiskas apmācības prasībām; |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz vadītāja kvalifikācijas kartes 2. pusi a) apakšpunkta 9. un 10. punktu aizstāj ar šādiem:

“9.

transportlīdzekļu kategorijas, attiecībā uz kurām vadītājs atbilst sākotnējās kvalifikācijas un periodiskas apmācības prasībām;

| 10. | saskaņotais Savienības kods “95”, kā noteikts Direktīvas 2006/126/EK I pielikumā;”; |
| --- | --- |

10.

saskaņotais Savienības kods “95”, kā noteikts Direktīvas 2006/126/EK I pielikumā;”;

| c) | 4. iedaļu groza šādi:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “VADĪTĀJA KVALIFIKĀCIJAS KARTES EIROPAS SAVIENĪBAS PARAUGS”; |
| --- | --- | --- |

c)

4. iedaļu groza šādi:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“VADĪTĀJA KVALIFIKĀCIJAS KARTES EIROPAS SAVIENĪBAS PARAUGS”;

| ii) | uz parauga 2. puses 10. ailē tekstu “Kopienas kods” aizstāj ar “Savienības kods”; |
| --- | --- |

ii)

uz parauga 2. puses 10. ailē tekstu “Kopienas kods” aizstāj ar “Savienības kods”;

| d) | pievieno šādu iedaļu:
  “5.   Pārejas noteikumi
  Vadītāja kvalifikācijas kartes, kas izdotas pirms 2020. gada 23. maija, ir derīgas līdz to derīguma termiņa beigām.”; |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu iedaļu:

“5.   Pārejas noteikumi

Vadītāja kvalifikācijas kartes, kas izdotas pirms 2020. gada 23. maija, ir derīgas līdz to derīguma termiņa beigām.”;

| 3) | pievieno šādu pielikumu:


  “III PIELIKUMS

  ATBILSTĪBAS TABULA ATSAUCĒM UZ KONKRĒTĀM VADĪTĀJA APLIECĪBU KATEGORIJĀM







  Atsauces šajā direktīvā | Atsauces Direktīvā 2006/126/EK |
| --- | --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

3)

pievieno šādu pielikumu:

“III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA ATSAUCĒM UZ KONKRĒTĀM VADĪTĀJA APLIECĪBU KATEGORIJĀM

Atsauces šajā direktīvā

Atsauces Direktīvā 2006/126/EK

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.).”;

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).”;

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.).

*5

(*6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).”;”

*6

---

LĒMUMI

| 2.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 112/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 112/42

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/646

(2018. gada 18. aprīlis)

par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Indivīdiem, meklējot darbu vai pieņemot lēmumus par mācīšanos, studēšanu vai strādāšanu, nepieciešama piekļuve informācijai un karjeras attīstības atbalstam attiecībā uz to, kādas iespējas ir pieejamas, kā novērtēt savas prasmes, un par veidiem, kā sniegt informāciju par savām prasmēm un kvalifikācijām. |
| --- | --- |

(1)

Indivīdiem, meklējot darbu vai pieņemot lēmumus par mācīšanos, studēšanu vai strādāšanu, nepieciešama piekļuve informācijai un karjeras attīstības atbalstam attiecībā uz to, kādas iespējas ir pieejamas, kā novērtēt savas prasmes, un par veidiem, kā sniegt informāciju par savām prasmēm un kvalifikācijām.

| (2) | Indivīdiem, darba devējiem, kompetentajām iestādēm un struktūrām ievērojamas grūtības rada atšķirības definīcijās, dokumentu formātos, valodās, kā arī novērtēšanas un validēšanas metodēs. Minētās problēmas galvenokārt rodas gadījumos, kad indivīdi pārvietojas no vienas valsts uz citu, tostarp uz trešām valstīm, un arī tad, kad viņi meklē jaunu darbu vai iesaistās mācībās un karjeras vadībā. Lai risinātu minētās problēmas, ir vajadzīga skaidra un plaši izplatīta informācija, kopīga izpratne un uzlabota prasmju un kvalifikāciju pārredzamība. |
| --- | --- |

(2)

Indivīdiem, darba devējiem, kompetentajām iestādēm un struktūrām ievērojamas grūtības rada atšķirības definīcijās, dokumentu formātos, valodās, kā arī novērtēšanas un validēšanas metodēs. Minētās problēmas galvenokārt rodas gadījumos, kad indivīdi pārvietojas no vienas valsts uz citu, tostarp uz trešām valstīm, un arī tad, kad viņi meklē jaunu darbu vai iesaistās mācībās un karjeras vadībā. Lai risinātu minētās problēmas, ir vajadzīga skaidra un plaši izplatīta informācija, kopīga izpratne un uzlabota prasmju un kvalifikāciju pārredzamība.

| (3) | Jaunā Prasmju programma Eiropai, ko Komisija pieņēma 2016. gada 10. jūnijā, aicina dalībvalstis, sociālos partnerus, rūpniecības nozari un citas ieinteresētās personas sadarboties desmit darbībās, kuru mērķis ir uzlabot prasmju veidošanas kvalitāti un noderību, padarīt prasmes pārredzamākas un salīdzināmākas un uzlabot prasmju apzināšanu, jo īpaši informāciju, kas sekmētu veiksmīgāku karjeras izvēli. Kā viena no minētajām desmit darbībām, kas paver svarīgu ceļu minēto mērķu sasniegšanai un atbalstīšanai, bija ierosinājums pārskatīt Europass sistēmu. |
| --- | --- |

(3)

Jaunā Prasmju programma Eiropai, ko Komisija pieņēma 2016. gada 10. jūnijā, aicina dalībvalstis, sociālos partnerus, rūpniecības nozari un citas ieinteresētās personas sadarboties desmit darbībās, kuru mērķis ir uzlabot prasmju veidošanas kvalitāti un noderību, padarīt prasmes pārredzamākas un salīdzināmākas un uzlabot prasmju apzināšanu, jo īpaši informāciju, kas sekmētu veiksmīgāku karjeras izvēli. Kā viena no minētajām desmit darbībām, kas paver svarīgu ceļu minēto mērķu sasniegšanai un atbalstīšanai, bija ierosinājums pārskatīt Europass sistēmu.

| (4) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (3) izveidoja sistēmu ar darba meklēšanu, iesaistīšanos mācībās un karjeras vadību saistītu problēmu risināšanai. Minētā lēmuma mērķis bija panākt kvalifikāciju un kompetenču labāku pārskatāmību, izmantojot dokumentu portfeli ar nosaukumu “Europass”, ko indivīdi var brīvprātīgi izmantot. Europass sistēmas īstenošanai ar minēto lēmumu arī izveidoja valstu struktūras, kas zināmas kā valstu Europass centri. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (3) izveidoja sistēmu ar darba meklēšanu, iesaistīšanos mācībās un karjeras vadību saistītu problēmu risināšanai. Minētā lēmuma mērķis bija panākt kvalifikāciju un kompetenču labāku pārskatāmību, izmantojot dokumentu portfeli ar nosaukumu “Europass”, ko indivīdi var brīvprātīgi izmantot. Europass sistēmas īstenošanai ar minēto lēmumu arī izveidoja valstu struktūras, kas zināmas kā valstu Europass centri.

| (5) | Lai sasniegtu galveno mērķi, Europass sistēma ir vērsta uz rīkiem prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai. Minētie rīki tiek plaši pielietoti internetā bāzētajā Europass informācijas sistēmā. |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu galveno mērķi, Europass sistēma ir vērsta uz rīkiem prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai. Minētie rīki tiek plaši pielietoti internetā bāzētajā Europass informācijas sistēmā.

| (6) | Valstu Europass centri sniedz atbalstu lietotājiem un sekmē prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanu. Euroguidance tīkls, kas veicina karjeras atbalsta Eiropas dimensiju un sniedz augstas kvalitātes informāciju par mūžilgu karjeras attīstības atbalstu un starptautisko mācību mobilitāti, ir arī palīdzējis attīstīt informācijas sniegšanu par Savienības prasmju un kvalifikāciju rīkiem. Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras valstu koordinācijas punkti valsts iestādēm palīdz valstu kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas pielīdzināt Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrai (“EKI”) un padarīt EKI tuvāku indivīdiem un organizācijām. Būtu jānodrošina atbalsts minētajiem valsts pakalpojumiem un to labāka koordinēšana, lai pastiprinātu to ietekmi, vienlaikus ievērojot nacionālo sistēmu daudzveidību. |
| --- | --- |

(6)

Valstu Europass centri sniedz atbalstu lietotājiem un sekmē prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanu. Euroguidance tīkls, kas veicina karjeras atbalsta Eiropas dimensiju un sniedz augstas kvalitātes informāciju par mūžilgu karjeras attīstības atbalstu un starptautisko mācību mobilitāti, ir arī palīdzējis attīstīt informācijas sniegšanu par Savienības prasmju un kvalifikāciju rīkiem. Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras valstu koordinācijas punkti valsts iestādēm palīdz valstu kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas pielīdzināt Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrai (“EKI”) un padarīt EKI tuvāku indivīdiem un organizācijām. Būtu jānodrošina atbalsts minētajiem valsts pakalpojumiem un to labāka koordinēšana, lai pastiprinātu to ietekmi, vienlaikus ievērojot nacionālo sistēmu daudzveidību.

| (7) | Komisija savā 2013. gada 19. decembra ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Europass novērtējumu secināja, ka Europass valstu centriem uzticētā misija palielināt informētību par Europass un sniegt ieinteresētajām personām nepieciešamo informāciju ir apmierinošs modelis Europass īstenošanai. Tomēr Komisija arī secināja, ka lielākā daļa Europass rīku vēl arvien nesasniedz visus potenciālos lietotājus, ka tiem ir nevienlīdzīgs ģeogrāfiskais pārklājums, ka tie atšķirīgi aptver dažādas vecuma grupas un ka karjeras attīstības un mobilitātes atbalsta pakalpojumu labāka koordinēšana un integrēšana Europass sistēmā ļautu sasniegt vairāk potenciālo lietotāju. |
| --- | --- |

(7)

Komisija savā 2013. gada 19. decembra ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Europass novērtējumu secināja, ka Europass valstu centriem uzticētā misija palielināt informētību par Europass un sniegt ieinteresētajām personām nepieciešamo informāciju ir apmierinošs modelis Europass īstenošanai. Tomēr Komisija arī secināja, ka lielākā daļa Europass rīku vēl arvien nesasniedz visus potenciālos lietotājus, ka tiem ir nevienlīdzīgs ģeogrāfiskais pārklājums, ka tie atšķirīgi aptver dažādas vecuma grupas un ka karjeras attīstības un mobilitātes atbalsta pakalpojumu labāka koordinēšana un integrēšana Europass sistēmā ļautu sasniegt vairāk potenciālo lietotāju.

| (8) | Dati liecina, ka Europass izmanto sociālās grupas ar augstu digitālo pratību, bet nelabvēlīgā situācijā esošās grupas, piemēram, cilvēki ar zemāku izglītības līmeni, vecāka gadagājuma cilvēki vai ilgstoši bezdarbnieki, bieži vien nav informētas par Europass un tā rīku esamību un tāpēc nevar no tā neko gūt. |
| --- | --- |

(8)

Dati liecina, ka Europass izmanto sociālās grupas ar augstu digitālo pratību, bet nelabvēlīgā situācijā esošās grupas, piemēram, cilvēki ar zemāku izglītības līmeni, vecāka gadagājuma cilvēki vai ilgstoši bezdarbnieki, bieži vien nav informētas par Europass un tā rīku esamību un tāpēc nevar no tā neko gūt.

| (9) | Europass portfelis ir viens no vairākiem rīkiem un instrumentiem, kas ieviesti Savienības līmenī, lai uzlabotu prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un izpratni par tām. |
| --- | --- |

(9)

Europass portfelis ir viens no vairākiem rīkiem un instrumentiem, kas ieviesti Savienības līmenī, lai uzlabotu prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un izpratni par tām.

| (10) | Europass portfelī ir piecas dokumentu veidnes. Ar Europass Curriculum Vitae (CV) veidni indivīdi savu CV var aizpildīt standartizētā formātā. Kopš Europass CV ieviešanas 2004. gadā tiešsaistē ir izveidoti vairāk nekā 100 miljoni Europass CV. Divas kvalifikāciju pielikumu veidnes, proti, Europass diploma pielikums un Europass kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums, sniedz informāciju par kvalifikācijas saturu un mācību rezultātiem, kā arī par izglītības sistēmu kvalifikācijas izdošanas valstī. Europass valodu pase tiek izmantota, lai raksturotu valodu prasmes. Europass mobilitātes veidne apraksta prasmes, kas mobilitātes pieredzē mācību vai darba nolūkā iegūtas ārvalstīs. |
| --- | --- |

(10)

Europass portfelī ir piecas dokumentu veidnes. Ar Europass Curriculum Vitae (CV) veidni indivīdi savu CV var aizpildīt standartizētā formātā. Kopš Europass CV ieviešanas 2004. gadā tiešsaistē ir izveidoti vairāk nekā 100 miljoni Europass CV. Divas kvalifikāciju pielikumu veidnes, proti, Europass diploma pielikums un Europass kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums, sniedz informāciju par kvalifikācijas saturu un mācību rezultātiem, kā arī par izglītības sistēmu kvalifikācijas izdošanas valstī. Europass valodu pase tiek izmantota, lai raksturotu valodu prasmes. Europass mobilitātes veidne apraksta prasmes, kas mobilitātes pieredzē mācību vai darba nolūkā iegūtas ārvalstīs.

| (11) | Padomes 2017. gada 22. maija Ieteikumā (4) ir dota kopēja atsauces sistēma, lai palīdzētu indivīdiem un organizācijām salīdzināt dažādas kvalifikāciju sistēmas un minēto sistēmu kvalifikāciju līmeņus. |
| --- | --- |

(11)

Padomes 2017. gada 22. maija Ieteikumā (4) ir dota kopēja atsauces sistēma, lai palīdzētu indivīdiem un organizācijām salīdzināt dažādas kvalifikāciju sistēmas un minēto sistēmu kvalifikāciju līmeņus.

| (12) | Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumā (5) dalībvalstis tika aicinātas līdz 2018. gadam – atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām un kā tās uzskata par piemērotu – ieviest pasākumus neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai, kas indivīdiem dod iespēju panākt, ka tiek validētas viņu zināšanas, prasmes un kompetences, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, un iegūt pilnu vai attiecīgā gadījumā daļēju kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(12)

Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumā (5) dalībvalstis tika aicinātas līdz 2018. gadam – atbilstīgi valstu apstākļiem un īpatnībām un kā tās uzskata par piemērotu – ieviest pasākumus neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai, kas indivīdiem dod iespēju panākt, ka tiek validētas viņu zināšanas, prasmes un kompetences, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, un iegūt pilnu vai attiecīgā gadījumā daļēju kvalifikāciju.

| (13) | Padomes 2004. gada 28. maija rezolūcijā par politikas nostādņu, sistēmu un prakses uzlabošanu mūžilga karjeras attīstības atbalsta jomā izklāstīti galvenie mūžilga karjeras attīstības atbalsta politikas mērķi attiecībā uz visiem Savienības pilsoņiem. Padomes 2008. gada 21. novembra rezolūcijā (6) uzsvērts, cik svarīgs mūžizglītībai ir karjeras attīstības atbalsts. |
| --- | --- |

(13)

Padomes 2004. gada 28. maija rezolūcijā par politikas nostādņu, sistēmu un prakses uzlabošanu mūžilga karjeras attīstības atbalsta jomā izklāstīti galvenie mūžilga karjeras attīstības atbalsta politikas mērķi attiecībā uz visiem Savienības pilsoņiem. Padomes 2008. gada 21. novembra rezolūcijā (6) uzsvērts, cik svarīgs mūžizglītībai ir karjeras attīstības atbalsts.

| (14) | Portāls “Mācību iespējas un kvalifikācijas Eiropā” nodrošina piekļuvi informācijai par mācību iespējām un kvalifikācijām, ko piedāvā dažādas izglītības sistēmas Eiropā, un par valstu kvalifikācijas sistēmu salīdzināšanu, izmantojot EKI. |
| --- | --- |

(14)

Portāls “Mācību iespējas un kvalifikācijas Eiropā” nodrošina piekļuvi informācijai par mācību iespējām un kvalifikācijām, ko piedāvā dažādas izglītības sistēmas Eiropā, un par valstu kvalifikācijas sistēmu salīdzināšanu, izmantojot EKI.

| (15) | ES prasmju panorāma sniedz informāciju par prasmēm dažādās profesijās un konkrētās nozarēs, tostarp par pieprasījumu un piedāvājumu valstu līmenī. |
| --- | --- |

(15)

ES prasmju panorāma sniedz informāciju par prasmēm dažādās profesijās un konkrētās nozarēs, tostarp par pieprasījumu un piedāvājumu valstu līmenī.

| (16) | Brīvo darbvietu un citu darba tirgus tendenču analīze ir vispāratzīts veids, kā pilnveidot prasmju apzināšanu, lai izprastu tādas problēmas kā prasmju trūkums un kvalifikāciju neatbilstības. |
| --- | --- |

(16)

Brīvo darbvietu un citu darba tirgus tendenču analīze ir vispāratzīts veids, kā pilnveidot prasmju apzināšanu, lai izprastu tādas problēmas kā prasmju trūkums un kvalifikāciju neatbilstības.

| (17) | Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām ir izstrādājusi un pastāvīgi atjauno daudzvalodīgu Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikāciju (“ESCO”), kuras mērķis ir veicināt prasmju un kvalifikāciju pārredzamību attiecībā uz izglītību un mācībām, kā arī ar darbu saistītiem mērķiem. Pēc atbilstošas testēšanas un pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu nostāju, Komisija varētu ESCO izmantot Europass sistēmā; ESCO izmantošana dalībvalstīm pēc tam, kad tās to būs testējušas un novērtējušas, ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām ir izstrādājusi un pastāvīgi atjauno daudzvalodīgu Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikāciju (“ESCO”), kuras mērķis ir veicināt prasmju un kvalifikāciju pārredzamību attiecībā uz izglītību un mācībām, kā arī ar darbu saistītiem mērķiem. Pēc atbilstošas testēšanas un pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu nostāju, Komisija varētu ESCO izmantot Europass sistēmā; ESCO izmantošana dalībvalstīm pēc tam, kad tās to būs testējušas un novērtējušas, ir brīvprātīga.

| (18) | Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (7), ir sadarbības tīkls informācijas apmaiņai un mijiedarbības sekmēšanai starp darba meklētājiem un darba devējiem. Tas sniedz bezmaksas palīdzību darba meklētājiem, kuri vēlas pārcelties uz citu valsti, un palīdz darba devējiem, kuri vēlas pieņemt darbā darbiniekus no citām valstīm. Sinerģija un sadarbība starp Europass un EURES portāliem varētu pastiprināt abu šo pakalpojumu ietekmi. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES”), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/589 (7), ir sadarbības tīkls informācijas apmaiņai un mijiedarbības sekmēšanai starp darba meklētājiem un darba devējiem. Tas sniedz bezmaksas palīdzību darba meklētājiem, kuri vēlas pārcelties uz citu valsti, un palīdz darba devējiem, kuri vēlas pieņemt darbā darbiniekus no citām valstīm. Sinerģija un sadarbība starp Europass un EURES portāliem varētu pastiprināt abu šo pakalpojumu ietekmi.

| (19) | Darba tirgus procesi, piemēram, brīvu darbvietu publicēšana, darba pieteikumi, prasmju novērtēšana un pieņemšana darbā, arvien vairāk tiek pārvaldīti tiešsaistē ar rīkiem, kuros izmanto sociālos medijus, lielos datus un citas tehnoloģijas. Kandidātu atlasē izmanto rīkus un procesus, kas meklē informāciju par prasmēm un kvalifikācijām, kuras iegūtas formālā, neformālā un ikdienējā vidē. |
| --- | --- |

(19)

Darba tirgus procesi, piemēram, brīvu darbvietu publicēšana, darba pieteikumi, prasmju novērtēšana un pieņemšana darbā, arvien vairāk tiek pārvaldīti tiešsaistē ar rīkiem, kuros izmanto sociālos medijus, lielos datus un citas tehnoloģijas. Kandidātu atlasē izmanto rīkus un procesus, kas meklē informāciju par prasmēm un kvalifikācijām, kuras iegūtas formālā, neformālā un ikdienējā vidē.

| (20) | Formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās pašlaik notiek arī jaunos veidos un vidēs, un to piedāvā dažādi pakalpojumu sniedzēji, jo īpaši izmantojot digitālās tehnoloģijas un platformas, tālmācību, e-mācības, savstarpējās mācības, masveida atvērtos tiešsaistes kursus un atvērtos izglītības resursus. Turklāt prasmju, pieredzes un mācību sasniegumus atzīst dažādos veidos, piemēram, ar digitālajiem atvērtajiem žetoniem. Digitālās tehnoloģijas tiek izmantotas arī prasmēm, kas iegūtas neformālās mācīšanās vidē, piemēram, jaunatnes darbā un brīvprātīgajā darbā. |
| --- | --- |

(20)

Formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās pašlaik notiek arī jaunos veidos un vidēs, un to piedāvā dažādi pakalpojumu sniedzēji, jo īpaši izmantojot digitālās tehnoloģijas un platformas, tālmācību, e-mācības, savstarpējās mācības, masveida atvērtos tiešsaistes kursus un atvērtos izglītības resursus. Turklāt prasmju, pieredzes un mācību sasniegumus atzīst dažādos veidos, piemēram, ar digitālajiem atvērtajiem žetoniem. Digitālās tehnoloģijas tiek izmantotas arī prasmēm, kas iegūtas neformālās mācīšanās vidē, piemēram, jaunatnes darbā un brīvprātīgajā darbā.

| (21) | Šajā lēmumā prasmes tiek saprastas plašā nozīmē, aptverot to, ko persona zina, saprot un spēj izdarīt. Prasmes attiecas uz dažādu veidu mācīšanās rezultātiem, tostarp zināšanām un kompetencēm, kā arī spējām pielietot zināšanas un izmantot zinātību, lai paveiktu uzdevumus un atrisinātu problēmas. Atzīstot profesionālo prasmju nozīmi, vienlaikus tiek atzīts, ka arvien lielāka nozīme ir caurviju jeb vispārīgajām prasmēm, piemēram, kritiskajai domāšanai, komandas darbam, problēmu risināšanai un radošumam, digitālajām vai valodu prasmēm, kuras ir svarīgs priekšnosacījums personīgajai un profesionālajai izaugsmei un kuras tādēļ var izmantot dažādās jomās. Indivīdiem varētu noderēt rīki un norādījumi par to, kā novērtēt un raksturot minētās un citas prasmes. |
| --- | --- |

(21)

Šajā lēmumā prasmes tiek saprastas plašā nozīmē, aptverot to, ko persona zina, saprot un spēj izdarīt. Prasmes attiecas uz dažādu veidu mācīšanās rezultātiem, tostarp zināšanām un kompetencēm, kā arī spējām pielietot zināšanas un izmantot zinātību, lai paveiktu uzdevumus un atrisinātu problēmas. Atzīstot profesionālo prasmju nozīmi, vienlaikus tiek atzīts, ka arvien lielāka nozīme ir caurviju jeb vispārīgajām prasmēm, piemēram, kritiskajai domāšanai, komandas darbam, problēmu risināšanai un radošumam, digitālajām vai valodu prasmēm, kuras ir svarīgs priekšnosacījums personīgajai un profesionālajai izaugsmei un kuras tādēļ var izmantot dažādās jomās. Indivīdiem varētu noderēt rīki un norādījumi par to, kā novērtēt un raksturot minētās un citas prasmes.

| (22) | Indivīdi informāciju par iegūtajām prasmēm un kvalifikācijām parasti ir norādījuši CV un apliecinošos dokumentos, piemēram, apliecībās vai diplomos. Tagad ir pieejami jauni rīki, kas var atvieglot prasmju un kvalifikāciju uzrādīšanu, izmantojot dažādus tiešsaistes un digitālos formātus. Minētie jaunie rīki var dot arī iespēju indivīdiem pašiem novērtēt savas prasmes, kas iegūtas dažādos apstākļos. |
| --- | --- |

(22)

Indivīdi informāciju par iegūtajām prasmēm un kvalifikācijām parasti ir norādījuši CV un apliecinošos dokumentos, piemēram, apliecībās vai diplomos. Tagad ir pieejami jauni rīki, kas var atvieglot prasmju un kvalifikāciju uzrādīšanu, izmantojot dažādus tiešsaistes un digitālos formātus. Minētie jaunie rīki var dot arī iespēju indivīdiem pašiem novērtēt savas prasmes, kas iegūtas dažādos apstākļos.

| (23) | Europass sistēmai vajadzētu atbilst pašreizējām un nākotnes vajadzībām. Lietotājiem ir nepieciešami rīki, ar ko dokumentēt savas prasmes un kvalifikācijas. Turklāt prasmju novērtēšanas un prasmju pašnovērtēšanas rīki, kā arī piekļuve attiecīgajai informācijai, tostarp informācijai par validēšanas iespējām un karjeras attīstības atbalstu, var noderēt, pieņemot lēmumus par darba vai mācību iespējām. |
| --- | --- |

(23)

Europass sistēmai vajadzētu atbilst pašreizējām un nākotnes vajadzībām. Lietotājiem ir nepieciešami rīki, ar ko dokumentēt savas prasmes un kvalifikācijas. Turklāt prasmju novērtēšanas un prasmju pašnovērtēšanas rīki, kā arī piekļuve attiecīgajai informācijai, tostarp informācijai par validēšanas iespējām un karjeras attīstības atbalstu, var noderēt, pieņemot lēmumus par darba vai mācību iespējām.

| (24) | Savienības rīki attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām būtu jāpielāgo mainīgajai praksei un tehnoloģiju attīstībai, lai nodrošinātu to aktualitāti un noderīgumu lietotājiem. Tas būtu jāpanāk, cita starpā radot inovatīvas funkcijas, piemēram, interaktīvus rīkus, dokumentu rediģēšanu un dizainu, cenšoties nodrošināt aptverošākus, efektīvākus un lietderīgākus rīkus un vienkāršošanu, kā arī lielāku tehnisko savietojamību un sinerģiju starp saistītiem rīkiem, cita starpā arī trešo personu izstrādātiem, un ņemot vērā cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības. Turklāt varētu izmantot autentifikācijas pasākumus, lai palīdzētu verificēt digitālos dokumentus par prasmēm un kvalifikācijām. |
| --- | --- |

(24)

Savienības rīki attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām būtu jāpielāgo mainīgajai praksei un tehnoloģiju attīstībai, lai nodrošinātu to aktualitāti un noderīgumu lietotājiem. Tas būtu jāpanāk, cita starpā radot inovatīvas funkcijas, piemēram, interaktīvus rīkus, dokumentu rediģēšanu un dizainu, cenšoties nodrošināt aptverošākus, efektīvākus un lietderīgākus rīkus un vienkāršošanu, kā arī lielāku tehnisko savietojamību un sinerģiju starp saistītiem rīkiem, cita starpā arī trešo personu izstrādātiem, un ņemot vērā cilvēku ar invaliditāti īpašās vajadzības. Turklāt varētu izmantot autentifikācijas pasākumus, lai palīdzētu verificēt digitālos dokumentus par prasmēm un kvalifikācijām.

| (25) | Tāpēc ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotā Europass sistēma būtu jāaizstāj ar jaunu sistēmu, lai risinātu mainīgās vajadzības. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotā Europass sistēma būtu jāaizstāj ar jaunu sistēmu, lai risinātu mainīgās vajadzības.

| (26) | Jaunajai Europass sistēmai būtu jāatbilst visu atsevišķo galalietotāju, piemēram, izglītojamo, darba meklētāju, tostarp bezdarbnieku un darba ņēmēju, kā arī citu atbilstīgo ieinteresēto personu, piemēram, darba devēju (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu), tirdzniecības palātu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, brīvprātīgo, karjeras atbalsta speciālistu, valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru, izglītotāju, jaunatnes organizāciju, jaunatnes darba nodrošinātāju, atbildīgo valsts iestāžu un politikas veidotāju, vajadzībām un gaidām. Tajā būtu jāņem vērā arī to trešo valstu valstspiederīgo vajadzības, kas ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju. |
| --- | --- |

(26)

Jaunajai Europass sistēmai būtu jāatbilst visu atsevišķo galalietotāju, piemēram, izglītojamo, darba meklētāju, tostarp bezdarbnieku un darba ņēmēju, kā arī citu atbilstīgo ieinteresēto personu, piemēram, darba devēju (jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu), tirdzniecības palātu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, brīvprātīgo, karjeras atbalsta speciālistu, valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru, izglītotāju, jaunatnes organizāciju, jaunatnes darba nodrošinātāju, atbildīgo valsts iestāžu un politikas veidotāju, vajadzībām un gaidām. Tajā būtu jāņem vērā arī to trešo valstu valstspiederīgo vajadzības, kas ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju.

| (27) | Europass sistēma būtu jāpilnveido, lai tajā varētu aprakstīt dažādu veidu mācības un prasmes un jo īpaši tādas, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos. |
| --- | --- |

(27)

Europass sistēma būtu jāpilnveido, lai tajā varētu aprakstīt dažādu veidu mācības un prasmes un jo īpaši tādas, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos.

| (28) | Europass sistēma būtu jāizstrādā, izmantojot uz lietotājiem orientētu pieeju, pamatojoties uz atsauksmēm, un ar prasību apkopošanu, tostarp izmantojot apsekojumus un testēšanu, īpašu uzmanību pievēršot pašreizējām un turpmākajām Europass mērķa grupu vajadzībām. Europass funkcijām būtu jo īpaši jāatspoguļo dalībvalstu un Savienības apņemšanās nodrošināt, ka personām ar invaliditāti ir vienlīdzīga piekļuve darba tirgum, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijām un sistēmām. Europass rīkiem vajadzētu būt uztveramiem, darbināmiem, saprotamiem un robustiem, tādējādi padarot tos piekļūstamākus lietotājiem, jo īpaši personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(28)

Europass sistēma būtu jāizstrādā, izmantojot uz lietotājiem orientētu pieeju, pamatojoties uz atsauksmēm, un ar prasību apkopošanu, tostarp izmantojot apsekojumus un testēšanu, īpašu uzmanību pievēršot pašreizējām un turpmākajām Europass mērķa grupu vajadzībām. Europass funkcijām būtu jo īpaši jāatspoguļo dalībvalstu un Savienības apņemšanās nodrošināt, ka personām ar invaliditāti ir vienlīdzīga piekļuve darba tirgum, kā arī informācijas un sakaru tehnoloģijām un sistēmām. Europass rīkiem vajadzētu būt uztveramiem, darbināmiem, saprotamiem un robustiem, tādējādi padarot tos piekļūstamākus lietotājiem, jo īpaši personām ar invaliditāti.

| (29) | Atjauninājumi un izmaiņas Europass sistēmā būtu jāveic, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, nodarbinātības dienestiem, karjeras atbalsta speciālistiem, izglītotājiem un sociālajiem partneriem, tādiem kā arodbiedrībām un darba devēju asociācijām, un pilnībā ievērojot pašreizējo politisko sadarbību, piemēram, Eiropas augstākās izglītības telpā uzsākto Boloņas procesu. Lai veiksmīgi izstrādātu un īstenotu Europass sistēmu, ļoti svarīga ir konstruktīva sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(29)

Atjauninājumi un izmaiņas Europass sistēmā būtu jāveic, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, nodarbinātības dienestiem, karjeras atbalsta speciālistiem, izglītotājiem un sociālajiem partneriem, tādiem kā arodbiedrībām un darba devēju asociācijām, un pilnībā ievērojot pašreizējo politisko sadarbību, piemēram, Eiropas augstākās izglītības telpā uzsākto Boloņas procesu. Lai veiksmīgi izstrādātu un īstenotu Europass sistēmu, ļoti svarīga ir konstruktīva sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.

| (30) | Uz to personas datu apstrādi, kas tiek uzglabāti un apstrādāti saskaņā ar šo lēmumu, būtu jāattiecina atbilstīgie Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību un valstu īstenošanas pasākumi. Lietotājiem vajadzētu būt iespējai ierobežot piekļuvi saviem personas datiem. |
| --- | --- |

(30)

Uz to personas datu apstrādi, kas tiek uzglabāti un apstrādāti saskaņā ar šo lēmumu, būtu jāattiecina atbilstīgie Savienības tiesību akti par personas datu aizsardzību un valstu īstenošanas pasākumi. Lietotājiem vajadzētu būt iespējai ierobežot piekļuvi saviem personas datiem.

| (31) | Dalībai šajā sistēmā vajadzētu būt atvērtai Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, valstīm, kas pievienojas, Savienības kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, ņemot vērā to ilgstošo interesi un sadarbību ar Savienību šajā jomā. Dalībai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem tiesību instrumentos, kas reglamentē attiecības starp Savienību un minētajām valstīm. Informācijai par prasmēm un kvalifikācijām, ko sniedz Europass sistēmā, būtu jānāk no plašāka valstu un izglītības sistēmu loka, nevis tikai no iesaistītajām valstīm un būtu jāatspoguļo migrācijas plūsmas no un uz citām pasaules daļām. |
| --- | --- |

(31)

Dalībai šajā sistēmā vajadzētu būt atvērtai Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, valstīm, kas pievienojas, Savienības kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, ņemot vērā to ilgstošo interesi un sadarbību ar Savienību šajā jomā. Dalībai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem tiesību instrumentos, kas reglamentē attiecības starp Savienību un minētajām valstīm. Informācijai par prasmēm un kvalifikācijām, ko sniedz Europass sistēmā, būtu jānāk no plašāka valstu un izglītības sistēmu loka, nevis tikai no iesaistītajām valstīm un būtu jāatspoguļo migrācijas plūsmas no un uz citām pasaules daļām.

| (32) | Komisijai būtu jānodrošina šā lēmuma saskaņota īstenošana un uzraudzība, ko veiktu Europass konsultantu grupa, kurā būtu dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji. Konsultantu grupai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citām grupām, jo īpaši vajadzētu izstrādāt stratēģisku pieeju Europass īstenošanai un turpmākajai attīstībai un sniegt konsultācijas par tīmekļa rīku izstrādi, tostarp veicot testus, un par Europass tiešsaistes platformā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(32)

Komisijai būtu jānodrošina šā lēmuma saskaņota īstenošana un uzraudzība, ko veiktu Europass konsultantu grupa, kurā būtu dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvji. Konsultantu grupai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citām grupām, jo īpaši vajadzētu izstrādāt stratēģisku pieeju Europass īstenošanai un turpmākajai attīstībai un sniegt konsultācijas par tīmekļa rīku izstrādi, tostarp veicot testus, un par Europass tiešsaistes platformā sniegto informāciju.

| (33) | Šā lēmuma īstenošanai līdzfinansējums ir paredzēts cita starpā no Savienības programmas Erasmus+, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (8). Komiteja, kas izveidota ar minēto regulu, piedalās stratēģiskā diskusijā par Europass īstenošanas norisi un par turpmāko attīstības gaitu. |
| --- | --- |

(33)

Šā lēmuma īstenošanai līdzfinansējums ir paredzēts cita starpā no Savienības programmas Erasmus+, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (8). Komiteja, kas izveidota ar minēto regulu, piedalās stratēģiskā diskusijā par Europass īstenošanas norisi un par turpmāko attīstības gaitu.

| (34) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, izveidot visaptverošu un sadarbspējīgu rīku un informācijas sistēmu, jo īpaši starptautiskās nodarbinātības un mācību mobilitātes nolūkiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, izveidot visaptverošu un sadarbspējīgu rīku un informācijas sistēmu, jo īpaši starptautiskās nodarbinātības un mācību mobilitātes nolūkiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (35) | Principā visiem dalībvalstu pienākumiem, kā arī administratīvajiem un finanšu slogiem vajadzētu būt līdzsvarotiem no izmaksu un ieguvumu viedokļa. |
| --- | --- |

(35)

Principā visiem dalībvalstu pienākumiem, kā arī administratīvajiem un finanšu slogiem vajadzētu būt līdzsvarotiem no izmaksu un ieguvumu viedokļa.

| (36) | Darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu, vajadzētu balstīties uz Savienības aģentūru, jo īpaši Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, zināšanām to kompetences jomās. |
| --- | --- |

(36)

Darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu, vajadzētu balstīties uz Savienības aģentūru, jo īpaši Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, zināšanām to kompetences jomās.

| (37) | Tādēļ Lēmums Nr. 2241/2004/EK būtu jāatceļ, neskarot iepriekš izdoto Europass dokumentu spēkā esamību vai statusu. Visas izveidotās Europass dokumentu veidnes jaunajā sistēmā būtu jāpatur līdz brīdim, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek veiktas nepieciešamās izmaiņas vai atjauninājumi. Lai nodrošinātu raitu pāreju uz Europass tiešsaistes platformu, ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotajai internetā bāzētajai Europass informācijas sistēmai būtu jāturpina darboties līdz laikam, kad ir izveidota un sāk darboties Europass tiešsaistes platforma, |
| --- | --- |

(37)

Tādēļ Lēmums Nr. 2241/2004/EK būtu jāatceļ, neskarot iepriekš izdoto Europass dokumentu spēkā esamību vai statusu. Visas izveidotās Europass dokumentu veidnes jaunajā sistēmā būtu jāpatur līdz brīdim, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek veiktas nepieciešamās izmaiņas vai atjauninājumi. Lai nodrošinātu raitu pāreju uz Europass tiešsaistes platformu, ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK izveidotajai internetā bāzētajai Europass informācijas sistēmai būtu jāturpina darboties līdz laikam, kad ir izveidota un sāk darboties Europass tiešsaistes platforma,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu izveido Eiropas sistēmu, lai atbalstītu to prasmju un kvalifikāciju pārredzamību un izpratni, kas iegūtas formālā, neformālā un ikdienējā vidē, tostarp izmantojot praktisko pieredzi, mobilitāti un brīvprātīgo darbu (“Europass”).

2.   Europass ietver tīmekļa rīkus un attiecīgu pieejamo informāciju, tostarp informāciju, kas paredzēta, lai sekmētu karjeras attīstības atbalsta Eiropas dimensiju, kuri sniegti, izmantojot tiešsaistes platformu, un kurus atbalsta valstu dienesti, lai lietotājiem palīdzētu labāk darīt zināmas un prezentēt savas prasmes un kvalifikācijas, kā arī salīdzināt kvalifikācijas.

3.   
  Europass ir paredzēta:

| a) | atsevišķiem galalietotājiem, piemēram, izglītojamajiem, darba meklētājiem, darba ņēmējiem un brīvprātīgajiem, un |
| --- | --- |

a)

atsevišķiem galalietotājiem, piemēram, izglītojamajiem, darba meklētājiem, darba ņēmējiem un brīvprātīgajiem, un

| b) | attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, izglītotājiem, karjeras atbalsta speciālistiem, darba devējiem, valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem, jaunatnes darba nodrošinātājiem, jaunatnes organizācijām un politikas veidotājiem. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, izglītotājiem, karjeras atbalsta speciālistiem, darba devējiem, valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem, jaunatnes darba nodrošinātājiem, jaunatnes organizācijām un politikas veidotājiem.

4.   Europass lietošana ir brīvprātīga un neuzliek nekādus pienākumus un nepiešķir nekādas tiesības, kas nav paredzētas šajā lēmumā.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam profesionālo izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu; |
| --- | --- |

a)

“kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam profesionālo izglītību vai profesionālo kvalifikāciju apliecinošam dokumentam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu;

| b) | “diploma pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam augstākās izglītības diplomam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu; |
| --- | --- |

b)

“diploma pielikums” ir dokuments, ko pievieno kompetento iestāžu vai struktūru izdotam augstākās izglītības diplomam, lai trešās personas, jo īpaši citā valstī, varētu vieglāk saprast mācību rezultātus, kurus sasniedzis kvalifikācijas saņēmējs, kā arī iegūtās izglītības un iegūto prasmju būtību, līmeni, kontekstu, saturu un statusu;

| c) | “Europass pielikumi” ir dokumentu kopums, piemēram, diploma pielikumi un kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikumi, ko izdevušas kompetentās iestādes vai struktūras; |
| --- | --- |

c)

“Europass pielikumi” ir dokumentu kopums, piemēram, diploma pielikumi un kvalifikāciju apliecinoša dokumenta pielikumi, ko izdevušas kompetentās iestādes vai struktūras;

Europass

| d) | “karjeras attīstības atbalsts” ir pastāvīgs process, kas ļauj indivīdiem apzināt savas spējas, prasmes un intereses, ar dažādu individuālu vai kolektīvu darbību palīdzību pieņemt lēmumus par izglītību, mācībām un nodarbinātību un izvēlēties savu individuālo dzīves gājumu attiecībā uz mācībām, darbu un citu vidi, kurā minētās spējas un prasmes tiek iegūtas vai izmantotas; |
| --- | --- |

d)

“karjeras attīstības atbalsts” ir pastāvīgs process, kas ļauj indivīdiem apzināt savas spējas, prasmes un intereses, ar dažādu individuālu vai kolektīvu darbību palīdzību pieņemt lēmumus par izglītību, mācībām un nodarbinātību un izvēlēties savu individuālo dzīves gājumu attiecībā uz mācībām, darbu un citu vidi, kurā minētās spējas un prasmes tiek iegūtas vai izmantotas;

| e) | “karjeras attīstības atbalsta Eiropas dimensija” ir Savienības līmeņa sadarbība un atbalsts, ar ko Savienībā stiprina karjeras attīstības atbalsta politiku, sistēmas un praksi; |
| --- | --- |

e)

“karjeras attīstības atbalsta Eiropas dimensija” ir Savienības līmeņa sadarbība un atbalsts, ar ko Savienībā stiprina karjeras attīstības atbalsta politiku, sistēmas un praksi;

| f) | “kvalifikācija” ir oficiāls novērtēšanas un validēšanas procesa rezultāts, ko iegūst, kad kompetenta iestāde vai struktūra konstatē, ka indivīds ir sasniedzis mācību rezultātus atbilstoši konkrētiem standartiem; |
| --- | --- |

f)

“kvalifikācija” ir oficiāls novērtēšanas un validēšanas procesa rezultāts, ko iegūst, kad kompetenta iestāde vai struktūra konstatē, ka indivīds ir sasniedzis mācību rezultātus atbilstoši konkrētiem standartiem;

| g) | “prasmju novērtēšana” ir process vai metode, ko izmanto, lai ar pašnovērtēšanu vai trešās personas apliecinātu novērtējumu, vai ar abiem novērtētu, noteiktu un raksturotu indivīdu prasmes, kas ir iegūtas neformālā vai ikdienējā vidē; |
| --- | --- |

g)

“prasmju novērtēšana” ir process vai metode, ko izmanto, lai ar pašnovērtēšanu vai trešās personas apliecinātu novērtējumu, vai ar abiem novērtētu, noteiktu un raksturotu indivīdu prasmes, kas ir iegūtas neformālā vai ikdienējā vidē;

| h) | “prasmju pašnovērtēšana” ir process, kurā indivīdi sistemātiski pārdomā savas prasmes, tās salīdzinot ar jau izveidotu prasmju aprakstu; |
| --- | --- |

h)

“prasmju pašnovērtēšana” ir process, kurā indivīdi sistemātiski pārdomā savas prasmes, tās salīdzinot ar jau izveidotu prasmju aprakstu;

| i) | “prasmju apzināšana” ir pieejama kvantitatīva vai kvalitatīva analīze par apkopotiem datiem, kas attiecas uz prasmēm un kas iegūti no esošajiem avotiem saistībā ar darba tirgu, un par atbilstošām mācīšanās iespējām izglītības un mācību sistēmā, kura var noderēt karjeras attīstības atbalstā un konsultēšanā, darbā pieņemšanas procesā, kā arī izglītības, mācību un karjeras iespēju izvēlē; |
| --- | --- |

i)

“prasmju apzināšana” ir pieejama kvantitatīva vai kvalitatīva analīze par apkopotiem datiem, kas attiecas uz prasmēm un kas iegūti no esošajiem avotiem saistībā ar darba tirgu, un par atbilstošām mācīšanās iespējām izglītības un mācību sistēmā, kura var noderēt karjeras attīstības atbalstā un konsultēšanā, darbā pieņemšanas procesā, kā arī izglītības, mācību un karjeras iespēju izvēlē;

| j) | “autentifikācijas pakalpojumi” ir tehniski procesi, piemēram, elektroniskie paraksti un tīmekļa vietnēs veikta autentifikācija, kas ļauj lietotājiem, izmantojot Europass, verificēt informāciju, piemēram, par savu identitāti; |
| --- | --- |

j)

“autentifikācijas pakalpojumi” ir tehniski procesi, piemēram, elektroniskie paraksti un tīmekļa vietnēs veikta autentifikācija, kas ļauj lietotājiem, izmantojot Europass, verificēt informāciju, piemēram, par savu identitāti;

Europass

| k) | “tehniskā sadarbspēja” ir informācijas un komunikācijas tehnoloģiju spēja mijiedarboties, lai ļautu veikt informācijas apmaiņu, par ko ir vienojušās visas puses un informācijas īpašnieki; |
| --- | --- |

k)

“tehniskā sadarbspēja” ir informācijas un komunikācijas tehnoloģiju spēja mijiedarboties, lai ļautu veikt informācijas apmaiņu, par ko ir vienojušās visas puses un informācijas īpašnieki;

| l) | “validēšana” ir process, kurā kompetentā iestāde vai struktūra apstiprina, ka indivīds ir sasniedzis mācīšanās rezultātus, tostarp tos, kas panākti neformālas un ikdienējas mācīšanās vidē, salīdzinot tos ar attiecīgu standartu, un kurā ir četri atsevišķi posmi, proti, novērtējuma rezultātu apzināšana, dokumentēšana, novērtēšana un sertificēšana, kas attiecīgos gadījumos un atbilstīgi valstu apstākļiem izpaužas kā pilna kvalifikācija, kredītpunkti vai daļēja kvalifikācija; |
| --- | --- |

l)

“validēšana” ir process, kurā kompetentā iestāde vai struktūra apstiprina, ka indivīds ir sasniedzis mācīšanās rezultātus, tostarp tos, kas panākti neformālas un ikdienējas mācīšanās vidē, salīdzinot tos ar attiecīgu standartu, un kurā ir četri atsevišķi posmi, proti, novērtējuma rezultātu apzināšana, dokumentēšana, novērtēšana un sertificēšana, kas attiecīgos gadījumos un atbilstīgi valstu apstākļiem izpaužas kā pilna kvalifikācija, kredītpunkti vai daļēja kvalifikācija;

| m) | “atvērtie standarti” ir tehniski standarti, kas izstrādāti sadarbības procesā un kas ir publicēti, lai jebkura ieinteresētā persona varētu tos brīvi izmantot; |
| --- | --- |

m)

“atvērtie standarti” ir tehniski standarti, kas izstrādāti sadarbības procesā un kas ir publicēti, lai jebkura ieinteresētā persona varētu tos brīvi izmantot;

| n) | “tiešsaistes platforma” ir tīmekļa lietojumprogramma, kas galalietotājiem sniedz informāciju un rīkus un ļauj tiem veikt konkrētus uzdevumus tiešsaistē; |
| --- | --- |

n)

“tiešsaistes platforma” ir tīmekļa lietojumprogramma, kas galalietotājiem sniedz informāciju un rīkus un ļauj tiem veikt konkrētus uzdevumus tiešsaistē;

| o) | “personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu. |
| --- | --- |

o)

“personas dati” ir visa informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu.

3. pants

Tiešsaistes platforma

1.   
  Europass, izmantojot tiešsaistes platformu, nodrošina tīmekļa rīkus:

| a) | personīgas informācijas dokumentēšanai un raksturošanai dažādos formātos, tostarp Curriculum Vitae (CV) veidnes; |
| --- | --- |

a)

personīgas informācijas dokumentēšanai un raksturošanai dažādos formātos, tostarp Curriculum Vitae (CV) veidnes;

| b) | darbā vai mācībās, tostarp ar mobilitāti un brīvprātīgo darbā, iegūtu prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai un raksturošanai; |
| --- | --- |

b)

darbā vai mācībās, tostarp ar mobilitāti un brīvprātīgo darbā, iegūtu prasmju un kvalifikāciju dokumentēšanai un raksturošanai;

| c) | prasmju novērtēšanai un prasmju pašnovērtēšanai; |
| --- | --- |

c)

prasmju novērtēšanai un prasmju pašnovērtēšanai;

| d) | kvalifikāciju mācīšanās rezultātu dokumentēšanai, tostarp Europass kvalifikāciju pielikuma veidnes, kas minētas 5. pantā. |
| --- | --- |

d)

kvalifikāciju mācīšanās rezultātu dokumentēšanai, tostarp Europass kvalifikāciju pielikuma veidnes, kas minētas 5. pantā.

Europass rīku izmantošana prasmju novērtēšanai un prasmju pašnovērtēšanai, kā minēts c) apakšpunktā, tieši nenoved pie kvalifikāciju oficiālas atzīšanas vai izdošanas.

2.   
  Europass tiešsaistes platforma sniedz pieejamu informāciju vai saites uz pieejamo informāciju par šādiem jautājumiem:

| a) | mācīšanās iespējas; |
| --- | --- |

a)

mācīšanās iespējas;

| b) | kvalifikācijas un kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas; |
| --- | --- |

b)

kvalifikācijas un kvalifikāciju ietvarstruktūras vai sistēmas;

| c) | iespējas validēt neformālo un ikdienējo mācīšanos; |
| --- | --- |

c)

iespējas validēt neformālo un ikdienējo mācīšanos;

| d) | atzīšanas prakse un attiecīgie tiesību akti dažādās valstīs, tostarp trešās valstīs; |
| --- | --- |

d)

atzīšanas prakse un attiecīgie tiesību akti dažādās valstīs, tostarp trešās valstīs;

| e) | karjeras atbalsta pakalpojumi, kas sniedz konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību; |
| --- | --- |

e)

karjeras atbalsta pakalpojumi, kas sniedz konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību;

| f) | prasmju apzināšana, kas veikta attiecīgās Savienības līmeņa darbībās un aģentūrās to kompetences jomās; |
| --- | --- |

f)

prasmju apzināšana, kas veikta attiecīgās Savienības līmeņa darbībās un aģentūrās to kompetences jomās;

| g) | informācija par prasmēm un kvalifikācijām, kas varētu būt būtiska to trešo valstu valstspiederīgo īpašām vajadzībām, kuri ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju. |
| --- | --- |

g)

informācija par prasmēm un kvalifikācijām, kas varētu būt būtiska to trešo valstu valstspiederīgo īpašām vajadzībām, kuri ierodas vai uzturas Savienībā, lai atbalstītu viņu integrāciju.

4. pants

Galvenie principi un iezīmes

1.   Europass tiešsaistes platforma un tīmekļa rīki, tostarp to saturs un funkcijas, ir lietotājiem draudzīgi un droši un tiek darīti pieejami bez maksas visiem lietotājiem.

2.   Europass tiešsaistes platforma un tīmekļa rīki, tostarp to saturs un funkcijas, ir piekļūstami personām ar invaliditāti saskaņā ar piekļūstamības prasībām, kas noteiktas attiecīgajos Savienības tiesību aktos.

3.   Europass tīmekļa rīki izmanto atvērtos standartus, kas jādara pieejami bez maksas dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām brīvprātīgai atkārtotai izmantošanai.

4.   Attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valstu apstākļiem Europass tīmekļa rīkos, proti, informācijā par kvalifikācijām, valstu izglītības un mācību sistēmu aprakstos un citos attiecīgos tematos, iekļauj atsauces uz EKI.

5.   Europass tiešsaistes platforma var ietvert iespēju lietotājiem uzglabāt personas datus, piemēram, personisko profilu. Šādu personas datu apstrādei ir piemērojami Savienības tiesību akti datu aizsardzības jomā. Lietotājiem dara pieejamus vairākus risinājumus, lai ļautu viņiem ierobežot piekļuvi saviem datiem vai to konkrētām daļām.

6.   Europass atbalsta autentifikācijas pakalpojumus attiecībā uz visiem digitālajiem dokumentiem vai informāciju par prasmēm un kvalifikācijām.

7.   Europass tīmekļa rīkus nodrošina Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

8.   Europass tīmekļa rīki atbalsta un nodrošina tehnisko sadarbspēju un sinerģiju ar citiem Savienības līmenī un attiecīgā gadījumā arī valstu līmenī piedāvātajiem atbilstošajiem rīkiem un pakalpojumiem.

5. pants

Europass pielikumi

1.   Europass pielikumus saskaņā ar veidnēm izdod kompetentās iestādes vai struktūras. Jo īpaši ievēro katra elementa vietu veidnē, lai nodrošinātu saprotamību un pilnīgas informācijas sniegšanu.

2.   Komisija, cieši sadarbojoties un apspriežoties ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, piemēram, Eiropas Padomi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju, izstrādā un, ja vajadzīgs, pārskata 1. punktā minētās veidnes, lai nodrošinātu pielikumu atbilstību un izmantojamību.

3.   Europass pielikumus izdod bez maksas un, ja iespējams, elektroniskā formā. Europass pielikumus izdod valsts valodā un, ja iespējams, vēl vienā Eiropas valodā.

4.   Europass pielikumi neaizstāj diplomu vai apliecību oriģinālus un nedod tiesības uz to, lai citu valstu kompetentās iestādes vai struktūras oficiāli atzītu diploma vai apliecības oriģinālu.

6. pants

Komisijas uzdevumi

1.   Komisija pārvalda Europass tiešsaistes platformu. Minētajā sakarā Komisija:

| a) | nodrošina 3. panta 2. punktā minētās Savienības līmeņa informācijas pieejamību un augstu kvalitāti vai saites uz šādu pieejamo informāciju; |
| --- | --- |

a)

nodrošina 3. panta 2. punktā minētās Savienības līmeņa informācijas pieejamību un augstu kvalitāti vai saites uz šādu pieejamo informāciju;

| b) | izstrādā, testē un, kad nepieciešams, atjaunina Europass tiešsaistes platformu, tostarp atvērtos standartus, atbilstoši lietotāju vajadzībām un tehnoloģiskajam progresam, kā arī izmaiņām darba tirgos un izglītošanā; |
| --- | --- |

b)

izstrādā, testē un, kad nepieciešams, atjaunina Europass tiešsaistes platformu, tostarp atvērtos standartus, atbilstoši lietotāju vajadzībām un tehnoloģiskajam progresam, kā arī izmaiņām darba tirgos un izglītošanā;

| c) | seko līdzi jaunākajai tehnoloģiju attīstībai un attiecīgā gadījumā to pārņem, ja tas palīdz uzlabot Europass piekļūstamību gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

c)

seko līdzi jaunākajai tehnoloģiju attīstībai un attiecīgā gadījumā to pārņem, ja tas palīdz uzlabot Europass piekļūstamību gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti;

| d) | nodrošina, ka ikviena Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādes darbība vai atjauninājumi atbalsta informācijas saskaņotību un ir ar skaidru pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka ikviena Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādes darbība vai atjauninājumi atbalsta informācijas saskaņotību un ir ar skaidru pievienoto vērtību;

| e) | nodrošina, ka visi tīmekļa rīki, jo īpaši novērtēšanas un pašnovērtēšanas rīki, ir pilnībā testēti un tiek garantēta to kvalitāte; un |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka visi tīmekļa rīki, jo īpaši novērtēšanas un pašnovērtēšanas rīki, ir pilnībā testēti un tiek garantēta to kvalitāte; un

| f) | nodrošina Europass tiešsaistes platformas, tostarp tīmekļa rīku, kvalitāti un uzrauga to efektivitāti, lai tie atbilstu lietotāju vajadzībām. |
| --- | --- |

f)

nodrošina Europass tiešsaistes platformas, tostarp tīmekļa rīku, kvalitāti un uzrauga to efektivitāti, lai tie atbilstu lietotāju vajadzībām.

2.   Komisija nodrošina šā lēmuma efektīvu īstenošanu. Minētajā sakarā Komisija:

| a) | nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību stratēģiskajā plānošanā, tostarp stratēģisko mērķu noteikšanā un koriģēšanā, kvalitātes nodrošināšanā un finansēšanā, un ņem vērā to nostāju; |
| --- | --- |

a)

nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību stratēģiskajā plānošanā, tostarp stratēģisko mērķu noteikšanā un koriģēšanā, kvalitātes nodrošināšanā un finansēšanā, un ņem vērā to nostāju;

| b) | nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādē, testēšanā, atjaunināšanā un novērtēšanā, un ņem vērā to nostāju; |
| --- | --- |

b)

nodrošina dalībvalstu aktīvu iesaisti un līdzdalību Europass tiešsaistes platformas, tostarp atvērto standartu, izstrādē, testēšanā, atjaunināšanā un novērtēšanā, un ņem vērā to nostāju;

| c) | nodrošina, ka šā lēmuma īstenošanā un novērtēšanā Savienības līmenī ir iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka šā lēmuma īstenošanā un novērtēšanā Savienības līmenī ir iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas;

| d) | izveido mācību aktivitāšu un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā pēc dalībvalstu lūguma atvieglo savstarpējo konsultēšanos; un |
| --- | --- |

d)

izveido mācību aktivitāšu un labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā pēc dalībvalstu lūguma atvieglo savstarpējo konsultēšanos; un

| e) | nodrošina, ka Savienības līmenī tiek veiktas efektīvas un atbilstošas veicināšanas, konsultēšanas un informēšanas darbības, lai sasniegtu attiecīgos lietotājus un ieinteresētās personas, tostarp personas ar invaliditāti. |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka Savienības līmenī tiek veiktas efektīvas un atbilstošas veicināšanas, konsultēšanas un informēšanas darbības, lai sasniegtu attiecīgos lietotājus un ieinteresētās personas, tostarp personas ar invaliditāti.

7. pants

Dalībvalstu uzdevumi

1.   Katra dalībvalsts atbild par šā lēmuma īstenošanu valsts līmenī, izmantojot attiecīgos valsts dienestus un neskarot valsts noteikumus attiecībā uz īstenošanu un organizēšanu. Minētajā sakarā dalībvalstis:

| a) | koordinē darbības, kas saistītas ar Europass tīmekļa rīku īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

koordinē darbības, kas saistītas ar Europass tīmekļa rīku īstenošanu;

| b) | veicina Europass lietošanu un palielina informētību par to, kā arī uzlabo Europass pamanāmību; |
| --- | --- |

b)

veicina Europass lietošanu un palielina informētību par to, kā arī uzlabo Europass pamanāmību;

| c) | sekmē un sniedz informāciju par pakalpojumiem, kas piedāvā konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību, tostarp attiecīgā gadījumā individuālus karjeras attīstības atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

sekmē un sniedz informāciju par pakalpojumiem, kas piedāvā konsultācijas par starptautisko mācību mobilitāti un karjeras vadību, tostarp attiecīgā gadījumā individuālus karjeras attīstības atbalsta pakalpojumus;

| d) | sniedz informāciju par mācību iespējām, kvalifikācijām un atzīšanas praksi, kas pieejama Europass tiešsaistes platformā, tostarp ar saitēm uz attiecīgām tīmekļa vietnēm konkrētajā valstī; |
| --- | --- |

d)

sniedz informāciju par mācību iespējām, kvalifikācijām un atzīšanas praksi, kas pieejama Europass tiešsaistes platformā, tostarp ar saitēm uz attiecīgām tīmekļa vietnēm konkrētajā valstī;

| e) | iesaista ieinteresētās personas no visām attiecīgajām nozarēm un veicina sadarbību starp valsts un privātā sektora ieinteresētajām personām saistībā ar darbībām, par kurām tās ir atbildīgas. |
| --- | --- |

e)

iesaista ieinteresētās personas no visām attiecīgajām nozarēm un veicina sadarbību starp valsts un privātā sektora ieinteresētajām personām saistībā ar darbībām, par kurām tās ir atbildīgas.

2.   Informācijas sniegšana Europass tiešsaistes platformai, kā paredzēts 3. panta 2. punktā, nerada dalībvalstīm nekādus papildu pienākumus.

8. pants

Datu apstrāde un aizsardzība

Šajā lēmumā paredzētos pasākumus veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (10).

9

10

9. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Komisija ziņo par progresu un paredzamo turpmāko attīstības gaitu pēc šā lēmuma pieņemšanas attiecīgi atbilstīgo izglītības, mācību un nodarbinātības politikas satvaru kontekstā.

2.   Līdz 2023. gada 23. maijam un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu un ietekmi.

3.   Novērtējumu veic neatkarīga struktūra, pamatojoties uz kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem, kurus izstrādājusi Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm.

10. pants

Iesaistītās valstis

1.   Šajā lēmumā minētajās darbībās var piedalīties Eiropas Ekonomikas zonas valstis, kas nav Savienības dalībvalstis, saskaņā ar Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Saskaņā ar saviem ar Savienību noslēgtajiem nolīgumiem var piedalīties arī valstis, kas pievienojas Savienībai, Savienības kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis.

11. pants

Finanšu noteikumi

Šā lēmuma īstenošanu valstu līmenī līdzfinansē no Savienības programmām. Ikgadējās apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.

12. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Lēmumu Nr. 2241/2004/EK atceļ.

2.   Internetā bāzētā Europass informācijas sistēma, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, turpina darboties līdz brīdim, kad ir izveidota un sāk darboties saskaņā ar šo lēmumu izveidotā Europass tiešsaistes platforma.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Strasbūrā, 2018. gada 18. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. PAVLOVA

---

(1)  
  OV C 173, 31.5.2017., 45. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 15. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2018. gada 12. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās (OV C 319, 13.12.2008., 4. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (2016. gada 13. aprīlis) par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 492/2011 un (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.).

7

EURES

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “
  Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

8

Erasmus

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

10

---