# Euroopan unionin C 346/21.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 346 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta21. syyskuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 346

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta21. syyskuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2015-2016Istunnot 27.–30. huhtikuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 206, 9.6.2016 .

  Hyväksytyt tekstit, 29. huhtikuuta 2015, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2013 on julkaistu
  EUVL L 255, 30.9.2015 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2015-2016Istunnot 27.–30. huhtikuuta 2015
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 206, 9.6.2016 .

  Hyväksytyt tekstit, 29. huhtikuuta 2015, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2013 on julkaistu
  EUVL L 255, 30.9.2015 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 206, 9.6.2016 .

Hyväksytyt tekstit, 29. huhtikuuta 2015, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2013 on julkaistu

EUVL L 255, 30.9.2015

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 28. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 alkoholistrategiasta (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toisesta vuosipäivästä ja Bangladeshin kestävyyssopimuksen edistymisestä (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Torstai 30. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 kristittyjen vainosta maailmassa ja terroristijärjestö al-Shabaabin tekemistä opiskelijoiden surmista Keniassa (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ISIS/Da'esh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Malediivien tilanteesta (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Albaniaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2013 (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 aiheesta Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nigerian tilanteesta (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nadija Savtšenkon tapauksesta (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 tilanteesta Jarmukin pakolaisleirillä Syyriassa (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien vangitsemisesta Algeriassa (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

2016/C 346/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta (2014/2223(INI))

17

Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015

2016/C 346/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 alkoholistrategiasta (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toisesta vuosipäivästä ja Bangladeshin kestävyyssopimuksen edistymisestä (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (2015/2660(RSP))

47

Torstai 30. huhtikuuta 2015

2016/C 346/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 kristittyjen vainosta maailmassa ja terroristijärjestö al-Shabaabin tekemistä opiskelijoiden surmista Keniassa (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ISIS/Da'esh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Malediivien tilanteesta (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Albaniaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2013 (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 aiheesta Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nigerian tilanteesta (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nadija Savtšenkon tapauksesta (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 tilanteesta Jarmukin pakolaisleirillä Syyriassa (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien vangitsemisesta Algeriassa (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 28. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/19 | Euroopan parlamentin päätös 28. huhtikuuta 2015 tulkinnasta, joka koskee komission jäsenehdokkaan taloudellisten sidonnaisuuksien tutkimista (työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohdan tulkinta) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

2016/C 346/19

Euroopan parlamentin päätös 28. huhtikuuta 2015 tulkinnasta, joka koskee komission jäsenehdokkaan taloudellisten sidonnaisuuksien tutkimista (työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohdan tulkinta) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 28. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/20 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta tulla Euroopan unionin edun mukaisesti kalastusaluksen laivaväen koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimukseen osapuoleksi (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2015 varainhoitovuodeksi 2015, pääluokka III – Komissio (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi hätänumeroon 112 perustuvan ajoneuvoon asennettavan eCall-järjestelmän käyttöönottoa koskevista tyyppihyväksyntävaatimuksista ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi ja uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/... antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta | 115 |
| 2016/C 346/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämisen osalta (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Euroopan parlamentin tarkistukset 28. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren turska-, silakka- ja kilohailikantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007 kumoamisesta (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Purkamisvelvoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta purkamisvelvoitteen huomioon ottamiseksi (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1379/2013 ja (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse purkamisvelvoitteesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta | 142 |
| 2016/C 346/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän, Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettavien toimenpideohjelmien ennakkomaksu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaville toimenpideohjelmille maksettavan ylimääräisen ensimmäisen ennakkomaksun osalta | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Norjan kanssa tehdyssä sopimuksessa määrätyt suojatoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Albanian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus sekä kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (kodifikaatio) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (kodifikaatio) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Euroopan parlamentin tarkistukset 29. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Muiden kuin unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuonti ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Torstai 30. huhtikuuta 2015 |
| 2016/C 346/41 | Euroopan parlamentin tarkistukset 30. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta ja sen soveltamisen keskeyttämisestä Bosnia ja Hertsegovinan osalta (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

2016/C 346/20

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta tulla Euroopan unionin edun mukaisesti kalastusaluksen laivaväen koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimukseen osapuoleksi (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2015 varainhoitovuodeksi 2015, pääluokka III – Komissio (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi hätänumeroon 112 perustuvan ajoneuvoon asennettavan eCall-järjestelmän käyttöönottoa koskevista tyyppihyväksyntävaatimuksista ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi ja uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/... antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta

115

2016/C 346/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämisen osalta (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Euroopan parlamentin tarkistukset 28. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren turska-, silakka- ja kilohailikantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007 kumoamisesta (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Purkamisvelvoite ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta purkamisvelvoitteen huomioon ottamiseksi (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1379/2013 ja (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse purkamisvelvoitteesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta

142

2016/C 346/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän, Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettavien toimenpideohjelmien ennakkomaksu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaville toimenpideohjelmille maksettavan ylimääräisen ensimmäisen ennakkomaksun osalta

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Norjan kanssa tehdyssä sopimuksessa määrätyt suojatoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Albanian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus sekä kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

149

2016/C 346/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (kodifikaatio) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (kodifikaatio) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Euroopan parlamentin tarkistukset 29. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Muiden kuin unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuonti ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu)

186

2016/C 346/40

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 (2015/2012(BUD))

188

Torstai 30. huhtikuuta 2015

2016/C 346/41

Euroopan parlamentin tarkistukset 30. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta ja sen soveltamisen keskeyttämisestä Bosnia ja Hertsegovinan osalta (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2015-2016

Istunnot 27.–30. huhtikuuta 2015

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu EUVL C 206, 9.6.2016.

Hyväksytyt tekstit, 29. huhtikuuta 2015, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2013 on julkaistu

  EUVL L 255, 30.9.2015
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Bolognan prosessin täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 26 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 26 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon Sorbonnen yhteisen julistuksen Euroopan korkeakoulujärjestelmän rakenteen yhdenmukaistamisesta, jonka Ranskan, Saksan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan asiasta vastaavat ministerit allekirjoittivat Pariisissa 25. toukokuuta 1998 (Sorbonnen julistus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sorbonnen yhteisen julistuksen Euroopan korkeakoulujärjestelmän rakenteen yhdenmukaistamisesta, jonka Ranskan, Saksan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan asiasta vastaavat ministerit allekirjoittivat Pariisissa 25. toukokuuta 1998 (Sorbonnen julistus) (1),

| — | ottaa huomioon yhteisen julistuksen, jonka 29 Euroopan maan opetusministerit allekirjoittivat Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 (Bolognan julistus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julistuksen, jonka 29 Euroopan maan opetusministerit allekirjoittivat Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 (Bolognan julistus) (2),

| — | ottaa huomioon Leuvenissä ja Louvain-la-Neuvessa 28. ja 29. huhtikuuta 2009 pidetyssä korkeakoulutuksesta vastaavien eurooppalaisten ministerien konferenssissa annetun julkilausuman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Leuvenissä ja Louvain-la-Neuvessa 28. ja 29. huhtikuuta 2009 pidetyssä korkeakoulutuksesta vastaavien eurooppalaisten ministerien konferenssissa annetun julkilausuman (3),

| — | ottaa huomioon 47 maan korkeakoulutuksesta vastaavien ministerien 12. maaliskuuta 2010 hyväksymän Budapest–Wien-julistuksen, jolla eurooppalainen korkeakoulutusalue (EHEA) julistettiin virallisesti avatuksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 47 maan korkeakoulutuksesta vastaavien ministerien 12. maaliskuuta 2010 hyväksymän Budapest–Wien-julistuksen, jolla eurooppalainen korkeakoulutusalue (EHEA) julistettiin virallisesti avatuksi (4),

| — | ottaa huomioon Bukarestissa 26. ja 27. huhtikuuta 2012 pidetyn Bolognan prosessin kolmannen foorumin ja ministerikokouksen antaman julkilausuman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bukarestissa 26. ja 27. huhtikuuta 2012 pidetyn Bolognan prosessin kolmannen foorumin ja ministerikokouksen antaman julkilausuman (5),

| — | ottaa huomioon Bukarestissa 26. ja 27. huhtikuuta 2012 pidetyn EHEAn ministerikokouksen hyväksymän eurooppalaisen korkeakoulutusalueen liikkuvuusstrategian 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bukarestissa 26. ja 27. huhtikuuta 2012 pidetyn EHEAn ministerikokouksen hyväksymän eurooppalaisen korkeakoulutusalueen liikkuvuusstrategian 2020 (6),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (7),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi (8),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa (9),

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (10),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (11),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät koulutuksen roolin kehittämisestä täysin toimivan osaamiskolmion osana (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät koulutuksen roolin kehittämisestä täysin toimivan osaamiskolmion osana (12),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisestä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisestä (13),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä politiikoista (14),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen ”Nuoret liikkeellä – nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistäminen” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston suosituksen ”Nuoret liikkeellä – nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistäminen” (15),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Tuloksia korkeakoulujen nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus ja innovaatiot” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Tuloksia korkeakoulujen nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus ja innovaatiot” (COM(2006)0208),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (COM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Tukea kasvulle ja työllisyydelle – Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Tukea kasvulle ja työllisyydelle – Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma” (COM(2011)0567),

| — | ottaa huomioon Euroopan korkeakoulutuksesta vuonna 2009 annetun Euroopan koulutuksen tietoverkon Eurydicen julkaisun ”Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process” (Eurydice, Euroopan komissio, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan korkeakoulutuksesta vuonna 2009 annetun Euroopan koulutuksen tietoverkon Eurydicen julkaisun ”Higher Education in Europe 2009: Developments in the Bologna Process” (Eurydice, Euroopan komissio, 2009) (16),

| — | ottaa huomioon julkaisun ”Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process” (Eurydice, Euroopan komissio, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkaisun ”Focus on Higher Education in Europe 2010: The Impact of the Bologna Process” (Eurydice, Euroopan komissio, 2010) (17),

| — | ottaa huomioon julkaisun ”The European Higher Education Area in 2012: Bologna Process Implementation Report” (Eurydice, Euroopan komissio, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkaisun ”The European Higher Education Area in 2012: Bologna Process Implementation Report” (Eurydice, Euroopan komissio, 2012) (18),

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen korkea-asteen koulutuksen uudistuksesta opetusalan ammattilaisten keskuudessa (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen korkea-asteen koulutuksen uudistuksesta opetusalan ammattilaisten keskuudessa (19),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen korkea-asteen koulutuksen uudistuksesta opiskelijoiden keskuudessa (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen korkea-asteen koulutuksen uudistuksesta opiskelijoiden keskuudessa (20),

| — | ottaa huomioon Bolognan prosessista 16. huhtikuuta 2009 annetun Eurostatin julkaisun ”The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bolognan prosessista 16. huhtikuuta 2009 annetun Eurostatin julkaisun ”The Bologna Process in Higher Education in Europe – Key indicators on the social dimension and mobility” (21),

| — | ottaa huomioon Jerevanissa Armeniassa 8.–9. syyskuuta 2011 pidetyn, korkeakoulutuksen rahoittamista käsitelleen kansainvälisen konferenssin loppuraportin (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jerevanissa Armeniassa 8.–9. syyskuuta 2011 pidetyn, korkeakoulutuksen rahoittamista käsitelleen kansainvälisen konferenssin loppuraportin (22),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessista ja opiskelijoiden liikkuvuudesta (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessista ja opiskelijoiden liikkuvuudesta (23),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman korkeakoulujen ja yritysten välisestä vuoropuhelusta: uusi kumppanuus Euroopan korkeakoulujen nykyaikaistamiseksi (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman korkeakoulujen ja yritysten välisestä vuoropuhelusta: uusi kumppanuus Euroopan korkeakoulujen nykyaikaistamiseksi (24),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimielinten panoksesta Bolognan prosessin lujittumiseen ja edistymiseen (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimielinten panoksesta Bolognan prosessin lujittumiseen ja edistymiseen (25),

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) (26),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8-0121/2015),

| A. | katsoo, että nykyisessä taloustilanteessa Bolognan prosessilla olisi saavutettava tavoitteet, joilla tuetaan kansalaisten mahdollisimman hyvää koulutusta ja innovointikykyä siten, että kaikilla olisi mahdollisuus opiskella ja päivittää osaamistaan jatkuvasti, ja katsoo, että tämän olisi ilmettävä Eurooppa 2020 -strategian tarkistuksessa sekä Jean-Claude Junckerin esittelemän Euroopan investointiohjelman toimeenpanossa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että nykyisessä taloustilanteessa Bolognan prosessilla olisi saavutettava tavoitteet, joilla tuetaan kansalaisten mahdollisimman hyvää koulutusta ja innovointikykyä siten, että kaikilla olisi mahdollisuus opiskella ja päivittää osaamistaan jatkuvasti, ja katsoo, että tämän olisi ilmettävä Eurooppa 2020 -strategian tarkistuksessa sekä Jean-Claude Junckerin esittelemän Euroopan investointiohjelman toimeenpanossa;

| B. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan EU:ssa joka kolmas työantaja kohtaa ongelmia päteviä työntekijöitä etsiessään; katsoo, että jos taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen (eli yksilön ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten väliseen kuiluun) EU:ssa liittyvää ongelmaa halutaan torjua, Bolognan uudistus ei ole tähän mennessä osoittautunut kovin menestyksekkääksi; katsoo, että taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta on tullut yksi Euroopan keskeisistä haasteista ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin aloihin aina yritysten tuottavuudesta ja tehokkuudesta nuorten nykyiseen ja tulevaan hyvinvointiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan EU:ssa joka kolmas työantaja kohtaa ongelmia päteviä työntekijöitä etsiessään; katsoo, että jos taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen (eli yksilön ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten väliseen kuiluun) EU:ssa liittyvää ongelmaa halutaan torjua, Bolognan uudistus ei ole tähän mennessä osoittautunut kovin menestyksekkääksi; katsoo, että taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta on tullut yksi Euroopan keskeisistä haasteista ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin aloihin aina yritysten tuottavuudesta ja tehokkuudesta nuorten nykyiseen ja tulevaan hyvinvointiin;

| C. | ottaa huomioon, ettei nuorisotyöttömyysongelma ole juurikaan muuttunut kriisin alkaessa vuonna 2008 vallinneesta tilanteesta; ottaa huomioon, että vuoden 2014 lopulla EU:ssa oli noin viisi miljoonaa työtöntä alle 25-vuotiasta nuorta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, ettei nuorisotyöttömyysongelma ole juurikaan muuttunut kriisin alkaessa vuonna 2008 vallinneesta tilanteesta; ottaa huomioon, että vuoden 2014 lopulla EU:ssa oli noin viisi miljoonaa työtöntä alle 25-vuotiasta nuorta;

| D. | toteaa erään filosofin sanoin, että yliopistojen tunnuskuvana olisi oltava totuuden ja kauneuden etsintä, ja että lisäksi niiden velvollisuutena on suoda tarvittavat valmiudet uusille ammattilaisille, tiedemiehille, insinööreille, opettajille, lääkäreille, poliitikoille ja kansalaisille; |
| --- | --- |

D.

toteaa erään filosofin sanoin, että yliopistojen tunnuskuvana olisi oltava totuuden ja kauneuden etsintä, ja että lisäksi niiden velvollisuutena on suoda tarvittavat valmiudet uusille ammattilaisille, tiedemiehille, insinööreille, opettajille, lääkäreille, poliitikoille ja kansalaisille;

| E. | katsoo, että yliopistot on tärkeää nähdä Bolognan prosessin todellisina päätekijöinä eikä pelkästään tukiroolissa alueellisten ja kansallisten laitosten koordinoinnissa, sääntelyssä ja resurssien tuottamisessa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että yliopistot on tärkeää nähdä Bolognan prosessin todellisina päätekijöinä eikä pelkästään tukiroolissa alueellisten ja kansallisten laitosten koordinoinnissa, sääntelyssä ja resurssien tuottamisessa;

| F. | toteaa, että tämä yhteistyössä yliopistomaailman kanssa toteutettu hallitustenvälinen aloite on johtanut ponnisteluihin, joiden tarkoituksena on yhteisen eurooppalaisen vastauksen tarjoaminen monien maiden vakaviin ongelmiin, mutta nämä ponnistelut ovat olleet riittämättömiä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämä yhteistyössä yliopistomaailman kanssa toteutettu hallitustenvälinen aloite on johtanut ponnisteluihin, joiden tarkoituksena on yhteisen eurooppalaisen vastauksen tarjoaminen monien maiden vakaviin ongelmiin, mutta nämä ponnistelut ovat olleet riittämättömiä;

| G. | toteaa, että Bolognan prosessin todellisena tarkoituksena on edistää liikkuvuutta ja kansainvälistymistä sekä varmistaa erilaisten korkeakoulujärjestelmien normien ja laadun yhteensopivuus ja vertailtavuus kunnioittaen samalla kuitenkin yliopistojen itsenäisyyttä ja myötävaikuttaen sellaisen aidosti demokraattisen eurooppalaisen alueen luomiseen, joka tarjoaa kaikille kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Bolognan prosessin todellisena tarkoituksena on edistää liikkuvuutta ja kansainvälistymistä sekä varmistaa erilaisten korkeakoulujärjestelmien normien ja laadun yhteensopivuus ja vertailtavuus kunnioittaen samalla kuitenkin yliopistojen itsenäisyyttä ja myötävaikuttaen sellaisen aidosti demokraattisen eurooppalaisen alueen luomiseen, joka tarjoaa kaikille kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet;

| H. | katsoo, että viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana saavutetusta kehityksestä tarvitaan arvio, jossa otetaan huomioon sekä menestystarina – alueen sisäisen yhteistyön osalta – sekä jatkuvat ongelmat ja asetettujen tavoitteiden epätasainen saavuttaminen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana saavutetusta kehityksestä tarvitaan arvio, jossa otetaan huomioon sekä menestystarina – alueen sisäisen yhteistyön osalta – sekä jatkuvat ongelmat ja asetettujen tavoitteiden epätasainen saavuttaminen;

| I. | katsoo, että vaikka useimmissa maissa Bolognan prosessi on ohjannut ja motivoinut koulutusjärjestelmien uudistuksia, joissakin maissa se saatetaan puutteellisen tiedottamisen ja prosessin todellisen vision ymmärtämisen puutteen vuoksi nähdä byrokraattisena taakkana; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että vaikka useimmissa maissa Bolognan prosessi on ohjannut ja motivoinut koulutusjärjestelmien uudistuksia, joissakin maissa se saatetaan puutteellisen tiedottamisen ja prosessin todellisen vision ymmärtämisen puutteen vuoksi nähdä byrokraattisena taakkana;

| J. | pitää tärkeänä, että tunnustetaan Bolognan prosessin yleiseurooppalainen luonne sekä kaikkien sen tekijöiden, kuten opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja myös muun kuin opetushenkilökunnan osallisuus; |
| --- | --- |

J.

pitää tärkeänä, että tunnustetaan Bolognan prosessin yleiseurooppalainen luonne sekä kaikkien sen tekijöiden, kuten opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja myös muun kuin opetushenkilökunnan osallisuus;

| K. | katsoo, että jatkuvan tuen antaminen koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle, tiedolle ja tutkimukselle sekä niille annettavan tuen lisääminen on olennaisen tärkeää varsinkin talouskriisin aikoina; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että jatkuvan tuen antaminen koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle, tiedolle ja tutkimukselle sekä niille annettavan tuen lisääminen on olennaisen tärkeää varsinkin talouskriisin aikoina;

| L. | katsoo, että tässä jatkuvasti muuttuvassa tilanteessa on tarpeen vahvistaa Bolognan prosessin perustan muodostavaa poliittista sitoutumista sekä Euroopan unionin toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten ja kaikkien muiden keskeisten sidosryhmien osallistumista kyseisen prosessin toteuttamiseen; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tässä jatkuvasti muuttuvassa tilanteessa on tarpeen vahvistaa Bolognan prosessin perustan muodostavaa poliittista sitoutumista sekä Euroopan unionin toimielinten, jäsenvaltioiden hallitusten ja kaikkien muiden keskeisten sidosryhmien osallistumista kyseisen prosessin toteuttamiseen;

Bolognan prosessin rooli

| 1. | toteaa, että koulutus ja tutkimus ovat yksi yhteiskuntamme peruspilareista, kun on kyse taitojen edistämisestä sekä kasvun ja työpaikkojen luomisesta; korostaa, että aiempaa suuremmat investoinnit koulutukseen ovat erittäin tärkeitä köyhyyden, sosiaalisen eriarvoisuuden ja työttömyyden sekä erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että koulutus ja tutkimus ovat yksi yhteiskuntamme peruspilareista, kun on kyse taitojen edistämisestä sekä kasvun ja työpaikkojen luomisesta; korostaa, että aiempaa suuremmat investoinnit koulutukseen ovat erittäin tärkeitä köyhyyden, sosiaalisen eriarvoisuuden ja työttömyyden sekä erityisesti nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi;

| 2. | katsoo, että Bolognan prosessi voisi auttaa lievittämään taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen liittyvää ongelmaa EU:ssa, jos opiskelijat voisivat sen ansiosta hankkia ja kehittää työmarkkinoilla tarvittavia taitoja, ja että siten Bolognan prosessin avulla voitaisiin saavuttaa tutkinnon suorittaneiden työllistymisen parantamista koskeva tärkeä tavoite; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Bolognan prosessi voisi auttaa lievittämään taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen liittyvää ongelmaa EU:ssa, jos opiskelijat voisivat sen ansiosta hankkia ja kehittää työmarkkinoilla tarvittavia taitoja, ja että siten Bolognan prosessin avulla voitaisiin saavuttaa tutkinnon suorittaneiden työllistymisen parantamista koskeva tärkeä tavoite;

| 3. | on tietoinen Bolognan prosessin keskeisestä roolista tietojen ja taitojen Euroopan luomisessa; korostaa, että tiedon, koulutuksen ja tutkimuksen levittäminen on yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä osatekijöistä ja että se lujittaa osaltaan unionin kansalaisuutta; korostaa kuitenkin, että korkeakoulutusyhteisön (opettajien, opiskelijoiden sekä muun kuin opetushenkilökunnan) mielipidettä on kuultava, jotta voidaan ymmärtää, miksi Bolognan prosessiin liittyvät uudistukset herättävät vastustusta, ja että on taattava maksuton julkinen ja kaikkien saatavilla oleva koulutusjärjestelmä, joka vastaa yhteiskunnan tarpeita; |
| --- | --- |

3.

on tietoinen Bolognan prosessin keskeisestä roolista tietojen ja taitojen Euroopan luomisessa; korostaa, että tiedon, koulutuksen ja tutkimuksen levittäminen on yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä osatekijöistä ja että se lujittaa osaltaan unionin kansalaisuutta; korostaa kuitenkin, että korkeakoulutusyhteisön (opettajien, opiskelijoiden sekä muun kuin opetushenkilökunnan) mielipidettä on kuultava, jotta voidaan ymmärtää, miksi Bolognan prosessiin liittyvät uudistukset herättävät vastustusta, ja että on taattava maksuton julkinen ja kaikkien saatavilla oleva koulutusjärjestelmä, joka vastaa yhteiskunnan tarpeita;

| 4. | panee merkille, että Bolognan uudistuksista seurasi eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) perustaminen, ja että uudistusten avulla on saatu aikaan parannuksia viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana, esimerkiksi korkeakoulurakenteiden vertailukelpoisuus on parantunut, liikkuvuus on lisääntynyt, on otettu käyttöön laadunvarmistusjärjestelmiä sekä tutkintojen tunnustaminen, koulutusjärjestelmiä on parannettu ja korkeakoulutuksen houkuttavuus Euroopassa on lisääntynyt; |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että Bolognan uudistuksista seurasi eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) perustaminen, ja että uudistusten avulla on saatu aikaan parannuksia viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana, esimerkiksi korkeakoulurakenteiden vertailukelpoisuus on parantunut, liikkuvuus on lisääntynyt, on otettu käyttöön laadunvarmistusjärjestelmiä sekä tutkintojen tunnustaminen, koulutusjärjestelmiä on parannettu ja korkeakoulutuksen houkuttavuus Euroopassa on lisääntynyt;

| 5. | panee merkille, että Bolognan prosessin yhteydessä joudutaan tekemään vielä paljon työtä koulutusjärjestelmien mukauttamiseksi työmarkkinoiden tarpeisiin, työllistyvyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi kokonaisvaltaisesti ja korkeakoulutuksen houkuttavuuden lisäämiseksi Euroopassa; katsoo, että eurooppalaisten korkeakoulujen olisi voitava reagoida nopeasti nyky-yhteiskunnassa tapahtuviin talouden, kulttuurin, tieteen ja teknologian muutoksiin, jotta ne pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti sen potentiaalin, jota niillä on kasvun, työllistettävyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että Bolognan prosessin yhteydessä joudutaan tekemään vielä paljon työtä koulutusjärjestelmien mukauttamiseksi työmarkkinoiden tarpeisiin, työllistyvyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi kokonaisvaltaisesti ja korkeakoulutuksen houkuttavuuden lisäämiseksi Euroopassa; katsoo, että eurooppalaisten korkeakoulujen olisi voitava reagoida nopeasti nyky-yhteiskunnassa tapahtuviin talouden, kulttuurin, tieteen ja teknologian muutoksiin, jotta ne pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti sen potentiaalin, jota niillä on kasvun, työllistettävyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen;

| 6. | panee merkille Bukarestissa 2012 pidetyssä EHEA-kokouksessa esitetyt tulevien vuosien tavoitteet sekä vuoteen 2015 mennessä suoritettavien toimien kansalliset painopisteet sekä kokouksessa annetut suositukset EHEAn liikkuvuusstrategiasta vuodeksi 2020: niissä kehotetaan perustamaan uusia seurantakeskuksia, omaksumaan uusia lähestymistapoja Euroopan eri yliopistoyhteisöihin sekä luomaan uusia järjestelmiä, joilla yliopistoyhteisöjen jäsenet voidaan ottaa mukaan suunnitelmaan kuuluvaan uudistamisprosessiin; |
| --- | --- |

6.

panee merkille Bukarestissa 2012 pidetyssä EHEA-kokouksessa esitetyt tulevien vuosien tavoitteet sekä vuoteen 2015 mennessä suoritettavien toimien kansalliset painopisteet sekä kokouksessa annetut suositukset EHEAn liikkuvuusstrategiasta vuodeksi 2020: niissä kehotetaan perustamaan uusia seurantakeskuksia, omaksumaan uusia lähestymistapoja Euroopan eri yliopistoyhteisöihin sekä luomaan uusia järjestelmiä, joilla yliopistoyhteisöjen jäsenet voidaan ottaa mukaan suunnitelmaan kuuluvaan uudistamisprosessiin;

Painopisteet ja haasteet

| 7. | kehottaa EHEAan kuuluvia maita panemaan täytäntöön yhteisesti sovitut uudistukset, joiden tarkoituksena on Bolognan prosessin tavoitteiden nopeutettu saavuttaminen ja EHEAn uskottavuuden lisääminen; kannattaa niiden maiden tukemista, joilla on vaikeuksia uudistusten täytäntöönpanossa; kannattaa tässä yhteydessä maiden, alueiden ja keskeisten sidosryhmien välisten laajojen kumppanuuksien luomista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EHEAan kuuluvia maita panemaan täytäntöön yhteisesti sovitut uudistukset, joiden tarkoituksena on Bolognan prosessin tavoitteiden nopeutettu saavuttaminen ja EHEAn uskottavuuden lisääminen; kannattaa niiden maiden tukemista, joilla on vaikeuksia uudistusten täytäntöönpanossa; kannattaa tässä yhteydessä maiden, alueiden ja keskeisten sidosryhmien välisten laajojen kumppanuuksien luomista;

| 8. | kehottaa jäsenvaltiota ajantasaistamaan ja parantamaan entisestään korkea-asteen oppilaitostensa arviointia aiemmin opetusjärjestelmien kansainvälisellä tasolla asettamien standardien perusteella, ja kehottaa jäsenvaltioita palkitsemaan huippuosaamista, jotta voidaan edistää tietoa, tutkimusta ja tiedettä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltiota ajantasaistamaan ja parantamaan entisestään korkea-asteen oppilaitostensa arviointia aiemmin opetusjärjestelmien kansainvälisellä tasolla asettamien standardien perusteella, ja kehottaa jäsenvaltioita palkitsemaan huippuosaamista, jotta voidaan edistää tietoa, tutkimusta ja tiedettä;

| 9. | korostaa, että on tärkeää säilyttää opetuksen ja kielten monimuotoisuus; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään apurahojen määrää ja varmistamaan, että ne ovat helposti saatavilla; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että on tärkeää säilyttää opetuksen ja kielten monimuotoisuus; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään apurahojen määrää ja varmistamaan, että ne ovat helposti saatavilla;

| 10. | tuo esiin tarpeen lisätä EHEAn kehittämisponnisteluja ja hyödyntää saavutettua edistystä pyrittäessä saavuttamaan tavoitteita yhdessä eurooppalaisen koulutusalueen, elinikäisen oppimisen eurooppalaisen alueen ja Euroopan tutkimusalueen kanssa; |
| --- | --- |

10.

tuo esiin tarpeen lisätä EHEAn kehittämisponnisteluja ja hyödyntää saavutettua edistystä pyrittäessä saavuttamaan tavoitteita yhdessä eurooppalaisen koulutusalueen, elinikäisen oppimisen eurooppalaisen alueen ja Euroopan tutkimusalueen kanssa;

| 11. | kehottaa kaikkia Bolognan prosessin täytäntöönpanoon liittyviä sidosryhmiä tehostamaan laadunvarmistusta sellaisen eurooppalaisen korkeakoulutusalueen aikaansaamiseksi, joka parantaa houkuttavuuttaan mallina akateemisesta huippuosaamisesta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kaikkia Bolognan prosessin täytäntöönpanoon liittyviä sidosryhmiä tehostamaan laadunvarmistusta sellaisen eurooppalaisen korkeakoulutusalueen aikaansaamiseksi, joka parantaa houkuttavuuttaan mallina akateemisesta huippuosaamisesta maailmanlaajuisesti;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita, EHEAan kuuluvia maita ja koko Euroopan unionia lisäämään yleistä ymmärtämystä Bolognan prosessista ja sille suunnattua tukea, mukaan lukien ruohonjuuritason toimet aiempaa tehokkaamman ja dynaamisemman osallistumisen aikaansaamiseksi prosessin tavoitteisiin pyrittäessä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita, EHEAan kuuluvia maita ja koko Euroopan unionia lisäämään yleistä ymmärtämystä Bolognan prosessista ja sille suunnattua tukea, mukaan lukien ruohonjuuritason toimet aiempaa tehokkaamman ja dynaamisemman osallistumisen aikaansaamiseksi prosessin tavoitteisiin pyrittäessä;

| 13. | tähdentää, että komissiolla on Bolognan prosessin jäsenenä tärkeä rooli EHEAn kehittämisessä, ja kehottaa sitä entisestään vahvistamaan rooliaan elvytettäessä prosessia uudelleen ja joudutettaessa ponnisteluja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

13.

tähdentää, että komissiolla on Bolognan prosessin jäsenenä tärkeä rooli EHEAn kehittämisessä, ja kehottaa sitä entisestään vahvistamaan rooliaan elvytettäessä prosessia uudelleen ja joudutettaessa ponnisteluja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 14. | korostaa, että asetettuihin tavoitteisiin on tarpeen sisällyttää koulutuksen ja tutkimuksen laatu palvelusektorilla; katsoo, että yksi tavoitteiden saavuttamisen indikaattoreista voisi olla tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyden parantaminen, joka on myös yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että asetettuihin tavoitteisiin on tarpeen sisällyttää koulutuksen ja tutkimuksen laatu palvelusektorilla; katsoo, että yksi tavoitteiden saavuttamisen indikaattoreista voisi olla tutkinnon suorittaneiden työllistyvyyden parantaminen, joka on myös yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista;

| 15. | kehottaa jatkamaan hallitusten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välistä vuoropuhelua käytettävissä olevien varojen kohdentamiseksi ja niiden käytön maksimoimiseksi ja tehostamiseksi sekä uusien ja erilaisten rahoitusmallien etsimiseksi julkisen rahoituksen täydentämiseksi; korostaa myös Horisontti 2020 -ohjelman merkitystä yhteistyöhön perustuvien tutkimushankkeiden edistämisessä eurooppalaisissa korkeakouluissa, ja pitää huolestuttavina jatkuvia yrityksiä leikata sen rahoitusta samalla kun muiden talousarvioalojen annetaan jäädä ennalleen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jatkamaan hallitusten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välistä vuoropuhelua käytettävissä olevien varojen kohdentamiseksi ja niiden käytön maksimoimiseksi ja tehostamiseksi sekä uusien ja erilaisten rahoitusmallien etsimiseksi julkisen rahoituksen täydentämiseksi; korostaa myös Horisontti 2020 -ohjelman merkitystä yhteistyöhön perustuvien tutkimushankkeiden edistämisessä eurooppalaisissa korkeakouluissa, ja pitää huolestuttavina jatkuvia yrityksiä leikata sen rahoitusta samalla kun muiden talousarvioalojen annetaan jäädä ennalleen;

| 16. | kehottaa hallituksia parantamaan julkisten varojen käytön tehokkuutta koulutuksessa sekä noudattamaan EU:n päätavoitetta, jonka mukaan unionin on vuoteen 2020 mennessä investoitava kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja kehittämiseen; korostaa, että koulutuksen ja tutkimuksen kunnianhimoinen rahoitus on välttämätöntä, koska ne muodostavat yhden niistä keskeisistä välineistä, joilla varmistetaan kaikille mahdollisuus päästä laadukkaaseen koulutukseen ja joilla torjutaan talouskriisiä ja työttömyyttä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa hallituksia parantamaan julkisten varojen käytön tehokkuutta koulutuksessa sekä noudattamaan EU:n päätavoitetta, jonka mukaan unionin on vuoteen 2020 mennessä investoitava kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja kehittämiseen; korostaa, että koulutuksen ja tutkimuksen kunnianhimoinen rahoitus on välttämätöntä, koska ne muodostavat yhden niistä keskeisistä välineistä, joilla varmistetaan kaikille mahdollisuus päästä laadukkaaseen koulutukseen ja joilla torjutaan talouskriisiä ja työttömyyttä;

| 17. | panee merkille potentiaaliset rahoitusmahdollisuudet, joita ESIRin on tarkoitus tarjota korkea-asteen koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle; ilmaisee syvän huolensa Horisontti 2020 -ohjelman rahoitukseen suunnitelluista leikkauksista, jotka koskevat suoraan tutkimusta ja koulutusta ja joilla on tarkoitus kartuttaa ESIRiä; |
| --- | --- |

17.

panee merkille potentiaaliset rahoitusmahdollisuudet, joita ESIRin on tarkoitus tarjota korkea-asteen koulutukselle ja ammatilliselle koulutukselle; ilmaisee syvän huolensa Horisontti 2020 -ohjelman rahoitukseen suunnitelluista leikkauksista, jotka koskevat suoraan tutkimusta ja koulutusta ja joilla on tarkoitus kartuttaa ESIRiä;

| 18. | varoittaa, että Horisontti 2020 -ohjelman leikkaukset vaikuttaisivat varmuudella Bolognan prosessin täysimääräiseen täytäntöönpanoon, ja kehottaa näin ollen komissiota perumaan kaikki tämänsuuntaiset ehdotukset; |
| --- | --- |

18.

varoittaa, että Horisontti 2020 -ohjelman leikkaukset vaikuttaisivat varmuudella Bolognan prosessin täysimääräiseen täytäntöönpanoon, ja kehottaa näin ollen komissiota perumaan kaikki tämänsuuntaiset ehdotukset;

| 19. | rohkaisee koko akateemista yhteisöä ja työmarkkinaosapuolia lähestymään asiaa sekä ylhäältä alaspäin että alhaalta ylöspäin ja pyytää EHEA-asioista vastaavilta ministereiltä poliittista sitoutumista ja yhteistyötä kehitettäessä yhteistä strategiaa Bolognan uudistusten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

19.

rohkaisee koko akateemista yhteisöä ja työmarkkinaosapuolia lähestymään asiaa sekä ylhäältä alaspäin että alhaalta ylöspäin ja pyytää EHEA-asioista vastaavilta ministereiltä poliittista sitoutumista ja yhteistyötä kehitettäessä yhteistä strategiaa Bolognan uudistusten saavuttamiseksi;

| 20. | kehottaa parantamaan koulutusohjelmia ja määrittämään niille selvät tavoitteet, jotta tutkinnon suorittajille tarjottaisiin sellaiset yleiset ja ammatilliset tiedot ja taidot, joita he tarvitsevat sekä vastatakseen työmarkkinoiden vaatimuksiin ja saadakseen valmiudet elinikäiseen oppimiseen että varsinkin integroituakseen yhteiskuntaan kansalaisina; kannattaa ammattipätevyyden todistamista koskevien eurooppalaisten puitteiden täysimääräistä täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa parantamaan koulutusohjelmia ja määrittämään niille selvät tavoitteet, jotta tutkinnon suorittajille tarjottaisiin sellaiset yleiset ja ammatilliset tiedot ja taidot, joita he tarvitsevat sekä vastatakseen työmarkkinoiden vaatimuksiin ja saadakseen valmiudet elinikäiseen oppimiseen että varsinkin integroituakseen yhteiskuntaan kansalaisina; kannattaa ammattipätevyyden todistamista koskevien eurooppalaisten puitteiden täysimääräistä täytäntöönpanoa;

| 21. | korostaa STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) roolia ja niiden merkitystä yhteiskunnalle, taloudelle ja tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydelle; |
| --- | --- |

21.

korostaa STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) roolia ja niiden merkitystä yhteiskunnalle, taloudelle ja tutkinnon suorittaneiden työllistyvyydelle;

| 22. | kehottaa panemaan EHEAssa asianmukaisesti täytäntöön eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) sekä korkeakoulututkintotodistuksen liitteen, jotka ovat opiskelijan työmäärän ja oppimistulosten kannalta keskeisiä välineitä, jotta helpotettaisiin liikkuvuutta ja autettaisiin opiskelijoita kokoamaan yhteen tiedot akateemisista ja opintojen ulkopuolisista saavutuksistaan; |
| --- | --- |

22.

kehottaa panemaan EHEAssa asianmukaisesti täytäntöön eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) sekä korkeakoulututkintotodistuksen liitteen, jotka ovat opiskelijan työmäärän ja oppimistulosten kannalta keskeisiä välineitä, jotta helpotettaisiin liikkuvuutta ja autettaisiin opiskelijoita kokoamaan yhteen tiedot akateemisista ja opintojen ulkopuolisista saavutuksistaan;

| 23. | korostaa, että on tärkeää taata akateemisten tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen ja yhteensopivuus, jotta vahvistettaisiin laadunvarmistusjärjestelmää Euroopan tasolla ja kaikissa EHEAan liittyneissä maissa eurooppalaisten laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden tarkistetun version mukaisesti eurooppalaisella korkeakoulutusalueella; kehottaa kaikkia EHEAan kuuluvia maita ja niiden laadunvarmistuksesta vastaavia virastoja liittymään eurooppalaisiin laadunvarmistusverkostoihin eli eurooppalaiseen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistykseen (ENQA) ja Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteriin (EQAR-rekisteri); |
| --- | --- |

23.

korostaa, että on tärkeää taata akateemisten tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen ja yhteensopivuus, jotta vahvistettaisiin laadunvarmistusjärjestelmää Euroopan tasolla ja kaikissa EHEAan liittyneissä maissa eurooppalaisten laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden tarkistetun version mukaisesti eurooppalaisella korkeakoulutusalueella; kehottaa kaikkia EHEAan kuuluvia maita ja niiden laadunvarmistuksesta vastaavia virastoja liittymään eurooppalaisiin laadunvarmistusverkostoihin eli eurooppalaiseen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistykseen (ENQA) ja Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisteriin (EQAR-rekisteri);

| 24. | kehottaa Bolognan prosessin kumppaneita ja erityisesti komissiota arvioimaan säännöllisesti pätevyyden ja taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta hetkellä, jolloin tutkinnon suorittaneet siirtyvät työmarkkinoille; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Bolognan prosessin kumppaneita ja erityisesti komissiota arvioimaan säännöllisesti pätevyyden ja taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta hetkellä, jolloin tutkinnon suorittaneet siirtyvät työmarkkinoille;

| 25. | korostaa Eurooppa 2020 -strategian sen tavoitteen merkitystä, jonka mukaan 40 prosentilla 30–34-vuotiasta olisi oltava korkea-asteen koulutus suoritettuna ja sellaiset taidot ja pätevyys hankittuna, joiden ansiosta he löytävät mielekästä työtä; |
| --- | --- |

25.

korostaa Eurooppa 2020 -strategian sen tavoitteen merkitystä, jonka mukaan 40 prosentilla 30–34-vuotiasta olisi oltava korkea-asteen koulutus suoritettuna ja sellaiset taidot ja pätevyys hankittuna, joiden ansiosta he löytävät mielekästä työtä;

| 26. | korostaa tutkintojen viitekehyksen arvoa avoimuuden parantamisessa, ja kehottaa kaikkia Bolognan prosessiin osallistuvia maita tekemään kansallisista tutkintojen viitekehyksistään vertailukelpoisia EHEAn ja eurooppalaisen viitekehysten kanssa; |
| --- | --- |

26.

korostaa tutkintojen viitekehyksen arvoa avoimuuden parantamisessa, ja kehottaa kaikkia Bolognan prosessiin osallistuvia maita tekemään kansallisista tutkintojen viitekehyksistään vertailukelpoisia EHEAn ja eurooppalaisen viitekehysten kanssa;

| 27. | painottaa, että monissa jäsenvaltioissa kansalliset tutkintojen viitekehykset on vielä mukautettava eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja eurooppalaisiin laadunvarmistusstandardeihin ja -ohjeisiin; panee merkille, että monia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ei vielä ole rekisteröity EQAR-rekisteriin); |
| --- | --- |

27.

painottaa, että monissa jäsenvaltioissa kansalliset tutkintojen viitekehykset on vielä mukautettava eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja eurooppalaisiin laadunvarmistusstandardeihin ja -ohjeisiin; panee merkille, että monia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä ei vielä ole rekisteröity EQAR-rekisteriin);

| 28. | toteaa, että opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja muun kuin opetushenkilökunnan liikkuvuus on yksi Bolognan prosessin painopisteistä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään mahdollisuuksia liikkuvuuteen ja parantamaan liikkuvuuden laatua, ja korostaa tarvetta tehostaa EHEAn liikkuvuusstrategian 2020 täytäntöönpanoa sekä saavuttaa opiskelijoiden määrällinen 20 prosentin liikkuvuustavoite vuoteen 2020 mennessä; korostaa tässä yhteydessä Erasmus+-ohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman keskeistä asemaa, ja korostaa olevan tärkeää varmistaa, että ne pannaan sujuvasti ja tehokkaasti täytäntöön ja että niitä edistetään; korostaa, että Erasmus+-ohjelmaan liittyvät apurahat olisi jätettävä verotuksen ja sosiaalimaksujen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja muun kuin opetushenkilökunnan liikkuvuus on yksi Bolognan prosessin painopisteistä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään mahdollisuuksia liikkuvuuteen ja parantamaan liikkuvuuden laatua, ja korostaa tarvetta tehostaa EHEAn liikkuvuusstrategian 2020 täytäntöönpanoa sekä saavuttaa opiskelijoiden määrällinen 20 prosentin liikkuvuustavoite vuoteen 2020 mennessä; korostaa tässä yhteydessä Erasmus+-ohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman keskeistä asemaa, ja korostaa olevan tärkeää varmistaa, että ne pannaan sujuvasti ja tehokkaasti täytäntöön ja että niitä edistetään; korostaa, että Erasmus+-ohjelmaan liittyvät apurahat olisi jätettävä verotuksen ja sosiaalimaksujen ulkopuolelle;

| 29. | kehottaa sisällyttämään opiskelijoiden liikkuvuuden asteittain yliopistojen virallisiin opetussuunnitelmiin; |
| --- | --- |

29.

kehottaa sisällyttämään opiskelijoiden liikkuvuuden asteittain yliopistojen virallisiin opetussuunnitelmiin;

| 30. | korostaa, että asianmukaiset määrät musiikin ja taideaineiden opiskelijoita ja opetushenkilökuntaa on tarpeen ottaa mukaan EU:n liikkuvuusohjelmiin; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että asianmukaiset määrät musiikin ja taideaineiden opiskelijoita ja opetushenkilökuntaa on tarpeen ottaa mukaan EU:n liikkuvuusohjelmiin;

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään eurooppalaiset ja kansainväliset kumppanuus- ja liikkuvuusjärjestelyt niihin kriteereihin, joiden mukaisesti yliopistot ja korkeakoulut asetetaan paremmuusjärjestykseen; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään eurooppalaiset ja kansainväliset kumppanuus- ja liikkuvuusjärjestelyt niihin kriteereihin, joiden mukaisesti yliopistot ja korkeakoulut asetetaan paremmuusjärjestykseen;

| 32. | toteaa, että korkeakoulut ovat keskeisessä asemassa liikkuvuuden edistämisessä sekä sellaisten tutkinnon suorittaneiden ja tutkijoiden tuottamisessa, joilla on riittävät tiedot ja taidot pystyäkseen työllistymään ja menestymään globaalissa taloudessa; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että korkeakoulut ovat keskeisessä asemassa liikkuvuuden edistämisessä sekä sellaisten tutkinnon suorittaneiden ja tutkijoiden tuottamisessa, joilla on riittävät tiedot ja taidot pystyäkseen työllistymään ja menestymään globaalissa taloudessa;

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita, EU:ta ja EHEAa vahvistamaan liikkuvuutta edistämällä kielten oppimista, poistamalla hallinnollisia esteitä, tarjoamalla riittävän rahoitustukimekanismin ja takaamalla apurahojen, stipendien ja opintosuoritusten siirrettävyyden; panee merkille, että liikkuvuus on edelleenkin vähemmän muiden kuin perhetaustaltaan varakkaiden opiskelijoiden saavutettavissa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioita, EU:ta ja EHEAa vahvistamaan liikkuvuutta edistämällä kielten oppimista, poistamalla hallinnollisia esteitä, tarjoamalla riittävän rahoitustukimekanismin ja takaamalla apurahojen, stipendien ja opintosuoritusten siirrettävyyden; panee merkille, että liikkuvuus on edelleenkin vähemmän muiden kuin perhetaustaltaan varakkaiden opiskelijoiden saavutettavissa;

| 34. | korostaa sekä ohjelmien suunnittelua että niiden toteutusta koskevissa asioissa siirtymistä koulutuksellisesta mallista opiskelijakeskeiseen lähestymistapaan, johon sisältyy opiskelijoiden henkilökohtainen kehitys; korostaa olevan tärkeää, että opiskelijat osallistuvat korkeakoulujen hallinnointiin; |
| --- | --- |

34.

korostaa sekä ohjelmien suunnittelua että niiden toteutusta koskevissa asioissa siirtymistä koulutuksellisesta mallista opiskelijakeskeiseen lähestymistapaan, johon sisältyy opiskelijoiden henkilökohtainen kehitys; korostaa olevan tärkeää, että opiskelijat osallistuvat korkeakoulujen hallinnointiin;

| 35. | korostaa, että opinto-ohjelmissa olisi keskityttävä markkinoiden pitkän aikavälin kysyntään; korostaa niin ikään, että työllistettävyys merkitsee sitä, että opiskelijoilla olisi oltava laajempi joukko erilaisia taitoja, jotka valmistelevat heitä työmarkkinoille ja antavat heille välineitä elinikäiseen oppimiseen; korostaa tässä yhteydessä aktiivista vuoropuhelua sekä ohjelmia ja työharjoitteluja koskevaa, kansallista ja rajat ylittävää yhteistyötä yliopistoyhteisön ja liike-elämän välillä, sillä se voisi auttaa torjumaan talouskriisiä, antaa piristysruiskeen talouskasvulle ja edistää tietoon perustuvaa yhteiskuntaa ja siten tarjota mahdollisuuksia laajemmassa sosiaalisessa merkityksessä; kannustaa korkeakouluja suhtautumaan avoimesti poikkitieteellisiin opintoihin, yliopistollisten tutkimusinstituuttien perustamiseen sekä yhteistyön tekemiseen eri kumppanien kanssa; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että opinto-ohjelmissa olisi keskityttävä markkinoiden pitkän aikavälin kysyntään; korostaa niin ikään, että työllistettävyys merkitsee sitä, että opiskelijoilla olisi oltava laajempi joukko erilaisia taitoja, jotka valmistelevat heitä työmarkkinoille ja antavat heille välineitä elinikäiseen oppimiseen; korostaa tässä yhteydessä aktiivista vuoropuhelua sekä ohjelmia ja työharjoitteluja koskevaa, kansallista ja rajat ylittävää yhteistyötä yliopistoyhteisön ja liike-elämän välillä, sillä se voisi auttaa torjumaan talouskriisiä, antaa piristysruiskeen talouskasvulle ja edistää tietoon perustuvaa yhteiskuntaa ja siten tarjota mahdollisuuksia laajemmassa sosiaalisessa merkityksessä; kannustaa korkeakouluja suhtautumaan avoimesti poikkitieteellisiin opintoihin, yliopistollisten tutkimusinstituuttien perustamiseen sekä yhteistyön tekemiseen eri kumppanien kanssa;

| 36. | korostaa tarvetta tarjota laajoja mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen sekä täydentäviä oppimismuotoja, kuten epävirallista ja epämuodollista koulutusta, joka on olennaisen tärkeää pehmeiden taitojen kehittymisen kannalta; |
| --- | --- |

36.

korostaa tarvetta tarjota laajoja mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen sekä täydentäviä oppimismuotoja, kuten epävirallista ja epämuodollista koulutusta, joka on olennaisen tärkeää pehmeiden taitojen kehittymisen kannalta;

| 37. | kehottaa vahvistamaan korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välistä yhteyttä, muun muassa edistämällä tutkimukseen perustuvaa koulutusta, ja korostaa Horisontti 2020 -ohjelmaa keskeisenä rahoitusmekanismina tutkimuksen lisäämisessä; kehottaa synkronoimaan aiempaa paremmin Bolognan prosessia tukevat toimet, kuten Horisontti 2020 -ohjelman ja Erasmus+-ohjelman; |
| --- | --- |

37.

kehottaa vahvistamaan korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välistä yhteyttä, muun muassa edistämällä tutkimukseen perustuvaa koulutusta, ja korostaa Horisontti 2020 -ohjelmaa keskeisenä rahoitusmekanismina tutkimuksen lisäämisessä; kehottaa synkronoimaan aiempaa paremmin Bolognan prosessia tukevat toimet, kuten Horisontti 2020 -ohjelman ja Erasmus+-ohjelman;

| 38. | pyytää laatimaan entistä joustavampia oppimispolkuja, jotka edistävät yhteisiä koulutusohjelmia ja tieteidenvälisiä opintoja ja tukevat innovaatioita, luovuutta, ammatillista koulutusta, oppisopimuskoulutusta ja yrittäjyyttä korkea-asteen koulutuksessa, ja kehottaa tutkimaan uuden teknologian, digitalisaation ja tieto- ja viestintätekniikoiden tarjoamaa potentiaalia oppimisen ja opetuksen rikastuttamiseksi ja jotta voidaan kehittää laaja joukko taitoja sekä uusia oppimis-, opetus- ja arviointimalleja; |
| --- | --- |

38.

pyytää laatimaan entistä joustavampia oppimispolkuja, jotka edistävät yhteisiä koulutusohjelmia ja tieteidenvälisiä opintoja ja tukevat innovaatioita, luovuutta, ammatillista koulutusta, oppisopimuskoulutusta ja yrittäjyyttä korkea-asteen koulutuksessa, ja kehottaa tutkimaan uuden teknologian, digitalisaation ja tieto- ja viestintätekniikoiden tarjoamaa potentiaalia oppimisen ja opetuksen rikastuttamiseksi ja jotta voidaan kehittää laaja joukko taitoja sekä uusia oppimis-, opetus- ja arviointimalleja;

| 39. | kehottaa korkeakouluja, julkishallintoa, työmarkkinaosapuolia ja yrityksiä käymään jatkuvaa vuoropuhelua työllistyvyyden helpottamiseksi ja parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että asiaa koskevassa keskustelussa on keskityttävä korkea-asteen koulutuksen hyödyntämättömään potentiaaliin piristysruiskeen antamisessa kasvulle ja työllisyydelle; kehottaa EHEAan kuuluvia maita ja korkeakouluja tehostamaan yhteistyötä laadukkaiden harjoittelupaikkojen sekä oppisopimuskoulutuspaikkojen varmistamiseksi ja liikkuvuuden vahvistamiseksi tässä yhteydessä; korostaa, että sidosryhmien olisi tehtävä enemmän yhteistyötä pohjakoulutustason nostamiseksi ja ammattitaitoisen työvoiman uudistamiseksi sekä ura- ja työllisyysneuvonnan tarjonnan, saatavuuden ja laadun parantamiseksi; katsoo lisäksi, että opinto-ohjelmiin sisältyviä työharjoitteluja ja työpaikkakoulutusta olisi edistettävä enemmän; |
| --- | --- |

39.

kehottaa korkeakouluja, julkishallintoa, työmarkkinaosapuolia ja yrityksiä käymään jatkuvaa vuoropuhelua työllistyvyyden helpottamiseksi ja parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, että asiaa koskevassa keskustelussa on keskityttävä korkea-asteen koulutuksen hyödyntämättömään potentiaaliin piristysruiskeen antamisessa kasvulle ja työllisyydelle; kehottaa EHEAan kuuluvia maita ja korkeakouluja tehostamaan yhteistyötä laadukkaiden harjoittelupaikkojen sekä oppisopimuskoulutuspaikkojen varmistamiseksi ja liikkuvuuden vahvistamiseksi tässä yhteydessä; korostaa, että sidosryhmien olisi tehtävä enemmän yhteistyötä pohjakoulutustason nostamiseksi ja ammattitaitoisen työvoiman uudistamiseksi sekä ura- ja työllisyysneuvonnan tarjonnan, saatavuuden ja laadun parantamiseksi; katsoo lisäksi, että opinto-ohjelmiin sisältyviä työharjoitteluja ja työpaikkakoulutusta olisi edistettävä enemmän;

| 40. | korostaa, että pakolaisaseman saaneiden henkilöiden on voitava päästä kaikkien EHEAan kuuluvien laitosten piiriin, sillä niiden ansiosta he voivat rakentaa oman, itsenäisen elämän koulutuksen kautta; korostaa lisäksi, että oleskelulupien myöntämistä olisi höllennettävä lisää sellaisten tutkinnon suorittaneiden henkilöiden tapauksessa, jotka etsivät ammattipätevyyttä edellyttävää työpaikkaa; korostaa, että ponnisteluja pakolaisaseman saaneiden henkilöiden aseman vastavuoroiseksi tunnustamiseksi olisi tehostettava erityisesti tällaisessa asemassa olevien opiskelijoiden liikkuvuuden huomioon ottaen; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että pakolaisaseman saaneiden henkilöiden on voitava päästä kaikkien EHEAan kuuluvien laitosten piiriin, sillä niiden ansiosta he voivat rakentaa oman, itsenäisen elämän koulutuksen kautta; korostaa lisäksi, että oleskelulupien myöntämistä olisi höllennettävä lisää sellaisten tutkinnon suorittaneiden henkilöiden tapauksessa, jotka etsivät ammattipätevyyttä edellyttävää työpaikkaa; korostaa, että ponnisteluja pakolaisaseman saaneiden henkilöiden aseman vastavuoroiseksi tunnustamiseksi olisi tehostettava erityisesti tällaisessa asemassa olevien opiskelijoiden liikkuvuuden huomioon ottaen;

| 41. | painottaa, että jäsenvaltiot sekä kaikki EHEAan liittyneet korkeakoulut ovat vastuussa sellaisen laadukkaan koulutuksen tarjoamisesta, joka vastaa yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, ja korostaa, että niiden välistä tiivistä yhteistyötä tarvitaan, jotta Bolognan prosessin puitteissa asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

41.

painottaa, että jäsenvaltiot sekä kaikki EHEAan liittyneet korkeakoulut ovat vastuussa sellaisen laadukkaan koulutuksen tarjoamisesta, joka vastaa yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, ja korostaa, että niiden välistä tiivistä yhteistyötä tarvitaan, jotta Bolognan prosessin puitteissa asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa;

| 42. | panee merkille, että vain harvat jäsenvaltiot ovat laatineet kattavan strategian sellaisten opiskelijoiden, joilla on vähemmän suotuisa sosioekonominen tausta, saattamiseksi korkea-asteen koulutuksen piiriin ja siten niin kutsuttuun sosiaaliseen suodattimeen liittyvän ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että vain harvat jäsenvaltiot ovat laatineet kattavan strategian sellaisten opiskelijoiden, joilla on vähemmän suotuisa sosioekonominen tausta, saattamiseksi korkea-asteen koulutuksen piiriin ja siten niin kutsuttuun sosiaaliseen suodattimeen liittyvän ongelman ratkaisemiseksi;

| 43. | kehottaa ylemmän perusasteen opettajia osallistumaan laajemmin Bolognan prosessiin niissä asioissa, jotka liittyvät opettajien koulutuksen ja ammatillisen liikkuvuuden laadun edistämiseen, jotta olisi mahdollista vastata tietoon perustuvan yhteiskunnan asettamiin uusiin koulutusvaatimuksiin sekä edistää opiskelijoiden suoritusten paranemista; |
| --- | --- |

43.

kehottaa ylemmän perusasteen opettajia osallistumaan laajemmin Bolognan prosessiin niissä asioissa, jotka liittyvät opettajien koulutuksen ja ammatillisen liikkuvuuden laadun edistämiseen, jotta olisi mahdollista vastata tietoon perustuvan yhteiskunnan asettamiin uusiin koulutusvaatimuksiin sekä edistää opiskelijoiden suoritusten paranemista;

| 44. | painottaa koulutuksen ja sen laadun sekä opetustehtävän merkitystä tulevien sukupolvien kasvatuksessa ja laajempaan sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä työpaikkojen luomiseen, parempaan kilpailukykyyn ja kasvupotentiaaliin myötävaikuttamisessa; toivoo tässä yhteydessä parempaa tunnustusta opettajan ammatille; |
| --- | --- |

44.

painottaa koulutuksen ja sen laadun sekä opetustehtävän merkitystä tulevien sukupolvien kasvatuksessa ja laajempaan sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä työpaikkojen luomiseen, parempaan kilpailukykyyn ja kasvupotentiaaliin myötävaikuttamisessa; toivoo tässä yhteydessä parempaa tunnustusta opettajan ammatille;

| 45. | kehottaa ryhtymään taloudellisiin ja sosiaalisiin ponnisteluihin sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi tarjoamalla kaikille tasapuolinen ja avoin mahdollisuus päästä laadukkaaseen koulutukseen helpottamalla akateemisten tutkintojen ja ammattitutkintojen, ulkomailla suoritettujen opintojaksojen sekä aiempien opintojen, pehmeitä taitoja koskevien ohjelmien sekä epävirallisen ja epämuodollisen koulutuksen tunnustamista ja tarjoamalla olennaista koulutusta erilaisille opiskelijaryhmille elinikäisen oppimisen kautta; |
| --- | --- |

45.

kehottaa ryhtymään taloudellisiin ja sosiaalisiin ponnisteluihin sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi tarjoamalla kaikille tasapuolinen ja avoin mahdollisuus päästä laadukkaaseen koulutukseen helpottamalla akateemisten tutkintojen ja ammattitutkintojen, ulkomailla suoritettujen opintojaksojen sekä aiempien opintojen, pehmeitä taitoja koskevien ohjelmien sekä epävirallisen ja epämuodollisen koulutuksen tunnustamista ja tarjoamalla olennaista koulutusta erilaisille opiskelijaryhmille elinikäisen oppimisen kautta;

| 46. | korostaa Bolognan prosessin sosiaalista ulottuvuutta; kehottaa toteuttamaan toimia, jotka kohdistettaisiin aliedustettujen ja epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien osallistumisen lisäämiseen esimerkiksi kansainvälisten liikkuvuusohjelmien kautta; |
| --- | --- |

46.

korostaa Bolognan prosessin sosiaalista ulottuvuutta; kehottaa toteuttamaan toimia, jotka kohdistettaisiin aliedustettujen ja epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien osallistumisen lisäämiseen esimerkiksi kansainvälisten liikkuvuusohjelmien kautta;

| 47. | korostaa koulutuksellisen liikkuvuuden roolia kulttuurien välisessä oppimisessa, ja painottaa, että Bolognan prosessin puitteissa olisi toteutettava aktiivisesti toimenpiteitä opiskelijoiden kulttuurien välisen ymmärtämyksen ja kunnioituksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

47.

korostaa koulutuksellisen liikkuvuuden roolia kulttuurien välisessä oppimisessa, ja painottaa, että Bolognan prosessin puitteissa olisi toteutettava aktiivisesti toimenpiteitä opiskelijoiden kulttuurien välisen ymmärtämyksen ja kunnioituksen edistämiseksi;

| 48. | kehottaa kehittämään strategian EHEAn ulkoista ulottuvuutta varten tekemällä yhteistyötä maailman muiden alueiden kanssa, jotta lisättäisiin EHEAn kilpailukykyä ja houkuttavuutta globaalissa ympäristössä, parannettaisiin EHEAa koskevan tiedon tarjoamista, vahvistettaisiin kumppanuuteen perustuvaa yhteistyötä sekä tehostettaisiin poliittista vuoropuhelua ja tutkintojen tunnustamista; |
| --- | --- |

48.

kehottaa kehittämään strategian EHEAn ulkoista ulottuvuutta varten tekemällä yhteistyötä maailman muiden alueiden kanssa, jotta lisättäisiin EHEAn kilpailukykyä ja houkuttavuutta globaalissa ympäristössä, parannettaisiin EHEAa koskevan tiedon tarjoamista, vahvistettaisiin kumppanuuteen perustuvaa yhteistyötä sekä tehostettaisiin poliittista vuoropuhelua ja tutkintojen tunnustamista;

| 49. | korostaa, että on tarpeen tehostaa tilastotietojen keräämistä EHEAan kuuluvista maista, jotta Bolognan prosessin mukanaan tuomat haasteet voidaan paremmin tunnistaa ja jotta niihin voidaan paremmin vastata; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että on tarpeen tehostaa tilastotietojen keräämistä EHEAan kuuluvista maista, jotta Bolognan prosessin mukanaan tuomat haasteet voidaan paremmin tunnistaa ja jotta niihin voidaan paremmin vastata;

| 50. | korostaa Jerevanissa toukokuussa 2015 järjestettävän EHEA:n seuraavan ministerikokouksen merkitystä, sillä kokouksessa arvioidaan objektiivisesti ja kriittisesti vuosiksi 2012–2015 asetetuissa tavoitteissa saavutettua edistystä sekä niiden saavuttamisessa ilmenneitä puutteita, ja tavoitteena on eurooppalaisen korkeakoulutusalueen vahvistaminen unionin täydellä tuella; |
| --- | --- |

50.

korostaa Jerevanissa toukokuussa 2015 järjestettävän EHEA:n seuraavan ministerikokouksen merkitystä, sillä kokouksessa arvioidaan objektiivisesti ja kriittisesti vuosiksi 2012–2015 asetetuissa tavoitteissa saavutettua edistystä sekä niiden saavuttamisessa ilmenneitä puutteita, ja tavoitteena on eurooppalaisen korkeakoulutusalueen vahvistaminen unionin täydellä tuella;

o

o o

| 51. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

51.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf.

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf.

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf.

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf.

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf.

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf.

(7)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132.

(8)  EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23.

(9)  EUVL L 64, 4.3.2006, s. 60.

(10)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

(11)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  EUVL C 302, 12.12.2009, s. 3.

(13)  EUVL C 135, 26.5.2010, s. 12.

(14)  EUVL C 191, 1.7.2011, s. 1.

(15)  EUVL C 199, 7.7.2011, s. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf.

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf.

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf.

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf.

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf.

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0.

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253.

(23)  EUVL C 8 E, 14.1.2010, s. 18.

(24)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 95.

(25)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 24.

(26)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (1),

| — | ottaa huomioon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22. toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (2),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (3),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät Euroopan audiovisuaalipolitiikasta digitaaliajalla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät Euroopan audiovisuaalipolitiikasta digitaaliajalla (4),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (COM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 4. toukokuuta 2012 annetun komission ensimmäisen kertomuksen direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) soveltamisesta ”Audiovisuaaliset mediapalvelut ja internetiin liitetyt laitteet: kehitys ja tulevat näkymät” (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. toukokuuta 2012 annetun komission ensimmäisen kertomuksen direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) soveltamisesta ”Audiovisuaaliset mediapalvelut ja internetiin liitetyt laitteet: kehitys ja tulevat näkymät” (COM(2012)0203),

| — | ottaa huomioon 24. syyskuuta 2012 annetun komission ensimmäisen kertomuksen direktiivin 2010/13/EU 13, 16 ja 17 artiklan soveltamisesta vuosina 2009–2010 ”Eurooppalaisten teosten edistäminen tilattavissa ja aikataulun mukaan välitettävissä audiovisuaalisissa mediapalveluissa EU:ssa” (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. syyskuuta 2012 annetun komission ensimmäisen kertomuksen direktiivin 2010/13/EU 13, 16 ja 17 artiklan soveltamisesta vuosina 2009–2010 ”Eurooppalaisten teosten edistäminen tilattavissa ja aikataulun mukaan välitettävissä audiovisuaalisissa mediapalveluissa EU:ssa” (COM(2012)0522),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 annetun komission kolmannen kertomuksen Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista (SWD(2012)0431), jotka liittyvät elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16. marraskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2005/865/EY täytäntöönpanoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2012 annetun komission kolmannen kertomuksen Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista (SWD(2012)0431), jotka liittyvät elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä 16. marraskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2005/865/EY täytäntöönpanoon,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2012 annetun komission tiedonannon sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2012)0789),

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2013 annetun komission vihreän kirjan ”Valmistautuminen täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan: kasvu, luominen ja arvot” (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2013 annetun komission vihreän kirjan ”Valmistautuminen täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan: kasvu, luominen ja arvot” (COM(2013)0231),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävästä valtiontuesta (2013/C 332/01) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon elokuville ja muille audiovisuaalisille teoksille myönnettävästä valtiontuesta (2013/C 332/01) (5),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla: Kulttuurien monimuotoisuuden ja kilpailukyvyn yhdistäminen” (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla: Kulttuurien monimuotoisuuden ja kilpailukyvyn yhdistäminen” (COM(2014)0272),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (6),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman audiovisuaaliteosten verkkojakelusta Euroopan unionissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman audiovisuaaliteosten verkkojakelusta Euroopan unionissa (7),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanosta (8),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman valmistautumisesta täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman valmistautumisesta täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A8-0123/2015),

| A. | toteaa, että elokuvat ovat sekä talous- että kulttuurihyödykkeitä ja ne edistävät tuntuvasti Euroopan taloutta kasvun ja työllisyyden myötä ja auttavat muovaamaan eurooppalaista identiteettiä ilmentämällä kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, edistämällä Euroopan kulttuureja yli rajojen ja lisäämällä kulttuurivaihtoa ja kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että elokuvat ovat sekä talous- että kulttuurihyödykkeitä ja ne edistävät tuntuvasti Euroopan taloutta kasvun ja työllisyyden myötä ja auttavat muovaamaan eurooppalaista identiteettiä ilmentämällä kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, edistämällä Euroopan kulttuureja yli rajojen ja lisäämällä kulttuurivaihtoa ja kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä;

| B. | toteaa, että Euroopan kulttuurialan ja luovan alan sekä eritoten Euroopan elokuvateollisuuden potentiaalia ei vielä hyödynnetä täysimääräisesti Euroopan kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuuriperinnön edistämisessä sekä kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisessa, jotka vuorostaan voivat hyödyttää muita talouden aloja ja tarjota Euroopan unionille kilpailuetuja globaalilla tasolla; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan kulttuurialan ja luovan alan sekä eritoten Euroopan elokuvateollisuuden potentiaalia ei vielä hyödynnetä täysimääräisesti Euroopan kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuuriperinnön edistämisessä sekä kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisessa, jotka vuorostaan voivat hyödyttää muita talouden aloja ja tarjota Euroopan unionille kilpailuetuja globaalilla tasolla;

| C. | toteaa, että Euroopan elokuva-ala on yksi maailman suurimmista tuottajista, joka toi markkinoille 1 500 uutta elokuvaa vuonna 2014, mutta sille on ominaista sekä rahoitusta että tuotantotyyppejä koskeva heterogeeninen rakenne; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan elokuva-ala on yksi maailman suurimmista tuottajista, joka toi markkinoille 1 500 uutta elokuvaa vuonna 2014, mutta sille on ominaista sekä rahoitusta että tuotantotyyppejä koskeva heterogeeninen rakenne;

| D. | toteaa, että eurooppalaisten elokuvien tyypillisiä piirteitä ovat laadukkuus, omaperäisyys ja monimuotoisuus mutta niitä haittaavat rajallinen markkinointi ja jakelu unionissa; toteaa tämän näkyvän saavutetuissa verrattain alhaisissa yleisömäärissä samalla kun eurooppalaiset elokuvat joutuvat kohtaamaan kovaa kansainvälistä kilpailua ja vaikeuksia jakelussa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että eurooppalaisten elokuvien tyypillisiä piirteitä ovat laadukkuus, omaperäisyys ja monimuotoisuus mutta niitä haittaavat rajallinen markkinointi ja jakelu unionissa; toteaa tämän näkyvän saavutetuissa verrattain alhaisissa yleisömäärissä samalla kun eurooppalaiset elokuvat joutuvat kohtaamaan kovaa kansainvälistä kilpailua ja vaikeuksia jakelussa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella;

| E. | toteaa, että muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakelu on jäsenvaltioissa edelleen heikkoa, vaikka vuosittain tuotetaan paljon elokuvia, kun taas muut kuin eurooppalaiset elokuvat leviävät laajalle unionissa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakelu on jäsenvaltioissa edelleen heikkoa, vaikka vuosittain tuotetaan paljon elokuvia, kun taas muut kuin eurooppalaiset elokuvat leviävät laajalle unionissa;

| F. | toteaa, että eurooppalaisten elokuvien monimuotoisuus ilmentää Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden rikkautta ja voimaa, mikä merkitsee, että Euroopan elokuva-alan markkinat ovat luonnostaan hajanaiset; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että eurooppalaisten elokuvien monimuotoisuus ilmentää Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden rikkautta ja voimaa, mikä merkitsee, että Euroopan elokuva-alan markkinat ovat luonnostaan hajanaiset;

| G. | toteaa, että korkealaatuisen elokuvatuotannon edistäminen on erityisen tärkeää pienemmille jäsenvaltioille, joiden kieltä puhuu pienempi määrä ihmisiä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että korkealaatuisen elokuvatuotannon edistäminen on erityisen tärkeää pienemmille jäsenvaltioille, joiden kieltä puhuu pienempi määrä ihmisiä;

| H. | toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelman Media-alaohjelma (jäljempänä Media) tarjoaa uusia rahoituslähteitä ja tilaisuuksia muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakeluun ja levitykseen, yleisöpohjan kehittämiseen ja medialukutaidon tukemiseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelman Media-alaohjelma (jäljempänä Media) tarjoaa uusia rahoituslähteitä ja tilaisuuksia muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakeluun ja levitykseen, yleisöpohjan kehittämiseen ja medialukutaidon tukemiseen;

| I. | toteaa, että yksi digitaalisten sisämarkkinoiden tärkeimmistä tavoitteista olisi oltava internetiä koskevan luottamuksen rakentaminen ja laillisen audiovisuaalisen sisällön saannin lisääminen, jolloin edistetään eurooppalaisiin elokuviin investoimista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yksi digitaalisten sisämarkkinoiden tärkeimmistä tavoitteista olisi oltava internetiä koskevan luottamuksen rakentaminen ja laillisen audiovisuaalisen sisällön saannin lisääminen, jolloin edistetään eurooppalaisiin elokuviin investoimista;

| J. | toteaa, että elokuvaesitykset tuottavat edelleen ensimmäisenä julkaisukanavana merkittävän osan elokuvatuotoista ja ovat siten erittäin tärkeitä eurooppalaisten elokuvien tuotannon ja jakelun rahoituksen kannalta; katsoo, että niillä on lisäksi ratkaiseva tehtävä, kun kyse on elokuvien menestyksestä muilla julkaisukanavilla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että elokuvaesitykset tuottavat edelleen ensimmäisenä julkaisukanavana merkittävän osan elokuvatuotoista ja ovat siten erittäin tärkeitä eurooppalaisten elokuvien tuotannon ja jakelun rahoituksen kannalta; katsoo, että niillä on lisäksi ratkaiseva tehtävä, kun kyse on elokuvien menestyksestä muilla julkaisukanavilla;

| K. | toteaa kuitenkin, että yhä useammat vaatimattoman tuotanto- ja mainosbudjetin omaavat eurooppalaiset elokuvat hyötyisivät joustavammista julkaisustrategioista ja nopeammasta pääsystä tilausvideopalveluihin; |
| --- | --- |

K.

toteaa kuitenkin, että yhä useammat vaatimattoman tuotanto- ja mainosbudjetin omaavat eurooppalaiset elokuvat hyötyisivät joustavammista julkaisustrategioista ja nopeammasta pääsystä tilausvideopalveluihin;

| L. | toteaa, että julkaisukanavien parempi organisointi maksimoisi potentiaalisen yleisön ja tekisi samalla laittomasta elokuvankatselusta vähemmän houkuttelevaa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että julkaisukanavien parempi organisointi maksimoisi potentiaalisen yleisön ja tekisi samalla laittomasta elokuvankatselusta vähemmän houkuttelevaa;

| M. | toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että tilattavien palvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisia teoksia; toteaa, että tämä säännös on pantu täytäntöön eri tavoin ja eritasoisten oikeudellisten vaatimusten avulla, mikä on johtanut siihen, että palveluntarjoajat sijoittautuvat vaatimuksia väljimmin soveltaviin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että tilattavien palvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisia teoksia; toteaa, että tämä säännös on pantu täytäntöön eri tavoin ja eritasoisten oikeudellisten vaatimusten avulla, mikä on johtanut siihen, että palveluntarjoajat sijoittautuvat vaatimuksia väljimmin soveltaviin jäsenvaltioihin;

| N. | toteaa, että suurin osa Euroopan elokuva-alan julkisesta rahoituksesta, jota saadaan sekä kansallisista että unionin rahoituslähteistä, kohdennetaan elokuvatuotantoon; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että suurin osa Euroopan elokuva-alan julkisesta rahoituksesta, jota saadaan sekä kansallisista että unionin rahoituslähteistä, kohdennetaan elokuvatuotantoon;

| O. | ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1295/2013 14 artiklassa todetaan, että ”komissio perustaa kulttuurialalle ja luoville aloille tarkoitetun lainantakausvälineen”, joka helpottaa kulttuurialoilla ja luovilla aloilla toimivien pk-yritysten rahoituksensaantia ja mahdollistaa osallistuville rahoituksen välittäjille, että ne voivat arvioida tehokkaammin niihin hankkeisiin liittyviä riskejä, joille pk-yritykset hakevat lainoja ja rahoitusta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1295/2013 14 artiklassa todetaan, että ”komissio perustaa kulttuurialalle ja luoville aloille tarkoitetun lainantakausvälineen”, joka helpottaa kulttuurialoilla ja luovilla aloilla toimivien pk-yritysten rahoituksensaantia ja mahdollistaa osallistuville rahoituksen välittäjille, että ne voivat arvioida tehokkaammin niihin hankkeisiin liittyviä riskejä, joille pk-yritykset hakevat lainoja ja rahoitusta;

| P. | toteaa, että komission 7. joulukuuta 2012 annetussa kolmannessa kertomuksessa Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista todetaan, että ainoastaan 1,5 prosenttia Euroopan elokuvaperinnöstä on digitalisoitu; toteaa, että prosenttiosuus on tällä hetkellä edelleen sama huolimatta toistuvasti esitetyistä huolenaiheista, joiden mukaan kyseisestä perinnöstä saattaa suuri osa kadota tulevilta sukupolvilta ikuisiksi ajoiksi, minkä osoittaa esimerkiksi se, että ainoastaan 10 prosenttia mykkäelokuvista on säilytetty; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että komission 7. joulukuuta 2012 annetussa kolmannessa kertomuksessa Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista todetaan, että ainoastaan 1,5 prosenttia Euroopan elokuvaperinnöstä on digitalisoitu; toteaa, että prosenttiosuus on tällä hetkellä edelleen sama huolimatta toistuvasti esitetyistä huolenaiheista, joiden mukaan kyseisestä perinnöstä saattaa suuri osa kadota tulevilta sukupolvilta ikuisiksi ajoiksi, minkä osoittaa esimerkiksi se, että ainoastaan 10 prosenttia mykkäelokuvista on säilytetty;

| Q. | toteaa, että digitalisointi ja tiedotusvälineiden konvergenssi tarjoavat uusia mahdollisuuksia eurooppalaisten elokuvien jakeluun ja markkinointiin yli rajojen ja että ne lisäävät innovoinnin ja joustavuuden potentiaalia samalla kun ne muuttavat merkittävästi katselijoiden käyttäytymistä ja odotuksia; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että digitalisointi ja tiedotusvälineiden konvergenssi tarjoavat uusia mahdollisuuksia eurooppalaisten elokuvien jakeluun ja markkinointiin yli rajojen ja että ne lisäävät innovoinnin ja joustavuuden potentiaalia samalla kun ne muuttavat merkittävästi katselijoiden käyttäytymistä ja odotuksia;

| R. | toteaa, että on tärkeää taata rahoitus elokuvaperinnön ja siihen liittyvän aineiston digitalisoinnille, säilyttämiselle ja online-saatavuudelle ja luoda Euroopan laajuiset normit digitaalisten elokuvien säilyttämiselle; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että on tärkeää taata rahoitus elokuvaperinnön ja siihen liittyvän aineiston digitalisoinnille, säilyttämiselle ja online-saatavuudelle ja luoda Euroopan laajuiset normit digitaalisten elokuvien säilyttämiselle;

| S. | toteaa, että medialukutaito ja eritoten elokuvalukutaito voivat kehittää kansalaisten kriittistä ajattelua ja ymmärrystä ja stimuloida heidän omaa luovuuttaan ja ilmaisukykyään; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että medialukutaito ja eritoten elokuvalukutaito voivat kehittää kansalaisten kriittistä ajattelua ja ymmärrystä ja stimuloida heidän omaa luovuuttaan ja ilmaisukykyään;

| T. | toteaa, että digitaalisella aikakaudella tekijänoikeuksien olisi kannustettava investoimaan elokuvien tuottamiseen ja luomiseen ja varmistettava asianmukaiset korvaukset oikeudenhaltijoille samalla kun kannustetaan kehittämään uusia palveluja ja tapoja tarjota kansalaisille elokuvia yli rajojen ja mahdollistetaan, että kulttuurialan ja luovan alan teollisuus voivat edelleen osaltaan edistää kasvua ja työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että digitaalisella aikakaudella tekijänoikeuksien olisi kannustettava investoimaan elokuvien tuottamiseen ja luomiseen ja varmistettava asianmukaiset korvaukset oikeudenhaltijoille samalla kun kannustetaan kehittämään uusia palveluja ja tapoja tarjota kansalaisille elokuvia yli rajojen ja mahdollistetaan, että kulttuurialan ja luovan alan teollisuus voivat edelleen osaltaan edistää kasvua ja työpaikkojen luomista;

| U. | toteaa, että on tärkeää varmistaa orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista annetun direktiivin 2012/28/EU tehokas täytäntöönpano ja asettaa orpoteosten määritelmään sisältyvät elokuvat yleisesti saataville; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että on tärkeää varmistaa orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista annetun direktiivin 2012/28/EU tehokas täytäntöönpano ja asettaa orpoteosten määritelmään sisältyvät elokuvat yleisesti saataville;

Markkinointi sekä jakelu ja saatavuus yli rajojen

| 1. | kannustaa Euroopan elokuva-alaa jatkamaan innovatiivisten palvelujen, uusien liiketoimintamallien ja jakelukanavien kehittämistä, jotta voidaan parantaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta yli rajojen ja lisäksi mahdollistaa, että koko unionin kansalaiset voivat saada alati laajemman elokuvakirjon yhä useampien foorumeiden avulla; suosittelee tässä yhteydessä, että Euroopan elokuvateollisuus ottaa opikseen EU:n ulkopuolella toteutettavista parhaista kaupallisista käytännöistä; |
| --- | --- |

1.

kannustaa Euroopan elokuva-alaa jatkamaan innovatiivisten palvelujen, uusien liiketoimintamallien ja jakelukanavien kehittämistä, jotta voidaan parantaa eurooppalaisten elokuvien saatavuutta yli rajojen ja lisäksi mahdollistaa, että koko unionin kansalaiset voivat saada alati laajemman elokuvakirjon yhä useampien foorumeiden avulla; suosittelee tässä yhteydessä, että Euroopan elokuvateollisuus ottaa opikseen EU:n ulkopuolella toteutettavista parhaista kaupallisista käytännöistä;

| 2. | panee merkille luovien teosten luvattoman käytön vaikutuksen luovan työn sykliin ja teosten luojien oikeuksiin; korostaa, että tarvitaan enemmän korkealaatuista laillista tarjontaa ja että nuorten tietoisuutta asiasta on lisättävä; |
| --- | --- |

2.

panee merkille luovien teosten luvattoman käytön vaikutuksen luovan työn sykliin ja teosten luojien oikeuksiin; korostaa, että tarvitaan enemmän korkealaatuista laillista tarjontaa ja että nuorten tietoisuutta asiasta on lisättävä;

| 3. | ehdottaa, että audiovisuaalisten palvelujen rajatylittävän saatavuuden kehittämistä kartoitettaisiin edelleen, kun otetaan huomioon tilausvideopalvelujen ja sähköisten maksutapahtumien nopea kasvu koko unionissa, koska näin katsojat voisivat päästä näkemään elokuvia riippumatta siitä, missä he ovat; |
| --- | --- |

3.

ehdottaa, että audiovisuaalisten palvelujen rajatylittävän saatavuuden kehittämistä kartoitettaisiin edelleen, kun otetaan huomioon tilausvideopalvelujen ja sähköisten maksutapahtumien nopea kasvu koko unionissa, koska näin katsojat voisivat päästä näkemään elokuvia riippumatta siitä, missä he ovat;

| 4. | korostaa sellaisen kohdennetun markkinoinnin merkitystä koko unionissa, jossa otetaan huomioon eurooppalaisyleisöjen kulttuuriset erityispiirteet ja pyritään varmistamaan eurooppalaisten elokuvien parempi ja tehokkaampi markkinointi; |
| --- | --- |

4.

korostaa sellaisen kohdennetun markkinoinnin merkitystä koko unionissa, jossa otetaan huomioon eurooppalaisyleisöjen kulttuuriset erityispiirteet ja pyritään varmistamaan eurooppalaisten elokuvien parempi ja tehokkaampi markkinointi;

| 5. | kehottaa tästä syystä lisäämään tekstitettyjen elokuvien saatavuutta, jotta voidaan lisätä eurooppalaisten elokuvien levittämistä rajojen yli, parantaa katsojien tietoisuutta Euroopan kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta sekä voimistaa keskinäistä ymmärtämystä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa tästä syystä lisäämään tekstitettyjen elokuvien saatavuutta, jotta voidaan lisätä eurooppalaisten elokuvien levittämistä rajojen yli, parantaa katsojien tietoisuutta Euroopan kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta sekä voimistaa keskinäistä ymmärtämystä;

| 6. | panee erityisesti merkille Median aseman tekstitysten ja jälkiäänityksen tukemisessa, jotta saadaan lisää eurooppalaisia elokuvia tekstitettyinä alkuperäisversioina, mikä helpottaa niiden levitystä ja parantaa Euroopan kulttuurien ja kielten tuntemusta ja ymmärrystä; |
| --- | --- |

6.

panee erityisesti merkille Median aseman tekstitysten ja jälkiäänityksen tukemisessa, jotta saadaan lisää eurooppalaisia elokuvia tekstitettyinä alkuperäisversioina, mikä helpottaa niiden levitystä ja parantaa Euroopan kulttuurien ja kielten tuntemusta ja ymmärrystä;

| 7. | korostaa, että äskettäin hyväksytty valmistelutoimi ”Tekstitysten hankkiminen joukkoistamisen avulla eurooppalaisten teosten levityksen laajentamiseksi” sekä komission työskentely tämän toimen täytäntöönpanemiseksi ovat erittäin tärkeitä; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että äskettäin hyväksytty valmistelutoimi ”Tekstitysten hankkiminen joukkoistamisen avulla eurooppalaisten teosten levityksen laajentamiseksi” sekä komission työskentely tämän toimen täytäntöönpanemiseksi ovat erittäin tärkeitä;

| 8. | kannattaa lisäksi sellaisia aloitteita kuin komission pilottihanke ”Euroopan yhdentymisen edistäminen kulttuurin avulla”, jolla pyritään lisäämään tekstitettyjen eurooppalaisten elokuvien tarjontaa esittämällä valittujen televisio-ohjelmien uusia tekstitettyjä versioita kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

8.

kannattaa lisäksi sellaisia aloitteita kuin komission pilottihanke ”Euroopan yhdentymisen edistäminen kulttuurin avulla”, jolla pyritään lisäämään tekstitettyjen eurooppalaisten elokuvien tarjontaa esittämällä valittujen televisio-ohjelmien uusia tekstitettyjä versioita kaikkialla Euroopassa;

| 9. | toteaa pitävänsä erittäin tärkeänä, että elokuvien saatavuutta parannetaan entisestään vammaisten henkilöiden kannalta erityisesti kuvailutulkkauksen ja jälkiäänittämisen avulla; |
| --- | --- |

9.

toteaa pitävänsä erittäin tärkeänä, että elokuvien saatavuutta parannetaan entisestään vammaisten henkilöiden kannalta erityisesti kuvailutulkkauksen ja jälkiäänittämisen avulla;

| 10. | korostaa yksityisten ja julkisten eurooppalaisten televisiokanavien erityismerkitystä elokuvatuotannossa sekä televisiota että elokuvia varten tehdyissä yhteistuotannoissa, ja korostaa merkitystä, joka niillä voi olla lukuisten, erityisesti pienten ja keskisuurten, elokuvatuotantoyhtiöiden tulevaisuuden turvaamisessa EU:ssa; |
| --- | --- |

10.

korostaa yksityisten ja julkisten eurooppalaisten televisiokanavien erityismerkitystä elokuvatuotannossa sekä televisiota että elokuvia varten tehdyissä yhteistuotannoissa, ja korostaa merkitystä, joka niillä voi olla lukuisten, erityisesti pienten ja keskisuurten, elokuvatuotantoyhtiöiden tulevaisuuden turvaamisessa EU:ssa;

| 11. | muistuttaa Euroopan parlamentin LUX-elokuvapalkinnon roolista, sillä palkinnon tunnettuus on lisääntynyt vuosien mittaan, ja sillä markkinoidaan eurooppalaisia elokuvia siten, että voittanut elokuva käännetään ja tekstitetään kaikilla unionin 24 virallisella kielellä, millä varmistetaan eurooppalaisten elokuvien parempi näkyvyys ja saatavuus sekä parempi tietoisuus niistä; kehottaa kansallisia parlamentteja markkinoimaan edelleen LUX-elokuvapalkintoa jäsenvaltioissa yhteistyössä Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen kanssa; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa Euroopan parlamentin LUX-elokuvapalkinnon roolista, sillä palkinnon tunnettuus on lisääntynyt vuosien mittaan, ja sillä markkinoidaan eurooppalaisia elokuvia siten, että voittanut elokuva käännetään ja tekstitetään kaikilla unionin 24 virallisella kielellä, millä varmistetaan eurooppalaisten elokuvien parempi näkyvyys ja saatavuus sekä parempi tietoisuus niistä; kehottaa kansallisia parlamentteja markkinoimaan edelleen LUX-elokuvapalkintoa jäsenvaltioissa yhteistyössä Euroopan parlamentin tiedotustoimistojen kanssa;

| 12. | toteaa, että eurooppalaisia yhteistuotantoja on edistettävä ja tuettava ja että tällaista tuotantoa lisäämällä voidaan kenties laajentaa eurooppalaisten elokuvien jakelua koko mantereelle; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että eurooppalaisia yhteistuotantoja on edistettävä ja tuettava ja että tällaista tuotantoa lisäämällä voidaan kenties laajentaa eurooppalaisten elokuvien jakelua koko mantereelle;

| 13. | korostaa lisäksi korkealaatuisten eurooppalaisten tv-sarjojen kasvavaa suosiota ja strategista merkitystä tällaisten sarjojen tuotantoa, jakelua ja markkinointia ajatellen eurooppalaisilla ja globaaleilla markkinoilla; |
| --- | --- |

13.

korostaa lisäksi korkealaatuisten eurooppalaisten tv-sarjojen kasvavaa suosiota ja strategista merkitystä tällaisten sarjojen tuotantoa, jakelua ja markkinointia ajatellen eurooppalaisilla ja globaaleilla markkinoilla;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään erityistapahtumia, kuten elokuvafestivaaleja ja kiertäviä elokuvahankkeita, kannustaakseen eurooppalaisten elokuvien levittämiseen ja esittämiseen niiden alueella ja tukeakseen sitä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään erityistapahtumia, kuten elokuvafestivaaleja ja kiertäviä elokuvahankkeita, kannustaakseen eurooppalaisten elokuvien levittämiseen ja esittämiseen niiden alueella ja tukeakseen sitä;

| 15. | suosittelee, että lujitetaan olemassa olevia toimia, jotta voidaan paremmin optimoida elokuvalippujen hinnat ja että luodaan innovatiivisia markkinointikampanjoita ja ennakkotilauksia koskevia tarjouksia, jotka auttaisivat varmistamaan elokuvateattereiden houkuttelevuuden ja kaikkien pääsyn elokuviin; |
| --- | --- |

15.

suosittelee, että lujitetaan olemassa olevia toimia, jotta voidaan paremmin optimoida elokuvalippujen hinnat ja että luodaan innovatiivisia markkinointikampanjoita ja ennakkotilauksia koskevia tarjouksia, jotka auttaisivat varmistamaan elokuvateattereiden houkuttelevuuden ja kaikkien pääsyn elokuviin;

Yleisöpohjan kehittäminen

| 16. | kannustaa elokuvien jakelijoita ja esittäjiä lisäämään muista Euroopan maista peräisin olevien elokuvien näkyvyyttä ja saatavuutta yleisömäärien nostamiseksi; |
| --- | --- |

16.

kannustaa elokuvien jakelijoita ja esittäjiä lisäämään muista Euroopan maista peräisin olevien elokuvien näkyvyyttä ja saatavuutta yleisömäärien nostamiseksi;

| 17. | toteaa, että elokuvateatterit ovat edelleen tärkeimpiä paikkoja esittää ja markkinoida elokuvia sekä sosiaaliselta ulottuvuudeltaan tärkeitä paikkoja, joissa ihmiset tapaavat ja vaihtavat mielipiteitä; tähdentää, että pienten ja riippumattomien elokuvateattereiden häviäminen, eritoten pikkukaupungeista ja vähemmän kehittyneiltä alueilta, rajoittaa Euroopan kulttuuriresurssien, kulttuuriperinnön ja vuoropuhelun hyödyntämistä; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään tukea siihen, että kaikki valkokankaat varustetaan digitaalisella esityslaitteistolla ja äänitekniikalla, jotta tällaiset elokuvateatterit säilyvät; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että elokuvateatterit ovat edelleen tärkeimpiä paikkoja esittää ja markkinoida elokuvia sekä sosiaaliselta ulottuvuudeltaan tärkeitä paikkoja, joissa ihmiset tapaavat ja vaihtavat mielipiteitä; tähdentää, että pienten ja riippumattomien elokuvateattereiden häviäminen, eritoten pikkukaupungeista ja vähemmän kehittyneiltä alueilta, rajoittaa Euroopan kulttuuriresurssien, kulttuuriperinnön ja vuoropuhelun hyödyntämistä; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään tukea siihen, että kaikki valkokankaat varustetaan digitaalisella esityslaitteistolla ja äänitekniikalla, jotta tällaiset elokuvateatterit säilyvät;

| 18. | korostaa, että elokuvia on markkinoitava varhaisessa tuotantovaiheessa, jotta voidaan parantaa levitystä ja varmistaa, että potentiaaliset yleisöt koko Euroopassa ovat tietoisia näistä elokuvista; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että elokuvia on markkinoitava varhaisessa tuotantovaiheessa, jotta voidaan parantaa levitystä ja varmistaa, että potentiaaliset yleisöt koko Euroopassa ovat tietoisia näistä elokuvista;

| 19. | tähdentää Media-ohjelman merkitystä testattaessa tapoja kehittää yleisöpohjaa ja erityisesti tuettaessa festivaaleja, elokuvatuntemukseen liittyviä aloitteita ja yleisöpohjan kehittämiseen pyrkiviä toimia; |
| --- | --- |

19.

tähdentää Media-ohjelman merkitystä testattaessa tapoja kehittää yleisöpohjaa ja erityisesti tuettaessa festivaaleja, elokuvatuntemukseen liittyviä aloitteita ja yleisöpohjan kehittämiseen pyrkiviä toimia;

Tasapuoliset toimintaedellytykset

| 20. | muistuttaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että tilattavien palvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisia teoksia; tähdentää, että tämä säännös on pantu täytäntöön epätasaisesti ja eritasoisten oikeudellisten vaatimusten avulla, mikä saattaa johtaa siihen, että palveluntarjoajat sijoittautuvat vaatimuksia väljimmin soveltaviin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että tilattavien palvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisia teoksia; tähdentää, että tämä säännös on pantu täytäntöön epätasaisesti ja eritasoisten oikeudellisten vaatimusten avulla, mikä saattaa johtaa siihen, että palveluntarjoajat sijoittautuvat vaatimuksia väljimmin soveltaviin jäsenvaltioihin;

| 21. | katsoo, että kaikkien, jotka saavat eurooppalaisista elokuvateoksista vaikka vain välillistä taloudellista hyötyä suoran tarjonnan, markkinoinnin tai levityksen kautta, tilausvideot mukaan luettuina, olisi osallistuttava taloudellisesti eurooppalaisten elokuvien tuotantoon; kehottaa komissiota tekemään tästä ohjaavan periaatteen myös silloin, kun se tarkastelee jäsenvaltioiden elokuvarahoitusjärjestelmiä kilpailunäkökulmasta; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kaikkien, jotka saavat eurooppalaisista elokuvateoksista vaikka vain välillistä taloudellista hyötyä suoran tarjonnan, markkinoinnin tai levityksen kautta, tilausvideot mukaan luettuina, olisi osallistuttava taloudellisesti eurooppalaisten elokuvien tuotantoon; kehottaa komissiota tekemään tästä ohjaavan periaatteen myös silloin, kun se tarkastelee jäsenvaltioiden elokuvarahoitusjärjestelmiä kilpailunäkökulmasta;

| 22. | kehottaa komissiota ottamaan edellä mainitun huomioon, kun se ehdottaa nykyisen oikeudellisen kehyksen uudelleenarviointia, jotta Euroopan audiovisuaalialan markkinoilla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, jotka ovat oikeudenmukaiset ja yhdenvertaiset kaikille palveluntarjoajille; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ottamaan edellä mainitun huomioon, kun se ehdottaa nykyisen oikeudellisen kehyksen uudelleenarviointia, jotta Euroopan audiovisuaalialan markkinoilla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, jotka ovat oikeudenmukaiset ja yhdenvertaiset kaikille palveluntarjoajille;

| 23. | kehottaa tilausvideofoorumeita antamaan julkisesti tietoon kaikkien valikoimiinsa kuuluvien elokuvien kulutusta koskevat tiedot, jotta varmistetaan niiden vaikutuksen asianmukainen arviointi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa tilausvideofoorumeita antamaan julkisesti tietoon kaikkien valikoimiinsa kuuluvien elokuvien kulutusta koskevat tiedot, jotta varmistetaan niiden vaikutuksen asianmukainen arviointi;

Rahoitus

| 24. | katsoo, että tuotannon ja jakelun rahoitusta on tasapainotettava paremmin pyrkien lisäämään kehittämiseen, markkinointiin ja kansainväliseen jakeluun tarkoitettua tukea, jotta eurooppalaisten elokuvien levitystä voidaan parantaa sekä eurooppalaisilla että kansainvälisillä markkinoilla; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että tuotannon ja jakelun rahoitusta on tasapainotettava paremmin pyrkien lisäämään kehittämiseen, markkinointiin ja kansainväliseen jakeluun tarkoitettua tukea, jotta eurooppalaisten elokuvien levitystä voidaan parantaa sekä eurooppalaisilla että kansainvälisillä markkinoilla;

| 25. | pitää välttämättömänä lisätä elokuvajakelun, -mainostamisen ja -markkinoinnin todellista rahoitusta ilman, että tämä on pois elokuvatuotannon rahoituksesta; |
| --- | --- |

25.

pitää välttämättömänä lisätä elokuvajakelun, -mainostamisen ja -markkinoinnin todellista rahoitusta ilman, että tämä on pois elokuvatuotannon rahoituksesta;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita erityisesti lisäämään julkista rahoitusta, jotta voidaan tukea kansallisten ja ei-kansallisten eurooppalaisten elokuvien varhaisen vaiheen jakelua ja markkinointia ulkomailla; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita erityisesti lisäämään julkista rahoitusta, jotta voidaan tukea kansallisten ja ei-kansallisten eurooppalaisten elokuvien varhaisen vaiheen jakelua ja markkinointia ulkomailla;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kannustimia, joilla edistetään eurooppalaisten elokuvien tuotantoa, jakelua, saatavuutta ja houkuttelevuutta; katsoo, että samojen alennettujen arvonlisäverokantojen soveltaminen sekä sähköisesti että muulla tavoin myytäviin audiovisuaalisiin kulttuuriteoksiin kiihdyttää uusien palvelujen ja foorumien kasvua; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kannustimia, joilla edistetään eurooppalaisten elokuvien tuotantoa, jakelua, saatavuutta ja houkuttelevuutta; katsoo, että samojen alennettujen arvonlisäverokantojen soveltaminen sekä sähköisesti että muulla tavoin myytäviin audiovisuaalisiin kulttuuriteoksiin kiihdyttää uusien palvelujen ja foorumien kasvua;

| 28. | korostaa Luova Eurooppa -ohjelman kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen roolia autettaessa kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivia pk-yrityksiä saamaan rahoitusta ja kannustettaessa rahoituksen välittäjiä tekemään enemmän investointeja, mikä parantaa elokuva-alan rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

28.

korostaa Luova Eurooppa -ohjelman kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen roolia autettaessa kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivia pk-yrityksiä saamaan rahoitusta ja kannustettaessa rahoituksen välittäjiä tekemään enemmän investointeja, mikä parantaa elokuva-alan rahoitusmahdollisuuksia;

| 29. | ehdottaa, että arvioidaan eurooppalaisten ja kansallisten elokuvarahoitusjärjestelmien tehokuutta ja vaikuttavuutta ja kiinnitetään erityistä huomiota rahoitusta saavien elokuvien laatuun ja mahdollisuuksiin sekä otetaan huomioon myös markkinointiin ja yleisöpohjan kehittämiseen tarkoitettujen rahoitusvälineiden saatavuus ja tehokkuus; kehottaa komissiota tiedottamaan muille jäsenvaltioille tulosten yhteydessä esiintulleista parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että arvioidaan eurooppalaisten ja kansallisten elokuvarahoitusjärjestelmien tehokuutta ja vaikuttavuutta ja kiinnitetään erityistä huomiota rahoitusta saavien elokuvien laatuun ja mahdollisuuksiin sekä otetaan huomioon myös markkinointiin ja yleisöpohjan kehittämiseen tarkoitettujen rahoitusvälineiden saatavuus ja tehokkuus; kehottaa komissiota tiedottamaan muille jäsenvaltioille tulosten yhteydessä esiintulleista parhaista käytännöistä;

| 30. | muistuttaa, että elokuvatuotanto ja yhteistuotannot edellyttävät huomattavia taloudellisia investointeja ja että nykyinen lainsäädäntökehys ei estä usean valtion alueen kattavaa lisensiointia, korostaa tästä syystä, että olisi edelleen panostettava tuotannon ja jakelujärjestelmien moninaisuuteen, jotta voidaan edistää investointeja eurooppalaisiin elokuviin ja vastata Euroopan kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisten markkinoiden tarpeisiin ja turvata kulttuurinen moninaisuus ja edistää sitä; |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että elokuvatuotanto ja yhteistuotannot edellyttävät huomattavia taloudellisia investointeja ja että nykyinen lainsäädäntökehys ei estä usean valtion alueen kattavaa lisensiointia, korostaa tästä syystä, että olisi edelleen panostettava tuotannon ja jakelujärjestelmien moninaisuuteen, jotta voidaan edistää investointeja eurooppalaisiin elokuviin ja vastata Euroopan kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisten markkinoiden tarpeisiin ja turvata kulttuurinen moninaisuus ja edistää sitä;

| 31. | korostaa, että eurooppalaiset elokuvat saavat rahoitusta monista eurooppalaisista, kansallisista ja alueellisista julkisista varoista ja että olisi kannustettava näiden varojen suurempaan täydentävyyteen, jotta voidaan lisätä rahoituksen tehokkuutta; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että eurooppalaiset elokuvat saavat rahoitusta monista eurooppalaisista, kansallisista ja alueellisista julkisista varoista ja että olisi kannustettava näiden varojen suurempaan täydentävyyteen, jotta voidaan lisätä rahoituksen tehokkuutta;

Eurooppalaisen elokuvan foorumi

| 32. | pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt aloitteen eurooppalaisen elokuvan foorumin perustamisesta edistääkseen kaikkien audiovisuaalisen alan osapuolten jäsenneltyä vuoropuhelua elokuva-alan nykyisistä digitaalisen aikakauden haasteista, jotta voidaan parantaa yhteistyötä, tiedonsaantia ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

32.

pitää myönteisenä, että komissio on tehnyt aloitteen eurooppalaisen elokuvan foorumin perustamisesta edistääkseen kaikkien audiovisuaalisen alan osapuolten jäsenneltyä vuoropuhelua elokuva-alan nykyisistä digitaalisen aikakauden haasteista, jotta voidaan parantaa yhteistyötä, tiedonsaantia ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 33. | kehottaa tästä syystä kaikkia asiaankuuluvia toimielimiä osallistumaan asiaan laajalti ja tekemään yhteistyötä erityisesti Euroopan parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa tästä syystä kaikkia asiaankuuluvia toimielimiä osallistumaan asiaan laajalti ja tekemään yhteistyötä erityisesti Euroopan parlamentin kanssa;

Medialukutaito

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan medialukutaidon ja etenkin elokuvalukutaidon kohentamiseksi koulujen opetusohjelmissa ja kulttuurikasvatusta tarjoavissa elimissä ja kehittämään kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason aloitteita kaikella virallisen ja epävirallisen koulutuksen saralla; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan medialukutaidon ja etenkin elokuvalukutaidon kohentamiseksi koulujen opetusohjelmissa ja kulttuurikasvatusta tarjoavissa elimissä ja kehittämään kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason aloitteita kaikella virallisen ja epävirallisen koulutuksen saralla;

| 35. | on tietoinen elokuvateattereiden erityismerkityksestä elokuva- ja medialukutaidolle sukupolvien rajat ylittävinä oppimispaikkoina ja pitää ilahduttavina toimenpiteitä, jotka edistävät tällaista kohdennettua elokuvateatteritoimintaa; |
| --- | --- |

35.

on tietoinen elokuvateattereiden erityismerkityksestä elokuva- ja medialukutaidolle sukupolvien rajat ylittävinä oppimispaikkoina ja pitää ilahduttavina toimenpiteitä, jotka edistävät tällaista kohdennettua elokuvateatteritoimintaa;

| 36. | kiinnittää huomiota nuorille tarkoitettujen opetuselokuvien edistämiseen ja tukee kilpailuja, joissa nuoria kannustetaan luomaan audiovisuaalisia teoksia; korostaa myös Media-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia tuettaessa elokuvalukutaitohankkeita; |
| --- | --- |

36.

kiinnittää huomiota nuorille tarkoitettujen opetuselokuvien edistämiseen ja tukee kilpailuja, joissa nuoria kannustetaan luomaan audiovisuaalisia teoksia; korostaa myös Media-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia tuettaessa elokuvalukutaitohankkeita;

Innovointi

| 37. | kannattaa innovoivia hankkeita ja käytäntöjä – kuten eurooppalaisten elokuvien levittämistä digitaalisella aikakaudella koskevaa komission valmistelevaa toimea – jotka on suunniteltu testaamaan elokuvien joustavampaa esittämistä eri tiedotusvälineissä ja useassa jäsenvaltiossa ja pitää ilahduttavana tämän toimen sisällyttämistä Luova Eurooppa -ohjelmaan; |
| --- | --- |

37.

kannattaa innovoivia hankkeita ja käytäntöjä – kuten eurooppalaisten elokuvien levittämistä digitaalisella aikakaudella koskevaa komission valmistelevaa toimea – jotka on suunniteltu testaamaan elokuvien joustavampaa esittämistä eri tiedotusvälineissä ja useassa jäsenvaltiossa ja pitää ilahduttavana tämän toimen sisällyttämistä Luova Eurooppa -ohjelmaan;

| 38. | katsoo, että julkaisukanavista joustavampia tekevät aloitteet saattaisivat hyödyttää tietyntyyppisiä eurooppalaisia elokuvia näkyvyyden, yleisöpohjan tavoittamisen, tulojen ja kustannussäästöjen suhteen, ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan edelleen tällaisia aloitteita; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että julkaisukanavista joustavampia tekevät aloitteet saattaisivat hyödyttää tietyntyyppisiä eurooppalaisia elokuvia näkyvyyden, yleisöpohjan tavoittamisen, tulojen ja kustannussäästöjen suhteen, ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan edelleen tällaisia aloitteita;

Digitalisointi ja arkistointi

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan elokuvateosten digitalisoinnin ja perustamaan digitaalisia tallennejärjestelmiä tai mukauttamaan nykyiset mekanisminsa tällaisiin formaatteihin edellyttämällä, että digitaalisia elokuvia varten tallennetaan kansainvälinen standardoitu digitaalinen mastertallenne; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan elokuvateosten digitalisoinnin ja perustamaan digitaalisia tallennejärjestelmiä tai mukauttamaan nykyiset mekanisminsa tällaisiin formaatteihin edellyttämällä, että digitaalisia elokuvia varten tallennetaan kansainvälinen standardoitu digitaalinen mastertallenne;

| 40. | korostaa erityisesti elokuvaperintöä vaalivien elinten ja yleisradiotoiminnan harjoittajien audiovisuaalisten arkistojen merkitystä ja kehottaa jäsenvaltioita takaamaan asianmukaisen rahoituksen ja asianmukaiset oikeuksia koskevat selvitysjärjestelmät, joilla tuetaan niiden julkisen palvelun tehtävän täyttämistä, mukaan lukien elokuvaperinnön säilyttäminen, digitalisointi ja asettaminen yleisön saataville; |
| --- | --- |

40.

korostaa erityisesti elokuvaperintöä vaalivien elinten ja yleisradiotoiminnan harjoittajien audiovisuaalisten arkistojen merkitystä ja kehottaa jäsenvaltioita takaamaan asianmukaisen rahoituksen ja asianmukaiset oikeuksia koskevat selvitysjärjestelmät, joilla tuetaan niiden julkisen palvelun tehtävän täyttämistä, mukaan lukien elokuvaperinnön säilyttäminen, digitalisointi ja asettaminen yleisön saataville;

| 41. | korostaa EU:n digitaalisen kirjaston Europeanan tärkeää tehtävää Euroopan audiovisuaalisen perinnön (sekä elokuvat että television käsittävänä) kirjastona; |
| --- | --- |

41.

korostaa EU:n digitaalisen kirjaston Europeanan tärkeää tehtävää Euroopan audiovisuaalisen perinnön (sekä elokuvat että television käsittävänä) kirjastona;

o

o o

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

(4)  EUVL C 433, 3.12.2014, s. 2

(5)  EUVL C 332, 15.11.2013, s. 1

(6)  EUVL C 153 E, 31.5.2013, s. 102.

(7)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 64.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0215.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

Uusi EU:n metsästrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta” (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta” (COM(2013)0659),

| — | ottaa huomioon tähän tiedonantoon liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat SWD(2013)0342 ja SWD(2013)0343, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tähän tiedonantoon liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat SWD(2013)0342 ja SWD(2013)0343,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2014 annetut maatalous- ja kalastusneuvoston päätelmät uudesta EU:n metsästrategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2014 annetut maatalous- ja kalastusneuvoston päätelmät uudesta EU:n metsästrategiasta,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2014 annetun alueiden komitean lausunnon uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamasta tiedonannosta ”Uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antamasta tiedonannosta ”Uudesta EU:n metsästrategiasta: metsien ja metsäalan puolesta,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2006 antamansa päätöslauselman EU:n metsästrategian toteuttamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2006 antamansa päätöslauselman EU:n metsästrategian toteuttamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”,

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien innovaatiounioni- ja resurssitehokas Eurooppa -aloitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien innovaatiounioni- ja resurssitehokas Eurooppa -aloitteet,

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2013)0216),

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Luonnonpääomaa elämämme turvaajana: luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Luonnonpääomaa elämämme turvaajana: luonnon monimuotoisuutta koskeva EU:n strategia vuoteen 2020” (COM(2011)0244),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A8-0126/2015),

| A. | ottaa huomioon, että yhteisen metsäpolitiikan laatiminen ei kuulu Euroopan unionin toimivaltaan mutta unionin tietyillä politiikoilla voi olla seurauksia kansallisille metsäpolitiikoille ja metsätaloutta ja metsiä koskevista politiikkatoimista päättävät jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhteisen metsäpolitiikan laatiminen ei kuulu Euroopan unionin toimivaltaan mutta unionin tietyillä politiikoilla voi olla seurauksia kansallisille metsäpolitiikoille ja metsätaloutta ja metsiä koskevista politiikkatoimista päättävät jäsenvaltiot;

| B. | ottaa huomioon, että vaikka nämä asiat kuuluvat selvästi jäsenvaltioiden toimivaltaan, metsäyritykset voisivat saada mahdollisia etuja siitä, että tämän tärkeän talouden alan ja Euroopan tasolla ja erityisesti maaseutualueilla merkittävän työllistäjän koordinointia ja asemaa parannettaisiin ja tehostettaisiin siten, että samalla suojeltaisiin ekosysteemejä ja tuotettaisiin ekologisia hyötyjä kaikille tämän haittaamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka nämä asiat kuuluvat selvästi jäsenvaltioiden toimivaltaan, metsäyritykset voisivat saada mahdollisia etuja siitä, että tämän tärkeän talouden alan ja Euroopan tasolla ja erityisesti maaseutualueilla merkittävän työllistäjän koordinointia ja asemaa parannettaisiin ja tehostettaisiin siten, että samalla suojeltaisiin ekosysteemejä ja tuotettaisiin ekologisia hyötyjä kaikille tämän haittaamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa;

| C. | toteaa, että puu on uusiutuva luonnonvara, jota Euroopassa usein hyödynnetään liian vähän, ja katsoo, että tämän raaka-aineen älykäs ja kestävä käyttö on taattava esimerkiksi taitotietoa kehittämällä ja vaihtamalla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että puu on uusiutuva luonnonvara, jota Euroopassa usein hyödynnetään liian vähän, ja katsoo, että tämän raaka-aineen älykäs ja kestävä käyttö on taattava esimerkiksi taitotietoa kehittämällä ja vaihtamalla;

| D. | toteaa, että metsistä saadaan ainutlaatuisia kasveja, eläimiä ja sieniä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että metsistä saadaan ainutlaatuisia kasveja, eläimiä ja sieniä;

| E. | ottaa huomioon, että metsien koot ja ominaisuudet vaihtelevat paljon ja joidenkin jäsenvaltioiden pinta-alasta yli puolet on metsien peitossa; katsoo, että kestävällä tavalla hoidetut metsät ovat erittäin tärkeitä paikallisen, alueellisen, eurooppalaisen ja kansainvälisen tason lisäarvon tuottamiselle sekä maaseudun työpaikkojen takaamiselle ja biotalouteen perustuvan yhteiskunnan edistämiselle, sillä ne edistävät ihmisten terveyttä erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla ja edesauttavat samalla merkittävästi ympäristön ja ilmaston suojelua ja biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että metsien koot ja ominaisuudet vaihtelevat paljon ja joidenkin jäsenvaltioiden pinta-alasta yli puolet on metsien peitossa; katsoo, että kestävällä tavalla hoidetut metsät ovat erittäin tärkeitä paikallisen, alueellisen, eurooppalaisen ja kansainvälisen tason lisäarvon tuottamiselle sekä maaseudun työpaikkojen takaamiselle ja biotalouteen perustuvan yhteiskunnan edistämiselle, sillä ne edistävät ihmisten terveyttä erityisesti rakenteellisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla ja edesauttavat samalla merkittävästi ympäristön ja ilmaston suojelua ja biologista monimuotoisuutta;

| F. | katsoo, että metsien biomassa on hyvin merkittävä uusiutuva energialähde; katsoo, että Euroopan metsät imevät ilmasta ja varastoivat tällä hetkellä noin 10 prosenttia EU:n hiilidioksidipäästöistä ja edistävät näin merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että metsien biomassa on hyvin merkittävä uusiutuva energialähde; katsoo, että Euroopan metsät imevät ilmasta ja varastoivat tällä hetkellä noin 10 prosenttia EU:n hiilidioksidipäästöistä ja edistävät näin merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä;

| G. | toteaa, että kaupungistumisen myötä unionin kansalaisilla on aikaisempaa vähemmän yhtymäkohtia metsiin ja heidän tietonsa metsätaloudesta ja sen vaikutuksista hyvinvointiin, työpaikkoihin, ilmastoon, ympäristöön, ihmisten terveyteen ja koko arvoketjuun sekä yhteydestä laajempiin ekosysteemeihin ovat vähäiset; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kaupungistumisen myötä unionin kansalaisilla on aikaisempaa vähemmän yhtymäkohtia metsiin ja heidän tietonsa metsätaloudesta ja sen vaikutuksista hyvinvointiin, työpaikkoihin, ilmastoon, ympäristöön, ihmisten terveyteen ja koko arvoketjuun sekä yhteydestä laajempiin ekosysteemeihin ovat vähäiset;

| H. | katsoo, että EU:n eri politiikoissa asetetaan yhä useammin metsiin liittyviä vaatimuksia; katsoo, että nämä vaatimukset on tasapainotettava harkiten, ja vaatimuksiin puun uusista käyttötavoista biotaloudessa ja bioenergiana on liitettävä resurssitehokkuus, uuden teknologian käyttö ja kestävän tarjonnan rajat; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n eri politiikoissa asetetaan yhä useammin metsiin liittyviä vaatimuksia; katsoo, että nämä vaatimukset on tasapainotettava harkiten, ja vaatimuksiin puun uusista käyttötavoista biotaloudessa ja bioenergiana on liitettävä resurssitehokkuus, uuden teknologian käyttö ja kestävän tarjonnan rajat;

| I. | toteaa, että Euroopan metsätaloudelle ovat ominaisia kestävä hoito ja pitkän aikavälin suunnittelu, ja katsoo, että kestävän kehityksen periaatetta olisi vahvistettava entisestään kaikilla tasoilla, paikallistasolta maailmanlaajuiselle tasolle saakka työpaikkojen luomiseksi, biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi, ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja aavikoitumisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan metsätaloudelle ovat ominaisia kestävä hoito ja pitkän aikavälin suunnittelu, ja katsoo, että kestävän kehityksen periaatetta olisi vahvistettava entisestään kaikilla tasoilla, paikallistasolta maailmanlaajuiselle tasolle saakka työpaikkojen luomiseksi, biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi, ilmastonmuutoksen lieventämiseksi ja aavikoitumisen ehkäisemiseksi;

| J. | katsoo, että on tuotava esiin metsien taloudellinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöllinen tehtävä, mukaan luettuna kulttuuri- ja luonnonperinnön suojeleminen ja edistäminen sekä kestävän (eko)matkailun edistäminen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on tuotava esiin metsien taloudellinen, yhteiskunnallinen ja ympäristöllinen tehtävä, mukaan luettuna kulttuuri- ja luonnonperinnön suojeleminen ja edistäminen sekä kestävän (eko)matkailun edistäminen;

| K. | katsoo, että maailman väestömäärän kasvaessa myös energiantarve kasvaa, ja siksi metsillä olisi oltava merkittävämpi osuus EU:n tulevaisuuden energiapaletissa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että maailman väestömäärän kasvaessa myös energiantarve kasvaa, ja siksi metsillä olisi oltava merkittävämpi osuus EU:n tulevaisuuden energiapaletissa;

Yleisiä huomioita – metsän,
   
  metsätalouden ja metsäteollisuuden merkitys taloudelle ja yhteiskunnalle

| 1. | panee tyytyväisenä merkille komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta sekä siihen liitetyt valmisteluasiakirjat ja korostaa, että EU:n metsästrategiassa on keskityttävä kestävään metsänhoitoon ja metsien monitoiminnalliseen rooliin taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristöllisestä näkökulmasta ja varmistettava, että suoraan tai välillisesti metsätalouteen liittyvää unionin politiikkaa koordinoidaan ja siitä tiedotetaan paremmin; huomauttaa tässä yhteydessä, että yhä useammat unionin politiikka-aloitteet esimerkiksi talous- ja työllisyyspolitiikan, energiapolitiikan sekä ympäristö- ja ilmastopolitiikan aloilla edellyttävät metsätaloudelta voimakkaampaa panosta; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille komission tiedonannon uudesta EU:n metsästrategiasta sekä siihen liitetyt valmisteluasiakirjat ja korostaa, että EU:n metsästrategiassa on keskityttävä kestävään metsänhoitoon ja metsien monitoiminnalliseen rooliin taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristöllisestä näkökulmasta ja varmistettava, että suoraan tai välillisesti metsätalouteen liittyvää unionin politiikkaa koordinoidaan ja siitä tiedotetaan paremmin; huomauttaa tässä yhteydessä, että yhä useammat unionin politiikka-aloitteet esimerkiksi talous- ja työllisyyspolitiikan, energiapolitiikan sekä ympäristö- ja ilmastopolitiikan aloilla edellyttävät metsätaloudelta voimakkaampaa panosta;

| 2. | korostaa tarvetta määritellä metsäekosysteemipalvelujen arvo järjestelmällisemmin ja ottaa se huomioon julkisen ja yksityisen sektorin päätöksenteossa; |
| --- | --- |

2.

korostaa tarvetta määritellä metsäekosysteemipalvelujen arvo järjestelmällisemmin ja ottaa se huomioon julkisen ja yksityisen sektorin päätöksenteossa;

| 3. | toteaa, että vain terveet ja vakaat vuoristometsät voivat ylläpitää ihmisiä ja luontoa suojaavia toimintoja, kuten estää lumivyöryjä ja maanvyörymiä ja toimia luonnollisena suojana tulvia vastaan; katsoo, että erityisesti tässä yhteydessä tarvitaan välttämättä rajat ylittävää tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että vain terveet ja vakaat vuoristometsät voivat ylläpitää ihmisiä ja luontoa suojaavia toimintoja, kuten estää lumivyöryjä ja maanvyörymiä ja toimia luonnollisena suojana tulvia vastaan; katsoo, että erityisesti tässä yhteydessä tarvitaan välttämättä rajat ylittävää tietojenvaihtoa;

| 4. | korostaa tässä yhteydessä, että on pidättäydyttävä kaikista yrityksistä siirtää metsäala unionin toimivaltaan ja että on kunnioitettava alan paikallista ja alueellista luonnetta ja jäsenvaltioiden toimivaltaa alalla ja samalla pyrittävä johdonmukaisuuteen Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan välillä; |
| --- | --- |

4.

korostaa tässä yhteydessä, että on pidättäydyttävä kaikista yrityksistä siirtää metsäala unionin toimivaltaan ja että on kunnioitettava alan paikallista ja alueellista luonnetta ja jäsenvaltioiden toimivaltaa alalla ja samalla pyrittävä johdonmukaisuuteen Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan välillä;

| 5. | korostaa, että EU:n metsille on tunnusomaista suuri vaihtelu ja että myös metsien omistuksessa, koossa, tyypissä sekä niiden kohtaamissa haasteissa on suuria eroja; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että EU:n metsille on tunnusomaista suuri vaihtelu ja että myös metsien omistuksessa, koossa, tyypissä sekä niiden kohtaamissa haasteissa on suuria eroja;

| 6. | korostaa, että EU:n metsästrategiassa on otettava huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden pinta-alasta yli puolet on metsää ja että kestävästi hoidetut metsät ovat äärimmäisen merkittäviä lisäarvon tuottajia paikallisella ja alueellisella tasolla ja auttavat turvaamaan työpaikkoja maaseutualueilla samalla kun ne hyödyttävät elintärkeällä tavalla ympäristöä; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU:n metsästrategiassa on otettava huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden pinta-alasta yli puolet on metsää ja että kestävästi hoidetut metsät ovat äärimmäisen merkittäviä lisäarvon tuottajia paikallisella ja alueellisella tasolla ja auttavat turvaamaan työpaikkoja maaseutualueilla samalla kun ne hyödyttävät elintärkeällä tavalla ympäristöä;

| 7. | korostaa, että erityisen tärkeä merkitys on vakailla sekametsillä, joissa kasvaa paikallisiin oloihin sopeutuneita kotoperäisiä puulajeja, ja sekametsien elintärkeällä roolilla ekosysteemeissä sekä niiden vaikutuksella luonnon monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että erityisen tärkeä merkitys on vakailla sekametsillä, joissa kasvaa paikallisiin oloihin sopeutuneita kotoperäisiä puulajeja, ja sekametsien elintärkeällä roolilla ekosysteemeissä sekä niiden vaikutuksella luonnon monimuotoisuuteen;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan metsänomistajia näiden pyrkimyksissä säilyttää ja perustaa alueelle tunnusomaisia alkuperäisiä sekametsiä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan metsänomistajia näiden pyrkimyksissä säilyttää ja perustaa alueelle tunnusomaisia alkuperäisiä sekametsiä;

| 9. | ilmaisee pettymyksensä siihen, että metsätyöntekijöiden työoloja ei käytetä vertailukohtana ehdotetussa strategiassa, ja vaatii komissiota ottamaan älykkään työn organisoimisen, korkeat tekniset standardit ja laadukkaat työpaikat huomioon; |
| --- | --- |

9.

ilmaisee pettymyksensä siihen, että metsätyöntekijöiden työoloja ei käytetä vertailukohtana ehdotetussa strategiassa, ja vaatii komissiota ottamaan älykkään työn organisoimisen, korkeat tekniset standardit ja laadukkaat työpaikat huomioon;

| 10. | huomauttaa, että metsäala työllistää tällä hetkellä yli kolme miljoonaa unionin kansalaista, ja korostaa, että sen pitkän aikavälin kilpailukyky voidaan saavuttaa vain pätevän työvoiman avulla; |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että metsäala työllistää tällä hetkellä yli kolme miljoonaa unionin kansalaista, ja korostaa, että sen pitkän aikavälin kilpailukyky voidaan saavuttaa vain pätevän työvoiman avulla;

| 11. | katsoo, että EU:n metsästrategiassa olisi määritettävä edellytykset, jotka mahdollistavat EU:ssa asiaankuuluvat koulutusjärjestelmät ja työvoiman, joka on täysin tietoinen metsäalan nykyisistä haasteista ja uhkista sekä metsänhoidon erityisistä turvallisuussäännöistä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että EU:n metsästrategiassa olisi määritettävä edellytykset, jotka mahdollistavat EU:ssa asiaankuuluvat koulutusjärjestelmät ja työvoiman, joka on täysin tietoinen metsäalan nykyisistä haasteista ja uhkista sekä metsänhoidon erityisistä turvallisuussäännöistä;

| 12. | korostaa, että tarvitaan kattavaa ja kokonaisvaltaista yhteistä strategiaa, ja panee tyytyväisenä merkille unionin metsien ja metsäalan taloudellisen, ympäristöllisen ja yhteiskunnallisen roolin ja etujen tunnustamisen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että tarvitaan kattavaa ja kokonaisvaltaista yhteistä strategiaa, ja panee tyytyväisenä merkille unionin metsien ja metsäalan taloudellisen, ympäristöllisen ja yhteiskunnallisen roolin ja etujen tunnustamisen;

| 13. | katsoo, että tunnustus muodostaa vankan perustan EU:n metsäalan tukemiselle muun muassa metsätuhojen ehkäisemisessä ja hoitamisessa, resurssitehokkuuden parantamisessa, kilpailukyvyn parantamisessa, työllisyyden edistämisessä, puunjalostusteollisuuden aseman parantamisessa sekä ekologisten tehtävien säilyttämisessä; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että tunnustus muodostaa vankan perustan EU:n metsäalan tukemiselle muun muassa metsätuhojen ehkäisemisessä ja hoitamisessa, resurssitehokkuuden parantamisessa, kilpailukyvyn parantamisessa, työllisyyden edistämisessä, puunjalostusteollisuuden aseman parantamisessa sekä ekologisten tehtävien säilyttämisessä;

| 14. | korostaa, että biotaloudella on merkittävä tehtävä komission uusien kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskevien prioriteettien toteuttamisessa; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että biotaloudella on merkittävä tehtävä komission uusien kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskevien prioriteettien toteuttamisessa;

| 15. | toteaa, että unionilla on tehtävänsä kansallisen politiikan tukemisessa siten, että saadaan aikaan aktiivista, monitoiminnallista ja kestävää metsänhoitoa, mukaan luettuna eri metsätyyppien hoitaminen, ja tehostetaan yhteistyötä, jolla reagoidaan rajatylittäviin uhkiin, kuten metsäpaloihin, ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin tai uusiin vieraslajeihin; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että unionilla on tehtävänsä kansallisen politiikan tukemisessa siten, että saadaan aikaan aktiivista, monitoiminnallista ja kestävää metsänhoitoa, mukaan luettuna eri metsätyyppien hoitaminen, ja tehostetaan yhteistyötä, jolla reagoidaan rajatylittäviin uhkiin, kuten metsäpaloihin, ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin tai uusiin vieraslajeihin;

| 16. | katsoo, että strategiassa on paneuduttava korostetummin puutauteihin, kuten korkkitammiviljelmillä Portugalissa, Ranskassa ja Espanjassa esiintyvään tautiin, joka on levinnyt myös erityisille suojelualueille ja biosfäärialueille; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että strategiassa on paneuduttava korostetummin puutauteihin, kuten korkkitammiviljelmillä Portugalissa, Ranskassa ja Espanjassa esiintyvään tautiin, joka on levinnyt myös erityisille suojelualueille ja biosfäärialueille;

| 17. | korostaa, että ennustettu puun kysynnän kasvu on sekä tilaisuus että haaste metsille ja kaikelle metsätaloudelle, erityisesti kun on odotettavissa, että kuivuus, tulipalot, myrskyt ja tuholaiset vahingoittavat metsiä entistä useammin ja vakavammin ilmastonmuutoksen seurauksena; korostaa tässä yhteydessä tarvetta suojella metsiä näiltä kasvavilta uhkilta ja sovittaa yhteen metsien tuottavuuteen ja suojeluun liittyvät toiminnot; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että ennustettu puun kysynnän kasvu on sekä tilaisuus että haaste metsille ja kaikelle metsätaloudelle, erityisesti kun on odotettavissa, että kuivuus, tulipalot, myrskyt ja tuholaiset vahingoittavat metsiä entistä useammin ja vakavammin ilmastonmuutoksen seurauksena; korostaa tässä yhteydessä tarvetta suojella metsiä näiltä kasvavilta uhkilta ja sovittaa yhteen metsien tuottavuuteen ja suojeluun liittyvät toiminnot;

| 18. | panee tyytyväisenä merkille toiminnan metsäpeiton lisäämiseksi erityisesti kotoperäisillä lajeilla alueilla, jotka eivät sovellu elintarviketuotantoon, varsinkin kaupunkialueiden läheisyydessä sijaitsevilla alueilla, jotta voidaan lieventää haitallisia lämpövaikutuksia, vähentää saastumista ja tiivistää ihmisten suhdetta metsään; |
| --- | --- |

18.

panee tyytyväisenä merkille toiminnan metsäpeiton lisäämiseksi erityisesti kotoperäisillä lajeilla alueilla, jotka eivät sovellu elintarviketuotantoon, varsinkin kaupunkialueiden läheisyydessä sijaitsevilla alueilla, jotta voidaan lieventää haitallisia lämpövaikutuksia, vähentää saastumista ja tiivistää ihmisten suhdetta metsään;

| 19. | tukee voimakkaasti komission pyrkimyksiä edistää metsiin perustuvaa työllisyyttä ja hyvinvointia Euroopassa kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

19.

tukee voimakkaasti komission pyrkimyksiä edistää metsiin perustuvaa työllisyyttä ja hyvinvointia Euroopassa kestävällä tavalla;

| 20. | korostaa, että puun ja muiden metsiin perustuvien materiaalien, esimerkiksi korkin ja puujohdannaisten, muun muassa tekstiilikuitujen, kestävä tuotanto ja käyttäminen ovat merkittävässä asemassa kestävien talousmallien kehittämisen ja vihreiden työpaikkojen luomisen kannalta; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että puun ja muiden metsiin perustuvien materiaalien, esimerkiksi korkin ja puujohdannaisten, muun muassa tekstiilikuitujen, kestävä tuotanto ja käyttäminen ovat merkittävässä asemassa kestävien talousmallien kehittämisen ja vihreiden työpaikkojen luomisen kannalta;

| 21. | kehottaa komissiota analysoimaan tuotantoketjun loppupään toimitusvaikeuksia, jotka liittyvät etenkin raakapuun kysynnän kasvuun kolmansissa maissa, ja tukemaan tätä alaa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota analysoimaan tuotantoketjun loppupään toimitusvaikeuksia, jotka liittyvät etenkin raakapuun kysynnän kasvuun kolmansissa maissa, ja tukemaan tätä alaa;

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan naisia, joiden osuus metsänomistajista lisääntyy jatkuvasti, hankkimaan erityisneuvontaa ja -tukea metsiensä aktiiviseen ja kestävään hoitoon; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan naisia, joiden osuus metsänomistajista lisääntyy jatkuvasti, hankkimaan erityisneuvontaa ja -tukea metsiensä aktiiviseen ja kestävään hoitoon;

| 23. | korostaa, että noin 60 prosenttia EU:n metsistä on yksityisiä ja yksityisiä metsänomistajia on noin 16 miljoonaa, ja tähdentää tässä yhteydessä omistajuuden ja omistusoikeuksien merkitystä ja tukee kaikkia sellaisia toimia, joiden ansiosta etujärjestöt voivat osallistua metsien kestävän hoidon ja käytön tehostamisesta ja toteuttamisesta käytävään vuoropuheluun ja parantaa tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että noin 60 prosenttia EU:n metsistä on yksityisiä ja yksityisiä metsänomistajia on noin 16 miljoonaa, ja tähdentää tässä yhteydessä omistajuuden ja omistusoikeuksien merkitystä ja tukee kaikkia sellaisia toimia, joiden ansiosta etujärjestöt voivat osallistua metsien kestävän hoidon ja käytön tehostamisesta ja toteuttamisesta käytävään vuoropuheluun ja parantaa tietojenvaihtoa;

| 24. | panee merkille, että metsänomistajat ovat keskeisiä toimijoita maaseudulla, ja suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että metsätalouden ja peltometsätalouden asema on tunnustettu vuosien 2014–2020 yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvissa maaseudun kehittämisohjelmissa; |
| --- | --- |

24.

panee merkille, että metsänomistajat ovat keskeisiä toimijoita maaseudulla, ja suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti siihen, että metsätalouden ja peltometsätalouden asema on tunnustettu vuosien 2014–2020 yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvissa maaseudun kehittämisohjelmissa;

| 25. | katsoo, että EU:n metsästrategia voidaan panna paremmin täytäntöön, jos sitä tuetaan asianmukaisella koordinoinnilla käytettävissä olevan EU:n rahoituksen, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tulevan rahoituksen kanssa; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että EU:n metsästrategia voidaan panna paremmin täytäntöön, jos sitä tuetaan asianmukaisella koordinoinnilla käytettävissä olevan EU:n rahoituksen, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tulevan rahoituksen kanssa;

| 26. | painottaa jäsenvaltioilla ja alueilla olevaa mahdollisuutta hyödyntää maaseudun kehittämisohjelmissaan käytettävissä olevaa rahoitusta kestävän metsänhoidon tukemiseen ja peltometsätalouden vahvistamiseen ja julkisten ympäristöhyödykkeiden tuottamiseen, joista esimerkkeinä hapentuotanto, hiilinielut ja satojen suojaaminen ilmastovaikutuksilta, paikallistalouden vauhdittaminen ja ympäristöystävällisten työpaikkojen luominen; |
| --- | --- |

26.

painottaa jäsenvaltioilla ja alueilla olevaa mahdollisuutta hyödyntää maaseudun kehittämisohjelmissaan käytettävissä olevaa rahoitusta kestävän metsänhoidon tukemiseen ja peltometsätalouden vahvistamiseen ja julkisten ympäristöhyödykkeiden tuottamiseen, joista esimerkkeinä hapentuotanto, hiilinielut ja satojen suojaaminen ilmastovaikutuksilta, paikallistalouden vauhdittaminen ja ympäristöystävällisten työpaikkojen luominen;

| 27. | toteaa, että kuljetusta ja logistiikkaa on parannettava metsänhoitoa ja puutavaran ajoa varten; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi kehittämään kestäviä logistiikka- ja hakkuujärjestelmiä, joiden vaikutus ilmastoon on vähäinen, muun muassa käyttämällä kestävällä biopolttoaineella käyviä rekkoja ja aluksia sekä lisäämällä rautateiden käyttöä; kannustaa käyttämään EU:n rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisohjelmien varoja näihin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että kuljetusta ja logistiikkaa on parannettava metsänhoitoa ja puutavaran ajoa varten; kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi kehittämään kestäviä logistiikka- ja hakkuujärjestelmiä, joiden vaikutus ilmastoon on vähäinen, muun muassa käyttämällä kestävällä biopolttoaineella käyviä rekkoja ja aluksia sekä lisäämällä rautateiden käyttöä; kannustaa käyttämään EU:n rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisohjelmien varoja näihin tarkoituksiin;

| 28. | tunnustaa metsien roolin yhteiskunnassa ja niiden vaikutuksen ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja katsoo, että metsien tuottamilla julkisilla hyödykkeillä on merkittävä ympäristö- ja virkistysarvo ja ne vaikuttavat elämänlaatuun, erityisesti hapen määrään, hiilen sitomiseen, ilman suodattumiseen, veden varastoitumiseen ja suodattumiseen, eroosion hallintaan ja lumivyöryjen torjuntaan ja tarjoavat myös paikan ulkoliikuntaan; |
| --- | --- |

28.

tunnustaa metsien roolin yhteiskunnassa ja niiden vaikutuksen ihmisten fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja katsoo, että metsien tuottamilla julkisilla hyödykkeillä on merkittävä ympäristö- ja virkistysarvo ja ne vaikuttavat elämänlaatuun, erityisesti hapen määrään, hiilen sitomiseen, ilman suodattumiseen, veden varastoitumiseen ja suodattumiseen, eroosion hallintaan ja lumivyöryjen torjuntaan ja tarjoavat myös paikan ulkoliikuntaan;

| 29. | kannustaa parantamaan kaupunkialueiden ja metsien välisiä julkisia liikenneyhteyksiä, jotta metsiin ja metsämaille olisi helpompi päästä; |
| --- | --- |

29.

kannustaa parantamaan kaupunkialueiden ja metsien välisiä julkisia liikenneyhteyksiä, jotta metsiin ja metsämaille olisi helpompi päästä;

| 30. | korostaa muita metsiin liittyviä toimintoja, kuten muiden metsästä saatavien tuotteiden kuin puun, esimerkiksi sienten tai marjojen, hyödyntämistä sekä laiduntamista ja mehiläistenhoitoa; |
| --- | --- |

30.

korostaa muita metsiin liittyviä toimintoja, kuten muiden metsästä saatavien tuotteiden kuin puun, esimerkiksi sienten tai marjojen, hyödyntämistä sekä laiduntamista ja mehiläistenhoitoa;

| 31. | kehottaa komissiota edistämään taloudellista toimintaa, joka voi toimia raaka-ainelähteenä lääke-, kosmetiikka ja elintarviketeollisuudelle ja jota voidaan hyödyntää vaihtoehtoisena tapana torjua työttömyyttä ja maaltapakoa, sekä markkinoimaan näistä toimista saatavia tuotteita ihmisen terveydelle hyödyllisinä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota edistämään taloudellista toimintaa, joka voi toimia raaka-ainelähteenä lääke-, kosmetiikka ja elintarviketeollisuudelle ja jota voidaan hyödyntää vaihtoehtoisena tapana torjua työttömyyttä ja maaltapakoa, sekä markkinoimaan näistä toimista saatavia tuotteita ihmisen terveydelle hyödyllisinä;

Resurssitehokkuus – puu kestävänä raaka-aineena (kestävä metsänhoito)

| 32. | painottaa, että puun ja muiden puunkorjuutuotteiden käyttö uusiutuvina ja ilmastoystävällisinä raaka-aineina ja toisaalta kestävä metsänhoito ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n yhteiskuntapoliittiset tavoitteet, kuten siirtyminen ympäristöystävällisiin energiamuotoihin, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden täytäntöönpano; huomauttaa, että aktiivisen metsänhoidon laiminlyöminen olisi vastoin näitä tavoitteita; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että puun ja muiden puunkorjuutuotteiden käyttö uusiutuvina ja ilmastoystävällisinä raaka-aineina ja toisaalta kestävä metsänhoito ovat merkittävässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n yhteiskuntapoliittiset tavoitteet, kuten siirtyminen ympäristöystävällisiin energiamuotoihin, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja biologista monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden täytäntöönpano; huomauttaa, että aktiivisen metsänhoidon laiminlyöminen olisi vastoin näitä tavoitteita;

| 33. | korostaa, että hoidettujen metsien kyky sitoa hiilidioksidia on suurempi kuin hoitamattomien metsien ja korostaa kestävän metsänhoidon merkitystä, jotta EU:n metsien hiilensitomiskyky voidaan maksimoida; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että hoidettujen metsien kyky sitoa hiilidioksidia on suurempi kuin hoitamattomien metsien ja korostaa kestävän metsänhoidon merkitystä, jotta EU:n metsien hiilensitomiskyky voidaan maksimoida;

| 34. | katsoo, että metsiä ei pidä nähdä pelkkinä hiilinieluina; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että metsiä ei pidä nähdä pelkkinä hiilinieluina;

| 35. | korostaa, että on varmistettava metsävarojen ja puumateriaalien tehokas käyttö ja uudelleenkäyttö, koska näin pienennetään unionin kauppataseen alijäämää, parannetaan unionin omavaraisuutta puun suhteen, kohennetaan metsäalan kilpailukykyä, edistetään kestämättömän metsänhoidon vähenemistä, suojellaan ympäristöä ja vähennetään metsäkatoa kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että on varmistettava metsävarojen ja puumateriaalien tehokas käyttö ja uudelleenkäyttö, koska näin pienennetään unionin kauppataseen alijäämää, parannetaan unionin omavaraisuutta puun suhteen, kohennetaan metsäalan kilpailukykyä, edistetään kestämättömän metsänhoidon vähenemistä, suojellaan ympäristöä ja vähennetään metsäkatoa kolmansissa maissa;

| 36. | tukee voimakkaasti puun resurssitehokasta käyttöä uusiutuvana, monipuolisena ja saatavuudeltaan rajallisena raaka-aineena ja vastustaa puun käyttötapoja koskevia oikeudellisesti sitovia sääntöjä, sillä ne rajoittavat energiamarkkinoita ja uusien ja innovatiivisten biomassan käyttötapojen kehittämistä ja toisaalta niitä on joillakin syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla mahdoton panna täytäntöön jo pelkästään infrastruktuuriin liittyvistä syistä; |
| --- | --- |

36.

tukee voimakkaasti puun resurssitehokasta käyttöä uusiutuvana, monipuolisena ja saatavuudeltaan rajallisena raaka-aineena ja vastustaa puun käyttötapoja koskevia oikeudellisesti sitovia sääntöjä, sillä ne rajoittavat energiamarkkinoita ja uusien ja innovatiivisten biomassan käyttötapojen kehittämistä ja toisaalta niitä on joillakin syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla mahdoton panna täytäntöön jo pelkästään infrastruktuuriin liittyvistä syistä;

| 37. | kannattaa avointa ja markkinalähtöistä lähestymistapaa sekä markkinatoimijoiden vapautta ja asettaa etusijalle paikallisista lähteistä saatavan puun, jotta minimoidaan merikuljetusten hiilijalanjälki ja kannustetaan kestävää paikallista tuotantoa; |
| --- | --- |

37.

kannattaa avointa ja markkinalähtöistä lähestymistapaa sekä markkinatoimijoiden vapautta ja asettaa etusijalle paikallisista lähteistä saatavan puun, jotta minimoidaan merikuljetusten hiilijalanjälki ja kannustetaan kestävää paikallista tuotantoa;

| 38. | toteaa, että osa unionin suurimmista biomassaresursseista sijaitsee harvimmin asutuilla ja syrjäisimmillä alueilla, ja pitää välttämättömänä, että strategiassa otetaan myös täysimääräisesti huomioon näiden alueiden erityispiirteet; |
| --- | --- |

38.

toteaa, että osa unionin suurimmista biomassaresursseista sijaitsee harvimmin asutuilla ja syrjäisimmillä alueilla, ja pitää välttämättömänä, että strategiassa otetaan myös täysimääräisesti huomioon näiden alueiden erityispiirteet;

| 39. | tunnustaa puun arvon energiantuotannossa keinona torjua energiaköyhyyttä, edistää vuoden 2030 ilmasto- ja energiapuitteiden uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita ja avata uusia liiketoimintamahdollisuuksia; |
| --- | --- |

39.

tunnustaa puun arvon energiantuotannossa keinona torjua energiaköyhyyttä, edistää vuoden 2030 ilmasto- ja energiapuitteiden uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita ja avata uusia liiketoimintamahdollisuuksia;

| 40. | katsoo, että uuden metsästrategian olisi mahdollistettava tehokkaampi yhteistyö metsäteollisuuden rakenteiden suunnittelua ja toimijoiden uudelleenryhmittelyä koskevassa kysymyksessä metsävarojen paremman käytön varmistamiseksi; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että uuden metsästrategian olisi mahdollistettava tehokkaampi yhteistyö metsäteollisuuden rakenteiden suunnittelua ja toimijoiden uudelleenryhmittelyä koskevassa kysymyksessä metsävarojen paremman käytön varmistamiseksi;

| 41. | katsoo, että metsien kestävän hoidon ja käytön lähtökohtana on pidettävä yleisesti tunnustettuja ja hyväksyttyjä periaatteita ja välineitä, kuten kestävän metsänhoidon perusteita ja indikaattoreita, joita on sovellettava aina koko alaan puun loppukäytöstä riippumatta; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että metsien kestävän hoidon ja käytön lähtökohtana on pidettävä yleisesti tunnustettuja ja hyväksyttyjä periaatteita ja välineitä, kuten kestävän metsänhoidon perusteita ja indikaattoreita, joita on sovellettava aina koko alaan puun loppukäytöstä riippumatta;

| 42. | kannattaa komission aikomusta laatia yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa kunnianhimoiset, objektiiviset ja todennettavissa olevat kriteerit ja indikaattorit kestävää metsänhoitoa varten; korostaa, että näiden kriteerien olisi vastattava Forest Europen (Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi) (2) yhteydessä kehitettyjä kriteerejä, jotka muodostavat yleiseurooppalaisen lähtökohdan kestävää metsänhoitoa koskevalle raportoinnille sekä perustan kestävyyteen perustuville sertifiointijärjestelmille ottaen huomioon metsätyyppien moninaisuuden Euroopassa; |
| --- | --- |

42.

kannattaa komission aikomusta laatia yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa kunnianhimoiset, objektiiviset ja todennettavissa olevat kriteerit ja indikaattorit kestävää metsänhoitoa varten; korostaa, että näiden kriteerien olisi vastattava Forest Europen (Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi) (2) yhteydessä kehitettyjä kriteerejä, jotka muodostavat yleiseurooppalaisen lähtökohdan kestävää metsänhoitoa koskevalle raportoinnille sekä perustan kestävyyteen perustuville sertifiointijärjestelmille ottaen huomioon metsätyyppien moninaisuuden Euroopassa;

| 43. | toteaa, että pääasiassa biomassaan perustuvien uusiutuvien energialähteiden määrän lisääntymisen takia metsästä saatavien materiaalien kysyntä on kasvanut, mikä vaatii uudenlaisia toimenpiteitä puutavaran saatavuuden parantamiseksi, jotta varmistetaan metsien kestävä hyödyntäminen; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että pääasiassa biomassaan perustuvien uusiutuvien energialähteiden määrän lisääntymisen takia metsästä saatavien materiaalien kysyntä on kasvanut, mikä vaatii uudenlaisia toimenpiteitä puutavaran saatavuuden parantamiseksi, jotta varmistetaan metsien kestävä hyödyntäminen;

| 44. | panee tässä yhteydessä merkille huomattavan edistyksen Forest Europe -prosessin yhteydessä käytävissä neuvotteluissa, joilla tähdätään metsien kestävälle hoidolle ja käytölle ja metsäpolitiikan intressien paremmalle tasapainolle sitovat puitteet tarjoavan ”eurooppalaisen metsäyleissopimuksen” (3) tekemiseen, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, että neuvotteluja voidaan jatkaa ja saattaa ne myönteiseen lopputulokseen; |
| --- | --- |

44.

panee tässä yhteydessä merkille huomattavan edistyksen Forest Europe -prosessin yhteydessä käytävissä neuvotteluissa, joilla tähdätään metsien kestävälle hoidolle ja käytölle ja metsäpolitiikan intressien paremmalle tasapainolle sitovat puitteet tarjoavan ”eurooppalaisen metsäyleissopimuksen” (3) tekemiseen, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, että neuvotteluja voidaan jatkaa ja saattaa ne myönteiseen lopputulokseen;

| 45. | katsoo, että metsänhoitosuunnitelmat tai vastaavat välineet voivat olla tärkeä strateginen väline konkreettisten toimien toteuttamiseksi yritystasolla sekä kestävän metsänhoidon pitkäaikaisessa suunnittelussa ja toteutuksessa Euroopan metsissä; korostaa, että näihin suunnitelmiin sisältyvien konkreettisten toimien toteuttaminen metsätilojen tasolla kuuluu kuitenkin edelleen kansallisen sääntelyn piiriin; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että metsänhoitosuunnitelmat tai vastaavat välineet voivat olla tärkeä strateginen väline konkreettisten toimien toteuttamiseksi yritystasolla sekä kestävän metsänhoidon pitkäaikaisessa suunnittelussa ja toteutuksessa Euroopan metsissä; korostaa, että näihin suunnitelmiin sisältyvien konkreettisten toimien toteuttaminen metsätilojen tasolla kuuluu kuitenkin edelleen kansallisen sääntelyn piiriin;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti valvomaan ja edistämään metsänhoitosuunnitelmien toteuttamista luomatta tarpeettomia hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti valvomaan ja edistämään metsänhoitosuunnitelmien toteuttamista luomatta tarpeettomia hallinnollisia rasitteita;

| 47. | panee tyytyväisenä merkille, että metsänhoitosuunnitelmat ja Natura 2000 -hankkeeseen kuuluvat hoitosuunnitelmat pidetään selkeästi erillään toisistaan; |
| --- | --- |

47.

panee tyytyväisenä merkille, että metsänhoitosuunnitelmat ja Natura 2000 -hankkeeseen kuuluvat hoitosuunnitelmat pidetään selkeästi erillään toisistaan;

| 48. | korostaa, että metsänhoitosuunnitelmat ovat EU:n maaseudun kehittämisrahastojen tuen saamisen ehto vain sellaisille tuensaajille, joiden tilakoko ylittää tietyn rajan, ja että rajan alittavat metsätilat ovat niistä vapautettuja; toteaa lisäksi, että voidaan myös hyväksyä vastaavia välineitä; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että metsänhoitosuunnitelmat ovat EU:n maaseudun kehittämisrahastojen tuen saamisen ehto vain sellaisille tuensaajille, joiden tilakoko ylittää tietyn rajan, ja että rajan alittavat metsätilat ovat niistä vapautettuja; toteaa lisäksi, että voidaan myös hyväksyä vastaavia välineitä;

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevaa joustavuutta lainsäädännön täytäntöönpanossa kaikilta osin, erityisesti silloin, kun siitä on hyötyä pienille toimijoille; |
| --- | --- |

49.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevaa joustavuutta lainsäädännön täytäntöönpanossa kaikilta osin, erityisesti silloin, kun siitä on hyötyä pienille toimijoille;

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia ja tukemaan uusia liiketoimintamalleja, esimerkiksi osuuskuntia, jotka sitten kannustaisivat pieniä yksityisiä metsänomistajia hoitamaan metsiään aktiivisesti ja kestävästi; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia ja tukemaan uusia liiketoimintamalleja, esimerkiksi osuuskuntia, jotka sitten kannustaisivat pieniä yksityisiä metsänomistajia hoitamaan metsiään aktiivisesti ja kestävästi;

| 51. | korostaa, että strategian asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta erittäin tärkeää on laatia konkreettinen pitkän aikavälin toimintasuunnitelma, jossa korostetaan puun saantia metsästä ja sen kestävää hyödyntämistä siten, että pyritään luomaan lisäarvoa ja työpaikkoja, samalla kun annetaan käyttöön keinoja yksityisten metsätalousyritysten vahvistamiseksi ja metsänomistajien järjestörakenteen tukemiseksi; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että strategian asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta erittäin tärkeää on laatia konkreettinen pitkän aikavälin toimintasuunnitelma, jossa korostetaan puun saantia metsästä ja sen kestävää hyödyntämistä siten, että pyritään luomaan lisäarvoa ja työpaikkoja, samalla kun annetaan käyttöön keinoja yksityisten metsätalousyritysten vahvistamiseksi ja metsänomistajien järjestörakenteen tukemiseksi;

| 52. | painottaa, että tehokkaaseen resurssinhallintaan olisi sisällyttävä tukiohjelmia maatalousmaaksi soveltumattoman maan metsittämiseksi sekä suojavyöhykkeiden perustamiseksi; |
| --- | --- |

52.

painottaa, että tehokkaaseen resurssinhallintaan olisi sisällyttävä tukiohjelmia maatalousmaaksi soveltumattoman maan metsittämiseksi sekä suojavyöhykkeiden perustamiseksi;

Tutkimus ja kehittäminen – koulutus

| 53. | katsoo, että etusijalle olisi asetettava tutkimustulosten soveltaminen käytännössä, koska koko ala voi hyötyä uusista ideoista ja puunjalostusteollisuudella on hyvät mahdollisuudet kasvuun; katsoo myös, että lisäinvestoinnit innovointiin tällä alalla voivat luoda uusia markkinarakoja ja tehokkaampia prosesseja, jotka varmistaisivat käytettävissä olevien resurssien järkevämmän käytön ja voisivat minimoida kielteiset vaikutukset metsävaroihin; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että etusijalle olisi asetettava tutkimustulosten soveltaminen käytännössä, koska koko ala voi hyötyä uusista ideoista ja puunjalostusteollisuudella on hyvät mahdollisuudet kasvuun; katsoo myös, että lisäinvestoinnit innovointiin tällä alalla voivat luoda uusia markkinarakoja ja tehokkaampia prosesseja, jotka varmistaisivat käytettävissä olevien resurssien järkevämmän käytön ja voisivat minimoida kielteiset vaikutukset metsävaroihin;

| 54. | kehottaa komissiota tarkistamaan tutkimusta ja kehittämistä koskevia unionin ohjelmia (Horisontti 2020) sekä pk-yritysten kilpailukykyä koskevaa ohjelmaa (COSME) metsätaloutta ja puutavaran työstöä koskevien painopisteiden osalta ja tarvittaessa suunnittelemaan uusia välineitä metsäalaa varten ja edistämään uusiin, innovatiivisiin puutuotteisiin liittyvien kustannustehokkaiden ratkaisujen kohdennettua tutkimusta kestävän puupohjaisen biotalouden kehittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

54.

kehottaa komissiota tarkistamaan tutkimusta ja kehittämistä koskevia unionin ohjelmia (Horisontti 2020) sekä pk-yritysten kilpailukykyä koskevaa ohjelmaa (COSME) metsätaloutta ja puutavaran työstöä koskevien painopisteiden osalta ja tarvittaessa suunnittelemaan uusia välineitä metsäalaa varten ja edistämään uusiin, innovatiivisiin puutuotteisiin liittyvien kustannustehokkaiden ratkaisujen kohdennettua tutkimusta kestävän puupohjaisen biotalouden kehittämisen tukemiseksi;

| 55. | panee tyytyväisenä merkille metsiä koskevien parhaiden käytäntöjen ja nykyisen tiedon jakamisesta jäsenvaltioiden välillä saatavat edut ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan yritysten, tutkijoiden ja tuottajien välistä vaihtoa; |
| --- | --- |

55.

panee tyytyväisenä merkille metsiä koskevien parhaiden käytäntöjen ja nykyisen tiedon jakamisesta jäsenvaltioiden välillä saatavat edut ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan yritysten, tutkijoiden ja tuottajien välistä vaihtoa;

| 56. | korostaa, että on tärkeää tukea unionin tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin puiteohjelmia, jotta saadaan älykästä ja kestävää kasvua, entistä enemmän lisäarvoa tuovia tuotteita, puhtaampaa teknologiaa ja huipputeknologiaa erityisesti jalostetuissa biopolttoaineissa ja teollisessa puurakentamisessa sekä auto- ja tekstiiliteollisuudessa; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että on tärkeää tukea unionin tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin puiteohjelmia, jotta saadaan älykästä ja kestävää kasvua, entistä enemmän lisäarvoa tuovia tuotteita, puhtaampaa teknologiaa ja huipputeknologiaa erityisesti jalostetuissa biopolttoaineissa ja teollisessa puurakentamisessa sekä auto- ja tekstiiliteollisuudessa;

| 57. | muistuttaa, että komission mukaan biotalouden markkinat arvioitiin vuonna 2009 yli kahden biljoonan euron arvoisiksi, ne työllistivät yli 20 miljoonaa ihmistä ja niiden osuus kaikista työpaikoista unionissa oli yhdeksän prosenttia; |
| --- | --- |

57.

muistuttaa, että komission mukaan biotalouden markkinat arvioitiin vuonna 2009 yli kahden biljoonan euron arvoisiksi, ne työllistivät yli 20 miljoonaa ihmistä ja niiden osuus kaikista työpaikoista unionissa oli yhdeksän prosenttia;

| 58. | huomauttaa, että jokainen biotalouden tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa investoitu euro tuottaa lisäarvoa noin kymmenen euron edestä; korostaa, että metsillä on biotaloudessa ratkaisevan tärkeä asema tällä hetkellä ja jatkossakin; |
| --- | --- |

58.

huomauttaa, että jokainen biotalouden tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa investoitu euro tuottaa lisäarvoa noin kymmenen euron edestä; korostaa, että metsillä on biotaloudessa ratkaisevan tärkeä asema tällä hetkellä ja jatkossakin;

| 59. | katsoo, että olisi kannustettava öljyyn perustuvien tai paljon lämpöä tuottavien raaka-aineiden korvaamiseen puulla ja puunkorjuutuotteilla tutkimuksessa ja teknologiassa saavutetun edistyksen mukaisesti ja että näin voidaan edesauttaa ilmastonmuutoksen lieventämistä ja työllistämistä; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että olisi kannustettava öljyyn perustuvien tai paljon lämpöä tuottavien raaka-aineiden korvaamiseen puulla ja puunkorjuutuotteilla tutkimuksessa ja teknologiassa saavutetun edistyksen mukaisesti ja että näin voidaan edesauttaa ilmastonmuutoksen lieventämistä ja työllistämistä;

| 60. | korostaa, että on arvioitava kaiken sellaisen unionin lainsäädännön kustannuksia, joka vaikuttaa puunjalostusteollisuuden arvoketjuihin, jotta tarpeeton ja työläs byrokratia voidaan karsia kokonaan ja luoda järjestelmä alan pitkän aikavälin kilpailukyvyn parantamiseksi kestävällä tavalla; toteaa, että lisäksi on tuettava periaatetta, jonka mukaan metsäalaan ja puunjalostusteollisuuden arvoketjuihin vaikuttavista lainsäädäntöehdotuksista on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että on arvioitava kaiken sellaisen unionin lainsäädännön kustannuksia, joka vaikuttaa puunjalostusteollisuuden arvoketjuihin, jotta tarpeeton ja työläs byrokratia voidaan karsia kokonaan ja luoda järjestelmä alan pitkän aikavälin kilpailukyvyn parantamiseksi kestävällä tavalla; toteaa, että lisäksi on tuettava periaatetta, jonka mukaan metsäalaan ja puunjalostusteollisuuden arvoketjuihin vaikuttavista lainsäädäntöehdotuksista on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi;

| 61. | katsoo, että metsiä koskevan tietopohjan laajentaminen on erittäin tärkeää tutkimuksen kannalta ja että luotettavat tiedot ovat välttämättömiä metsästrategian täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että metsiä koskevan tietopohjan laajentaminen on erittäin tärkeää tutkimuksen kannalta ja että luotettavat tiedot ovat välttämättömiä metsästrategian täytäntöön panemiseksi;

| 62. | muistuttaa tieto- ja seurantaresurssien saatavuudesta Kopernikus-ohjelman ja muiden EU:n avaruusaloitteiden kautta ja kehottaa lisäämään näiden resurssien ja työkalujen käyttöä; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa tieto- ja seurantaresurssien saatavuudesta Kopernikus-ohjelman ja muiden EU:n avaruusaloitteiden kautta ja kehottaa lisäämään näiden resurssien ja työkalujen käyttöä;

| 63. | toteaa, että kansalliset metsien inventointitiedot toimivat kattavana seurantavälineenä metsien tilan kartoittamiseksi, niissä otetaan huomioon alueellinen ulottuvuus ja samalla ne vastaavat vaatimuksia byrokratian ja kustannusten vähentämisestä; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että kansalliset metsien inventointitiedot toimivat kattavana seurantavälineenä metsien tilan kartoittamiseksi, niissä otetaan huomioon alueellinen ulottuvuus ja samalla ne vastaavat vaatimuksia byrokratian ja kustannusten vähentämisestä;

| 64. | pitää myönteisinä komission pyrkimyksiä kansallisiin tietoihin perustuvan eurooppalaisen metsätietojärjestelmän perustamiseksi sekä aloitteita uusien ja käytettävissä olevien tietojen vertailtavuuden parantamiseksi, ja toivoo tässä yhteydessä, että metsätalouden ja -teollisuuden talouteen ja työllisyyteen liittyvien tietojen analysointia tehostetaan; |
| --- | --- |

64.

pitää myönteisinä komission pyrkimyksiä kansallisiin tietoihin perustuvan eurooppalaisen metsätietojärjestelmän perustamiseksi sekä aloitteita uusien ja käytettävissä olevien tietojen vertailtavuuden parantamiseksi, ja toivoo tässä yhteydessä, että metsätalouden ja -teollisuuden talouteen ja työllisyyteen liittyvien tietojen analysointia tehostetaan;

| 65. | suosittelee erityisesti hankkimaan pidempää ajanjaksoa koskevia tietokokonaisuuksia, joiden avulla voidaan selvittää metsätalouden suuntauksia ja sen mukautumista ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

65.

suosittelee erityisesti hankkimaan pidempää ajanjaksoa koskevia tietokokonaisuuksia, joiden avulla voidaan selvittää metsätalouden suuntauksia ja sen mukautumista ilmastonmuutokseen;

| 66. | katsoo, että ammattitaitoinen ja hyvin koulutettu työvoima on kestävän metsänhoidon onnistuneen toteuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeää, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään toimenpiteitä ja mahdollisuuksien mukaan käyttämään nykyisiä unionin välineitä, esimerkiksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto), Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) sekä eurooppalaisia koulutusohjelmia (ET2020), jotta voitaisiin tukea sukupolvenvaihdosta ja torjua ammattitaitoisen metsätyövoiman puutetta; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että ammattitaitoinen ja hyvin koulutettu työvoima on kestävän metsänhoidon onnistuneen toteuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeää, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään toimenpiteitä ja mahdollisuuksien mukaan käyttämään nykyisiä unionin välineitä, esimerkiksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto), Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) sekä eurooppalaisia koulutusohjelmia (ET2020), jotta voitaisiin tukea sukupolvenvaihdosta ja torjua ammattitaitoisen metsätyövoiman puutetta;

| 67. | kehottaa komissiota tukemaan alalle tarkoitettujen tiedotuskampanjoiden valmistelua, jotta voidaan lisätä tietoa alan tarjoamista mahdollisuuksista työttömyyden ja väestökadon torjunnassa sekä alan houkuttelevuutta nuorten keskuudessa; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota tukemaan alalle tarkoitettujen tiedotuskampanjoiden valmistelua, jotta voidaan lisätä tietoa alan tarjoamista mahdollisuuksista työttömyyden ja väestökadon torjunnassa sekä alan houkuttelevuutta nuorten keskuudessa;

| 68. | katsoo, että olisi kehitettävä koulutusohjelmia myös erityisesti metsänhoitoalalla aloittaville sekä nuorille metsänhoitajille samoin kuin rakennusalan nykyisille työntekijöille heidän tietoisuutensa lisäämiseksi puunkäytön tarjoamista mahdollisuuksista, jotta voidaan varmistaa tiedonsiirto kestävässä metsänhoidossa ja tuotantoketjun loppupään aloilla; |
| --- | --- |

68.

katsoo, että olisi kehitettävä koulutusohjelmia myös erityisesti metsänhoitoalalla aloittaville sekä nuorille metsänhoitajille samoin kuin rakennusalan nykyisille työntekijöille heidän tietoisuutensa lisäämiseksi puunkäytön tarjoamista mahdollisuuksista, jotta voidaan varmistaa tiedonsiirto kestävässä metsänhoidossa ja tuotantoketjun loppupään aloilla;

| 69. | tunnustaa, että metsäalan tuotteiden kestävä käyttö koko niiden elinkaaren ajan voi merkittävästi edistää ympäristöystävällisen talouden tavoitteiden saavuttamista, erityisesti niiden, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen ja resurssien tehokkaaseen käyttöön; |
| --- | --- |

69.

tunnustaa, että metsäalan tuotteiden kestävä käyttö koko niiden elinkaaren ajan voi merkittävästi edistää ympäristöystävällisen talouden tavoitteiden saavuttamista, erityisesti niiden, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen ja resurssien tehokkaaseen käyttöön;

| 70. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä metsäalan tuotteiden kestävää käyttöä rakennusalalla, kuten niiden käyttöä edullisempien asuntojen rakentamiseen kestävästi tuotetuista raaka-aineista; |
| --- | --- |

70.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi edistettävä metsäalan tuotteiden kestävää käyttöä rakennusalalla, kuten niiden käyttöä edullisempien asuntojen rakentamiseen kestävästi tuotetuista raaka-aineista;

| 71. | korostaa perinteisiä arvoltaan suuria käyttötarkoituksia, joilla on edelleen valtavat kasvumahdollisuudet, kuten puun käyttöä rakennus- ja pakkausmateriaalina; |
| --- | --- |

71.

korostaa perinteisiä arvoltaan suuria käyttötarkoituksia, joilla on edelleen valtavat kasvumahdollisuudet, kuten puun käyttöä rakennus- ja pakkausmateriaalina;

| 72. | toteaa, että nykyinen kehittynyt tekniikka mahdollistaa pääasiassa puusta valmistettujen suurten asuntoalueiden rakentamisen ja rajoittaa näin merkittävästi rakennusalan hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- |

72.

toteaa, että nykyinen kehittynyt tekniikka mahdollistaa pääasiassa puusta valmistettujen suurten asuntoalueiden rakentamisen ja rajoittaa näin merkittävästi rakennusalan hiilidioksidipäästöjä;

| 73. | korostaa, että säännöt puun käytöstä rakennusalalla vaihtelevat eri jäsenvaltioiden välillä; kehottaa näin ollen laatimaan unionin laajuiset säännöt, jotta puun rakennuskäyttöä voitaisiin entisestään lisätä; |
| --- | --- |

73.

korostaa, että säännöt puun käytöstä rakennusalalla vaihtelevat eri jäsenvaltioiden välillä; kehottaa näin ollen laatimaan unionin laajuiset säännöt, jotta puun rakennuskäyttöä voitaisiin entisestään lisätä;

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään aloitteita tiedon ja tekniikan siirtämisen tukemiseksi ja hyödyntämään kaikilta osin nykyisiä EU-ohjelmia tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseksi metsätaloudessa ja metsäalalla; |
| --- | --- |

74.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään aloitteita tiedon ja tekniikan siirtämisen tukemiseksi ja hyödyntämään kaikilta osin nykyisiä EU-ohjelmia tutkimuksen ja innovoinnin tukemiseksi metsätaloudessa ja metsäalalla;

| 75. | toteaa, että metsätalouden mukautumisesta ilmastonmuutokseen tehdyssä tieteellisessä ja teknisessä tutkimuksessa on huomattavia aukkoja muun muassa tuholaisten ja tautien lisääntymisen vaikutusta koskevassa tutkimuksessa, mikä aiheuttaa vakavan uhkan Euroopan metsille ja metsäalalle; |
| --- | --- |

75.

toteaa, että metsätalouden mukautumisesta ilmastonmuutokseen tehdyssä tieteellisessä ja teknisessä tutkimuksessa on huomattavia aukkoja muun muassa tuholaisten ja tautien lisääntymisen vaikutusta koskevassa tutkimuksessa, mikä aiheuttaa vakavan uhkan Euroopan metsille ja metsäalalle;

| 76. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan tietoisuuden lisäämiseksi unionin metsien ja metsätalouden taloudellisesta, ympäristöllisestä ja yhteiskunnallisesta roolista sekä metsiin perustuvan kestävän biotalouden merkityksestä ja puusta yhtenä EU:n ratkaisevan tärkeistä uusiutuvista raaka-aineista; |
| --- | --- |

76.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan tietoisuuden lisäämiseksi unionin metsien ja metsätalouden taloudellisesta, ympäristöllisestä ja yhteiskunnallisesta roolista sekä metsiin perustuvan kestävän biotalouden merkityksestä ja puusta yhtenä EU:n ratkaisevan tärkeistä uusiutuvista raaka-aineista;

| 77. | pitää tärkeänä edistää tieteellistä tutkimustyötä, joka kohdistuu biomassan järkevään käyttöön ja nopeasti kasvavien energiakasvien kehittämiseen, sekä luoda taloudellinen kannustin biomassajätteen hyödyntämistä varten; |
| --- | --- |

77.

pitää tärkeänä edistää tieteellistä tutkimustyötä, joka kohdistuu biomassan järkevään käyttöön ja nopeasti kasvavien energiakasvien kehittämiseen, sekä luoda taloudellinen kannustin biomassajätteen hyödyntämistä varten;

Maailmanlaajuiset haasteet – ilmastonsuojelu ja ilmastonmuutos

| 78. | korostaa, että kestävällä metsänhoidolla on myönteinen vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen ja se voi vähentää metsäpalojen, tuholaisvahinkojen ja tautien riskiä; |
| --- | --- |

78.

korostaa, että kestävällä metsänhoidolla on myönteinen vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen ja se voi vähentää metsäpalojen, tuholaisvahinkojen ja tautien riskiä;

| 79. | korostaa, että unionissa on sovittu, että vuoteen 2020 mennessä on pysäytettävä luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja pölytyksen kaltaisten ekosysteemipalvelujen heikkeneminen, säilytettävä ekosysteemit ja niiden palvelut ja ennallistettava vähintään 15 prosenttia heikentyneistä ekosysteemeistä; toteaa, että lisäksi unionissa on sovittu, että metsänhoidon on oltava kestävää ja että metsiä, niiden luonnon monimuotoisuutta ja niiden tarjoamia palveluja on suojeltava ja että on lisättävä suojelua ja parannettava metsien kykyä kestää ilmastonmuutosta, metsäpaloja, myrskyjä, tuholaisia ja tauteja siinä määrin kuin se on mahdollista; korostaa lisäksi, että on laadittava ja pantava täytäntöön unionin uudistettu metsästrategia, jossa otetaan huomioon metsiin kohdistuvat erilaiset tarpeet ja niistä saatavat hyödyt ja jolla edistetään entistä strategisempaa lähestymistapaa metsien suojeluun ja parantamiseen myös kestävän metsänhoidon avulla (4); |
| --- | --- |

79.

korostaa, että unionissa on sovittu, että vuoteen 2020 mennessä on pysäytettävä luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja pölytyksen kaltaisten ekosysteemipalvelujen heikkeneminen, säilytettävä ekosysteemit ja niiden palvelut ja ennallistettava vähintään 15 prosenttia heikentyneistä ekosysteemeistä; toteaa, että lisäksi unionissa on sovittu, että metsänhoidon on oltava kestävää ja että metsiä, niiden luonnon monimuotoisuutta ja niiden tarjoamia palveluja on suojeltava ja että on lisättävä suojelua ja parannettava metsien kykyä kestää ilmastonmuutosta, metsäpaloja, myrskyjä, tuholaisia ja tauteja siinä määrin kuin se on mahdollista; korostaa lisäksi, että on laadittava ja pantava täytäntöön unionin uudistettu metsästrategia, jossa otetaan huomioon metsiin kohdistuvat erilaiset tarpeet ja niistä saatavat hyödyt ja jolla edistetään entistä strategisempaa lähestymistapaa metsien suojeluun ja parantamiseen myös kestävän metsänhoidon avulla (4);

| 80. | huomauttaa, että eräitä muita asioita olisi tutkittava tarkemmin, erityisesti kasvinsyöjien ylisuurten kantojen ongelmaa, metsien terveyttä ja kestävän puuntuotannon helpottamista, metsien geenivaroja, toimia metsien suojelemiseksi metsäpaloilta ja metsäpalojen torjumiseksi, maaperän eroosion ehkäisemistä ja kasvipeitteen palauttamista; |
| --- | --- |

80.

huomauttaa, että eräitä muita asioita olisi tutkittava tarkemmin, erityisesti kasvinsyöjien ylisuurten kantojen ongelmaa, metsien terveyttä ja kestävän puuntuotannon helpottamista, metsien geenivaroja, toimia metsien suojelemiseksi metsäpaloilta ja metsäpalojen torjumiseksi, maaperän eroosion ehkäisemistä ja kasvipeitteen palauttamista;

| 81. | toteaa, että puun lyhytkiertoviljelystä voitaisiin saada kestävästi tuotettua puubiomassaa ja samalla sen avulla hoidetaan ympäristöä tarvittavalla tavalla ja vähennetään näin maaperän eroosion ja maanvyörymien riskiä kesannoiduilla tai hylätyillä mailla; |
| --- | --- |

81.

toteaa, että puun lyhytkiertoviljelystä voitaisiin saada kestävästi tuotettua puubiomassaa ja samalla sen avulla hoidetaan ympäristöä tarvittavalla tavalla ja vähennetään näin maaperän eroosion ja maanvyörymien riskiä kesannoiduilla tai hylätyillä mailla;

| 82. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia edistääkseen Aichin tavoitetta 5, jonka mukaan kaikkien luonnonympäristöjen, kuten metsien, häviämisen vauhti olisi ainakin puolitettava ja mahdollisuuksien mukaan pysäytettävä lähes kokonaan vuoteen 2020 mennessä ja luonnonympäristöjen pirstaloitumista ja niiden tilan huonontumista olisi vähennettävä merkittävästi; |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia edistääkseen Aichin tavoitetta 5, jonka mukaan kaikkien luonnonympäristöjen, kuten metsien, häviämisen vauhti olisi ainakin puolitettava ja mahdollisuuksien mukaan pysäytettävä lähes kokonaan vuoteen 2020 mennessä ja luonnonympäristöjen pirstaloitumista ja niiden tilan huonontumista olisi vähennettävä merkittävästi;

| 83. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan metsätalouspolitiikkansa siten, että ne ottavat täysimääräisesti huomioon metsien merkityksen luonnon monimuotoisuuden suojelemisen, maaperän eroosion ehkäisemisen, hiilen sitomisen ja ilman puhdistamisen sekä veden kiertokulun ylläpitämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

83.

kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan metsätalouspolitiikkansa siten, että ne ottavat täysimääräisesti huomioon metsien merkityksen luonnon monimuotoisuuden suojelemisen, maaperän eroosion ehkäisemisen, hiilen sitomisen ja ilman puhdistamisen sekä veden kiertokulun ylläpitämisen yhteydessä;

| 84. | toteaa, että biotalous on Euroopan älykkään ja ympäristöystävällisen kasvun ydinosa ja sitä tarvitaan, jotta voidaan toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden ”innovaatiounioni” ja ”resurssitehokas Eurooppa” tavoitteet, ja toteaa, että puulla raaka-aineena on merkittävä rooli tähän biopohjaiseen talouteen siirtymisessä; |
| --- | --- |

84.

toteaa, että biotalous on Euroopan älykkään ja ympäristöystävällisen kasvun ydinosa ja sitä tarvitaan, jotta voidaan toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden ”innovaatiounioni” ja ”resurssitehokas Eurooppa” tavoitteet, ja toteaa, että puulla raaka-aineena on merkittävä rooli tähän biopohjaiseen talouteen siirtymisessä;

| 85. | korostaa, että on tärkeää selventää kiireellisesti metsän biomassan erilaisten energiaan liittyvien käyttötarkoitusten kasvihuonekaasuvaikutukset ja määritellä käyttötarkoitukset, joiden avulla voidaan saavuttaa paras mahdollinen hillitsevä vaikutus alan toimien kannalta merkittävässä ajassa; |
| --- | --- |

85.

korostaa, että on tärkeää selventää kiireellisesti metsän biomassan erilaisten energiaan liittyvien käyttötarkoitusten kasvihuonekaasuvaikutukset ja määritellä käyttötarkoitukset, joiden avulla voidaan saavuttaa paras mahdollinen hillitsevä vaikutus alan toimien kannalta merkittävässä ajassa;

| 86. | pitää tärkeänä edistää biotalouden periaatteen soveltamista ottaen samalla huomioon kestävän raaka-ainetarjonnan rajat, jotta voidaan edistää metsätalousketjujen taloudellista kannattavuutta innovoinnin ja teknologiasiirron avulla; |
| --- | --- |

86.

pitää tärkeänä edistää biotalouden periaatteen soveltamista ottaen samalla huomioon kestävän raaka-ainetarjonnan rajat, jotta voidaan edistää metsätalousketjujen taloudellista kannattavuutta innovoinnin ja teknologiasiirron avulla;

| 87. | kehottaa lisäämään eri metsäalan tuotteille annettavaa tukea, jotta varmistetaan, että metsäalan tuotteita koskevia erilaisia vaatimuksia tasapainotetaan ja arvioidaan kestävän tarjontapotentiaalin ja metsien muiden ekosysteemitoimintojen ja -palvelujen valossa; |
| --- | --- |

87.

kehottaa lisäämään eri metsäalan tuotteille annettavaa tukea, jotta varmistetaan, että metsäalan tuotteita koskevia erilaisia vaatimuksia tasapainotetaan ja arvioidaan kestävän tarjontapotentiaalin ja metsien muiden ekosysteemitoimintojen ja -palvelujen valossa;

| 88. | ilmaisee vakavan huolensa maailman metsäkadon nopeudesta erityisesti kehitysmaissa, mikä johtuu usein laittomista hakkuista; |
| --- | --- |

88.

ilmaisee vakavan huolensa maailman metsäkadon nopeudesta erityisesti kehitysmaissa, mikä johtuu usein laittomista hakkuista;

| 89. | tukee mekanismeja, jotka edistävät metsätalouden maailmanlaajuista kehittämistä kestävän käytön lisäämisen suuntaan, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin erityisesti EU:n puutavara-asetuksen (5), jolla pyritään torjumaan laittomia hakkuita ja kolmansista maista tuotavan laittoman puutavaran saattamista Euroopan markkinoille, Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän (6) ja vapaaehtoiset kumppanuussopimukset; |
| --- | --- |

89.

tukee mekanismeja, jotka edistävät metsätalouden maailmanlaajuista kehittämistä kestävän käytön lisäämisen suuntaan, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin erityisesti EU:n puutavara-asetuksen (5), jolla pyritään torjumaan laittomia hakkuita ja kolmansista maista tuotavan laittoman puutavaran saattamista Euroopan markkinoille, Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän (6) ja vapaaehtoiset kumppanuussopimukset;

| 90. | kehottaa komissiota julkaisemaan jo pitkään odotetun uudelleenarvioinnin unionin puutavara-asetuksen toimivuudesta ja vaikuttavuudesta ja korostaa, että uuden asetuksen olisi oltava oikeasuhteinen ja siinä olisi pohdittava keinoja vähentää Euroopan metsänomistajille ja metsänhoitajille koituvia tarpeettomia kustannuksia ja heiltä edellytettyjä tiedotusvaatimuksia asetuksen tarkoitusta kuitenkaan vaarantamatta; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota julkaisemaan jo pitkään odotetun uudelleenarvioinnin unionin puutavara-asetuksen toimivuudesta ja vaikuttavuudesta ja korostaa, että uuden asetuksen olisi oltava oikeasuhteinen ja siinä olisi pohdittava keinoja vähentää Euroopan metsänomistajille ja metsänhoitajille koituvia tarpeettomia kustannuksia ja heiltä edellytettyjä tiedotusvaatimuksia asetuksen tarkoitusta kuitenkaan vaarantamatta;

| 91. | katsoo, että ekosysteemien ja lajien populaatioiden on oltava terveitä, biologisesti monipuolisia ja kestäviä sopeutuakseen maapallon lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin muutoksiin; |
| --- | --- |

91.

katsoo, että ekosysteemien ja lajien populaatioiden on oltava terveitä, biologisesti monipuolisia ja kestäviä sopeutuakseen maapallon lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin muutoksiin;

| 92. | korostaa Natura 2000 -alueiden tarjoamia mahdollisuuksia, sillä näiden alueiden poikkeuksellisten luonnonvarojen ansiosta niillä voidaan tuottaa jatkuvasti ympäristö- ja kulttuuriarvoltaan erittäin laadukkaita tuotteita ja palveluja; |
| --- | --- |

92.

korostaa Natura 2000 -alueiden tarjoamia mahdollisuuksia, sillä näiden alueiden poikkeuksellisten luonnonvarojen ansiosta niillä voidaan tuottaa jatkuvasti ympäristö- ja kulttuuriarvoltaan erittäin laadukkaita tuotteita ja palveluja;

| 93. | korostaa terveiden metsäekosysteemien merkitystä elinympäristön tarjoajina eläimille ja kasveille, mutta korostaa, että hyvää tarkoittavalla lainsäädännöllä, kuten EU:n luontotyyppidirektiivillä, vaikutetaan maankäyttöpäätöksiin ja ne pitää panna täytäntöön oikeasuhteisesti; |
| --- | --- |

93.

korostaa terveiden metsäekosysteemien merkitystä elinympäristön tarjoajina eläimille ja kasveille, mutta korostaa, että hyvää tarkoittavalla lainsäädännöllä, kuten EU:n luontotyyppidirektiivillä, vaikutetaan maankäyttöpäätöksiin ja ne pitää panna täytäntöön oikeasuhteisesti;

| 94. | tunnustaa metsien aseman lähialojen kehityksessä ja painottaa, että on tärkeää tukea mesikasveina toimivien puiden kasvattajia, mikä puolestaan edistää pölytystä; |
| --- | --- |

94.

tunnustaa metsien aseman lähialojen kehityksessä ja painottaa, että on tärkeää tukea mesikasveina toimivien puiden kasvattajia, mikä puolestaan edistää pölytystä;

| 95. | katsoo, että eräät ongelmat koskevat metsäteollisuutta maailmanlaajuisesti, erityisesti laittomat hakkuut, ja kehottaa näin ollen komissiota lisäämään tukea metsäteollisuudelle näiden asioiden parissa toimivissa kansainvälisissä elimissä; |
| --- | --- |

95.

katsoo, että eräät ongelmat koskevat metsäteollisuutta maailmanlaajuisesti, erityisesti laittomat hakkuut, ja kehottaa näin ollen komissiota lisäämään tukea metsäteollisuudelle näiden asioiden parissa toimivissa kansainvälisissä elimissä;

| 96. | toteaa, että biomassan ja erityisesti puun kysyntä on kasvussa, ja panee siksi tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden toimet, joilla ne tukevat kehitysmaiden pyrkimyksiä parantaa metsäpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä erityisesti REDD+-mekanismin (7) (jolla puututaan metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä edistäviin tekijöihin) avulla; |
| --- | --- |

96.

toteaa, että biomassan ja erityisesti puun kysyntä on kasvussa, ja panee siksi tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden toimet, joilla ne tukevat kehitysmaiden pyrkimyksiä parantaa metsäpolitiikkaa ja -lainsäädäntöä erityisesti REDD+-mekanismin (7) (jolla puututaan metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä edistäviin tekijöihin) avulla;

| 97. | kehottaa komissiota laatimaan metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevan toimintasuunnitelman, jotta voidaan saavuttaa metsäkatoa koskevassa komission tiedonannossa asetetut tavoitteet seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman mukaisesti; pitää tärkeänä, että nykyisten metsien suojelun ja hoidon lisäksi metsitetään uudelleen jo hakattuja alueita; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota laatimaan metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskevan toimintasuunnitelman, jotta voidaan saavuttaa metsäkatoa koskevassa komission tiedonannossa asetetut tavoitteet seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman mukaisesti; pitää tärkeänä, että nykyisten metsien suojelun ja hoidon lisäksi metsitetään uudelleen jo hakattuja alueita;

| 98. | pitää lisäksi tärkeänä viitata erikseen laajaan metsittämiseen alueilla, jotka ovat kärsineet toistuvista metsäpaloista; |
| --- | --- |

98.

pitää lisäksi tärkeänä viitata erikseen laajaan metsittämiseen alueilla, jotka ovat kärsineet toistuvista metsäpaloista;

Täytäntöönpano ja raportointi

| 99. | muistuttaa, että EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta pitäisi tulla monivuotinen koordinoitu prosessi, jossa parlamentin näkemykset olisi otettava huomioon, ja että strategian täytäntöönpano olisi hoidettava tehokkaasti, johdonmukaisesti ja vähällä byrokratialla; |
| --- | --- |

99.

muistuttaa, että EU:n metsästrategian täytäntöönpanosta pitäisi tulla monivuotinen koordinoitu prosessi, jossa parlamentin näkemykset olisi otettava huomioon, ja että strategian täytäntöönpano olisi hoidettava tehokkaasti, johdonmukaisesti ja vähällä byrokratialla;

| 100. | pitää valitettavana, että täytäntöönpanoprosessi on osittain aloitettu, ennen kuin parlamentti on hyväksynyt kantansa, ja katsoo, että tämä ei ole komission strategiatekstissään ilmaiseman metsäalan politiikkojen paremman koordinoinnin tavoitteen mukaista; |
| --- | --- |

100.

pitää valitettavana, että täytäntöönpanoprosessi on osittain aloitettu, ennen kuin parlamentti on hyväksynyt kantansa, ja katsoo, että tämä ei ole komission strategiatekstissään ilmaiseman metsäalan politiikkojen paremman koordinoinnin tavoitteen mukaista;

| 101. | arvioi, että uuden strategian on luotava yhteyksiä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden strategioiden ja rahoitussuunnitelmien välille ja vahvistettava johdonmukaisuutta suunnittelun, rahoituksen ja alojen välisten toimien toteuttamisen tasolla; |
| --- | --- |

101.

arvioi, että uuden strategian on luotava yhteyksiä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden strategioiden ja rahoitussuunnitelmien välille ja vahvistettava johdonmukaisuutta suunnittelun, rahoituksen ja alojen välisten toimien toteuttamisen tasolla;

| 102. | vaatii strategian osallistavaa, jäsenneltyä ja tasapuolista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

102.

vaatii strategian osallistavaa, jäsenneltyä ja tasapuolista täytäntöönpanoa;

| 103. | on tämän vuoksi sitä mieltä, että pysyvän metsäkomitean valtuuksia olisi vahvistettava ja sen resursseja lisättävä, jotta komissio voisi hyödyntää täysimääräisesti jäsenvaltioiden asiantuntemusta uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa EU:n tasolla; kehottaa komissiota kuulemaan riittävän aikaisin pysyvää metsäkomiteaa ennen jokaista aloitetta tai säädöshanketta, joka vaikuttaa metsänhoitoon ja metsäteollisuuteen; |
| --- | --- |

103.

on tämän vuoksi sitä mieltä, että pysyvän metsäkomitean valtuuksia olisi vahvistettava ja sen resursseja lisättävä, jotta komissio voisi hyödyntää täysimääräisesti jäsenvaltioiden asiantuntemusta uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa EU:n tasolla; kehottaa komissiota kuulemaan riittävän aikaisin pysyvää metsäkomiteaa ennen jokaista aloitetta tai säädöshanketta, joka vaikuttaa metsänhoitoon ja metsäteollisuuteen;

| 104. | korostaa metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien tärkeää tehtävää ja vaatii ottamaan ne mukaan strategian täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

104.

korostaa metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien tärkeää tehtävää ja vaatii ottamaan ne mukaan strategian täytäntöönpanoon;

| 105. | arvioi, että metsätalouskysymysten monialaisuus edellyttää komission eri yksiköiltä sisäistä yhteistyötä, kun ne suunnittelevat toimenpiteitä, jotka voivat vaikuttaa kestävän metsänhoidon ja siihen liittyvien alojen erityispiirteisiin; kehottaa siksi ympäristöasioiden, ilmastotoimien, maatalouden, energian sekä tutkimuksen ja innovoinnin pääosastoja ja muita asiaankuuluvia pääosastoja tekemään strategista yhteistyötä, jotta varmistetaan strategian tehokas täytäntöönpano tehostetulla koordinoinnilla ja viestinnällä; |
| --- | --- |

105.

arvioi, että metsätalouskysymysten monialaisuus edellyttää komission eri yksiköiltä sisäistä yhteistyötä, kun ne suunnittelevat toimenpiteitä, jotka voivat vaikuttaa kestävän metsänhoidon ja siihen liittyvien alojen erityispiirteisiin; kehottaa siksi ympäristöasioiden, ilmastotoimien, maatalouden, energian sekä tutkimuksen ja innovoinnin pääosastoja ja muita asiaankuuluvia pääosastoja tekemään strategista yhteistyötä, jotta varmistetaan strategian tehokas täytäntöönpano tehostetulla koordinoinnilla ja viestinnällä;

| 106. | toteaa, että komission asettamat kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskevat painopisteet huomioon ottaen myös uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa olisi asetettava etusijalle metsäalan kilpailukyvyn ja kestävyyden tukeminen, maaseutu- ja kaupunkialueiden tukeminen, tietopohjan laajentaminen, metsien suojelu ja niiden ekosysteemien säilyttäminen, koordinoinnin ja viestinnän tukeminen sekä puutuotteiden ja muiden metsäalan tuotteiden kestävän käytön lisääminen; |
| --- | --- |

106.

toteaa, että komission asettamat kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskevat painopisteet huomioon ottaen myös uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa olisi asetettava etusijalle metsäalan kilpailukyvyn ja kestävyyden tukeminen, maaseutu- ja kaupunkialueiden tukeminen, tietopohjan laajentaminen, metsien suojelu ja niiden ekosysteemien säilyttäminen, koordinoinnin ja viestinnän tukeminen sekä puutuotteiden ja muiden metsäalan tuotteiden kestävän käytön lisääminen;

| 107. | kehottaa komissiota täydentämään strategiaa määrätietoisella toimintasuunnitelmalla, johon sisältyy erityistoimia, ja toimittamaan parlamentille vuosittain kertomuksen strategian erityistoimien täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

107.

kehottaa komissiota täydentämään strategiaa määrätietoisella toimintasuunnitelmalla, johon sisältyy erityistoimia, ja toimittamaan parlamentille vuosittain kertomuksen strategian erityistoimien täytäntöönpanosta;

| 108. | kehottaa kutsumaan koolle AGRI-, ENVI- ja ITRE- valiokuntien yhteisvaliokunnan, jotta uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä voidaan keskustella tasapainoisesti; |
| --- | --- |

108.

kehottaa kutsumaan koolle AGRI-, ENVI- ja ITRE- valiokuntien yhteisvaliokunnan, jotta uuden EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä voidaan keskustella tasapainoisesti;

o

o o

| 109. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

109.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 290 E, 29.11.2006, s. 413.

(2)  Forest Europe – Euroopan metsien suojelua käsittelevä ministerikonferenssi, hallitustenvälinen neuvottelukomitea, joka on perustettu oikeudellisesti sitovan sopimuksen tekemiseksi Euroopan metsistä: http://www.foresteurope.org/.

(3)  Saatavilla osoitteessa: http://www.forestnegotiations.org/.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20. marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 995/2010, annettu 20. lokakuuta 2010, puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta.

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2173/2005, annettu 20. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta (metsälainsäädännön noudattaminen, metsähallinto ja puukauppa).

(7)  REDD = Reduction Emissions from Deforestation and Forest Degradation (metsäkadosta ja metsien heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen): http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Euroopan syyttäjänvirasto

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (1),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (2),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 6 ja 7 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman etenemissuunnitelmasta epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman etenemissuunnitelmasta epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan väliaikaisen mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0055/2015),

| A. | ottaa huomioon, että komission keräämien ja analysoimien tietojen mukaan unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien epäiltyjen petosten arvo on vuosittain keskimäärin noin 500 miljoonaa euroa, mutta on perusteltuja syitä uskoa, että jopa kolmeen miljardiin euroon vuodessa saattaa kohdistua petosriski; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission keräämien ja analysoimien tietojen mukaan unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien epäiltyjen petosten arvo on vuosittain keskimäärin noin 500 miljoonaa euroa, mutta on perusteltuja syitä uskoa, että jopa kolmeen miljardiin euroon vuodessa saattaa kohdistua petosriski;

| B. | toteaa, että syytteeseenpanoon johtaneita tapauksia on vähän – noin 31 prosenttia kaikista tapauksista kahdeksan vuoden ajanjaksolla vuodesta 2006 vuoteen 2013 – verrattuna Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) jäsenvaltioille antamien oikeudellisten suositusten määrään; huomauttaa, että Euroopan syyttäjänviraston yhtenä tavoitteena on kaventaa tätä kuilua; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että syytteeseenpanoon johtaneita tapauksia on vähän – noin 31 prosenttia kaikista tapauksista kahdeksan vuoden ajanjaksolla vuodesta 2006 vuoteen 2013 – verrattuna Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) jäsenvaltioille antamien oikeudellisten suositusten määrään; huomauttaa, että Euroopan syyttäjänviraston yhtenä tavoitteena on kaventaa tätä kuilua;

| C. | arvelee, että tietyt jäsenvaltiot ovat muita haluttomampia paljastamaan unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia ja nostamaan niistä syytteitä, mistä aiheutuu haittaa kaikkien unionin talousarviota rahoittavien jäsenvaltioiden veronmaksajille; |
| --- | --- |

C.

arvelee, että tietyt jäsenvaltiot ovat muita haluttomampia paljastamaan unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia ja nostamaan niistä syytteitä, mistä aiheutuu haittaa kaikkien unionin talousarviota rahoittavien jäsenvaltioiden veronmaksajille;

| D. | toteaa 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa kehottaneensa neuvostoa ottamaan parlamentin laajasti mukaan lainsäädäntätyöhönsä pitämällä sen jatkuvasti ajan tasalla ja kuulemalla sitä edelleen; |
| --- | --- |

D.

toteaa 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa kehottaneensa neuvostoa ottamaan parlamentin laajasti mukaan lainsäädäntätyöhönsä pitämällä sen jatkuvasti ajan tasalla ja kuulemalla sitä edelleen;

| E. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden erilaiset lainkäyttövaltuudet, oikeusperinteet, lainvalvontajärjestelmät ja oikeusjärjestelmät eivät saisi estää tai hankaloittaa unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten ja rikosten torjuntaa; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että jäsenvaltioiden erilaiset lainkäyttövaltuudet, oikeusperinteet, lainvalvontajärjestelmät ja oikeusjärjestelmät eivät saisi estää tai hankaloittaa unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien petosten ja rikosten torjuntaa;

| F. | toteaa myös, että järjestäytyneet rikollisryhmät rahoittavat terrorismia ja keräävät varoja petoksilla; |
| --- | --- |

F.

toteaa myös, että järjestäytyneet rikollisryhmät rahoittavat terrorismia ja keräävät varoja petoksilla;

| G. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artiklan nojalla on mahdollista laajentaa Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuudet koskemaan rajatylittävää vakavaa rikollisuutta; huomauttaa, että neuvosto voi hyödyntää tätä mahdollisuutta sitten, kun Euroopan syyttäjänvirasto on perustettu ja se toimii hyvin; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artiklan nojalla on mahdollista laajentaa Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuudet koskemaan rajatylittävää vakavaa rikollisuutta; huomauttaa, että neuvosto voi hyödyntää tätä mahdollisuutta sitten, kun Euroopan syyttäjänvirasto on perustettu ja se toimii hyvin;

| 1. | toteaa jälleen olevansa valmis käsittelemään Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen liittyviä prioriteetteja sekä selvittämään periaatteet ja edellytykset, joiden mukaisesti parlamentti voi antaa hyväksyntänsä; |
| --- | --- |

1.

toteaa jälleen olevansa valmis käsittelemään Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen liittyviä prioriteetteja sekä selvittämään periaatteet ja edellytykset, joiden mukaisesti parlamentti voi antaa hyväksyntänsä;

| 2. | toistaa 12. maaliskuuta 2014 annetussa päätöslauselmassa hyväksytyn aiemman väliaikaisen mietintönsä huomiot ja pyrkii täydentämään ja päivittämään niitä neuvostossa käytävien keskustelujen uusimpien vaiheiden perusteella; |
| --- | --- |

2.

toistaa 12. maaliskuuta 2014 annetussa päätöslauselmassa hyväksytyn aiemman väliaikaisen mietintönsä huomiot ja pyrkii täydentämään ja päivittämään niitä neuvostossa käytävien keskustelujen uusimpien vaiheiden perusteella;

| 3. | kehottaa neuvostoa varmistamaan avoimuuden ja demokraattisen legitimiteetin pitämällä parlamentin täysin ajan tasalla ja kuulemalla sitä säännöllisesti; kehottaa neuvostoa ottamaan parlamentin näkemykset asiaankuuluvasti huomioon, sillä tämä on edellytys sille, että Euroopan syyttäjänvirastoa koskevan asetuksen antaminen hyväksytään; |
| --- | --- |

3.

kehottaa neuvostoa varmistamaan avoimuuden ja demokraattisen legitimiteetin pitämällä parlamentin täysin ajan tasalla ja kuulemalla sitä säännöllisesti; kehottaa neuvostoa ottamaan parlamentin näkemykset asiaankuuluvasti huomioon, sillä tämä on edellytys sille, että Euroopan syyttäjänvirastoa koskevan asetuksen antaminen hyväksytään;

| 4. | katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastolla pitäisi olla toimivalta rikoksissa, jotka liittyvät unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin petoksiin; toteaa tältä osin, että kyseiset rikokset on tarkoitus määritellä ehdotetussa direktiivissä unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (niin kutsuttu PIF-direktiivi); panee merkille, että lainsäätäjät ovat edistyneet neuvotteluissa PIF-direktiivin hyväksymiseksi, mutta kehottaa neuvostoa tehostamaan toimiaan direktiiviä koskevan yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi, jotta Euroopan syyttäjänvirasto voidaan perustaa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastolla pitäisi olla toimivalta rikoksissa, jotka liittyvät unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin petoksiin; toteaa tältä osin, että kyseiset rikokset on tarkoitus määritellä ehdotetussa direktiivissä unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (niin kutsuttu PIF-direktiivi); panee merkille, että lainsäätäjät ovat edistyneet neuvotteluissa PIF-direktiivin hyväksymiseksi, mutta kehottaa neuvostoa tehostamaan toimiaan direktiiviä koskevan yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi, jotta Euroopan syyttäjänvirasto voidaan perustaa;

| 5. | katsoo, että unionin taloudellisiin etuihin kohdistuviin petoksiin syyllistyneiden henkilöiden tutkimiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja saattamiseksi oikeuden eteen tarvitaan innovatiivista lähestymistapaa, jotta voidaan tehostaa petosten torjuntaa, nostaa takaisinperintäastetta ja lisätä veronmaksajien luottamusta unionin toimielimiin; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että unionin taloudellisiin etuihin kohdistuviin petoksiin syyllistyneiden henkilöiden tutkimiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja saattamiseksi oikeuden eteen tarvitaan innovatiivista lähestymistapaa, jotta voidaan tehostaa petosten torjuntaa, nostaa takaisinperintäastetta ja lisätä veronmaksajien luottamusta unionin toimielimiin;

| 6. | toteaa, että on välttämätöntä perustaa yksi ainoa vahva ja riippumaton Euroopan syyttäjänvirasto, joka pystyy tutkimaan, asettamaan syytteeseen ja saattamaan oikeuden eteen unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin syyllistyneitä henkilöitä, ja katsoo, että vesitetty ratkaisu toisi kustannuksia unionin talousarvioon; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että on välttämätöntä perustaa yksi ainoa vahva ja riippumaton Euroopan syyttäjänvirasto, joka pystyy tutkimaan, asettamaan syytteeseen ja saattamaan oikeuden eteen unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin syyllistyneitä henkilöitä, ja katsoo, että vesitetty ratkaisu toisi kustannuksia unionin talousarvioon;

Riippumaton Euroopan syyttäjänvirasto

| 7. | korostaa, että Euroopan syyttäjänviraston olisi oltava täysin riippumaton jäsenvaltioiden hallituksista ja unionin toimielimistä sekä suojassa poliittiselta vaikutusvallalta ja painostukselta; peräänkuuluttaa sen vuoksi avoimuutta, puolueettomuutta ja läpinäkyvyyttä Euroopan pääsyyttäjän ja tämän varasyyttäjien, Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien valinta- ja nimitysmenettelyihin; katsoo, että eturistiriitojen välttämiseksi Euroopan syyttäjän viran tulisi olla kokopäivätoiminen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Euroopan syyttäjänviraston olisi oltava täysin riippumaton jäsenvaltioiden hallituksista ja unionin toimielimistä sekä suojassa poliittiselta vaikutusvallalta ja painostukselta; peräänkuuluttaa sen vuoksi avoimuutta, puolueettomuutta ja läpinäkyvyyttä Euroopan pääsyyttäjän ja tämän varasyyttäjien, Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien valinta- ja nimitysmenettelyihin; katsoo, että eturistiriitojen välttämiseksi Euroopan syyttäjän viran tulisi olla kokopäivätoiminen;

| 8. | pitää tärkeänä osallistumistaan Euroopan syyttäjien nimitysmenettelyihin ja ehdottaa, että järjestetään avoin kilpailu sellaisten ehdokkaiden kesken, jotka täyttävät rehellisyyttä, ammattitaitoa, kokemusta ja osaamista koskevat välttämättömät arviointiperusteet; korostaa, että neuvoston ja parlamentin olisi nimitettävä Euroopan syyttäjät yhdessä komission laatiman alustavan ehdokasluettelon perusteella sellaisen riippumattoman paneelin arvioinnin jälkeen, joka koostuu tunnetusti pätevien tuomareiden, syyttäjien ja oikeusoppineiden keskuudesta valituista asiantuntijoista; toteaa, että Euroopan pääsyyttäjä olisi nimitettävä samaa menettelyä noudattaen parlamentin kuulemisen jälkeen; |
| --- | --- |

8.

pitää tärkeänä osallistumistaan Euroopan syyttäjien nimitysmenettelyihin ja ehdottaa, että järjestetään avoin kilpailu sellaisten ehdokkaiden kesken, jotka täyttävät rehellisyyttä, ammattitaitoa, kokemusta ja osaamista koskevat välttämättömät arviointiperusteet; korostaa, että neuvoston ja parlamentin olisi nimitettävä Euroopan syyttäjät yhdessä komission laatiman alustavan ehdokasluettelon perusteella sellaisen riippumattoman paneelin arvioinnin jälkeen, joka koostuu tunnetusti pätevien tuomareiden, syyttäjien ja oikeusoppineiden keskuudesta valituista asiantuntijoista; toteaa, että Euroopan pääsyyttäjä olisi nimitettävä samaa menettelyä noudattaen parlamentin kuulemisen jälkeen;

| 9. | katsoo, että kollegion jäsenet olisi erotettava Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksellä neuvoston, komission, parlamentin ja/tai Euroopan pääsyyttäjän pyynnöstä; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kollegion jäsenet olisi erotettava Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksellä neuvoston, komission, parlamentin ja/tai Euroopan pääsyyttäjän pyynnöstä;

| 10. | korostaa, että jäsenvaltioiden on otettava valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimitysmenettelyihin mukaan myös kansalliset oikeudelliset itsehallintoelimet kansallisia lakeja ja käytäntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että jäsenvaltioiden on otettava valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimitysmenettelyihin mukaan myös kansalliset oikeudelliset itsehallintoelimet kansallisia lakeja ja käytäntöjä noudattaen;

| 11. | on ilahtunut neuvoston tekstiin sisällytetystä säännöksestä, joka koskee unionin toimielimille annettavaa vuosikertomusta, sillä näin taataan uuden elimen toiminnan jatkuva arviointi; kehottaa neuvostoa varmistamaan, että vuosikertomus sisältää esimerkiksi yksityiskohtaista tietoa kansallisten viranomaisten halukkuudesta tehdä yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston kanssa; |
| --- | --- |

11.

on ilahtunut neuvoston tekstiin sisällytetystä säännöksestä, joka koskee unionin toimielimille annettavaa vuosikertomusta, sillä näin taataan uuden elimen toiminnan jatkuva arviointi; kehottaa neuvostoa varmistamaan, että vuosikertomus sisältää esimerkiksi yksityiskohtaista tietoa kansallisten viranomaisten halukkuudesta tehdä yhteistyötä Euroopan syyttäjänviraston kanssa;

Selkeä toimivaltajako Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisten viranomaisten välillä

| 12. | katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisten viranomaisten välistä toimivaltajakoa koskevat säännöt olisi määriteltävä selkeästi, jotta voitaisiin välttää epävarmuus tai virhetulkinnat operatiivisessa vaiheessa; toteaa, että Euroopan syyttäjänviraston olisi oltava toimivaltainen tutkimaan rikokset, jotka määritellään unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin annettavassa direktiivissä unionin taloudellisiin etuihin kohdistuviksi petoksiksi, ja nostamaan niistä syytteet; katsoo siksi, että Euroopan syyttäjänviraston olisi päätettävä, onko se toimivaltainen, ennen kuin kansalliset viranomaiset aloittavat oman tutkintansa, jotta vältetään tehottomat päällekkäiset tutkintatoimet; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisten viranomaisten välistä toimivaltajakoa koskevat säännöt olisi määriteltävä selkeästi, jotta voitaisiin välttää epävarmuus tai virhetulkinnat operatiivisessa vaiheessa; toteaa, että Euroopan syyttäjänviraston olisi oltava toimivaltainen tutkimaan rikokset, jotka määritellään unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin annettavassa direktiivissä unionin taloudellisiin etuihin kohdistuviksi petoksiksi, ja nostamaan niistä syytteet; katsoo siksi, että Euroopan syyttäjänviraston olisi päätettävä, onko se toimivaltainen, ennen kuin kansalliset viranomaiset aloittavat oman tutkintansa, jotta vältetään tehottomat päällekkäiset tutkintatoimet;

| 13. | vaatii, että kansalliset viranomaiset velvoitetaan tiedottamaan Euroopan syyttäjänvirastolle, jos ne tutkivat Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan mahdollisesti kuuluvia rikoksia; toteaa jälleen, että Euroopan syyttäjänvirastolla on oltava oikeus ottaa hoitaakseen kyseiset tutkintatoimet, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi, jotta voidaan varmistaa sen riippumattomuus ja tehokkuus; |
| --- | --- |

13.

vaatii, että kansalliset viranomaiset velvoitetaan tiedottamaan Euroopan syyttäjänvirastolle, jos ne tutkivat Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan mahdollisesti kuuluvia rikoksia; toteaa jälleen, että Euroopan syyttäjänvirastolla on oltava oikeus ottaa hoitaakseen kyseiset tutkintatoimet, jos se katsoo tämän tarpeelliseksi, jotta voidaan varmistaa sen riippumattomuus ja tehokkuus;

| 14. | katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuudet olisi ulotettava muihin kuin unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:






  a) | tietynlainen toiminta täyttää samanaikaisesti sekä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavan että muunlaisen rikoksen tunnusmerkit ja |
| --- | --- | --- |

14.

katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuudet olisi ulotettava muihin kuin unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

a)

tietynlainen toiminta täyttää samanaikaisesti sekä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavan että muunlaisen rikoksen tunnusmerkit ja

| b) | unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavat rikokset ovat ensisijaisia ja muut pelkästään niihin liittyviä ja |
| --- | --- |

b)

unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavat rikokset ovat ensisijaisia ja muut pelkästään niihin liittyviä ja

| c) | muut rikokset voidaan käsitellä oikeudessa ja niistä voidaan langettaa rangaistus ainoastaan sellaisessa tapauksessa, että niistä nostetaan syyte ja ne saatetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi yhdessä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien rikosten kanssa; |
| --- | --- |

c)

muut rikokset voidaan käsitellä oikeudessa ja niistä voidaan langettaa rangaistus ainoastaan sellaisessa tapauksessa, että niistä nostetaan syyte ja ne saatetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi yhdessä unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavien rikosten kanssa;

katsoo myös, että Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisen syyttäjäviranomaisen ollessa erimielisiä toimivaltajaosta Euroopan syyttäjänviraston olisi keskitetysti päätettävä, mikä taho suorittaa tutkinnan ja nostaa syytteen; katsoo lisäksi, että kyseisten perusteiden nojalla tapahtuvan toimivallan määrittämisen olisi aina kuuluttava laillisuusvalvonnan piiriin;

Tehokas rakenne tapausten tehokasta käsittelyä varten

| 15. | panee merkille, että jäsenvaltiot tarkastelevat parhaillaan vaihtoehtoa, jossa viraston rakenne olisi kollegiaalinen eikä hierarkkinen, kuten komissio alun perin ehdotti; katsoo tältä osin, että kamarien olisi tehtävä keskustasolla syytteen nostamista, oikeuspaikkavalintaa, asian käsittelyn siirtämistä tai lopettamista ja sovintoratkaisua koskevat päätökset; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että jäsenvaltiot tarkastelevat parhaillaan vaihtoehtoa, jossa viraston rakenne olisi kollegiaalinen eikä hierarkkinen, kuten komissio alun perin ehdotti; katsoo tältä osin, että kamarien olisi tehtävä keskustasolla syytteen nostamista, oikeuspaikkavalintaa, asian käsittelyn siirtämistä tai lopettamista ja sovintoratkaisua koskevat päätökset;

| 16. | korostaa, että kamarien olisi oltava johtavassa asemassa tutkinta- ja syytetoimissa, eikä niiden toimintaa saisi rajoittaa vain koordinointitehtäviin, vaan niiden olisi valvottava valtuutettujen Euroopan syyttäjien työtä paikalla; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että kamarien olisi oltava johtavassa asemassa tutkinta- ja syytetoimissa, eikä niiden toimintaa saisi rajoittaa vain koordinointitehtäviin, vaan niiden olisi valvottava valtuutettujen Euroopan syyttäjien työtä paikalla;

| 17. | on huolestunut automaattisesta yhteydestä keskusvirastossa toimivan Euroopan syyttäjän ja tämän jäsenvaltiossa vireille pannun asian välillä, sillä tämä voi johtaa ilmiselviin ongelmiin syyttäjien riippumattomuuden ja jopa tapausten jakautumisen kannalta; |
| --- | --- |

17.

on huolestunut automaattisesta yhteydestä keskusvirastossa toimivan Euroopan syyttäjän ja tämän jäsenvaltiossa vireille pannun asian välillä, sillä tämä voi johtaa ilmiselviin ongelmiin syyttäjien riippumattomuuden ja jopa tapausten jakautumisen kannalta;

| 18. | pyytää sen vuoksi organisoimaan viraston työkuormaa järkevästi keskustasolla; katsoo, että tapaukset olisi kohdennettava eri kamareille ennalta määritettyjen ja objektiivisten perusteiden mukaisesti; toteaa myös, että myöhemmässä vaiheessa voitaisiin harkita kamarien erikoistumista; |
| --- | --- |

18.

pyytää sen vuoksi organisoimaan viraston työkuormaa järkevästi keskustasolla; katsoo, että tapaukset olisi kohdennettava eri kamareille ennalta määritettyjen ja objektiivisten perusteiden mukaisesti; toteaa myös, että myöhemmässä vaiheessa voitaisiin harkita kamarien erikoistumista;

| 19. | on vakuuttunut siitä, että myös keskusvirastossa toimiva Euroopan syyttäjänviraston henkilöstö takaa kansallisiin lainvalvontajärjestelmiin liittyvän tarvittavan osaamisen, kokemuksen ja asiantuntemuksen; |
| --- | --- |

19.

on vakuuttunut siitä, että myös keskusvirastossa toimiva Euroopan syyttäjänviraston henkilöstö takaa kansallisiin lainvalvontajärjestelmiin liittyvän tarvittavan osaamisen, kokemuksen ja asiantuntemuksen;

Tutkintatoimet ja todisteiden hyväksyttävyys

| 20. | kehottaa lainsäätäjää varmistamaan menettelyjen saumattomuuden, jotta Euroopan syyttäjänvirasto voi saada luvan tutkintatoimiin rajatylittävissä tapauksissa niiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti, joissa kyseinen toimi toteutetaan; palauttaa mieliin lainsäätäjien sopimat kriteerit, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat pyytää tutkintatoimia hyödyntäen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, josta säädetään rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annetussa direktiivissä 2014/41/EU; katsoo, että samoja kriteerejä olisi sovellettava Euroopan syyttäjänviraston hyväksymiin tutkintatoimiin erityisesti hylkäysperusteiden osalta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa lainsäätäjää varmistamaan menettelyjen saumattomuuden, jotta Euroopan syyttäjänvirasto voi saada luvan tutkintatoimiin rajatylittävissä tapauksissa niiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti, joissa kyseinen toimi toteutetaan; palauttaa mieliin lainsäätäjien sopimat kriteerit, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat pyytää tutkintatoimia hyödyntäen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, josta säädetään rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annetussa direktiivissä 2014/41/EU; katsoo, että samoja kriteerejä olisi sovellettava Euroopan syyttäjänviraston hyväksymiin tutkintatoimiin erityisesti hylkäysperusteiden osalta;

| 21. | kehottaa neuvostoa varmistamaan Euroopan syyttäjänviraston keräämien todisteiden hyväksyttävyyden kaikkialla unionissa noudattaen samalla täysimääräisesti kaikkia sovellettavia unionin ja kansallisia säädöksiä, sillä tämä on syytetoimien tehokkuuden kannalta välttämätöntä, ja toimimaan näin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

21.

kehottaa neuvostoa varmistamaan Euroopan syyttäjänviraston keräämien todisteiden hyväksyttävyyden kaikkialla unionissa noudattaen samalla täysimääräisesti kaikkia sovellettavia unionin ja kansallisia säädöksiä, sillä tämä on syytetoimien tehokkuuden kannalta välttämätöntä, ja toimimaan näin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti;

| 22. | toteaa jälleen, että Euroopan syyttäjänviraston on pyrittävä hankkimaan kaikki olennainen näyttö riippumatta siitä, viittaako se syyllisyyteen vai syyttömyyteen; korostaa myös, että epäillylle tai syytetylle henkilölle on taattava Euroopan syyttäjänviraston suorittamassa tutkinnassa tietyt näyttöä koskevat oikeudet ja erityisesti seuraavat oikeudet:






  a) | oikeus esittää todisteita Euroopan syyttäjänviraston tarkasteltavaksi |
| --- | --- | --- |

22.

toteaa jälleen, että Euroopan syyttäjänviraston on pyrittävä hankkimaan kaikki olennainen näyttö riippumatta siitä, viittaako se syyllisyyteen vai syyttömyyteen; korostaa myös, että epäillylle tai syytetylle henkilölle on taattava Euroopan syyttäjänviraston suorittamassa tutkinnassa tietyt näyttöä koskevat oikeudet ja erityisesti seuraavat oikeudet:

a)

oikeus esittää todisteita Euroopan syyttäjänviraston tarkasteltavaksi

| b) | oikeus pyytää Euroopan syyttäjänvirastoa keräämään kaikki tutkinnan kannalta merkitykselliset todisteet muun muassa nimeämällä asiantuntijoita ja kuulemalla todistajia; |
| --- | --- |

b)

oikeus pyytää Euroopan syyttäjänvirastoa keräämään kaikki tutkinnan kannalta merkitykselliset todisteet muun muassa nimeämällä asiantuntijoita ja kuulemalla todistajia;

| 23. | toteaa, että Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan kuuluvat rajatylittävät rikokset voivat koskea useita oikeudenkäyttöalueita, ja pitää siksi tärkeänä varmistaa, että Euroopan syyttäjät, valtuutetut Euroopan syyttäjät ja kansalliset syyttäjäviranomaiset noudattavat täysimääräisesti non bis in idem -periaatetta syytetoimissa, jotka koskevat Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan kuuluvia rikoksia; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan kuuluvat rajatylittävät rikokset voivat koskea useita oikeudenkäyttöalueita, ja pitää siksi tärkeänä varmistaa, että Euroopan syyttäjät, valtuutetut Euroopan syyttäjät ja kansalliset syyttäjäviranomaiset noudattavat täysimääräisesti non bis in idem -periaatetta syytetoimissa, jotka koskevat Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaan kuuluvia rikoksia;

Laillisuusvalvonta

| 24. | toteaa jälleen, että oikeutta tehokkaaseen oikeussuojakeinoon on noudatettava jatkossakin Euroopan syyttäjänviraston toiminnassa, ja toteaa myös, että Euroopan syyttäjänviraston on toimittava tehokkaasti; katsoo siksi, että Euroopan syyttäjänviraston tekemiin päätöksiin olisi sovellettava laillisuusvalvontaa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; korostaa, että kamarien tekemiin päätöksiin, jotka koskevat esimerkiksi syytteen nostavan oikeuspaikan valintaa, asian käsittelyn lopettamista tai siirtämistä tai sovintoratkaisua, olisi sovellettava laillisuusvalvontaa unionin tuomioistuimissa; |
| --- | --- |

24.

toteaa jälleen, että oikeutta tehokkaaseen oikeussuojakeinoon on noudatettava jatkossakin Euroopan syyttäjänviraston toiminnassa, ja toteaa myös, että Euroopan syyttäjänviraston on toimittava tehokkaasti; katsoo siksi, että Euroopan syyttäjänviraston tekemiin päätöksiin olisi sovellettava laillisuusvalvontaa toimivaltaisessa tuomioistuimessa; korostaa, että kamarien tekemiin päätöksiin, jotka koskevat esimerkiksi syytteen nostavan oikeuspaikan valintaa, asian käsittelyn lopettamista tai siirtämistä tai sovintoratkaisua, olisi sovellettava laillisuusvalvontaa unionin tuomioistuimissa;

| 25. | katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastoa olisi kaikkien tutkintatoimien ja muiden sen syyttäjäntehtävänsä yhteydessä toteuttamien prosessitoimien laillisuusvalvonnan kannalta pidettävä kansallisena viranomaisena ennen jäsenvaltioiden toimivaltaisia tuomioistuimia; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastoa olisi kaikkien tutkintatoimien ja muiden sen syyttäjäntehtävänsä yhteydessä toteuttamien prosessitoimien laillisuusvalvonnan kannalta pidettävä kansallisena viranomaisena ennen jäsenvaltioiden toimivaltaisia tuomioistuimia;

Johdonmukainen oikeudellinen suoja epäillyille tai syytetyille henkilöille

| 26. | toteaa, että uuden viraston olisi hoidettava tehtävänsä kunnioittaen täysin epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksia, jotka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisista oikeuksista rikosoikeudellisissa menettelyissä ja henkilötietojen suojasta unionin tasolla jo annetuissa säädöksissä; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että uuden viraston olisi hoidettava tehtävänsä kunnioittaen täysin epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksia, jotka vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisista oikeuksista rikosoikeudellisissa menettelyissä ja henkilötietojen suojasta unionin tasolla jo annetuissa säädöksissä;

| 27. | vahvistaa kantansa, että oikeusapua koskevaa tulevaa direktiiviä olisi sovellettava tasavertaisesti kaikkiin epäiltyihin tai syytettyihin henkilöihin, jotka ovat Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimien kohteena; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan oikeusavun tehokkaan saatavuuden asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti siihen asti, että asiasta annetaan unionin direktiivi; |
| --- | --- |

27.

vahvistaa kantansa, että oikeusapua koskevaa tulevaa direktiiviä olisi sovellettava tasavertaisesti kaikkiin epäiltyihin tai syytettyihin henkilöihin, jotka ovat Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimien kohteena; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan oikeusavun tehokkaan saatavuuden asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti siihen asti, että asiasta annetaan unionin direktiivi;

| 28. | korostaa, että kaikilla epäillyillä tai syytetyillä henkilöillä, jotka ovat Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimien kohteena, on oikeus henkilötietojensa suojaan; tähdentää tältä osin, että Euroopan syyttäjänviraston suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EY) N:o 45/2001; korostaa, että Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta annettavan neuvoston asetuksen omilla tietosuojasäännöksillä voidaan ainoastaan täydentää ja täsmentää asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä ja vain siinä määrin kuin on tarpeen; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että kaikilla epäillyillä tai syytetyillä henkilöillä, jotka ovat Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimien kohteena, on oikeus henkilötietojensa suojaan; tähdentää tältä osin, että Euroopan syyttäjänviraston suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava asetusta (EY) N:o 45/2001; korostaa, että Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta annettavan neuvoston asetuksen omilla tietosuojasäännöksillä voidaan ainoastaan täydentää ja täsmentää asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä ja vain siinä määrin kuin on tarpeen;

| 29. | toteaa jälleen kannattavansa voimakkaasti Euroopan syyttäjänviraston perustamista ja Eurojustin uudistamista asiaa koskevien komission ehdotusten mukaisesti; pyytää komissiota tarkistamaan arvioitaan kollegiaalisen rakenteen talousarviovaikutuksista; pyytää selkiyttämään Eurojustin, Euroopan syyttäjänviraston ja OLAFin suhteita, jotta voidaan eriyttää niiden tehtävät unionin taloudellisten etujen suojaamisessa; pyytää neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta soveltaa näihin virastoihin yhdennetympää lähestymistapaa tutkintatoimien tehostamiseksi; |
| --- | --- |

29.

toteaa jälleen kannattavansa voimakkaasti Euroopan syyttäjänviraston perustamista ja Eurojustin uudistamista asiaa koskevien komission ehdotusten mukaisesti; pyytää komissiota tarkistamaan arvioitaan kollegiaalisen rakenteen talousarviovaikutuksista; pyytää selkiyttämään Eurojustin, Euroopan syyttäjänviraston ja OLAFin suhteita, jotta voidaan eriyttää niiden tehtävät unionin taloudellisten etujen suojaamisessa; pyytää neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta soveltaa näihin virastoihin yhdennetympää lähestymistapaa tutkintatoimien tehostamiseksi;

o

o o

| 30. | kehottaa neuvostoa noudattamaan näitä suosituksia ja korostaa, että tämä on ehtona sille, että parlamentti hyväksyy ehdotuksen neuvoston asetukseksi; |
| --- | --- |

30.

kehottaa neuvostoa noudattamaan näitä suosituksia ja korostaa, että tämä on ehtona sille, että parlamentti hyväksyy ehdotuksen neuvoston asetukseksi;

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0234.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Alkoholistrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 alkoholistrategiasta (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n alkoholistrategiasta (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen EU:n alkoholistrategiasta (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | ottaa huomioon unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 282/2014 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin kolmannen terveysalan toimintaohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1350/2007/EY kumoamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 282/2014 (1),

| — | ottaa huomioon terveyserojen vähentämisestä EU:ssa 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveyserojen vähentämisestä EU:ssa 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan, jonka mukaan unioni ainoastaan täydentää jäsenvaltioiden toimintaa kansanterveysalalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan, jonka mukaan unioni ainoastaan täydentää jäsenvaltioiden toimintaa kansanterveysalalla,

| — | ottaa huomioon ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevän Euroopan unionin toimintafoorumin vuoden 2011 vuosikertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevän Euroopan unionin toimintafoorumin vuoden 2011 vuosikertomuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin strategiasta jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä 5. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin strategiasta jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä 5. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon 1. ja 2. joulukuuta 2011 kokoontuneen työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston tekemät päätelmät terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämisestä EU:n yhteisin toimin kannustamalla terveellisiin elämätapoihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. ja 2. joulukuuta 2011 kokoontuneen työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston tekemät päätelmät terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämisestä EU:n yhteisin toimin kannustamalla terveellisiin elämätapoihin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että alkoholin väärinkäyttö on toiseksi merkittävin elintasosairauksia aiheuttava tekijä joissakin EU:n jäsenvaltioissa ja että alkoholiriippuvuus lisää riskiä sairastua yli 60 krooniseen sairauteen, joita ovat esimerkiksi alkoholiperäinen maksasairaus (ALD), alkoholin aiheuttama krooninen haimatulehdus ja lähes kaikki muut ruuansulatussairaudet, syöpä, diabetes, sydän- ja verisuonitaudit, lihavuus, sikiön alkoholioireyhtymä (FASD), alkoholiriippuvuus ja muut neuropsykiatriset häiriöt; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että alkoholin väärinkäyttö on toiseksi merkittävin elintasosairauksia aiheuttava tekijä joissakin EU:n jäsenvaltioissa ja että alkoholiriippuvuus lisää riskiä sairastua yli 60 krooniseen sairauteen, joita ovat esimerkiksi alkoholiperäinen maksasairaus (ALD), alkoholin aiheuttama krooninen haimatulehdus ja lähes kaikki muut ruuansulatussairaudet, syöpä, diabetes, sydän- ja verisuonitaudit, lihavuus, sikiön alkoholioireyhtymä (FASD), alkoholiriippuvuus ja muut neuropsykiatriset häiriöt;

| B. | katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on parhaat valmiudet laatia yksilöllisesti räätälöityä politiikkaa alkoholin väärinkäytön ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on parhaat valmiudet laatia yksilöllisesti räätälöityä politiikkaa alkoholin väärinkäytön ehkäisemiseksi;

| C. | katsoo, että alkoholin väärinkäyttö on syynä monenlaisiin mielenterveys- ja käyttäytymishäiriöihin sekä muihin ei-tarttuviin tauteihin ja loukkaantumisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että alkoholin väärinkäyttö on syynä monenlaisiin mielenterveys- ja käyttäytymishäiriöihin sekä muihin ei-tarttuviin tauteihin ja loukkaantumisiin;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 alkoholin väärinkäytön arvellaan aiheuttaneen Euroopassa yhteiskunnalle välittömiä tai välillisiä kuluja 155,8 miljardia euroa, josta suurin osa (82,9 miljardia euroa) on muita kuin terveydenhoitokuluja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 alkoholin väärinkäytön arvellaan aiheuttaneen Euroopassa yhteiskunnalle välittömiä tai välillisiä kuluja 155,8 miljardia euroa, josta suurin osa (82,9 miljardia euroa) on muita kuin terveydenhoitokuluja;

| E. | toteaa, että alkoholin väärinkäytön seurauksena maailmassa kuolee vuosittain 3,3 miljoonaa ihmistä, mikä tarkoittaa 5,9 prosenttia kaikista kuolemista; toteaa, että noin 25 prosenttia kaikista 20–39-vuotiaiden kuolemista liittyy alkoholin väärinkäyttöön; ottaa huomioon, että nämä kuolemat johtuvat usein onnettomuuksista, väkivallasta tai maksasairauksista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että alkoholin väärinkäytön seurauksena maailmassa kuolee vuosittain 3,3 miljoonaa ihmistä, mikä tarkoittaa 5,9 prosenttia kaikista kuolemista; toteaa, että noin 25 prosenttia kaikista 20–39-vuotiaiden kuolemista liittyy alkoholin väärinkäyttöön; ottaa huomioon, että nämä kuolemat johtuvat usein onnettomuuksista, väkivallasta tai maksasairauksista;

| F. | ottaa huomioon, että noin 5–9 miljoonaa lasta elää perheissä, joissa kärsitään alkoholinkäytön haittavaikutuksista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että noin 5–9 miljoonaa lasta elää perheissä, joissa kärsitään alkoholinkäytön haittavaikutuksista;

| G. | katsoo, että kaikella alkoholinkulutuksella ei ole samoja seurauksia, koska seuraukset riippuvat hyvin paljon kulutustottumuksista, kuten siitä, millaista alkoholia kulutetaan ja millä tavalla; katsoo, että juomatottumukset ja -tavat vaihtelevat suuresti Euroopan unionin eri alueilla, eri alueiden sisällä on huomattavan erilaisia kulutustottumuksia ja alkoholin haitalliseen käyttöön liittyvät terveysvaikutukset vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden sosiaalisen, kulttuurisen, maantieteellisen ja taloudellisen vaihtelun takia on otettava huomioon erilaiset kulutustottumukset ja -tavat; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kaikella alkoholinkulutuksella ei ole samoja seurauksia, koska seuraukset riippuvat hyvin paljon kulutustottumuksista, kuten siitä, millaista alkoholia kulutetaan ja millä tavalla; katsoo, että juomatottumukset ja -tavat vaihtelevat suuresti Euroopan unionin eri alueilla, eri alueiden sisällä on huomattavan erilaisia kulutustottumuksia ja alkoholin haitalliseen käyttöön liittyvät terveysvaikutukset vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden sosiaalisen, kulttuurisen, maantieteellisen ja taloudellisen vaihtelun takia on otettava huomioon erilaiset kulutustottumukset ja -tavat;

| H. | katsoo, että vastuullinen ja alueellisiin erityispiirteisiin sovitettu politiikka alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi ja alkoholin vastuullisen kulutuksen tukemiseksi vähentäisi terveydenhuollon ja sosiaalitoimen kuluja, jotka liittyvät alkoholihaittojen suoriin ja välillisiin vaikutuksiin, kuten alkoholiriippuvuuteen, kroonisiin sairauksiin, kuolleisuuteen ja perheväkivaltaan, ja alkoholin aiheuttamia kuluja; toteaa, että alkoholihaittojen vähentämistä koskevassa politiikassa olisi otettava huomioon terveydenhuollon lisäksi myös asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien alkoholismista kärsiviä henkilöitä tukevat järjestöt, ja siinä on myös noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja terveysasioiden sisällyttämistä kaikkiin politiikan aloihin ja samalla varmistettava kansanterveyden huomattava parantaminen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vastuullinen ja alueellisiin erityispiirteisiin sovitettu politiikka alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi ja alkoholin vastuullisen kulutuksen tukemiseksi vähentäisi terveydenhuollon ja sosiaalitoimen kuluja, jotka liittyvät alkoholihaittojen suoriin ja välillisiin vaikutuksiin, kuten alkoholiriippuvuuteen, kroonisiin sairauksiin, kuolleisuuteen ja perheväkivaltaan, ja alkoholin aiheuttamia kuluja; toteaa, että alkoholihaittojen vähentämistä koskevassa politiikassa olisi otettava huomioon terveydenhuollon lisäksi myös asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien alkoholismista kärsiviä henkilöitä tukevat järjestöt, ja siinä on myös noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja terveysasioiden sisällyttämistä kaikkiin politiikan aloihin ja samalla varmistettava kansanterveyden huomattava parantaminen;

| I. | katsoo, että alkoholin väärinkäyttö ja haitallinen käyttö voi johtaa alkoholiriippuvuuteen, johon on puututtava kiinnittämällä asiaan enemmän huomiota ja lisäämällä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien tarjoamaa tukea; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että alkoholin väärinkäyttö ja haitallinen käyttö voi johtaa alkoholiriippuvuuteen, johon on puututtava kiinnittämällä asiaan enemmän huomiota ja lisäämällä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien tarjoamaa tukea;

| J. | korostaa, että jotkut väestöryhmät, kuten nuoret, omaksuvat todennäköisemmin vääränlaisia alkoholinkäyttöön liittyviä käyttäytymismalleja; ottaa huomioon, että alkoholiin liittyy noin 25 prosenttia kaikista 15–29-vuotiaiden nuorten miesten kuolemista ja yksi kymmenestä nuorten naisten kuolemista; toteaa, että nuorten liiallinen alkoholinkäyttö yleistyy jäsenvaltioissa ja että siihen liittyy erityisiä kulutustapoja, kuten humalahakuisuutta; toteaa, että tavallisesti miehen maksa käsittelee alkoholia paljon nopeammin kuin naisen maksa, mikä tarkoittaa, että naiset sairastuvat krooniseen alkoholismiin paljon nopeammin ja pienempiä alkoholimääriä juomalla; |
| --- | --- |

J.

korostaa, että jotkut väestöryhmät, kuten nuoret, omaksuvat todennäköisemmin vääränlaisia alkoholinkäyttöön liittyviä käyttäytymismalleja; ottaa huomioon, että alkoholiin liittyy noin 25 prosenttia kaikista 15–29-vuotiaiden nuorten miesten kuolemista ja yksi kymmenestä nuorten naisten kuolemista; toteaa, että nuorten liiallinen alkoholinkäyttö yleistyy jäsenvaltioissa ja että siihen liittyy erityisiä kulutustapoja, kuten humalahakuisuutta; toteaa, että tavallisesti miehen maksa käsittelee alkoholia paljon nopeammin kuin naisen maksa, mikä tarkoittaa, että naiset sairastuvat krooniseen alkoholismiin paljon nopeammin ja pienempiä alkoholimääriä juomalla;

| K. | toteaa, että alkoholiin liittyvät haitat johtuvat usein monista tekijöistä, kuten sosioekonomisesta tilanteesta, kulttuuritaustasta ja juomatottumuksista, vanhempien ja ikätovereiden vaikutuksesta, sekä siitä, miten laajalti ja millä tasolla asianmukaista alkoholipolitiikkaa pannaan täytäntöön ja valvotaan; toteaa, että altistumiserot saman yhteisön sisällä voivat olla yhtä suuria kuin eri yhteisöjen välillä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että alkoholiin liittyvät haitat johtuvat usein monista tekijöistä, kuten sosioekonomisesta tilanteesta, kulttuuritaustasta ja juomatottumuksista, vanhempien ja ikätovereiden vaikutuksesta, sekä siitä, miten laajalti ja millä tasolla asianmukaista alkoholipolitiikkaa pannaan täytäntöön ja valvotaan; toteaa, että altistumiserot saman yhteisön sisällä voivat olla yhtä suuria kuin eri yhteisöjen välillä;

| L. | toteaa, että eräillä Euroopan alueilla pienimuotoinen alkoholintuotanto on paikallisen matkailun kulmakivi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että eräillä Euroopan alueilla pienimuotoinen alkoholintuotanto on paikallisen matkailun kulmakivi;

| M. | ottaa huomioon mainonnan ja markkinoinnin yhteyden alkoholin kulutuksen määrään, erityisesti nuorten keskuudessa; huomauttaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU täysimääräinen täytäntöönpano on ehdottoman tärkeää lasten ja nuorten fyysisen, henkisen ja moraalisen kehityksen tehokkaan turvaamisen kannalta; korostaa, että varhaisessa vaiheessa aloitettu alkoholinkäyttö ja alkoholiongelmien todennäköisyys aikuisiällä ovat yhteydessä toisiinsa; toteaa, että koulutus, tiedotus ja valistuskampanjat ovat nuorten liiallisen alkoholinkäytön ehkäisyn tehokkaimpia välineitä; katsoo, että Euroopan komission olisi välittömästi aloitettava valmistelemaan uutta EU:n alkoholistrategiaa liiallisen alkoholinkäytön rajoittamiseksi ja että kansalaisille pitää tiedottaa valistuskampanjoilla alkoholin aiheuttamista terveyshaitoista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon mainonnan ja markkinoinnin yhteyden alkoholin kulutuksen määrään, erityisesti nuorten keskuudessa; huomauttaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU täysimääräinen täytäntöönpano on ehdottoman tärkeää lasten ja nuorten fyysisen, henkisen ja moraalisen kehityksen tehokkaan turvaamisen kannalta; korostaa, että varhaisessa vaiheessa aloitettu alkoholinkäyttö ja alkoholiongelmien todennäköisyys aikuisiällä ovat yhteydessä toisiinsa; toteaa, että koulutus, tiedotus ja valistuskampanjat ovat nuorten liiallisen alkoholinkäytön ehkäisyn tehokkaimpia välineitä; katsoo, että Euroopan komission olisi välittömästi aloitettava valmistelemaan uutta EU:n alkoholistrategiaa liiallisen alkoholinkäytön rajoittamiseksi ja että kansalaisille pitää tiedottaa valistuskampanjoilla alkoholin aiheuttamista terveyshaitoista;

| N. | toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan tarvitaan ehdottomasti lisää tietoa esimerkiksi alkoholinkulutuksen vaikutuksista syntymättömiin lapsiin, vanhusten alkoholinkäytöstä, alkoholinkäytön vaikutuksista sosiaalisesti heikossa asemassa oleviin henkilöihin ja alkoholin väärinkäytöstä johtuvasta sosiaalisesta syrjäytymisestä sekä toimenpiteitä näihin asioihin vaikuttamiseksi; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan tarvitaan ehdottomasti lisää tietoa esimerkiksi alkoholinkulutuksen vaikutuksista syntymättömiin lapsiin, vanhusten alkoholinkäytöstä, alkoholinkäytön vaikutuksista sosiaalisesti heikossa asemassa oleviin henkilöihin ja alkoholin väärinkäytöstä johtuvasta sosiaalisesta syrjäytymisestä sekä toimenpiteitä näihin asioihin vaikuttamiseksi;

| O. | toteaa, että Euroopan unionin sisällä erilaiset sosiaaliset, kulttuuriset, maantieteelliset ja taloudelliset tekijät luovat erilaisia alkoholin kulutustottumuksia ja -tapoja, jotka vaihtelevat jopa paikallisesti, ja että ne aiheuttavat asenne-eroja alkoholin käyttöä kohtaan; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Euroopan unionin sisällä erilaiset sosiaaliset, kulttuuriset, maantieteelliset ja taloudelliset tekijät luovat erilaisia alkoholin kulutustottumuksia ja -tapoja, jotka vaihtelevat jopa paikallisesti, ja että ne aiheuttavat asenne-eroja alkoholin käyttöä kohtaan;

| P. | katsoo, että vastuullisen ja haitallisen alkoholinkulutuksen välille on tehtävä selvä ero; katsoo, että vastuullinen alkoholinkulutus on terveellisen elämäntavan mukaista; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että vastuullisen ja haitallisen alkoholinkulutuksen välille on tehtävä selvä ero; katsoo, että vastuullinen alkoholinkulutus on terveellisen elämäntavan mukaista;

| Q. | ottaa huomioon, että noin joka neljäs liikenneonnettomuus voidaan liittää rattijuopumukseen ja että EU:ssa kuolee joka vuosi vähintään 5 200 ihmistä alkoholiin liittyvissä tieliikenneonnettomuuksissa; ottaa huomioon, että rattijuoppous aiheuttaa toiseksi eniten kuolemantapauksia EU:n tieliikenteessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että noin joka neljäs liikenneonnettomuus voidaan liittää rattijuopumukseen ja että EU:ssa kuolee joka vuosi vähintään 5 200 ihmistä alkoholiin liittyvissä tieliikenneonnettomuuksissa; ottaa huomioon, että rattijuoppous aiheuttaa toiseksi eniten kuolemantapauksia EU:n tieliikenteessä;

| R. | katsoo, että monilla EU:n kansalaisilla ja erityisesti nuorilla on puutteelliset tiedot haitallisesta alkoholin käytöstä ja alkoholiriippuvuudesta johtuvista terveyshaitoista, ja ennaltaehkäisy ja valistus ovat siksi olennaisen tärkeitä; toteaa, että alkoholin väärinkäytön tunnistaminen ja henkilöiden neuvonta varhaisessa vaiheessa on todettu tehokkaiksi keinoiksi; katsoo, että alaikäisten suojelemisessa alkoholimainonnalta on paljon parantamisen varaa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että monilla EU:n kansalaisilla ja erityisesti nuorilla on puutteelliset tiedot haitallisesta alkoholin käytöstä ja alkoholiriippuvuudesta johtuvista terveyshaitoista, ja ennaltaehkäisy ja valistus ovat siksi olennaisen tärkeitä; toteaa, että alkoholin väärinkäytön tunnistaminen ja henkilöiden neuvonta varhaisessa vaiheessa on todettu tehokkaiksi keinoiksi; katsoo, että alaikäisten suojelemisessa alkoholimainonnalta on paljon parantamisen varaa;

| S. | toteaa, että 28. tammikuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 178/2002 (4) mukaan elintarviketta ei pidetä turvallisena, jos se on terveydelle haitallinen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että 28. tammikuuta 2002 annetun asetuksen (EY) N:o 178/2002 (4) mukaan elintarviketta ei pidetä turvallisena, jos se on terveydelle haitallinen;

| T. | toteaa, että eri ikäryhmät edustavat erilaisia juomatottumuksia, ja katsoo, ettei tätä seikkaa ole toistaiseksi selvitetty tasapuolisesti; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että eri ikäryhmät edustavat erilaisia juomatottumuksia, ja katsoo, ettei tätä seikkaa ole toistaiseksi selvitetty tasapuolisesti;

| U. | ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille 25. lokakuuta 2011 annetun asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (5) kaksi säännöstä, eli ainesosaluettelo ja ravintoarvomerkintöjä koskevat vaatimukset, eivät koske alkoholijuomia, joiden alkoholipitoisuus on yli 1,2 tilavuusprosenttia; katsoo, että alkoholiin liittyvien riskien luonne edellyttää kuitenkin perinpohjaista tiedottamista alkoholijuomista; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että elintarviketietojen antamisesta kuluttajille 25. lokakuuta 2011 annetun asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (5) kaksi säännöstä, eli ainesosaluettelo ja ravintoarvomerkintöjä koskevat vaatimukset, eivät koske alkoholijuomia, joiden alkoholipitoisuus on yli 1,2 tilavuusprosenttia; katsoo, että alkoholiin liittyvien riskien luonne edellyttää kuitenkin perinpohjaista tiedottamista alkoholijuomista;

| V. | toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1169/2011 mukaisesti komissiota pyydettiin laatimaan joulukuuhun 2014 mennessä kertomus, jossa arvioidaan, olisiko alkoholijuomiin sovellettava tulevaisuudessa vaatimusta tietojen antamisesta energiasisällöstä ja annettava perustelut mahdollisille vapautuksille, sekä tarvittaessa tekemään lainsäädäntöehdotus, jossa määriteltäisiin näiden tuotteiden ainesosaluetteloa tai pakollista ravintoarvoilmoitusta koskevat säännöt; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että asetuksen (EU) N:o 1169/2011 mukaisesti komissiota pyydettiin laatimaan joulukuuhun 2014 mennessä kertomus, jossa arvioidaan, olisiko alkoholijuomiin sovellettava tulevaisuudessa vaatimusta tietojen antamisesta energiasisällöstä ja annettava perustelut mahdollisille vapautuksille, sekä tarvittaessa tekemään lainsäädäntöehdotus, jossa määriteltäisiin näiden tuotteiden ainesosaluetteloa tai pakollista ravintoarvoilmoitusta koskevat säännöt;

| W. | katsoo, että EU:n alkoholistrategialla on onnistuneesti tuettu jäsenvaltioiden toimia alkoholin väärinkäyttöön liittyvien haittojen vähentämiseksi erityisesti jakamalla parhaita käytäntöjä sellaisilla aloilla kuin nuorten suojelu, alkoholin väärinkäyttöön liittyvien liikenneonnettomuuksien vähentäminen, alkoholinkäyttöä koskeva valistus sekä unionin tason yhteinen tietokanta ja seuranta, ja sillä on tehostettu komission ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia, minkä seurauksena kansallista alkoholipolitiikkaa ja toimintaa käsittelevä komitea (CNAPA) on laatinut nuorten juomista ja kausittaista runsasta alkoholinkäyttöä koskevan toimintasuunnitelman (2014–2016); |
| --- | --- |

W.

katsoo, että EU:n alkoholistrategialla on onnistuneesti tuettu jäsenvaltioiden toimia alkoholin väärinkäyttöön liittyvien haittojen vähentämiseksi erityisesti jakamalla parhaita käytäntöjä sellaisilla aloilla kuin nuorten suojelu, alkoholin väärinkäyttöön liittyvien liikenneonnettomuuksien vähentäminen, alkoholinkäyttöä koskeva valistus sekä unionin tason yhteinen tietokanta ja seuranta, ja sillä on tehostettu komission ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia, minkä seurauksena kansallista alkoholipolitiikkaa ja toimintaa käsittelevä komitea (CNAPA) on laatinut nuorten juomista ja kausittaista runsasta alkoholinkäyttöä koskevan toimintasuunnitelman (2014–2016);

| X. | katsoo, että monien eri sidosryhmien osallistuminen EU:n alkoholi- ja terveysfoorumiin (EAHF) ja sen ulkopuolella tehtävään yhteistyöhön on edistänyt alkoholin väärinkäyttöön liittyvien haittojen ehkäisemiseen tähtäävien konkreettisten ja mitattavissa olevien toimenpiteiden kehittämistä paikallisella tasolla koko unionin alueella; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että monien eri sidosryhmien osallistuminen EU:n alkoholi- ja terveysfoorumiin (EAHF) ja sen ulkopuolella tehtävään yhteistyöhön on edistänyt alkoholin väärinkäyttöön liittyvien haittojen ehkäisemiseen tähtäävien konkreettisten ja mitattavissa olevien toimenpiteiden kehittämistä paikallisella tasolla koko unionin alueella;

| Y. | ottaa huomioon, että unionin kolmannessa terveysalan toimintaohjelmassa (2014–2020) edistetään kustannustehokkaisiin ennaltaehkäisytoimiin liittyvien parhaiden toimintamallien hyödyntämistä, kun puututaan keskeisiin riskitekijöihin, kuten alkoholin väärinkäyttöön; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että unionin kolmannessa terveysalan toimintaohjelmassa (2014–2020) edistetään kustannustehokkaisiin ennaltaehkäisytoimiin liittyvien parhaiden toimintamallien hyödyntämistä, kun puututaan keskeisiin riskitekijöihin, kuten alkoholin väärinkäyttöön;

| Z. | katsoo, että vuonna 2012 tehty strategian ulkoinen arviointi vahvisti nykyisen strategian lähestymistavan ja sen painopisteaiheiden merkityksellisyyden ja hyödyllisyyden; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että vuonna 2012 tehty strategian ulkoinen arviointi vahvisti nykyisen strategian lähestymistavan ja sen painopisteaiheiden merkityksellisyyden ja hyödyllisyyden;

| 1. | toteaa, että 22. lokakuuta 2013 pidetyssä CNAPA:n kokouksessa komissio ilmoitti aikomuksestaan työskennellä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alkoholin aiheuttamien haittojen vähentämistä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman kehittämiseksi; panee merkille, että syyskuussa 2014 hyväksyttiin nuorten juomista ja kausittaista runsasta alkoholinkäyttöä koskeva toimintasuunnitelma (2014–2016), ja kehottaa komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot panevat sen täytäntöön; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että 22. lokakuuta 2013 pidetyssä CNAPA:n kokouksessa komissio ilmoitti aikomuksestaan työskennellä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alkoholin aiheuttamien haittojen vähentämistä koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman kehittämiseksi; panee merkille, että syyskuussa 2014 hyväksyttiin nuorten juomista ja kausittaista runsasta alkoholinkäyttöä koskeva toimintasuunnitelma (2014–2016), ja kehottaa komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot panevat sen täytäntöön;

| 2. | kehottaa komissiota antamaan ohjeistusta alkoholiin liittyvien haittojen torjumisesta ja jatkamaan työtään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tukemiseksi silloin, kun se tuo lisäarvoa, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota antamaan ohjeistusta alkoholiin liittyvien haittojen torjumisesta ja jatkamaan työtään jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tukemiseksi silloin, kun se tuo lisäarvoa, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen;

| 3. | korostaa, että alkoholista johtuvien terveys-, turvallisuus- ja sosioekonomisten ongelmien vähentäminen edellyttäisi alkoholin käyttötottumuksia ja käyttötilanteita sekä terveyteen vaikuttavia laajempia sosiaalisia taustatekijöitä koskevia toimenpiteitä, kuten koulutusta ja tiedotuskampanjoiden käynnistämistä; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että alkoholista johtuvien terveys-, turvallisuus- ja sosioekonomisten ongelmien vähentäminen edellyttäisi alkoholin käyttötottumuksia ja käyttötilanteita sekä terveyteen vaikuttavia laajempia sosiaalisia taustatekijöitä koskevia toimenpiteitä, kuten koulutusta ja tiedotuskampanjoiden käynnistämistä;

| 4. | kehottaa komissiota ryhtymään välittömästi työhän samoin tavoittein EU:n alkoholistrategian (vuosille 2016–2022) laatimiseksi siten, että päivitetään sääntelykehystä kansallisten hallitusten tukemiseksi, jotta ne voivat puuttua alkoholista johtuviin haittoihin, sekä tuetaan valvontaa ja luotettavan tiedon keräämistä, kannustetaan ennaltaehkäisyyn, terveyden edistämiseen ja terveysvalistukseen, diagnoosien tekemiseen varhaisessa vaiheessa ja hoitoon pääsyn helpottamiseen, tarjotaan asianosaisille ja heidän perheilleen jatkuvaa tukea, muun muassa neuvontaohjelmia, vähennetään rattijuopumuksen aiheuttamia liikenneonnettomuuksia ja tehdään selkeämpi ero erilaisten juomatottumusten sekä alkoholin käyttöön liittyvien käyttäytymismallien ja asenteiden välillä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ryhtymään välittömästi työhän samoin tavoittein EU:n alkoholistrategian (vuosille 2016–2022) laatimiseksi siten, että päivitetään sääntelykehystä kansallisten hallitusten tukemiseksi, jotta ne voivat puuttua alkoholista johtuviin haittoihin, sekä tuetaan valvontaa ja luotettavan tiedon keräämistä, kannustetaan ennaltaehkäisyyn, terveyden edistämiseen ja terveysvalistukseen, diagnoosien tekemiseen varhaisessa vaiheessa ja hoitoon pääsyn helpottamiseen, tarjotaan asianosaisille ja heidän perheilleen jatkuvaa tukea, muun muassa neuvontaohjelmia, vähennetään rattijuopumuksen aiheuttamia liikenneonnettomuuksia ja tehdään selkeämpi ero erilaisten juomatottumusten sekä alkoholin käyttöön liittyvien käyttäytymismallien ja asenteiden välillä;

| 5. | katsoo, että nykyinen EU:n strategia, jolla tuetaan jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen torjunnassa, olisi uusittava suurin piirtein samassa muodossa ja sillä olisi oltava samat tavoitteet eli alkoholiin liittyvien haittojen torjuminen jäsenvaltioiden tasolla, toimintalähtöisyys ja usean sidosryhmän osallistavan lähestymistavan edistäminen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että nykyinen EU:n strategia, jolla tuetaan jäsenvaltioita alkoholiin liittyvien haittojen torjunnassa, olisi uusittava suurin piirtein samassa muodossa ja sillä olisi oltava samat tavoitteet eli alkoholiin liittyvien haittojen torjuminen jäsenvaltioiden tasolla, toimintalähtöisyys ja usean sidosryhmän osallistavan lähestymistavan edistäminen;

| 6. | vaatii, että komissio laatii välittömästi kertomuksen, joka asetuksen (EU) N:o 1169/2011 mukaan oli tehtävä joulukuuhun 2014 mennessä ja jossa arvioidaan, olisiko alkoholijuomiin sovellettava tulevaisuudessa ainesosien ja ravintoarvojen ilmoittamista koskevaa vaatimusta ottaen samalla huomioon erityisesti vaikutukset pk-yrityksiin ja pienimuotoiseen tuotantoon; |
| --- | --- |

6.

vaatii, että komissio laatii välittömästi kertomuksen, joka asetuksen (EU) N:o 1169/2011 mukaan oli tehtävä joulukuuhun 2014 mennessä ja jossa arvioidaan, olisiko alkoholijuomiin sovellettava tulevaisuudessa ainesosien ja ravintoarvojen ilmoittamista koskevaa vaatimusta ottaen samalla huomioon erityisesti vaikutukset pk-yrityksiin ja pienimuotoiseen tuotantoon;

| 7. | kehottaa komissiota pyytämään välittömästi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) arvioimaan uudelleen asetaldehydin käyttöä aromiaineena alkoholijuomissa ja alkoholittomissa juomissa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pyytämään välittömästi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) arvioimaan uudelleen asetaldehydin käyttöä aromiaineena alkoholijuomissa ja alkoholittomissa juomissa;

| 8. | painottaa, että ainakin alkoholijuomien kalorimäärä on merkittävä selvästi pakkauksiin mahdollisimman pian, ja kehottaa komissiota esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuonna 2016; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että ainakin alkoholijuomien kalorimäärä on merkittävä selvästi pakkauksiin mahdollisimman pian, ja kehottaa komissiota esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuonna 2016;

| 9. | kehottaa komissiota aloittamaan välittömästi EU:n uuden alkoholistrategian valmistelun ajanjaksolle 2016–2022 ja ottamaan huomioon CNAPA:n toimintasuunnitelman ja EU:n alkoholiin liittyviä haittoja koskevasta strategiasta tehdyn riippumattoman arvion päätelmät tähän mennessä saavutettujen tulosten pysyvän vaikutuksen varmistamiseksi ja tukemaan edelleen kansallisia hallituksia alkoholiin liittyvien haittojen torjumisessa pitkällä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota aloittamaan välittömästi EU:n uuden alkoholistrategian valmistelun ajanjaksolle 2016–2022 ja ottamaan huomioon CNAPA:n toimintasuunnitelman ja EU:n alkoholiin liittyviä haittoja koskevasta strategiasta tehdyn riippumattoman arvion päätelmät tähän mennessä saavutettujen tulosten pysyvän vaikutuksen varmistamiseksi ja tukemaan edelleen kansallisia hallituksia alkoholiin liittyvien haittojen torjumisessa pitkällä ajanjaksolla;

| 10. | painottaa, että alaikäisten suojelemista alkoholin väärinkäytön negatiivisilta vaikutuksilta koskevan lainsäädännön ja käytännesääntöjen välinen täydentävyys on välttämätöntä alaikäisten tehokkaan suojelemisen varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan tiukasti alkoholin käytön ikärajoja koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja harkitsemaan, tarvitaanko uusia lakisääteisiä vaatimuksia alaikäisten tehokkaan suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että alaikäisten suojelemista alkoholin väärinkäytön negatiivisilta vaikutuksilta koskevan lainsäädännön ja käytännesääntöjen välinen täydentävyys on välttämätöntä alaikäisten tehokkaan suojelemisen varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita valvomaan tiukasti alkoholin käytön ikärajoja koskevaa kansallista lainsäädäntöä ja harkitsemaan, tarvitaanko uusia lakisääteisiä vaatimuksia alaikäisten tehokkaan suojelun varmistamiseksi;

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmissään toimia ja hoitomuotoja, jotka vähentävät ihmisten alkoholiriippuvuutta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan terveydenhuoltojärjestelmissään toimia ja hoitomuotoja, jotka vähentävät ihmisten alkoholiriippuvuutta;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan kansalaisille ja erityisesti alaikäisille ja raskaana oleville naisille suunnattua valistusta alkoholinkäytön haittavaikutuksista ja tarvittaessa säätämään lainsäädäntöä asiasta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan kansalaisille ja erityisesti alaikäisille ja raskaana oleville naisille suunnattua valistusta alkoholinkäytön haittavaikutuksista ja tarvittaessa säätämään lainsäädäntöä asiasta;

| 13. | ottaa huomioon erot alkoholin kulutustottumuksissa eri jäsenvaltioissa ja vastuullisen alkoholin kulutuksen kulttuuriset näkökohdat; |
| --- | --- |

13.

ottaa huomioon erot alkoholin kulutustottumuksissa eri jäsenvaltioissa ja vastuullisen alkoholin kulutuksen kulttuuriset näkökohdat;

| 14. | painottaa, että tarvitaan EU:n laajuinen tiedotuskampanja, jossa varoitetaan raskaana olevia naisia alkoholin käytöstä, ja kehottaa komissiota arvioimaan merkintöjen vaikutuksia tässä asiassa ja esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuonna 2016; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että tarvitaan EU:n laajuinen tiedotuskampanja, jossa varoitetaan raskaana olevia naisia alkoholin käytöstä, ja kehottaa komissiota arvioimaan merkintöjen vaikutuksia tässä asiassa ja esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuonna 2016;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan, panemaan täytäntöön ja arvioimaan julkista terveydenhoitopolitiikkaa, jolla pyritään alkoholin ongelmakäytön vähentämiseen, ja ottamaan käyttöön tiukan sääntelyn alkoholijuomien markkinointiin erityisesti nuorille, sillä jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa tässä asiassa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan, panemaan täytäntöön ja arvioimaan julkista terveydenhoitopolitiikkaa, jolla pyritään alkoholin ongelmakäytön vähentämiseen, ja ottamaan käyttöön tiukan sääntelyn alkoholijuomien markkinointiin erityisesti nuorille, sillä jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa tässä asiassa;

| 16. | kehottaa komissiota harkitsemaan EU:n laajuisia merkintöjä, jotka varoittavat kuluttajia rattijuopumuksen vaaroista; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota harkitsemaan EU:n laajuisia merkintöjä, jotka varoittavat kuluttajia rattijuopumuksen vaaroista;

| 17. | kehottaa komissiota arvioimaan ja tarvittaessa uudistamaan EU:n alkoholi- ja terveysfoorumin roolia ja toimintaa, jotta varmistetaan, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja myös taloudelliset toimijat ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti edustettuina foorumissa, sekä kannustamaan ja tukemaan sidosryhmien osallistumista foorumiin ja sitoutumista konkreettisten ja tehokkaiden toimintatapojen kehittämiseen alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla keskeisten kohdennettujen toimien tukemiseen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota arvioimaan ja tarvittaessa uudistamaan EU:n alkoholi- ja terveysfoorumin roolia ja toimintaa, jotta varmistetaan, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja myös taloudelliset toimijat ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti edustettuina foorumissa, sekä kannustamaan ja tukemaan sidosryhmien osallistumista foorumiin ja sitoutumista konkreettisten ja tehokkaiden toimintatapojen kehittämiseen alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla keskeisten kohdennettujen toimien tukemiseen;

| 18. | kehottaa komissiota tekemään nykyisen EU:n strategian täytäntöönpanoon lisää operatiivisia parannuksia, kuten laajentamaan EAHF:n jäsenyyttä kaikkiin asiaankuuluviin sidosryhmiin, lisäämään vuorovaikutusta CNAPA:n kanssa EU:n tasolla, edistämään sitoumusten suunnittelun, seurannan ja arvioinnin hyviä käytäntöjä, keräämään parempia indikaattoreita, jotta voidaan muodostaa puolueeton, ajantasainen ja todenmukainen kuva juomatottumuksista ja alkoholiin liittyvistä haitoista, ja tukemaan kohdennettuja toimia, jotka ovat keskeisiä paikallistasoilla, EU:n perussopimuksen perussääntöjen tinkimättömän noudattamisen pohjalta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota tekemään nykyisen EU:n strategian täytäntöönpanoon lisää operatiivisia parannuksia, kuten laajentamaan EAHF:n jäsenyyttä kaikkiin asiaankuuluviin sidosryhmiin, lisäämään vuorovaikutusta CNAPA:n kanssa EU:n tasolla, edistämään sitoumusten suunnittelun, seurannan ja arvioinnin hyviä käytäntöjä, keräämään parempia indikaattoreita, jotta voidaan muodostaa puolueeton, ajantasainen ja todenmukainen kuva juomatottumuksista ja alkoholiin liittyvistä haitoista, ja tukemaan kohdennettuja toimia, jotka ovat keskeisiä paikallistasoilla, EU:n perussopimuksen perussääntöjen tinkimättömän noudattamisen pohjalta;

| 19. | korostaa, että uudessa EU:n alkoholistrategiassa ei pitäisi asettaa uusia tavoitteita vaan pikemminkin tukea jo sovittuja tavoitteita osana WHO:n alkoholin väärinkäytön vähentämistä koskevaa toimintasuunnitelmaa vuosille 2012–2020; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että uudessa EU:n alkoholistrategiassa ei pitäisi asettaa uusia tavoitteita vaan pikemminkin tukea jo sovittuja tavoitteita osana WHO:n alkoholin väärinkäytön vähentämistä koskevaa toimintasuunnitelmaa vuosille 2012–2020;

| 20. | toteaa, että uusi EU:n strategia voi olla arvokas tarjotessaan jäsenvaltioille näyttöön perustuvia toimintavaihtoehtoja, koska kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla on käyttää sopivinta lähestymistapaa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen; kehottaa komissiota jatkamaan arvokasta tehtäväänsä hyvän tutkimuksen ja näytön jakamisen edistämisessä; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että uusi EU:n strategia voi olla arvokas tarjotessaan jäsenvaltioille näyttöön perustuvia toimintavaihtoehtoja, koska kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla on käyttää sopivinta lähestymistapaa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen; kehottaa komissiota jatkamaan arvokasta tehtäväänsä hyvän tutkimuksen ja näytön jakamisen edistämisessä;

| 21. | muistuttaa, että komission, parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden vahva poliittinen sitoutuminen on tärkeää alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisemisen tehostamisessa sekä ryhtymisessä näyttöön perustuviin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joissa otetaan huomioon alkoholiin liittyvät vakavat ja monitahoiset terveyshaitat ja sosioekonomiset vaikutukset ja niiden yhteydet muihin riskitekijöihin; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että komission, parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden vahva poliittinen sitoutuminen on tärkeää alkoholiin liittyvien haittojen ehkäisemisen tehostamisessa sekä ryhtymisessä näyttöön perustuviin asianmukaisiin toimenpiteisiin, joissa otetaan huomioon alkoholiin liittyvät vakavat ja monitahoiset terveyshaitat ja sosioekonomiset vaikutukset ja niiden yhteydet muihin riskitekijöihin;

| 22. | palauttaa mieliin, että on tärkeää luoda mitattavissa olevia ja tarkkoja tavoitteita sekä asianmukaisia monivuotisia mekanismeja, joilla voidaan valvoa edistystä ja varmistaa strategian tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa; korostaa, että kansallisen alkoholilainsäädännön täytäntöönpanoa on valvottava; |
| --- | --- |

22.

palauttaa mieliin, että on tärkeää luoda mitattavissa olevia ja tarkkoja tavoitteita sekä asianmukaisia monivuotisia mekanismeja, joilla voidaan valvoa edistystä ja varmistaa strategian tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa; korostaa, että kansallisen alkoholilainsäädännön täytäntöönpanoa on valvottava;

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aktiivisesti tukemaan alkoholin kulutukseen ja siitä johtuviin terveydellisiin ja sosiaalisiin seuraamuksiin liittyvien indikaattoreiden sekä luotettavan aineiston keräämisen ja sen vertailtavuuden ja oikea-aikaisen analyysin parantamista, kohdistamaan riittävästi voimavaroja alkoholin väärinkäytöstä yhteiskunnalle aiheutuvien välittömien ja välillisten kustannusten vähentämiseksi ja edistämään asiaan liittyvän aineiston tehokasta hyödyntämistä EU:n ja jäsenvaltioiden alkoholipolitiikassa yhteisen tietoperustan avulla; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aktiivisesti tukemaan alkoholin kulutukseen ja siitä johtuviin terveydellisiin ja sosiaalisiin seuraamuksiin liittyvien indikaattoreiden sekä luotettavan aineiston keräämisen ja sen vertailtavuuden ja oikea-aikaisen analyysin parantamista, kohdistamaan riittävästi voimavaroja alkoholin väärinkäytöstä yhteiskunnalle aiheutuvien välittömien ja välillisten kustannusten vähentämiseksi ja edistämään asiaan liittyvän aineiston tehokasta hyödyntämistä EU:n ja jäsenvaltioiden alkoholipolitiikassa yhteisen tietoperustan avulla;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimia nuorten suojelemiseksi alkoholin aiheuttamilta haitoilta, erityisesti valvomalla tiukasti alkoholin käytön ikärajoja koskevan kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja varmistamalla, että mainonta on vastuullista; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimia nuorten suojelemiseksi alkoholin aiheuttamilta haitoilta, erityisesti valvomalla tiukasti alkoholin käytön ikärajoja koskevan kansallisen lainsäädännön täytäntöönpanoa ja varmistamalla, että mainonta on vastuullista;

| 25. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan koulutukseen, jotta voidaan tuoda esiin alkoholin haitallisen käytön vaikutuksia terveyteen ja yhteiskuntaan ja samalla edistää alkoholijuomien kohtuullista ja vastuullista kulutusta; |
| --- | --- |

25.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan koulutukseen, jotta voidaan tuoda esiin alkoholin haitallisen käytön vaikutuksia terveyteen ja yhteiskuntaan ja samalla edistää alkoholijuomien kohtuullista ja vastuullista kulutusta;

| 26. | korostaa, että julkisia varoja ei saisi käyttää alkoholin käytön edistämiseen asetuksissa (EU) N:o 1144/2014 ja 1308/2013 tarkoitettuja edistämistoimia lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että julkisia varoja ei saisi käyttää alkoholin käytön edistämiseen asetuksissa (EU) N:o 1144/2014 ja 1308/2013 tarkoitettuja edistämistoimia lukuun ottamatta;

| 27. | korostaa, että jäsenvaltioiden on rajoitettava alkoholin myyntiä alaikäisille tekemällä säännöllisiä tarkastuksia erityisesti koulujen läheisyydessä; kehottaa komissiota puuttumaan tehokkaasti internetistä tilattavan alkoholin rajojen yli tapahtuvaan myyntiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään humalahakuisen juomisen vaaroihin liittyviä valistuskampanjoita erityisesti alaikäisille sekä ehkäisemään edelleen rattijuopumuksesta johtuvia liikenneonnettomuuksia; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että jäsenvaltioiden on rajoitettava alkoholin myyntiä alaikäisille tekemällä säännöllisiä tarkastuksia erityisesti koulujen läheisyydessä; kehottaa komissiota puuttumaan tehokkaasti internetistä tilattavan alkoholin rajojen yli tapahtuvaan myyntiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään humalahakuisen juomisen vaaroihin liittyviä valistuskampanjoita erityisesti alaikäisille sekä ehkäisemään edelleen rattijuopumuksesta johtuvia liikenneonnettomuuksia;

| 28. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoa ja harkitsemaan sen tarkistamista nuorille suunnatun alkoholin markkinoinnin ja alkoholisponsoroinnin suhteen, jotta voidaan vähentää nuorten altistumista alkoholijuomien markkinoinnille; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU täytäntöönpanoa ja harkitsemaan sen tarkistamista nuorille suunnatun alkoholin markkinoinnin ja alkoholisponsoroinnin suhteen, jotta voidaan vähentää nuorten altistumista alkoholijuomien markkinoinnille;

| 29. | pyytää jäsenvaltioita, komissiota sekä kaikkia asiaan liittyviä sidosryhmiä arvioimaan ja tehostamaan erityisesti raskaana olevien naisten alkoholin haitallista käyttöä koskevia tiedotuskampanjoita, jotka koskevat myös alkoholin vaikutusta syntymättömään lapseen; |
| --- | --- |

29.

pyytää jäsenvaltioita, komissiota sekä kaikkia asiaan liittyviä sidosryhmiä arvioimaan ja tehostamaan erityisesti raskaana olevien naisten alkoholin haitallista käyttöä koskevia tiedotuskampanjoita, jotka koskevat myös alkoholin vaikutusta syntymättömään lapseen;

| 30. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan konkreettisia toimenpiteitä alkoholin kulutuksen rajoittamiseksi erityisesti alaikäisten ja alkoholin kulutukseen liittyvistä vakavista terveysongelmista, kroonisista sairauksista tai voimakkaista riippuvuuksista kärsivien henkilöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

30.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan konkreettisia toimenpiteitä alkoholin kulutuksen rajoittamiseksi erityisesti alaikäisten ja alkoholin kulutukseen liittyvistä vakavista terveysongelmista, kroonisista sairauksista tai voimakkaista riippuvuuksista kärsivien henkilöiden keskuudessa;

| 31. | kehottaa komissiota uuden terveysalan toimintaohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti pysymään strategiassaan ja tukemaan taloudellisesti tehokkaita ja tieteeseen perustuvia hankkeita, jotka koskevat alkoholin väärinkäyttöön liittyviä haittoja sekä alkoholin väärinkäytön taustalla olevia syitä; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen taloudellinen tuki kohdistuu vain hankkeisiin, joiden menetelmät ovat tieteellisesti perusteltuja ja toteuttajat puolueettomia; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota uuden terveysalan toimintaohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti pysymään strategiassaan ja tukemaan taloudellisesti tehokkaita ja tieteeseen perustuvia hankkeita, jotka koskevat alkoholin väärinkäyttöön liittyviä haittoja sekä alkoholin väärinkäytön taustalla olevia syitä; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen taloudellinen tuki kohdistuu vain hankkeisiin, joiden menetelmät ovat tieteellisesti perusteltuja ja toteuttajat puolueettomia;

| 32. | pyytää jäsenvaltioita, komissiota sekä muita sidosryhmiä monipuolistamaan, mukauttamaan eri ikäryhmille sekä tehostamaan tiedotuskampanjoita, jotka koskevat alkoholinkäytön vaaroja eri ikäryhmille, ihmisten ajokäyttäytymistä sekä rattijuopumuksen vaikutuksia; |
| --- | --- |

32.

pyytää jäsenvaltioita, komissiota sekä muita sidosryhmiä monipuolistamaan, mukauttamaan eri ikäryhmille sekä tehostamaan tiedotuskampanjoita, jotka koskevat alkoholinkäytön vaaroja eri ikäryhmille, ihmisten ajokäyttäytymistä sekä rattijuopumuksen vaikutuksia;

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nuorille suunnattuja tiedotus- ja koulutustoimia osana alkoholin väärinkäytön torjumista ja hyvien käytänteiden levittämistä koskevia strategioita; |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nuorille suunnattuja tiedotus- ja koulutustoimia osana alkoholin väärinkäytön torjumista ja hyvien käytänteiden levittämistä koskevia strategioita;

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään WHO:n alkoholistrategiaa ja parantamaan alkoholin haitallisen käytön varhaista tunnistamista perusterveydenhuollossa seurantaa lisäämällä ja varmistamaan riittävät tukipalvelut alkoholinkäytön aiheuttamien ongelmien ja kroonisten sairauksien hoidossa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään WHO:n alkoholistrategiaa ja parantamaan alkoholin haitallisen käytön varhaista tunnistamista perusterveydenhuollossa seurantaa lisäämällä ja varmistamaan riittävät tukipalvelut alkoholinkäytön aiheuttamien ongelmien ja kroonisten sairauksien hoidossa;

| 35. | korostaa, että jäsenvaltioiden viranomaisten soveltamilla säännöillä on kyettävä lisäämään tietoisuutta alkoholin väärinkäytön seurauksista, tarjoamaan helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia hoitoonpääsymahdollisuuksia alkoholin liikakäytön aiheuttamista ongelmista kärsiville ihmisille sekä järjestämään seurantaohjelmia ja lyhytkestoisia katkaisuhoitoja haitallisissa ja vaarallisissa alkoholinkäyttötapauksissa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi alkoholin kulutukseen liittyvistä ongelmista, kroonisista sairauksista tai voimakkaasta riippuvuudesta kärsivien ihmisten tukemiseksi, heidän auttamiseksi huolehtimaan itsestään ja pääsemään eroon riippuvuudestaan; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että jäsenvaltioiden viranomaisten soveltamilla säännöillä on kyettävä lisäämään tietoisuutta alkoholin väärinkäytön seurauksista, tarjoamaan helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia hoitoonpääsymahdollisuuksia alkoholin liikakäytön aiheuttamista ongelmista kärsiville ihmisille sekä järjestämään seurantaohjelmia ja lyhytkestoisia katkaisuhoitoja haitallisissa ja vaarallisissa alkoholinkäyttötapauksissa; kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi alkoholin kulutukseen liittyvistä ongelmista, kroonisista sairauksista tai voimakkaasta riippuvuudesta kärsivien ihmisten tukemiseksi, heidän auttamiseksi huolehtimaan itsestään ja pääsemään eroon riippuvuudestaan;

| 36. | pitää valitettavana, että keskeisiä alkoholiriippuvuuden hoitopalveluita on leikattu tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

36.

pitää valitettavana, että keskeisiä alkoholiriippuvuuden hoitopalveluita on leikattu tietyissä jäsenvaltioissa;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita ja kaikkia muita asiaankuuluvia sidosryhmiä jatkamaan, tehostamaan ja/tai kehittämään terveellistä elämäntapaa, muun muassa oikeanlaista ruokavaliota ja urheilua sekä terveellistä harrastustoimintaa, edistävää politiikkaa ja toimenpiteitä, ja ottamaan huomioon, että monissa jäsenvaltioissa alkoholijuomien kohtuullinen nauttiminen on tärkeä osa kulttuurielämää, eikä se ole välttämättä ristiriidassa terveellisten elämäntapojen kanssa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita ja kaikkia muita asiaankuuluvia sidosryhmiä jatkamaan, tehostamaan ja/tai kehittämään terveellistä elämäntapaa, muun muassa oikeanlaista ruokavaliota ja urheilua sekä terveellistä harrastustoimintaa, edistävää politiikkaa ja toimenpiteitä, ja ottamaan huomioon, että monissa jäsenvaltioissa alkoholijuomien kohtuullinen nauttiminen on tärkeä osa kulttuurielämää, eikä se ole välttämättä ristiriidassa terveellisten elämäntapojen kanssa;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan huolellisesti, olisiko syytä ottaa käyttöön kansallisia säännöksiä erittäin halvan alkoholin myynnin estämiseksi, edellyttäen, että tällaisilla toimenpiteillä varmistetaan terveyden tehokas suojelu ja että niissä otetaan asianmukaisesti huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate ja tuleva Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto siitä, onko Skotlannin hallituksen vähimmäishintapolitiikka EU:n lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan huolellisesti, olisiko syytä ottaa käyttöön kansallisia säännöksiä erittäin halvan alkoholin myynnin estämiseksi, edellyttäen, että tällaisilla toimenpiteillä varmistetaan terveyden tehokas suojelu ja että niissä otetaan asianmukaisesti huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate ja tuleva Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto siitä, onko Skotlannin hallituksen vähimmäishintapolitiikka EU:n lainsäädännön mukainen;

| 39. | toivoo, että jäsenvaltiot tarkastavat viipymättä voimassa olevan lainsäädäntönsä ja kuluttajille tiedottamista ja kohtuullisen juomisen kulttuuria koskevat aloitteensa, jotta voidaan valistaa ja lisätä tietoisuutta haitallisen alkoholinkulutuksen seurauksista ja vähentää alkoholin väärinkäyttöön liittyviä haittoja; suosittelee erityisesti, että jäsenvaltiot valvovat alkoholimainontaa ja sen vaikutuksia nuoriin ja ryhtyvät asianmukaisiin toimenpiteisiin rajoittaakseen nuorten altistumista alkoholimainonnalle; |
| --- | --- |

39.

toivoo, että jäsenvaltiot tarkastavat viipymättä voimassa olevan lainsäädäntönsä ja kuluttajille tiedottamista ja kohtuullisen juomisen kulttuuria koskevat aloitteensa, jotta voidaan valistaa ja lisätä tietoisuutta haitallisen alkoholinkulutuksen seurauksista ja vähentää alkoholin väärinkäyttöön liittyviä haittoja; suosittelee erityisesti, että jäsenvaltiot valvovat alkoholimainontaa ja sen vaikutuksia nuoriin ja ryhtyvät asianmukaisiin toimenpiteisiin rajoittaakseen nuorten altistumista alkoholimainonnalle;

| 40. | pyytää komissiota arvioimaan voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä alkoholia koskevan kuluttajavalistuksen parantamistarpeen osalta ja varmistamaan, että kuluttajat ovat tietoisia tuotteiden alkoholi- ja kalorisisällöstä, ilman että asetetaan esteitä sisämarkkinoille; painottaa alkoholin kulutuksen vaikutuksia ja terveysriskejä koskevan selkeän, täsmällisen ja tehokkaan tiedottamisen merkitystä; kehottaa komissiota pohtimaan sellaisen EU:n laajuisen merkinnän käyttöönottamista, jossa kuluttajia varoitetaan alkoholijuomien vaaroista raskauden ja ajamisen aikana; |
| --- | --- |

40.

pyytää komissiota arvioimaan voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä alkoholia koskevan kuluttajavalistuksen parantamistarpeen osalta ja varmistamaan, että kuluttajat ovat tietoisia tuotteiden alkoholi- ja kalorisisällöstä, ilman että asetetaan esteitä sisämarkkinoille; painottaa alkoholin kulutuksen vaikutuksia ja terveysriskejä koskevan selkeän, täsmällisen ja tehokkaan tiedottamisen merkitystä; kehottaa komissiota pohtimaan sellaisen EU:n laajuisen merkinnän käyttöönottamista, jossa kuluttajia varoitetaan alkoholijuomien vaaroista raskauden ja ajamisen aikana;

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset strategiat ja tehostamaan valvontaa alkoholin väärentämisen muodostaman ongelman ratkaisemiseksi sekä epäsuotuisimmassa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin ja nuoriin erityisen kielteisesti vaikuttavan alkoholin laittoman ja pimeän myynnin estämiseksi ja suojelemaan maantieteellisiä merkintöjä unionissa ja maailmanlaajuisesti kansainvälisillä kauppasopimuksilla; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset strategiat ja tehostamaan valvontaa alkoholin väärentämisen muodostaman ongelman ratkaisemiseksi sekä epäsuotuisimmassa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin ja nuoriin erityisen kielteisesti vaikuttavan alkoholin laittoman ja pimeän myynnin estämiseksi ja suojelemaan maantieteellisiä merkintöjä unionissa ja maailmanlaajuisesti kansainvälisillä kauppasopimuksilla;

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle.

---

(1)  EUVL L 86, 21.3.2014, s. 1.

(2)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(3)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 160.

(4)  EUVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(5)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toinen vuosipäivä ja kestävyyssopimuksen tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Rana Plaza -rakennuksen romahtamisen toisesta vuosipäivästä ja Bangladeshin kestävyyssopimuksen edistymisestä (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bangladeshista ja erityisesti 18. syyskuuta 2014 (1), 16. tammikuuta 2014 (2), 21. marraskuuta 2013 (3) ja 14. maaliskuuta 2013 (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bangladeshista ja erityisesti 18. syyskuuta 2014 (1), 16. tammikuuta 2014 (2), 21. marraskuuta 2013 (3) ja 14. maaliskuuta 2013 (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (5) ja yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselmat ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (5) ja yritysten yhteiskuntavastuusta kansainvälisissä kauppasopimuksissa (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Bangladeshin kansantasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Bangladeshin kansantasavallan välisen kumppanuutta ja kehitystä koskevan yhteistyösopimuksen (7),

| — | ottaa huomioon kestävyyssopimuksen Bangladeshin valmisvaate- ja neuleteollisuuden työntekijöiden oikeuksien ja tehtaiden turvallisuuden jatkuvasta parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävyyssopimuksen Bangladeshin valmisvaate- ja neuleteollisuuden työntekijöiden oikeuksien ja tehtaiden turvallisuuden jatkuvasta parantamisesta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin, kaupasta vastaavan komission jäsenen Cecilia Malmströmin, työllisyydestä, sosiaaliasioista ja osallisuudesta vastaavan komission jäsenen Marianne Thyssenin sekä kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican yhteisen julkilausuman Rana Plazan tragedian toisen vuosipäivän johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin, kaupasta vastaavan komission jäsenen Cecilia Malmströmin, työllisyydestä, sosiaaliasioista ja osallisuudesta vastaavan komission jäsenen Marianne Thyssenin sekä kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican yhteisen julkilausuman Rana Plazan tragedian toisen vuosipäivän johdosta,

| — | ottaa huomioon YK:n Johannesburgin julistuksen kestävästä kulutuksesta ja tuotannosta sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Johannesburgin julistuksen kestävästä kulutuksesta ja tuotannosta sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistämiseksi,

| — | ottaa huomioon ILOn työterveyden ja työturvallisuuden edistämispuitteita koskevan yleissopimuksen (2006, C-187) ja työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan yleissopimuksen (1981, C-155), joita Bangladesh ei ole ratifioinut, sekä niihin liittyvät suositukset (R-197); ottaa huomioon myös ammattien tarkastusta koskevan yleissopimuksen (1947, C-081), jonka Bangladesh on allekirjoittanut, ja siihen liittyvät suositukset (R-164), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn työterveyden ja työturvallisuuden edistämispuitteita koskevan yleissopimuksen (2006, C-187) ja työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan yleissopimuksen (1981, C-155), joita Bangladesh ei ole ratifioinut, sekä niihin liittyvät suositukset (R-197); ottaa huomioon myös ammattien tarkastusta koskevan yleissopimuksen (1947, C-081), jonka Bangladesh on allekirjoittanut, ja siihen liittyvät suositukset (R-164),

| — | ottaa huomioon ILOn lokakuussa 2013 käynnistetyn Better Work Bangladesh -ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn lokakuussa 2013 käynnistetyn Better Work Bangladesh -ohjelman,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681) sekä komission toimintaa yritysten yhteiskuntavastuupolitiikkansa kehittämiseksi vuoden 2014 jälkeen koskevan julkisen kuulemisen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva uudistettu EU:n strategia vuosiksi 2011–2014” (COM(2011)0681) sekä komission toimintaa yritysten yhteiskuntavastuupolitiikkansa kehittämiseksi vuoden 2014 jälkeen koskevan julkisen kuulemisen tulokset,

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselmat ”Yritysten yhteiskuntavastuu: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta (8) sekä kestävä kasvu” ja ”Yritysten yhteiskuntavastuu: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (9)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselmat ”Yritysten yhteiskuntavastuu: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta (8) sekä kestävä kasvu” ja ”Yritysten yhteiskuntavastuu: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (9)”,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivat, joilla luodaan sekä hallituksille että yrityksille puitteet ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja kunnioittamiseksi ja joille ihmisoikeusneuvosto antoi tukensa kesäkuussa 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivat, joilla luodaan sekä hallituksille että yrityksille puitteet ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja kunnioittamiseksi ja joille ihmisoikeusneuvosto antoi tukensa kesäkuussa 2011,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 26. kesäkuuta 2014 antaman päätöslauselman, jolla perustetaan hallitusten välinen työryhmä kehittämään kansainvälisesti sitovaa välinettä monikansallisten yhtiöiden toiminnan sääntelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 26. kesäkuuta 2014 antaman päätöslauselman, jolla perustetaan hallitusten välinen työryhmä kehittämään kansainvälisesti sitovaa välinettä monikansallisten yhtiöiden toiminnan sääntelemiseksi,

| — | ottaa huomioon ILOn julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILOn julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksia, työtä, ympäristöä ja korruption torjuntaa koskevan Global Compact -aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksia, työtä, ympäristöä ja korruption torjuntaa koskevan Global Compact -aloitteen,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen (COM(2014)0111) asetukseksi, jolla perustetaan tuotantoketjun huolellisuusvelvoitetta koskeva unionin järjestelmä panemaan täytäntöön OECD:n due diligence -järjestelmän suuntaviivat, jotka koskevat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien kaivannaisten vastuullista tuotantoketjua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen (COM(2014)0111) asetukseksi, jolla perustetaan tuotantoketjun huolellisuusvelvoitetta koskeva unionin järjestelmä panemaan täytäntöön OECD:n due diligence -järjestelmän suuntaviivat, jotka koskevat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien kaivannaisten vastuullista tuotantoketjua,

| — | ottaa huomioon luonnoksen emoyhtiöiden ja pääurakoitsijoiden huolellisuusvelvoitteita koskevaksi laiksi (N:o 2578), jonka Ranskan kansalliskokous hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 30. maaliskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen emoyhtiöiden ja pääurakoitsijoiden huolellisuusvelvoitteita koskevaksi laiksi (N:o 2578), jonka Ranskan kansalliskokous hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä 30. maaliskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että yli 1 100 ihmistä sai surmansa ja 2 500 loukkaantui Dhakan ulkopuolella Savarissa sijainneen vaatetehtaista muodostuneen kahdeksankerroksisen Rana Plaza -rakennuskompleksin sortumisen seurauksena 24. huhtikuuta 2013; ottaa huomioon, että Rana Plaza -rakennuksen romahtaminen oli Bangladeshin kaikkien aikojen pahin teollisuusonnettomuus ja nykyhistorian eniten kuolonuhreja vaatinut rakenteiden pettämisestä johtunut onnettomuus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yli 1 100 ihmistä sai surmansa ja 2 500 loukkaantui Dhakan ulkopuolella Savarissa sijainneen vaatetehtaista muodostuneen kahdeksankerroksisen Rana Plaza -rakennuskompleksin sortumisen seurauksena 24. huhtikuuta 2013; ottaa huomioon, että Rana Plaza -rakennuksen romahtaminen oli Bangladeshin kaikkien aikojen pahin teollisuusonnettomuus ja nykyhistorian eniten kuolonuhreja vaatinut rakenteiden pettämisestä johtunut onnettomuus;

| B. | ottaa huomioon, että ainakin 112 ihmistä menehtyi Dhakassa Ashulian alueella Bangladeshissa 24. marraskuuta 2012 sattuneessa Tazreen-tehtaan palossa; toteaa, että tehdaspalot, rakennusten romahtaminen ja muut työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät tapaukset eivät rajoitu vain Bangladeshin valmisvaatealalle, vaan ne ovat vakavana ongelmana myös muissa kehittyvissä ja vähiten kehittyneissä maissa, joilla on vahva vientipainotteinen valmisvaateala, kuten Pakistanissa ja Kambodžassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ainakin 112 ihmistä menehtyi Dhakassa Ashulian alueella Bangladeshissa 24. marraskuuta 2012 sattuneessa Tazreen-tehtaan palossa; toteaa, että tehdaspalot, rakennusten romahtaminen ja muut työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät tapaukset eivät rajoitu vain Bangladeshin valmisvaatealalle, vaan ne ovat vakavana ongelmana myös muissa kehittyvissä ja vähiten kehittyneissä maissa, joilla on vahva vientipainotteinen valmisvaateala, kuten Pakistanissa ja Kambodžassa;

| C. | ottaa huomioon, että monikuitusopimuksen päättymisen jälkeen ja valmisvaatealan suuren työvoimavaltaisuuden johdosta Kiinan, Bangladeshin, Intian ja Vietnamin kaltaisista kehitysmaista on tullut maailmanlaajuisia tuottajia; ottaa huomioon, että Bangladesh on noussut toiseksi suurimmaksi vaatteiden viejäksi Kiinan jälkeen, että maan vaatealan palkkataso on yksi maailman alhaisimmista ja että alan osuus maan viennistä on liki 85 prosenttia; toteaa, että maan vaatetuotannosta 60 prosenttia viedään EU:hun, jossa ovat Bangladeshin suurimmat vientimarkkinat; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että monikuitusopimuksen päättymisen jälkeen ja valmisvaatealan suuren työvoimavaltaisuuden johdosta Kiinan, Bangladeshin, Intian ja Vietnamin kaltaisista kehitysmaista on tullut maailmanlaajuisia tuottajia; ottaa huomioon, että Bangladesh on noussut toiseksi suurimmaksi vaatteiden viejäksi Kiinan jälkeen, että maan vaatealan palkkataso on yksi maailman alhaisimmista ja että alan osuus maan viennistä on liki 85 prosenttia; toteaa, että maan vaatetuotannosta 60 prosenttia viedään EU:hun, jossa ovat Bangladeshin suurimmat vientimarkkinat;

| D. | ottaa huomioon, että Bangladeshin valmisvaateteollisuus työllistää noin 4 miljoonaa ihmistä ja epäsuorasti siitä saa elantonsa jopa 40 miljoonaa ihmistä eli noin neljännes Bangladeshin väestöstä; ottaa huomioon, että valmisvaateteollisuus on vaikuttanut merkittävästi köyhyyden vähentymiseen; toteaa, että Bangladesh on ottanut merkittäviä askelia sukupuolten välisen kuilun kaventamisessa yhteiskunnassa ja saavuttanut sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n kolmannen vuosituhattavoitteen, ja toteaa, että valmisvaateala on vaikuttanut tähän merkittävästi, koska alan 4 miljoonasta työntekijästä 3,2 miljoonaa on naisia; ottaa huomioon, että naisten työllistyminen on monessa tapauksessa vaikuttanut heihin voimaannuttavasti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Bangladeshin valmisvaateteollisuus työllistää noin 4 miljoonaa ihmistä ja epäsuorasti siitä saa elantonsa jopa 40 miljoonaa ihmistä eli noin neljännes Bangladeshin väestöstä; ottaa huomioon, että valmisvaateteollisuus on vaikuttanut merkittävästi köyhyyden vähentymiseen; toteaa, että Bangladesh on ottanut merkittäviä askelia sukupuolten välisen kuilun kaventamisessa yhteiskunnassa ja saavuttanut sukupuolten tasa-arvoa koskevan YK:n kolmannen vuosituhattavoitteen, ja toteaa, että valmisvaateala on vaikuttanut tähän merkittävästi, koska alan 4 miljoonasta työntekijästä 3,2 miljoonaa on naisia; ottaa huomioon, että naisten työllistyminen on monessa tapauksessa vaikuttanut heihin voimaannuttavasti;

| E. | ottaa huomioon, että valmisvaatealan uudelleenjärjestely integroidun arvoketjun mallin mukaisesti on johtanut siihen, että tilauksia voidaan saada vain tuottavuutta parantamalla ja alentamalla tuotantokustannuksia edelleen, mikä on asettanut Bangladeshin ja muiden kehitysmaiden työntekijät erityisen haavoittuvaan asemaan; toteaa, että Kambodžassa ja Sri Lankassa, joiden taloudet ovat hyvin riippuvaisia valmisvaatealasta, palkat ovat laskeneet, vaikka tuotantolaitosten määrä ja työllisyys ovat lisääntyneet jyrkästi; ottaa huomioon, että Bangladeshissa minimipalkkaa nostettiin merkittävästi Rana Plazan suuronnettomuuden jälkeen, mutta se on edelleen pienempi kuin mitä pidetään riittävänä työntekijöiden perustarpeiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että valmisvaatealan uudelleenjärjestely integroidun arvoketjun mallin mukaisesti on johtanut siihen, että tilauksia voidaan saada vain tuottavuutta parantamalla ja alentamalla tuotantokustannuksia edelleen, mikä on asettanut Bangladeshin ja muiden kehitysmaiden työntekijät erityisen haavoittuvaan asemaan; toteaa, että Kambodžassa ja Sri Lankassa, joiden taloudet ovat hyvin riippuvaisia valmisvaatealasta, palkat ovat laskeneet, vaikka tuotantolaitosten määrä ja työllisyys ovat lisääntyneet jyrkästi; ottaa huomioon, että Bangladeshissa minimipalkkaa nostettiin merkittävästi Rana Plazan suuronnettomuuden jälkeen, mutta se on edelleen pienempi kuin mitä pidetään riittävänä työntekijöiden perustarpeiden täyttämiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että eri raporttien mukaan vuoden 2006 ja vuoden 2013 alun välisenä aikana Bangladeshin tehdaspaloissa kuoli yli 600 vaatetusalan työntekijää, mutta ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan yhtään tehtaiden omistajaa tai johtajaa ei ole koskaan asetettu syytteeseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että eri raporttien mukaan vuoden 2006 ja vuoden 2013 alun välisenä aikana Bangladeshin tehdaspaloissa kuoli yli 600 vaatetusalan työntekijää, mutta ihmisoikeusjärjestöjen raporttien mukaan yhtään tehtaiden omistajaa tai johtajaa ei ole koskaan asetettu syytteeseen;

| G. | ottaa huomioon, että Rana Plaza -kompleksin romahtaneet rakennukset oli rakennettu laittomasti eivätkä ne täyttäneet turvallisuusstandardeja; ottaa huomioon, että katastrofin jälkeen Bangladeshissa on suljettu pysyvästi 32 tehdasta huomattavien turvallisuuspuutteiden vuoksi ja 26 tehdasta on suljettu osittain; ottaa huomioon, että suuri määrä tehtaita ei vieläkään ole nostanut normejaan lailliselle tasolle; huomauttaa, että ILO tukee Bangladeshin hallituksen aloitetta toteuttaa rakenne-, palo- ja sähköturvallisuustarkastuksia noin 1 800 valmisvaatetehtaassa, joista monet muutetaan liike- tai asuinrakennuksiksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Rana Plaza -kompleksin romahtaneet rakennukset oli rakennettu laittomasti eivätkä ne täyttäneet turvallisuusstandardeja; ottaa huomioon, että katastrofin jälkeen Bangladeshissa on suljettu pysyvästi 32 tehdasta huomattavien turvallisuuspuutteiden vuoksi ja 26 tehdasta on suljettu osittain; ottaa huomioon, että suuri määrä tehtaita ei vieläkään ole nostanut normejaan lailliselle tasolle; huomauttaa, että ILO tukee Bangladeshin hallituksen aloitetta toteuttaa rakenne-, palo- ja sähköturvallisuustarkastuksia noin 1 800 valmisvaatetehtaassa, joista monet muutetaan liike- tai asuinrakennuksiksi;

| H. | toteaa, että Bangladeshin hallituksen, paikallisten vaatetuottajien ja kansainvälisten vaatemerkkien, paikallisten ja kansainvälisten ammattiliittojen ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen edustajat allekirjoittivat 24. huhtikuuta 2013 yhteisymmärryspöytäkirjan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat korvauksien maksamista Rana Plazan onnettomuuden uhreille ja heidän perheilleen (korvausrahasto); ottaa huomioon, että kaikista korvausvaatimuksista aiheutuvien kustannusten kattamiseen tarkoitetuksi summaksi sovittiin 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että suuronnettomuuden toisena vuosipäivänä yritysten vapaaehtoisilla suorituksilla on kerätty noin yhteensä 27 miljoonaa dollaria, mikä tarkoittaa, että tavoitteesta puuttuu vielä 3 miljoonaa dollaria; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Bangladeshin hallituksen, paikallisten vaatetuottajien ja kansainvälisten vaatemerkkien, paikallisten ja kansainvälisten ammattiliittojen ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen edustajat allekirjoittivat 24. huhtikuuta 2013 yhteisymmärryspöytäkirjan käytännön järjestelyistä, jotka koskevat korvauksien maksamista Rana Plazan onnettomuuden uhreille ja heidän perheilleen (korvausrahasto); ottaa huomioon, että kaikista korvausvaatimuksista aiheutuvien kustannusten kattamiseen tarkoitetuksi summaksi sovittiin 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; ottaa huomioon, että suuronnettomuuden toisena vuosipäivänä yritysten vapaaehtoisilla suorituksilla on kerätty noin yhteensä 27 miljoonaa dollaria, mikä tarkoittaa, että tavoitteesta puuttuu vielä 3 miljoonaa dollaria;

| I. | ottaa huomioon, että taloudelliset korvaukset ovat perustavanlaatuista taloudellista tukea eikä pitkäaikaista lääketieteellistä hoitoa tarvitsevien uhrien hoitokuluja ei voida maksaa, mikäli rahasto pysyy alirahoitettuna; ottaa huomioon, että parlamentti piti valitettavana, että avunantajien yhteisen rahaston kautta annetut vapaaehtoiset korvaukset eivät olleet saavuttaneet tavoitettaan, ja katsoi, että pakollisesta mekanismista olisi enemmän hyötyä eloonjääneille ja uhrien omaisille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että taloudelliset korvaukset ovat perustavanlaatuista taloudellista tukea eikä pitkäaikaista lääketieteellistä hoitoa tarvitsevien uhrien hoitokuluja ei voida maksaa, mikäli rahasto pysyy alirahoitettuna; ottaa huomioon, että parlamentti piti valitettavana, että avunantajien yhteisen rahaston kautta annetut vapaaehtoiset korvaukset eivät olleet saavuttaneet tavoitettaan, ja katsoi, että pakollisesta mekanismista olisi enemmän hyötyä eloonjääneille ja uhrien omaisille;

| J. | toteaa, että näiden Rana Plazan traagisten tapahtumien johdosta ja yleisen tyrmistyksen sekä Euroopan parlamentin vaatimusten vuoksi EU laati yhdessä Bangladeshin hallituksen ja ILO:n kanssa 8. heinäkuuta 2013”sopimuksen Bangladeshin valmisvaate- ja neuleteollisuuden työntekijöiden oikeuksien ja tehtaiden turvallisuuden jatkuvasta parantamisesta”, jossa Bangladesh sitoutui toteuttamaan toimia työelämän normien ja työolojen parantamiseksi maan valmisvaateteollisuudessa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että näiden Rana Plazan traagisten tapahtumien johdosta ja yleisen tyrmistyksen sekä Euroopan parlamentin vaatimusten vuoksi EU laati yhdessä Bangladeshin hallituksen ja ILO:n kanssa 8. heinäkuuta 2013”sopimuksen Bangladeshin valmisvaate- ja neuleteollisuuden työntekijöiden oikeuksien ja tehtaiden turvallisuuden jatkuvasta parantamisesta”, jossa Bangladesh sitoutui toteuttamaan toimia työelämän normien ja työolojen parantamiseksi maan valmisvaateteollisuudessa;

| K. | toteaa, että ennen onnettomuutta Bangladeshissa oli vain 92 tarkastajaa valvomassa noin 5 000:ttä valmisvaatetehdasta ja maan muita teollisuudenaloja; ottaa huomioon, että Bangladeshin hallitus oli sitoutunut ottamaan palvelukseen 200 uutta tarkastajaa vuoden 2013 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että ennen onnettomuutta Bangladeshissa oli vain 92 tarkastajaa valvomassa noin 5 000:ttä valmisvaatetehdasta ja maan muita teollisuudenaloja; ottaa huomioon, että Bangladeshin hallitus oli sitoutunut ottamaan palvelukseen 200 uutta tarkastajaa vuoden 2013 loppuun mennessä;

| L. | ottaa huomioon, että sopimusta tarkistettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2014, jolloin todettiin, että vaikka edistystä oli saavutettu, Bangladeshin hallituksen oli edelleen toteutettava tärkeitä toimenpiteitä erityisesti työmarkkinalainsäädännön parantamisen ja täytäntöönpanon alalla siten, että parannetaan työntekijöiden oikeuksia vientiteollisuuden vapaa-alueilla ja palkataan enemmän työturvallisuustarkastajia; ottaa huomioon, että sopimusta tarkastetaan toisen kerran syksyllä 2015, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että sopimusta tarkistettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2014, jolloin todettiin, että vaikka edistystä oli saavutettu, Bangladeshin hallituksen oli edelleen toteutettava tärkeitä toimenpiteitä erityisesti työmarkkinalainsäädännön parantamisen ja täytäntöönpanon alalla siten, että parannetaan työntekijöiden oikeuksia vientiteollisuuden vapaa-alueilla ja palkataan enemmän työturvallisuustarkastajia; ottaa huomioon, että sopimusta tarkastetaan toisen kerran syksyllä 2015,

| M. | ottaa huomioon, että työlainsäädäntöä muutettiin heinäkuussa 2013; ottaa huomioon, että vaikka laki sisältää joitakin myönteisiä uudistuksia esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden alalla, se jää edelleen huomattavasti jälkeen kansainvälisistä normeista, jotka koskevat järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta, kuten todetaan ILOn asiantuntijakomitean huomautuksissa sopimuksista 87 ja 98, mukaan lukien rajoitukset, jotka koskevat oikeutta valita edustajat täysin vapaasti, lukuisat lakko-oikeuden rajoitukset ja laajat hallinnolliset valtuudet peruuttaa ammattiliiton rekisteröinti; ottaa huomioon, että hallitus on toistuvasti todennut, että se ei aio harkita lisätarkistuksia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että työlainsäädäntöä muutettiin heinäkuussa 2013; ottaa huomioon, että vaikka laki sisältää joitakin myönteisiä uudistuksia esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden alalla, se jää edelleen huomattavasti jälkeen kansainvälisistä normeista, jotka koskevat järjestäytymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta, kuten todetaan ILOn asiantuntijakomitean huomautuksissa sopimuksista 87 ja 98, mukaan lukien rajoitukset, jotka koskevat oikeutta valita edustajat täysin vapaasti, lukuisat lakko-oikeuden rajoitukset ja laajat hallinnolliset valtuudet peruuttaa ammattiliiton rekisteröinti; ottaa huomioon, että hallitus on toistuvasti todennut, että se ei aio harkita lisätarkistuksia;

| N. | ottaa huomioon, että vaatetusyritykset, maailmanlaajuiset ja paikalliset ammattijärjestöt, kansalaisjärjestöt ja työntekijöiden etujärjestöt allekirjoittivat 13. toukokuuta 2013 palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan Bangladeshin sopimuksen, ja 9. heinäkuuta 2013 perustettiin Bangladeshin työntekijöiden turvallisuusyhteenliittymä, jolla koottiin yhteen 26 pääasiassa pohjoisamerikkalaista tuotemerkkiä mutta joka ei mahdollista ammattiyhdistysten osallistumista; ottaa huomioon, että tällä hetkellä 175 muoti- ja jälleenmyyntiketjua on allekirjoittanut Bangladeshin sopimuksen; toteaa, että sopimuksen ja yhteenliittymän edustajat ovat suorittaneet tarkastuksia 1 904:ssä vientituotteita valmistavassa tehtaassa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vaatetusyritykset, maailmanlaajuiset ja paikalliset ammattijärjestöt, kansalaisjärjestöt ja työntekijöiden etujärjestöt allekirjoittivat 13. toukokuuta 2013 palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan Bangladeshin sopimuksen, ja 9. heinäkuuta 2013 perustettiin Bangladeshin työntekijöiden turvallisuusyhteenliittymä, jolla koottiin yhteen 26 pääasiassa pohjoisamerikkalaista tuotemerkkiä mutta joka ei mahdollista ammattiyhdistysten osallistumista; ottaa huomioon, että tällä hetkellä 175 muoti- ja jälleenmyyntiketjua on allekirjoittanut Bangladeshin sopimuksen; toteaa, että sopimuksen ja yhteenliittymän edustajat ovat suorittaneet tarkastuksia 1 904:ssä vientituotteita valmistavassa tehtaassa;

| O. | ottaa huomioon, että Bangladeshin hallitus ei vielä ole antanut työlainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosääntöjä ja -asetuksia, vaikka se on toistuvasti luvannut tehdä niin ja viimeksi todennut aikovansa hyväksyä ne viimeistään kesään 2015 mennessä; toteaa, että tämä laki on pantava täytäntöön, jotta maa voisi olla mukana ILOn Better Work -ohjelmassa ja jotta Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimuksen koulutusohjelma voisi toimia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Bangladeshin hallitus ei vielä ole antanut työlainsäädäntöä koskevia täytäntöönpanosääntöjä ja -asetuksia, vaikka se on toistuvasti luvannut tehdä niin ja viimeksi todennut aikovansa hyväksyä ne viimeistään kesään 2015 mennessä; toteaa, että tämä laki on pantava täytäntöön, jotta maa voisi olla mukana ILOn Better Work -ohjelmassa ja jotta Bangladeshin palo- ja rakennusturvallisuussopimuksen koulutusohjelma voisi toimia;

| P. | ottaa huomioon, että kymmenen prosenttia Bangladeshin valmisvaatealan työvoimasta työskentelee vientiteollisuuden vapaa-alueilla; ottaa huomioon, että hallitus hyväksyi heinäkuussa 2014 vientiteollisuuden vapaa-alueiden työntekijöitä koskevan uuden lain, jossa ei kuitenkaan myönnetä työntekijöille vastaavia oikeuksia kuin muualla Bangladeshissa; ottaa huomioon, että vaikka lakkokielto raukesi 1. tammikuuta 2014, työntekijöiden hyvinvointiyhdistyksillä ei ole samoja oikeuksia ja etuja kuin ammattiyhdistyksillä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kymmenen prosenttia Bangladeshin valmisvaatealan työvoimasta työskentelee vientiteollisuuden vapaa-alueilla; ottaa huomioon, että hallitus hyväksyi heinäkuussa 2014 vientiteollisuuden vapaa-alueiden työntekijöitä koskevan uuden lain, jossa ei kuitenkaan myönnetä työntekijöille vastaavia oikeuksia kuin muualla Bangladeshissa; ottaa huomioon, että vaikka lakkokielto raukesi 1. tammikuuta 2014, työntekijöiden hyvinvointiyhdistyksillä ei ole samoja oikeuksia ja etuja kuin ammattiyhdistyksillä;

| Q. | toteaa, että vaatealalla on rekisteröity noin 300 uutta ammattiyhdistystä vuoden 2013 alun jälkeen; toteaa, että vuonna 2014 hylättiin 66 hakemusta eli 26 prosenttia kaikista jätetyistä hakemuksista; ottaa huomioon, että ammattiliittojen jäseniin kohdistuva syrjintä on edelleen hyvin vakava ja nopeasti kasvava ongelma; ottaa huomioon, että ammattiyhdistykset ovat ilmoittaneet, että Bangladeshin hallitus estää aktiivisesti työntekijöitä ja työnantajia, jotka haluavat perustaa oman turvallisuuskomiteansa Bangladeshin sopimuksessa vaaditulla tavalla, tekemästä niin; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että vaatealalla on rekisteröity noin 300 uutta ammattiyhdistystä vuoden 2013 alun jälkeen; toteaa, että vuonna 2014 hylättiin 66 hakemusta eli 26 prosenttia kaikista jätetyistä hakemuksista; ottaa huomioon, että ammattiliittojen jäseniin kohdistuva syrjintä on edelleen hyvin vakava ja nopeasti kasvava ongelma; ottaa huomioon, että ammattiyhdistykset ovat ilmoittaneet, että Bangladeshin hallitus estää aktiivisesti työntekijöitä ja työnantajia, jotka haluavat perustaa oman turvallisuuskomiteansa Bangladeshin sopimuksessa vaaditulla tavalla, tekemästä niin;

| R. | toteaa, että Bangladesh on avoimuusindeksissä sijalla 136 kaikkiaan 177 maasta ja että korruptio on laajalle levinnyttä globaalista vaatteiden tuotantoketjussa ja siihen osallistuu poliittisia toimijoita sekä alueellisia ja monikansallisia yhtiöitä; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Bangladesh on avoimuusindeksissä sijalla 136 kaikkiaan 177 maasta ja että korruptio on laajalle levinnyttä globaalista vaatteiden tuotantoketjussa ja siihen osallistuu poliittisia toimijoita sekä alueellisia ja monikansallisia yhtiöitä;

| S. | ottaa huomioon, että Bangladesh myy vuosittain seitsemän miljardia vaatekappaletta länsimaisille tuotemerkeille ja työntekijöiden oikeuksia ajavan Worker Rights Consortium -järjestön mukaan kunkin vaatekappaleen hinta nousisi alle kymmenen senttiä, jos maan 5 000 vaatetehtaan turvallisuusvaatimukset nostettaisiin vastaavien länsimaisten vaatimusten tasolle viiden vuoden kuluessa; ottaa huomioon, että vaatteiden ja tekstiilien hinnat eivät ilmeisesti ole nousseet kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Bangladesh myy vuosittain seitsemän miljardia vaatekappaletta länsimaisille tuotemerkeille ja työntekijöiden oikeuksia ajavan Worker Rights Consortium -järjestön mukaan kunkin vaatekappaleen hinta nousisi alle kymmenen senttiä, jos maan 5 000 vaatetehtaan turvallisuusvaatimukset nostettaisiin vastaavien länsimaisten vaatimusten tasolle viiden vuoden kuluessa; ottaa huomioon, että vaatteiden ja tekstiilien hinnat eivät ilmeisesti ole nousseet kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana;

| T. | ottaa huomioon, että valmisvaatealalla selvästi hallitsevassa asemassa ovat suuret vähittäiskaupan toimijat, merkkivalmistajat ja markkinointiyritykset, jotka hallitsevat maailmanlaajuisia tuotantoverkkoja ja asettavat suoraan tarjontaa koskevat ehdot; toteaa, että maailmanlaajuisella alalla toimivilla vaatteiden ja tekstiilien valmistajilla ei usein ole muuta mahdollisuutta kuin hyväksyä matalampia hintoja, nostaa laatuvaatimuksia, lyhentää toimitusaikoja, pienentää vähimmäismääriä ja ottaa mahdollisimman paljon riskejä; katsoo, että maailmanlaajuisissa tuotantoketjuissa on avoimuuteen ja jäljitettävyyteen liittyviä vakavia puutteita; ottaa huomioon, että ihmisarvoinen työ maailmanlaajuisessa tuotantoketjussa on keskeisellä sijalla vuoden 2016 ILO-konferenssin esityslistalla; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että valmisvaatealalla selvästi hallitsevassa asemassa ovat suuret vähittäiskaupan toimijat, merkkivalmistajat ja markkinointiyritykset, jotka hallitsevat maailmanlaajuisia tuotantoverkkoja ja asettavat suoraan tarjontaa koskevat ehdot; toteaa, että maailmanlaajuisella alalla toimivilla vaatteiden ja tekstiilien valmistajilla ei usein ole muuta mahdollisuutta kuin hyväksyä matalampia hintoja, nostaa laatuvaatimuksia, lyhentää toimitusaikoja, pienentää vähimmäismääriä ja ottaa mahdollisimman paljon riskejä; katsoo, että maailmanlaajuisissa tuotantoketjuissa on avoimuuteen ja jäljitettävyyteen liittyviä vakavia puutteita; ottaa huomioon, että ihmisarvoinen työ maailmanlaajuisessa tuotantoketjussa on keskeisellä sijalla vuoden 2016 ILO-konferenssin esityslistalla;

| U. | ottaa huomioon, että suuronnettomuuden jälkeen eurooppalaiset kuluttajat ovat ennennäkemättömällä tavalla vaatineet enemmän tietoa siitä, mistä tuotteet ovat peräisin ja millaisissa oloissa ne on tuotettu; ottaa huomioon, että Euroopan kansalaiset ovat jättäneet lukemattomia vetoomuksia ja järjestäneet kampanjoita, joissa vaatemerkkejä on vaadittu toimimaan vastuullisemmin ja varmistamaan, että niiden tuotteet valmistetaan eettisesti kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että suuronnettomuuden jälkeen eurooppalaiset kuluttajat ovat ennennäkemättömällä tavalla vaatineet enemmän tietoa siitä, mistä tuotteet ovat peräisin ja millaisissa oloissa ne on tuotettu; ottaa huomioon, että Euroopan kansalaiset ovat jättäneet lukemattomia vetoomuksia ja järjestäneet kampanjoita, joissa vaatemerkkejä on vaadittu toimimaan vastuullisemmin ja varmistamaan, että niiden tuotteet valmistetaan eettisesti kestävällä tavalla;

| V. | huomauttaa, että Bangladesh kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin, joten kaikilla sen tuotteilla on tulli- ja kiintiövapaa pääsy EU:n markkinoille ”Kaikkea paitsi aseita” -aloitteessa, ja toteaa tämän kattavan 55 prosenttia Bangladeshin viennistä, josta suuri osa on vaatteita ja tekstiilejä, ja maa on siten velvollinen varmistamaan eräiden ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien YK:n/ILOn yleissopimusten tehokkaan täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

V.

huomauttaa, että Bangladesh kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin, joten kaikilla sen tuotteilla on tulli- ja kiintiövapaa pääsy EU:n markkinoille ”Kaikkea paitsi aseita” -aloitteessa, ja toteaa tämän kattavan 55 prosenttia Bangladeshin viennistä, josta suuri osa on vaatteita ja tekstiilejä, ja maa on siten velvollinen varmistamaan eräiden ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevien YK:n/ILOn yleissopimusten tehokkaan täytäntöönpanon;

| 1. | muistaa Rana Plazan tragedian uhreja ja katsoo, että kyseessä oli yksi kaikkien aikojen tuhoisimmista teollisuuskatastrofeista, toisena vuosipäivänä; ilmaisee jälleen surunvalittelunsa läheisiään menettäneille perheille sekä loukkaantuneille ja vammautuneille; korostaa, että tällaiset menetykset voitaisiin välttää, jos työturvallisuusjärjestelmät olisivat parempia; |
| --- | --- |

1.

muistaa Rana Plazan tragedian uhreja ja katsoo, että kyseessä oli yksi kaikkien aikojen tuhoisimmista teollisuuskatastrofeista, toisena vuosipäivänä; ilmaisee jälleen surunvalittelunsa läheisiään menettäneille perheille sekä loukkaantuneille ja vammautuneille; korostaa, että tällaiset menetykset voitaisiin välttää, jos työturvallisuusjärjestelmät olisivat parempia;

| 2. | muistuttaa, että Rana Plazan koordinointikomitea perusti Rana Plazan avunantajien yhteisen rahaston, johon kerätään vapaaehtoisia avustuksia yrityksiltä korvausten maksamiseksi uhreille ja heidän perheilleen; pitää valitettavana, että 30 miljoonan dollarin kokonaiskorvauksista oli huhtikuussa 2015 maksamatta vielä 3 miljoonaa, ja kehottaa kansainvälisiä tuotemerkkejä, jotka ovat hankkineet tuotteita Rana Plazasta tai joilla on merkittäviä yhteyksiä Bangladeshiin, sekä Bangladeshin hallitusta ja Bangladeshin vaatevalmistajien ja -viejien yhdistyksiä (BGMEA) varmistamaan, että kaikki vielä maksamatta olevat korvaukset jaetaan viipymättä; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Rana Plazan koordinointikomitea perusti Rana Plazan avunantajien yhteisen rahaston, johon kerätään vapaaehtoisia avustuksia yrityksiltä korvausten maksamiseksi uhreille ja heidän perheilleen; pitää valitettavana, että 30 miljoonan dollarin kokonaiskorvauksista oli huhtikuussa 2015 maksamatta vielä 3 miljoonaa, ja kehottaa kansainvälisiä tuotemerkkejä, jotka ovat hankkineet tuotteita Rana Plazasta tai joilla on merkittäviä yhteyksiä Bangladeshiin, sekä Bangladeshin hallitusta ja Bangladeshin vaatevalmistajien ja -viejien yhdistyksiä (BGMEA) varmistamaan, että kaikki vielä maksamatta olevat korvaukset jaetaan viipymättä;

| 3. | pitää valitettavana, että noin kolmannes yrityksistä, joilla katsotaan olevan yhteyksiä tehdaskompleksiin, kuten Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ja YesZee, eivät ole vielä maksaneet yhteiseen rahastoon; pitää erittäin valitettavana, että kuukausien jarrutuksen jälkeen Benetton on vasta äskettäin ilmoittanut, että se maksaa 1,1 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria Rana Plazan rahastoon, vaikka tarvittavaa panosta pidetään paljon suurempana, kun otetaan huomioon sen maksukyky ja osallisuus Rana Plazassa; pitää myös valitettavana, että kaikki Rana Plazaan liittyvät tuotemerkit ovat tehneet riittämättömiä lahjoituksia ja siten laiminlyöneet velvollisuutensa uhreja kohtaan, mukaan lukien Mango, Matalan ja Inditex, jotka ovat kieltäytyneet ilmoittamasta lahjoitustensa suuruutta, sekä Walmart ja The Children’s Place, jotka ovat lahjoittaneet vain vähäisen määrän; |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, että noin kolmannes yrityksistä, joilla katsotaan olevan yhteyksiä tehdaskompleksiin, kuten Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ja YesZee, eivät ole vielä maksaneet yhteiseen rahastoon; pitää erittäin valitettavana, että kuukausien jarrutuksen jälkeen Benetton on vasta äskettäin ilmoittanut, että se maksaa 1,1 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria Rana Plazan rahastoon, vaikka tarvittavaa panosta pidetään paljon suurempana, kun otetaan huomioon sen maksukyky ja osallisuus Rana Plazassa; pitää myös valitettavana, että kaikki Rana Plazaan liittyvät tuotemerkit ovat tehneet riittämättömiä lahjoituksia ja siten laiminlyöneet velvollisuutensa uhreja kohtaan, mukaan lukien Mango, Matalan ja Inditex, jotka ovat kieltäytyneet ilmoittamasta lahjoitustensa suuruutta, sekä Walmart ja The Children’s Place, jotka ovat lahjoittaneet vain vähäisen määrän;

| 4. | toteaa, että Tazreenin tulipalon korvauksista neuvotellaan nyt samalta pohjalta kuin Rana Plazan järjestelystä; pitää erittäin valitettavina jatkuvia viipeitä ja kehottaa maksamaan korvaukset nopeasti; |
| --- | --- |

4.

toteaa, että Tazreenin tulipalon korvauksista neuvotellaan nyt samalta pohjalta kuin Rana Plazan järjestelystä; pitää erittäin valitettavina jatkuvia viipeitä ja kehottaa maksamaan korvaukset nopeasti;

| 5. | pitää myönteisinä toimia, joita ollaan toteuttamassa pysyvän kansallisen työtapaturmavakuutusjärjestelmän perustamiseksi, ja kehottaa Bangladeshin hallitusta noudattamaan tähän liittyvää sitoumustaan kansallisen kolmen osapuolen toimintasuunnitelman yhteydessä; kehottaa komissiota tukemaan tällaisia pyrkimyksiä tarvittaessa; panee kuitenkin merkille, että niin kauan kuin nykyiset korvausmenettelyt ovat kesken, se on esteenä alalla tapahtuvalle edistykselle; |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisinä toimia, joita ollaan toteuttamassa pysyvän kansallisen työtapaturmavakuutusjärjestelmän perustamiseksi, ja kehottaa Bangladeshin hallitusta noudattamaan tähän liittyvää sitoumustaan kansallisen kolmen osapuolen toimintasuunnitelman yhteydessä; kehottaa komissiota tukemaan tällaisia pyrkimyksiä tarvittaessa; panee kuitenkin merkille, että niin kauan kuin nykyiset korvausmenettelyt ovat kesken, se on esteenä alalla tapahtuvalle edistykselle;

| 6. | kehottaa komissiota ja unionin hallituksia ja muita osapuolia harkitsemaan ehdotuksia pakollisista kehyksistä, joiden avulla varmistetaan, että oikeussuojakeinojen ja korvausten saantimahdollisuudet perustuvat tarpeeseen ja vastuuseen eivätkä vain kampanjaryhmien mahdollisuuteen ”nimetä ja nolata” tai yritysten vapaaehtoiseen panokseen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja unionin hallituksia ja muita osapuolia harkitsemaan ehdotuksia pakollisista kehyksistä, joiden avulla varmistetaan, että oikeussuojakeinojen ja korvausten saantimahdollisuudet perustuvat tarpeeseen ja vastuuseen eivätkä vain kampanjaryhmien mahdollisuuteen ”nimetä ja nolata” tai yritysten vapaaehtoiseen panokseen;

| 7. | pitää myönteisenä EU:n johtamaa Compact-aloitetta, jonka avulla pyritään saamaan aikaan uusi alku työterveys- ja työturvallisuusasioissa, työoloissa ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisessa sekä edistämään vastuullista liiketoimintaa Bangladeshin valmisvaateteollisuudessa; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä EU:n johtamaa Compact-aloitetta, jonka avulla pyritään saamaan aikaan uusi alku työterveys- ja työturvallisuusasioissa, työoloissa ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisessa sekä edistämään vastuullista liiketoimintaa Bangladeshin valmisvaateteollisuudessa;

| 8. | panee merkille Compact-aloitteen ensimmäisen tarkastelun lokakuussa 2014, jolloin kerrottiin Bangladeshin viranomaisten saavuttamasta hyvästä edistyksestä; panee merkille Compact-aloitteen osuuden terveyden ja turvallisuuden parantamisessa tehtaissa ja työolojen parantamisessa valmisvaateteollisuudessa; kehottaa kuitenkin Bangladeshin hallitusta tehostamaan toimiaan Compact-aloitteen kaikkien sitoumusten toteuttamiseksi aktiivisesti ensisijaisena tavoitteena; luottaa siihen, että merkittävää kehitystä kaikissa työ- ja turvallisuuskysymyksissä – erityisesti liittyen työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisen, työsuojelutarkastuksiin, kunnollisiin palkkoihin, rakennusten rakenteelliseen kestävyyteen, työterveys- ja työturvallisuusasioihin sekä vastuulliseen liiketoimintaan – voidaan saavuttaa siihen mennessä, kun Compact-aloitetta tarkastellaan uudelleen toisen kerran syksyllä 2015; |
| --- | --- |

8.

panee merkille Compact-aloitteen ensimmäisen tarkastelun lokakuussa 2014, jolloin kerrottiin Bangladeshin viranomaisten saavuttamasta hyvästä edistyksestä; panee merkille Compact-aloitteen osuuden terveyden ja turvallisuuden parantamisessa tehtaissa ja työolojen parantamisessa valmisvaateteollisuudessa; kehottaa kuitenkin Bangladeshin hallitusta tehostamaan toimiaan Compact-aloitteen kaikkien sitoumusten toteuttamiseksi aktiivisesti ensisijaisena tavoitteena; luottaa siihen, että merkittävää kehitystä kaikissa työ- ja turvallisuuskysymyksissä – erityisesti liittyen työntekijöiden oikeuksien kunnioittamisen, työsuojelutarkastuksiin, kunnollisiin palkkoihin, rakennusten rakenteelliseen kestävyyteen, työterveys- ja työturvallisuusasioihin sekä vastuulliseen liiketoimintaan – voidaan saavuttaa siihen mennessä, kun Compact-aloitetta tarkastellaan uudelleen toisen kerran syksyllä 2015;

| 9. | panee merkille Bangladeshin toimet maan työlainsäädännön muuttamiseksi Rana Plazan jälkeen ja perusoikeuksien vahvistamiseksi työterveys- ja työturvallisuusasioissa sekä työntekijöiden oikeuksien vahvistamiseksi; pitää valitettavana, että tässä yhteydessä ei puututtu eräisiin työntekijöiden yhdistymisvapautta koskeviin rajoituksiin ja että uusi laki ei edelleenkään vastaa ILOn keskeisiä yleissopimuksia; |
| --- | --- |

9.

panee merkille Bangladeshin toimet maan työlainsäädännön muuttamiseksi Rana Plazan jälkeen ja perusoikeuksien vahvistamiseksi työterveys- ja työturvallisuusasioissa sekä työntekijöiden oikeuksien vahvistamiseksi; pitää valitettavana, että tässä yhteydessä ei puututtu eräisiin työntekijöiden yhdistymisvapautta koskeviin rajoituksiin ja että uusi laki ei edelleenkään vastaa ILOn keskeisiä yleissopimuksia;

| 10. | kehottaa Bangladeshin hallitusta ja parlamenttia hyväksymään Compact-aloitteen sitoumusten mukaisesti ensisijaisen tärkeinä tarvittavat säännöt ja määräykset, joilla varmistetaan työlainsäädännön tehokas täytäntöönpano; kehottaa kuulemaan tässä yhteydessä kattavasti kolmenvälistä neuvoa-antavaa neuvostoa ja kiinnittämään erityistä huomiota järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien ILOn yleissopimusten 87 ja 98 täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Bangladeshin hallitusta ja parlamenttia hyväksymään Compact-aloitteen sitoumusten mukaisesti ensisijaisen tärkeinä tarvittavat säännöt ja määräykset, joilla varmistetaan työlainsäädännön tehokas täytäntöönpano; kehottaa kuulemaan tässä yhteydessä kattavasti kolmenvälistä neuvoa-antavaa neuvostoa ja kiinnittämään erityistä huomiota järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien ILOn yleissopimusten 87 ja 98 täytäntöönpanoon;

| 11. | on huolissaan tilanteesta vientiteollisuuden vapaa-alueilla, joilla ammattiyhdistykset ovat edelleen kiellettyjä ja työolot sekä terveys- ja turvallisuusnormit ovat heikkoja; korostaa, että työntekijöillä on oltava vientiteollisuuden vapaa-alueilla samat lainmukaiset vapaudet ja turvanormit kuin muuallakin maassa; pitää hyvin valitettavana, että ehdotetussa vientiteollisuuden vapaa-alueiden työntekijöitä koskevassa laissa työntekijöitä kiellettiin edelleen muodostamasta ammattiliittoja vapaa-alueilla, ja toteaa, että työntekijöiden hyvinvointia ajavien yhdistysten oikeudet ja edut eivät ole missään suhteessa vertailukelpoisia ammattiliittoihin nähden; kehottaa Bangladeshin hallitusta ottamaan vientiteollisuuden vapaa-alueet viipymättä ja täysin työlainsäädännön piiriin; |
| --- | --- |

11.

on huolissaan tilanteesta vientiteollisuuden vapaa-alueilla, joilla ammattiyhdistykset ovat edelleen kiellettyjä ja työolot sekä terveys- ja turvallisuusnormit ovat heikkoja; korostaa, että työntekijöillä on oltava vientiteollisuuden vapaa-alueilla samat lainmukaiset vapaudet ja turvanormit kuin muuallakin maassa; pitää hyvin valitettavana, että ehdotetussa vientiteollisuuden vapaa-alueiden työntekijöitä koskevassa laissa työntekijöitä kiellettiin edelleen muodostamasta ammattiliittoja vapaa-alueilla, ja toteaa, että työntekijöiden hyvinvointia ajavien yhdistysten oikeudet ja edut eivät ole missään suhteessa vertailukelpoisia ammattiliittoihin nähden; kehottaa Bangladeshin hallitusta ottamaan vientiteollisuuden vapaa-alueet viipymättä ja täysin työlainsäädännön piiriin;

| 12. | pitää myönteisenä valmisvaatealan vähimmäispalkan nostamista 77 prosentilla 35 eurosta 62 euroon kuussa ja kehottaa soveltamaan tätä yleisemminkin; panee kuitenkin merkille, että vaatetusteollisuuden minimipalkka ei käytännössä riitä työntekijöiden perustarpeiden täyttämiseen ja että siihen vaadittaisiin ainakin 104 euroa; kehottaa Bangladeshin hallitusta määrittämään toimeentulon mahdollistavan vähimmäispalkan ammattiliittoja ja työntekijöitä kuullen; kehottaa hallitusta lisäksi varmistamaan, että vaatetehtaat todella maksavat sovitut palkat; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä valmisvaatealan vähimmäispalkan nostamista 77 prosentilla 35 eurosta 62 euroon kuussa ja kehottaa soveltamaan tätä yleisemminkin; panee kuitenkin merkille, että vaatetusteollisuuden minimipalkka ei käytännössä riitä työntekijöiden perustarpeiden täyttämiseen ja että siihen vaadittaisiin ainakin 104 euroa; kehottaa Bangladeshin hallitusta määrittämään toimeentulon mahdollistavan vähimmäispalkan ammattiliittoja ja työntekijöitä kuullen; kehottaa hallitusta lisäksi varmistamaan, että vaatetehtaat todella maksavat sovitut palkat;

| 13. | suhtautuu myönteisesti noin 300 uuden vaatealan ammattiyhdistyksen rekisteröintiin vuoden 2013 alusta lukien, mikä kaksinkertaistaa niiden määrän, mutta on huolissaan siitä, että rekisteröintien määrä on vähentynyt vuosina 2014 ja 2015; kehottaa Bangladeshin viranomaisia jatkamaan myönteisesti alkanutta suuntausta, jotta saavutettaisiin tavoitteena oleva valmisvaatealan 4 miljoonan työntekijän riittävä edustus; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti noin 300 uuden vaatealan ammattiyhdistyksen rekisteröintiin vuoden 2013 alusta lukien, mikä kaksinkertaistaa niiden määrän, mutta on huolissaan siitä, että rekisteröintien määrä on vähentynyt vuosina 2014 ja 2015; kehottaa Bangladeshin viranomaisia jatkamaan myönteisesti alkanutta suuntausta, jotta saavutettaisiin tavoitteena oleva valmisvaatealan 4 miljoonan työntekijän riittävä edustus;

| 14. | on erittäin huolissaan raporteista, joiden mukaan vastaperustetut ammattiliitot ovat kärsineet syrjinnästä, erottamisista ja rangaistuksista; on tyrmistynyt Bangladeshissa laajalti esiintyvästä ammattiliittojen syrjinnästä, josta kertovat työntekijöiden edustajien hyvin dokumentoitu uhkailu, ahdistelu ja heihin kohdistettu fyysinen väkivalta ja sekä ammattiyhdistysjohtajan Aminul Islamin murha; kehottaa Bangladeshin hallitusta puuttumaan tehokkaasti epäoikeudenmukaisiin työkäytäntöihin panemalla täytäntöön tarpeelliset toimet väärinkäytösten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi ja syytteiden nostamiseksi nopeasti ja avoimella tavalla, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus ja saada Aminul Islamin murhaajat oikeuden tuomittaviksi; on vakuuttunut, että työoikeuksia koskeva asianmukainen koulutus ja työhön liittyviä oikeuksia koskevan tietämyksen lisääminen ovat tehokkaita keinoja vähentää ammattiyhdistystoimintaan liittyvää syrjintää; |
| --- | --- |

14.

on erittäin huolissaan raporteista, joiden mukaan vastaperustetut ammattiliitot ovat kärsineet syrjinnästä, erottamisista ja rangaistuksista; on tyrmistynyt Bangladeshissa laajalti esiintyvästä ammattiliittojen syrjinnästä, josta kertovat työntekijöiden edustajien hyvin dokumentoitu uhkailu, ahdistelu ja heihin kohdistettu fyysinen väkivalta ja sekä ammattiyhdistysjohtajan Aminul Islamin murha; kehottaa Bangladeshin hallitusta puuttumaan tehokkaasti epäoikeudenmukaisiin työkäytäntöihin panemalla täytäntöön tarpeelliset toimet väärinkäytösten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi ja syytteiden nostamiseksi nopeasti ja avoimella tavalla, jotta voidaan lopettaa rankaisemattomuus ja saada Aminul Islamin murhaajat oikeuden tuomittaviksi; on vakuuttunut, että työoikeuksia koskeva asianmukainen koulutus ja työhön liittyviä oikeuksia koskevan tietämyksen lisääminen ovat tehokkaita keinoja vähentää ammattiyhdistystoimintaan liittyvää syrjintää;

| 15. | katsoo, että demokraattiset ammattiliittorakenteet ovat tärkeässä osassa terveyttä ja turvallisuutta koskevien normien parantamisessa ja esimerkiksi kehitettäessä edelleen työntekijöiden johtamia turvakomiteoita kaikissa tehtaissa; pitää myös tärkeänä, että liitot pääsevät tehtaisiin antamaan koulutusta työntekijöille siitä, miten nämä voivat suojella oikeuksiaan ja turvallisuuttaan, mukaan luettuna työntekijöiden oikeus kieltäytyä vaarallisesta työstä; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että demokraattiset ammattiliittorakenteet ovat tärkeässä osassa terveyttä ja turvallisuutta koskevien normien parantamisessa ja esimerkiksi kehitettäessä edelleen työntekijöiden johtamia turvakomiteoita kaikissa tehtaissa; pitää myös tärkeänä, että liitot pääsevät tehtaisiin antamaan koulutusta työntekijöille siitä, miten nämä voivat suojella oikeuksiaan ja turvallisuuttaan, mukaan luettuna työntekijöiden oikeus kieltäytyä vaarallisesta työstä;

| 16. | pitää myönteisenä hallituksen lupausta perustaa uudelleen tehdas- ja laitostarkastusten yksikkö (DIFE), jossa pitäisi lopulta olla 993 työntekijää ja 23 paikallistoimistoa; pitää myös myönteisenä sen tarkastusosastojen vahvistamista tammikuussa 2015 ja kansallisen terveys- ja turvallisuuspolitiikan hyväksymistä sekä terveys- ja turvallisuustarkastusten yhdenmukaisia normeja; kehottaa komissiota ja kansainvälisiä kumppaneita tarjoamaan teknistä apua ja jakamaan parhaita käytäntöjä, jotta voidaan auttaa DIFEn vahvistamisessa; kehottaa Bangladeshin hallitusta noudattamaan työtarkastuksia koskevia sitoumuksiaan ja ILOn yleissopimusta 81; pitää myönteisenä turvallisuusnormien vastaisten tehtaiden sulkemista; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä hallituksen lupausta perustaa uudelleen tehdas- ja laitostarkastusten yksikkö (DIFE), jossa pitäisi lopulta olla 993 työntekijää ja 23 paikallistoimistoa; pitää myös myönteisenä sen tarkastusosastojen vahvistamista tammikuussa 2015 ja kansallisen terveys- ja turvallisuuspolitiikan hyväksymistä sekä terveys- ja turvallisuustarkastusten yhdenmukaisia normeja; kehottaa komissiota ja kansainvälisiä kumppaneita tarjoamaan teknistä apua ja jakamaan parhaita käytäntöjä, jotta voidaan auttaa DIFEn vahvistamisessa; kehottaa Bangladeshin hallitusta noudattamaan työtarkastuksia koskevia sitoumuksiaan ja ILOn yleissopimusta 81; pitää myönteisenä turvallisuusnormien vastaisten tehtaiden sulkemista;

| 17. | on edelleen huolissaan väitteistä, jotka koskevat laajalle levinnyttä korruptiota terveys- ja turvallisuustarkastajien ja vaatetehtaiden omistajien välillä Bangladeshissa, ja kehottaa toteuttamaan enemmän toimia tällaisten käytäntöjen torjumiseksi; |
| --- | --- |

17.

on edelleen huolissaan väitteistä, jotka koskevat laajalle levinnyttä korruptiota terveys- ja turvallisuustarkastajien ja vaatetehtaiden omistajien välillä Bangladeshissa, ja kehottaa toteuttamaan enemmän toimia tällaisten käytäntöjen torjumiseksi;

| 18. | ymmärtää tarkastajien palvelukseenottamisessa edistymiseen liittyvät ongelmat, jotka johtuvat tarpeesta antaa henkilöille riittävä ja yhdenmukainen koulutus ja saada aikaan yhtenäiset käytännön menettelyt ennen heidän nimittämistään; pitää kuitenkin valitettavana, että tavoitetta palkata 200 tarkastajaa vuoden 2013 loppuun mennessä ei ole vielä saavutettu, sillä palvelukseen on otettu vain 173 henkeä, ja korostaa, että 200 tarkastajan määrä jää kauas siitä, mikä olisi tarpeen 4 miljoonaa työntekijää käsittävän alan valvomiseksi; |
| --- | --- |

18.

ymmärtää tarkastajien palvelukseenottamisessa edistymiseen liittyvät ongelmat, jotka johtuvat tarpeesta antaa henkilöille riittävä ja yhdenmukainen koulutus ja saada aikaan yhtenäiset käytännön menettelyt ennen heidän nimittämistään; pitää kuitenkin valitettavana, että tavoitetta palkata 200 tarkastajaa vuoden 2013 loppuun mennessä ei ole vielä saavutettu, sillä palvelukseen on otettu vain 173 henkeä, ja korostaa, että 200 tarkastajan määrä jää kauas siitä, mikä olisi tarpeen 4 miljoonaa työntekijää käsittävän alan valvomiseksi;

| 19. | pitää myönteisenä, että palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan sopimuksen edustajat ja työntekijöiden turvallisuutta käsittelevä yhteenliittymä ovat saattaneet tarkastukset päätökseen kaikissa niiden vastuulle kuuluvissa tehtaissa ja laatineet yli 400 korjaussuunnitelmaa; kehottaa Bangladeshin hallitusta saattamaan työn päätökseen tarkastamalla nopeasti kaikki sen vastuulle kuuluvat tehtaat ja käynnistämään asianmukaisia korjaavia toimia; tukee ILOn tärkeää työtä tämän varmistamisessa; pitää myönteisenä kaikkien sellaisten valmistajien panosta, jotka haluavat parantaa normeja, ja kehottaa kaikkia asiaan liittyviä sidosryhmiä takaamaan korjaussuunnitelmien asianmukaisen toteutuksen; |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä, että palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan sopimuksen edustajat ja työntekijöiden turvallisuutta käsittelevä yhteenliittymä ovat saattaneet tarkastukset päätökseen kaikissa niiden vastuulle kuuluvissa tehtaissa ja laatineet yli 400 korjaussuunnitelmaa; kehottaa Bangladeshin hallitusta saattamaan työn päätökseen tarkastamalla nopeasti kaikki sen vastuulle kuuluvat tehtaat ja käynnistämään asianmukaisia korjaavia toimia; tukee ILOn tärkeää työtä tämän varmistamisessa; pitää myönteisenä kaikkien sellaisten valmistajien panosta, jotka haluavat parantaa normeja, ja kehottaa kaikkia asiaan liittyviä sidosryhmiä takaamaan korjaussuunnitelmien asianmukaisen toteutuksen;

| 20. | pitää myönteisenä, että yli 250 merkittävää muoti- ja jälleenmyyntiketjua, jotka hankkivat valmisvaatteita Bangladeshista, ovat allekirjoittaneet sopimuksen tai liittyneet yhteenliittymään koordinoidakseen toimiaan, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta niille tuotteita valmistavissa Bangladeshin tehtaissa; kannustaa tässä yhteydessä muita yrityksiä, mukaan lukien pk-yritykset, liittymään sopimukseen; korostaa, että kaikkien sidosryhmien on osallistuttava asianmukaisesti, jotta sopimus voidaan panna tehokkaasti täytäntöön, ja kehottaa toteuttamaan samanlaisia toimia muissa suuren riskin maissa; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä, että yli 250 merkittävää muoti- ja jälleenmyyntiketjua, jotka hankkivat valmisvaatteita Bangladeshista, ovat allekirjoittaneet sopimuksen tai liittyneet yhteenliittymään koordinoidakseen toimiaan, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta niille tuotteita valmistavissa Bangladeshin tehtaissa; kannustaa tässä yhteydessä muita yrityksiä, mukaan lukien pk-yritykset, liittymään sopimukseen; korostaa, että kaikkien sidosryhmien on osallistuttava asianmukaisesti, jotta sopimus voidaan panna tehokkaasti täytäntöön, ja kehottaa toteuttamaan samanlaisia toimia muissa suuren riskin maissa;

| 21. | kannustaa palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan sopimuksen edustajia ja työntekijöiden turvallisuutta koskevaa yhteenliittymää kohentamaan yhteistyötään ja antamaan toisilleen järjestelmällisesti raportteja tehdastarkastuksista, jotta voidaan välttää päällekkäistä työtä ja erilaisia normeja; kehottaa yhteenliittymää julkaisemaan raporttinsa myös bengaliksi sekä verkossa ja sisällyttämään niihin kuvitusta, jotta raportit olisivat aidosti kaikkien käytettävissä maassa; |
| --- | --- |

21.

kannustaa palo- ja rakennusturvallisuutta koskevan sopimuksen edustajia ja työntekijöiden turvallisuutta koskevaa yhteenliittymää kohentamaan yhteistyötään ja antamaan toisilleen järjestelmällisesti raportteja tehdastarkastuksista, jotta voidaan välttää päällekkäistä työtä ja erilaisia normeja; kehottaa yhteenliittymää julkaisemaan raporttinsa myös bengaliksi sekä verkossa ja sisällyttämään niihin kuvitusta, jotta raportit olisivat aidosti kaikkien käytettävissä maassa;

| 22. | katsoo, että maailmanlaajuisilla jälleenmyyjillä ja merkkivalmistajilla on tämänhetkisten tuotantomallien vuoksi suuri vastuu siitä, että työolojen ja palkkojen parantaminen on tuotantomaissa vaikeaa; on vakuuttunut, että oikeudenmukaisempien markkinarakenteiden ja sosiaalisten olojen luominen on mahdollista, jos kyseiset yritykset noudattaisivat koko tuotantoketjussaan täysin ILOn keskeisiä työnormeja, kansainvälisesti tunnustettuja yritysten yhteiskuntavastuusta koskevia normeja ja erityisesti hiljattain ajantasaistettuja OECD:n suuntaviivoja monikansallisille yrityksille, Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitteen kymmentä periaatetta, yhteiskuntavastuuta koskevaa ISO-standardia 26 000, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevaa ILOn kolmenkeskistä periaatejulistusta sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita; pitää myönteisenä komission lippulaiva-aloitetta, joka koskee vaatetusalan tuotantoketjun vastuullista hallinnointia, kun otetaan jo huomioon olemassa olevat kansalliset aloitteet, jollaisia ovat toteuttaneet muun muassa Saksa, Alankomaat, Ranska ja Tanska, ja katsoo että EU:lla on kyky ja velvollisuus olla globaali johtaja tuotantoketjua koskevan vastuun suhteen; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että maailmanlaajuisilla jälleenmyyjillä ja merkkivalmistajilla on tämänhetkisten tuotantomallien vuoksi suuri vastuu siitä, että työolojen ja palkkojen parantaminen on tuotantomaissa vaikeaa; on vakuuttunut, että oikeudenmukaisempien markkinarakenteiden ja sosiaalisten olojen luominen on mahdollista, jos kyseiset yritykset noudattaisivat koko tuotantoketjussaan täysin ILOn keskeisiä työnormeja, kansainvälisesti tunnustettuja yritysten yhteiskuntavastuusta koskevia normeja ja erityisesti hiljattain ajantasaistettuja OECD:n suuntaviivoja monikansallisille yrityksille, Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitteen kymmentä periaatetta, yhteiskuntavastuuta koskevaa ISO-standardia 26 000, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevaa ILOn kolmenkeskistä periaatejulistusta sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n perusperiaatteita; pitää myönteisenä komission lippulaiva-aloitetta, joka koskee vaatetusalan tuotantoketjun vastuullista hallinnointia, kun otetaan jo huomioon olemassa olevat kansalliset aloitteet, jollaisia ovat toteuttaneet muun muassa Saksa, Alankomaat, Ranska ja Tanska, ja katsoo että EU:lla on kyky ja velvollisuus olla globaali johtaja tuotantoketjua koskevan vastuun suhteen;

| 23. | katsoo, että vaatetusalaa koskevien tietojen saatavuus on usein suurin este, kun pyritään torjumaan maailmanlaajuisen tuotantoketjun ihmisoikeusrikkomuksia, ja että tarvitaan pakollinen raportointijärjestelmä, jolla saadaan tietoa kaikista yksittäisen tuotteen arvoketjun toimijoista tuotantopaikasta jälleenmyyjiin; katsoo, että tarvitaan uutta unionin lainsäädäntöä, jolla tuotantoa kolmansiin maihin ulkoistavat unionin yritykset velvoitetaan oikeudellisesti noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, mukaan lukien toimenpiteet, joilla varmistetaan jäljitettävyys ja avoimuus noudattaen YK:n liike-elämää ja ihmisoikeuksia koskevia periaatteita sekä monikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n suuntaviivoja; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että vaatetusalaa koskevien tietojen saatavuus on usein suurin este, kun pyritään torjumaan maailmanlaajuisen tuotantoketjun ihmisoikeusrikkomuksia, ja että tarvitaan pakollinen raportointijärjestelmä, jolla saadaan tietoa kaikista yksittäisen tuotteen arvoketjun toimijoista tuotantopaikasta jälleenmyyjiin; katsoo, että tarvitaan uutta unionin lainsäädäntöä, jolla tuotantoa kolmansiin maihin ulkoistavat unionin yritykset velvoitetaan oikeudellisesti noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, mukaan lukien toimenpiteet, joilla varmistetaan jäljitettävyys ja avoimuus noudattaen YK:n liike-elämää ja ihmisoikeuksia koskevia periaatteita sekä monikansallisia yrityksiä koskevia OECD:n suuntaviivoja;

| 24. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään kaikkiin EU:n allekirjoittamiin kahdenvälisiin kauppa- ja investointisopimuksiin yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan sitovan lausekkeen, joka velvoittaisi eurooppalaiset sijoittajat noudattamaan kansainvälisellä tasolla määriteltyjä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia periaatteita, mukaan lukien vuonna 2010 päivitetyt OECD:n suuntaviivat sekä YK:n, ILOn ja EU:n määrittelemät normit; pyytää, että unionin ja kolmansien maiden tulevissa kauppasopimuksissa otetaan ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman osana paremmin esille työterveys ja -turvallisuus ja että unioni antaa teknistä tukea asiaa koskevien vaatimusten täyttämiseen, jotta niistä ei muodostu kaupan estettä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään kaikkiin EU:n allekirjoittamiin kahdenvälisiin kauppa- ja investointisopimuksiin yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan sitovan lausekkeen, joka velvoittaisi eurooppalaiset sijoittajat noudattamaan kansainvälisellä tasolla määriteltyjä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia periaatteita, mukaan lukien vuonna 2010 päivitetyt OECD:n suuntaviivat sekä YK:n, ILOn ja EU:n määrittelemät normit; pyytää, että unionin ja kolmansien maiden tulevissa kauppasopimuksissa otetaan ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman osana paremmin esille työterveys ja -turvallisuus ja että unioni antaa teknistä tukea asiaa koskevien vaatimusten täyttämiseen, jotta niistä ei muodostu kaupan estettä;

| 25. | toteaa, että vaatetusalan työmahdollisuudet ovat auttaneet miljoonia köyhiä maaseudun naisia Bangladeshissa ja muualla pakenemaan puutetta ja riippuvuutta miesten antamasta tuesta; toteaa, että järjestäytymätön työvoima on koostunut pääasiassa ammattitaidottomista työntekijöistä ja naisista kehitysmaiden valmisvaatealalla; katsoo, että edistyminen työntekijöiden oikeuksia ja suojelua koskevissa kysymyksissä on olennaisen tärkeää naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kannalta, ja korostaa tarvetta lisätä naisten osallistumista ammattiyhdistyksissä, myös Bangladeshissa perustetuissa uusissa ammattiyhdistyksissä; pitää myönteisenä, että Compact-aloitteessa on tunnustettu sukupuolten vaikuttamismahdollisuuksien merkitys työnormien parantamisen kannalta; |
| --- | --- |

25.

toteaa, että vaatetusalan työmahdollisuudet ovat auttaneet miljoonia köyhiä maaseudun naisia Bangladeshissa ja muualla pakenemaan puutetta ja riippuvuutta miesten antamasta tuesta; toteaa, että järjestäytymätön työvoima on koostunut pääasiassa ammattitaidottomista työntekijöistä ja naisista kehitysmaiden valmisvaatealalla; katsoo, että edistyminen työntekijöiden oikeuksia ja suojelua koskevissa kysymyksissä on olennaisen tärkeää naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kannalta, ja korostaa tarvetta lisätä naisten osallistumista ammattiyhdistyksissä, myös Bangladeshissa perustetuissa uusissa ammattiyhdistyksissä; pitää myönteisenä, että Compact-aloitteessa on tunnustettu sukupuolten vaikuttamismahdollisuuksien merkitys työnormien parantamisen kannalta;

| 26. | toteaa, että ”Kaikkea paitsi aseita” -aloitteella on ollut merkittävä rooli Bangladeshin talouskehityksessä ja se on kohentanut miljoonien ihmisten ja etenkin naisten aineellisia oloja; katsoo kuitenkin, että jollei kyseiseen aloitteeseen ja yleiseen tullietuusjärjestelmään liitetä ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevia tiukkoja ehtoja, saatetaan huonontaa työntekijöiden suojelemista koskevia normeja ja vesittää ihmisarvoisen työn periaatetta; kehottaa komissiota selvittämään, noudattaako Bangladesh yleisen tullietuusjärjestelmän yhteydessä ihmisoikeuksia sekä työtä ja ympäristöä koskevia yleissopimuksia ja raportoimaan asiasta parlamentille; korostaa, että maita, jotka saavuttavat edistystä sosiaali- ja työnormeissa olisi palkittava myöntämällä niiden tuotteille täysi pääsy markkinoille; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että ”Kaikkea paitsi aseita” -aloitteella on ollut merkittävä rooli Bangladeshin talouskehityksessä ja se on kohentanut miljoonien ihmisten ja etenkin naisten aineellisia oloja; katsoo kuitenkin, että jollei kyseiseen aloitteeseen ja yleiseen tullietuusjärjestelmään liitetä ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevia tiukkoja ehtoja, saatetaan huonontaa työntekijöiden suojelemista koskevia normeja ja vesittää ihmisarvoisen työn periaatetta; kehottaa komissiota selvittämään, noudattaako Bangladesh yleisen tullietuusjärjestelmän yhteydessä ihmisoikeuksia sekä työtä ja ympäristöä koskevia yleissopimuksia ja raportoimaan asiasta parlamentille; korostaa, että maita, jotka saavuttavat edistystä sosiaali- ja työnormeissa olisi palkittava myöntämällä niiden tuotteille täysi pääsy markkinoille;

| 27. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa Mogherinia ja komission jäsen Malmströmiä edelleen sisällyttämään ILOn keskeisten perusnormien ratifioinnin, työterveys- ja työsuojelutarkastukset sekä yhdistymisvapauden neuvotteluihin, joita Bangladeshin kanssa käydään suosituimmuuteen perustuvan kaupan jatkamisesta; |
| --- | --- |

27.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa Mogherinia ja komission jäsen Malmströmiä edelleen sisällyttämään ILOn keskeisten perusnormien ratifioinnin, työterveys- ja työsuojelutarkastukset sekä yhdistymisvapauden neuvotteluihin, joita Bangladeshin kanssa käydään suosituimmuuteen perustuvan kaupan jatkamisesta;

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille sekä ILOn pääjohtajalle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille sekä ILOn pääjohtajalle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0024.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0045.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0516.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0100.

(5)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(6)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(7)  EYVL L 118, 27.4.2001, s. 48.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0049.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Ylimääräinen Eurooppa-neuvoston kokous (23. huhtikuuta 2015) – Viimeisimmät tragediat Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman siirtolaisvirroista Välimeren alueella ja erityisesti traagisista tapahtumista Lampedusan edustalla (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman siirtolaisvirroista Välimeren alueella ja erityisesti traagisista tapahtumista Lampedusan edustalla (1),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2014 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Välimeren erityistyöryhmän työtä koskevan tiedonannon toimeenpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2014 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Välimeren erityistyöryhmän työtä koskevan tiedonannon toimeenpanosta,

| — | ottaa huomioon parlamentissa 25. marraskuuta 2014 käydyn keskustelun Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentissa 25. marraskuuta 2014 käydyn keskustelun Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (2),

| — | ottaa huomioon UNHCR:n keskistä Välimerta koskevan aloitteen sekä UNHCR:n ehdotukset Eurooppaan nyt ja tulevaisuudessa saapuvia turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia koskeviksi toimiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNHCR:n keskistä Välimerta koskevan aloitteen sekä UNHCR:n ehdotukset Eurooppaan nyt ja tulevaisuudessa saapuvia turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja maahanmuuttajia koskeviksi toimiksi,

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 pidetyn ulko- ja sisäasiainneuvostojen yhteisen istunnon hyväksymän muuttoliikettä koskevan kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 pidetyn ulko- ja sisäasiainneuvostojen yhteisen istunnon hyväksymän muuttoliikettä koskevan kymmenkohtaisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2015 pidetyn, Välimeren pakolaiskriisiä käsitelleen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2015 pidetyn, Välimeren pakolaiskriisiä käsitelleen Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisjärjestön IOM:n mukaan yli 1 500 ihmistä on menettänyt henkensä Välimerellä kuluvan vuoden aikana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisjärjestön IOM:n mukaan yli 1 500 ihmistä on menettänyt henkensä Välimerellä kuluvan vuoden aikana;

| B. | toteaa, että IOM:n mukaan arviolta 23 918 maahanpyrkijää on päässyt Italian rannikolle 1. tammikuuta 2015 lähtien; toteaa, että Kreikan viranomaisten mukaan Kreikan rannikkovartiosto pelasti 10 445 maahanpyrkijää Egeanmerellä vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että IOM:n mukaan arviolta 23 918 maahanpyrkijää on päässyt Italian rannikolle 1. tammikuuta 2015 lähtien; toteaa, että Kreikan viranomaisten mukaan Kreikan rannikkovartiosto pelasti 10 445 maahanpyrkijää Egeanmerellä vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä;

| C. | ottaa huomioon, että Italian merivoimat, Italian rannikkovartiosto, Italian laivasto sekä useat kauppalaivat työskentelivät herkeämättä pelastaakseen Välimerellä hädässä olleita maahanpyrkijöitä ja onnistuivat pelastamaan noin 10 000 maahanpyrkijää kuuden päivän aikana perjantaista 10. huhtikuuta torstaihin 16. huhtikuuta 2015; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Italian merivoimat, Italian rannikkovartiosto, Italian laivasto sekä useat kauppalaivat työskentelivät herkeämättä pelastaakseen Välimerellä hädässä olleita maahanpyrkijöitä ja onnistuivat pelastamaan noin 10 000 maahanpyrkijää kuuden päivän aikana perjantaista 10. huhtikuuta torstaihin 16. huhtikuuta 2015;

| D. | ottaa huomioon, että Välimeren viimeisimmässä yksinomaisessa etsintä- ja pelastusoperaatiossa, Mare Nostrumissa, pelastettiin 364 vuorokauden aikana 150 810 maahanpyrkijää; toteaa, että alustavien arvioiden mukaan Välimerta ylittävien maahanpyrkijöiden määrä ei tässä vaiheessa ole osoittanut vähenemisen merkkejä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Välimeren viimeisimmässä yksinomaisessa etsintä- ja pelastusoperaatiossa, Mare Nostrumissa, pelastettiin 364 vuorokauden aikana 150 810 maahanpyrkijää; toteaa, että alustavien arvioiden mukaan Välimerta ylittävien maahanpyrkijöiden määrä ei tässä vaiheessa ole osoittanut vähenemisen merkkejä;

| E. | toteaa, että suuri osa Välimeren ylittämistä yrittävistä ihmisistä pakenee Syyrian, Irakin, Eritrean, Somalian ja Libyan konflikteja tai vainoa; ottaa huomioon, että jopa 700 maahanpyrkijää on kateissa ja heidän pelätään hukkuneen, kun puinen kalastusalus, johon heidät oli ahdettu, kaatui lähellä Libyaa portugalilaisen kauppalaivan tullessa auttamaan sitä myöhään lauantai-iltana 18. huhtikuuta 2015; ottaa huomioon, että erään henkiinjääneen on kerrottu ilmoittaneen Italian viranomaisille, että aluksella oli saattanut olla jopa 950 henkeä; ottaa huomioon, että aiemmin tässä kuussa tapahtui vastaavanlainen murhenäytelmä, jossa noin 400 maahanpyrkijän arvellaan menettäneen henkensä merellä, kun noin 550:tä ihmistä kuljettanut puinen kalastusalus kaatui; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että suuri osa Välimeren ylittämistä yrittävistä ihmisistä pakenee Syyrian, Irakin, Eritrean, Somalian ja Libyan konflikteja tai vainoa; ottaa huomioon, että jopa 700 maahanpyrkijää on kateissa ja heidän pelätään hukkuneen, kun puinen kalastusalus, johon heidät oli ahdettu, kaatui lähellä Libyaa portugalilaisen kauppalaivan tullessa auttamaan sitä myöhään lauantai-iltana 18. huhtikuuta 2015; ottaa huomioon, että erään henkiinjääneen on kerrottu ilmoittaneen Italian viranomaisille, että aluksella oli saattanut olla jopa 950 henkeä; ottaa huomioon, että aiemmin tässä kuussa tapahtui vastaavanlainen murhenäytelmä, jossa noin 400 maahanpyrkijän arvellaan menettäneen henkensä merellä, kun noin 550:tä ihmistä kuljettanut puinen kalastusalus kaatui;

| F. | ottaa huomioon, että Frontexin koordinoima yhteinen Triton-operaatio alkoi toimia täydessä laajuudessaan 1. marraskuuta 2014 ja sen alkuperäinen kuukausibudjetti oli ainoastaan 2,9 miljoonaa euroa, kun taas Mare Nostrumin kuukausibudjetti oli yli 9 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että yhteisen Triton-operaation käynnistämisen jälkeen yli 24 400 laitonta maahanpyrkijää on pelastettu keskisen Välimeren reitiltä ja heistä lähes 7 860 Frontexin osarahoittamia voimavaroja käyttäen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Frontexin koordinoima yhteinen Triton-operaatio alkoi toimia täydessä laajuudessaan 1. marraskuuta 2014 ja sen alkuperäinen kuukausibudjetti oli ainoastaan 2,9 miljoonaa euroa, kun taas Mare Nostrumin kuukausibudjetti oli yli 9 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että yhteisen Triton-operaation käynnistämisen jälkeen yli 24 400 laitonta maahanpyrkijää on pelastettu keskisen Välimeren reitiltä ja heistä lähes 7 860 Frontexin osarahoittamia voimavaroja käyttäen;

| G. | toteaa, että salakuljettajat ja ihmiskauppiaat käyttävät hyväkseen laitonta muuttoliikettä ja vaarantavat maahanpyrkijöiden hengen voitontavoittelun nimissä, ovat vastuussa tuhansista kuolemista ja muodostavat vakavan haasteen unionille ja jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että ihmiskauppiaiden rikollinen toiminta tuottaa 20 miljardia euroa voittoa vuodessa; toteaa, että Europolin mukaan järjestäytyneillä rikollisryhmillä, jotka avustavat aktiivisesti laittomien maahanpyrkijöiden kuljettamisessa Välimeren yli, on yhteyksiä ihmiskauppaan, huumeisiin, tuliaseisiin ja terrorismiin; ottaa huomioon, että 17. maaliskuuta 2015 aloitti toimintansa Europolin yhteinen operatiivinen Mare-ryhmä, jonka tehtävänä on puuttua näiden rikollisryhmien toimintaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että salakuljettajat ja ihmiskauppiaat käyttävät hyväkseen laitonta muuttoliikettä ja vaarantavat maahanpyrkijöiden hengen voitontavoittelun nimissä, ovat vastuussa tuhansista kuolemista ja muodostavat vakavan haasteen unionille ja jäsenvaltioille; ottaa huomioon, että ihmiskauppiaiden rikollinen toiminta tuottaa 20 miljardia euroa voittoa vuodessa; toteaa, että Europolin mukaan järjestäytyneillä rikollisryhmillä, jotka avustavat aktiivisesti laittomien maahanpyrkijöiden kuljettamisessa Välimeren yli, on yhteyksiä ihmiskauppaan, huumeisiin, tuliaseisiin ja terrorismiin; ottaa huomioon, että 17. maaliskuuta 2015 aloitti toimintansa Europolin yhteinen operatiivinen Mare-ryhmä, jonka tehtävänä on puuttua näiden rikollisryhmien toimintaan;

| H. | toteaa, että alueellinen epävakaus ja konfliktitilanne vaikuttavat maahanmuuttajien tulvaan ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden virtoihin ja näin ollen myös unioniin pyrkivien ihmisten määrään; ottaa huomioon, että IS-järjestön ja Da’eshin nopea laajentuminen naapurimaissa sijaitseville konfliktialueille vaikuttaa jossain vaiheessa myös maahanmuuttajien tulvaan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden virtoihin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että alueellinen epävakaus ja konfliktitilanne vaikuttavat maahanmuuttajien tulvaan ja asuinseuduiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden virtoihin ja näin ollen myös unioniin pyrkivien ihmisten määrään; ottaa huomioon, että IS-järjestön ja Da’eshin nopea laajentuminen naapurimaissa sijaitseville konfliktialueille vaikuttaa jossain vaiheessa myös maahanmuuttajien tulvaan ja siirtymään joutuneiden henkilöiden virtoihin;

| 1. | pitää toistuvia traagisia ihmishenkien menetyksiä Välimerellä erittäin valitettavina ja surullisina; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita hyödyntämään nykyistä yhteistyötä ja tekemään kaikkensa uusien merellä tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa ruumiiden ja kateissa olevien henkilöiden tunnistamiseksi ja heidän omaisilleen ilmoittamiseksi; |
| --- | --- |

1.

pitää toistuvia traagisia ihmishenkien menetyksiä Välimerellä erittäin valitettavina ja surullisina; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita hyödyntämään nykyistä yhteistyötä ja tekemään kaikkensa uusien merellä tapahtuvien ihmishenkien menetyksien estämiseksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa ruumiiden ja kateissa olevien henkilöiden tunnistamiseksi ja heidän omaisilleen ilmoittamiseksi;

| 2. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan käyttöön tarvittavat resurssit, jotta voidaan varmistaa, että etsintä- ja pelastusvelvoitteet todellakin täytetään ja että tätä varten annetaan riittävästi rahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan edelleen solidaarisuutta ja sitoutuneisuutta antamalla lisää varoja Frontexin ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) talousarvioihin ja operaatioihin ja sitoutuu antamaan näille virastoille niiden velvoitteiden täyttämiseen tarvittavat resurssit (henkilöstön ja laitteiston) unionin talousarvion ja sen tähän tarkoitettujen varojen kautta; |
| --- | --- |

2.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita antamaan käyttöön tarvittavat resurssit, jotta voidaan varmistaa, että etsintä- ja pelastusvelvoitteet todellakin täytetään ja että tätä varten annetaan riittävästi rahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan edelleen solidaarisuutta ja sitoutuneisuutta antamalla lisää varoja Frontexin ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) talousarvioihin ja operaatioihin ja sitoutuu antamaan näille virastoille niiden velvoitteiden täyttämiseen tarvittavat resurssit (henkilöstön ja laitteiston) unionin talousarvion ja sen tähän tarkoitettujen varojen kautta;

| 3. | muistuttaa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen eurooppalainen lähestymistapa; muistuttaa, että unionin on huolehdittava siitä, että vastuu jakautuu oikeudenmukaisemmin ja yhteisvastuu toteutuu niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja turvapaikanhakijoita; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että unionin on perustettava Välimeren viimeisimpien tragedioiden johdosta toteuttamansa toimet yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteille, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80 artiklassa määrätään, sekä omaksuttava kokonaisvaltainen eurooppalainen lähestymistapa; muistuttaa, että unionin on huolehdittava siitä, että vastuu jakautuu oikeudenmukaisemmin ja yhteisvastuu toteutuu niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka ottavat vastaan absoluuttisesti tai suhteellisesti suurimman määrän pakolaisia ja turvapaikanhakijoita;

| 4. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston sitoumukseen unionin Triton-operaation tehostamisesta lisäämällä rahoitusta ja voimavaroja; kehottaa unionia määrittämään Triton-operaatiolle selkeän toimeksiannon, jotta voidaan laajentaa sen toiminta-aluetta ja lisätä sen etsintä- ja pelastusoperaatioihin liittyviä toimivaltuuksia unionin tasolla; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston sitoumukseen unionin Triton-operaation tehostamisesta lisäämällä rahoitusta ja voimavaroja; kehottaa unionia määrittämään Triton-operaatiolle selkeän toimeksiannon, jotta voidaan laajentaa sen toiminta-aluetta ja lisätä sen etsintä- ja pelastusoperaatioihin liittyviä toimivaltuuksia unionin tasolla;

| 5. | kehottaa käynnistämään vakaan ja pysyvän EU:n humanitaarisen pelastusoperaation, joka toimisi Mare Nostrumin tapaan avomerellä ja johon kaikki jäsenvaltiot osallistuisivat taloudellisesti sekä antamalla sen käyttöön varusteita ja voimavaroja; kehottaa EU:ta osallistumaan tällaisen operaation rahoitukseen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa käynnistämään vakaan ja pysyvän EU:n humanitaarisen pelastusoperaation, joka toimisi Mare Nostrumin tapaan avomerellä ja johon kaikki jäsenvaltiot osallistuisivat taloudellisesti sekä antamalla sen käyttöön varusteita ja voimavaroja; kehottaa EU:ta osallistumaan tällaisen operaation rahoitukseen;

| 6. | pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston ehdotusta turvapaikkahakemusten yhteisestä käsittelystä EASOn ryhmien tuella; kehottaa komissiota laajentamaan EASOn toimivaltuuksia ja lisäämään sen operatiivista roolia turvapaikkahakemusten käsittelyssä; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston ehdotusta turvapaikkahakemusten yhteisestä käsittelystä EASOn ryhmien tuella; kehottaa komissiota laajentamaan EASOn toimivaltuuksia ja lisäämään sen operatiivista roolia turvapaikkahakemusten käsittelyssä;

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti nykyisiä mahdollisuuksia myöntää humanitaarisia viisumeja lähetystöissään ja konsulaateissaan; huomauttaa tässä yhteydessä, että neuvoston olisi harkittava vakavasti mahdollisuutta ottaa käyttöön vuoden 2001 tilapäistä suojelua koskeva direktiivi tai SEUT:n 78 artiklan 3 kohta, joissa molemmissa annetaan mahdollisuus soveltaa solidaarisuusmekanismia siinä tapauksessa, että asuinsijoiltaan siirtyneiden ihmisten maahantulo on joukoittainen ja äkillinen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti nykyisiä mahdollisuuksia myöntää humanitaarisia viisumeja lähetystöissään ja konsulaateissaan; huomauttaa tässä yhteydessä, että neuvoston olisi harkittava vakavasti mahdollisuutta ottaa käyttöön vuoden 2001 tilapäistä suojelua koskeva direktiivi tai SEUT:n 78 artiklan 3 kohta, joissa molemmissa annetaan mahdollisuus soveltaa solidaarisuusmekanismia siinä tapauksessa, että asuinsijoiltaan siirtyneiden ihmisten maahantulo on joukoittainen ja äkillinen;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan enemmän nykyisiin uudelleensijoittamisohjelmiin ja kehottaa tähän etenkin niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole tähän mennessä osallistuneet lainkaan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan enemmän nykyisiin uudelleensijoittamisohjelmiin ja kehottaa tähän etenkin niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole tähän mennessä osallistuneet lainkaan;

| 9. | kehottaa komissiota vahvistamaan sitovat kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota vahvistamaan sitovat kiintiöt turvapaikanhakijoiden jakamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden kesken;

| 10. | korostaa, että on tärkeää tukea vapaaehtoiseen paluuseen tähtääviä toimenpiteitä mutta samalla kuitenkin turvata kaikkien muuttajien oikeuksien suojelu ja taata heille turvallinen ja laillinen pääsy unionin turvapaikkajärjestelmään palauttamiskiellon periaatetta asianmukaisesti noudattaen; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että on tärkeää tukea vapaaehtoiseen paluuseen tähtääviä toimenpiteitä mutta samalla kuitenkin turvata kaikkien muuttajien oikeuksien suojelu ja taata heille turvallinen ja laillinen pääsy unionin turvapaikkajärjestelmään palauttamiskiellon periaatetta asianmukaisesti noudattaen;

| 11. | pitää myönteisenä, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja puheenjohtajavaltio Latvia kutsuivat välittömästi koolle Luxemburgiin ylimääräisen yhteisen ulko- ja sisäasiainministerien neuvoston kokouksen, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot kutsuivat välittömästi koolle ylimääräisen huippukokouksen yhteisten ratkaisujen löytämiseksi Välimeren kriisitilanteeseen; panee merkille, että tällöin käytiin ensimmäinen laaja keskustelu vaihtoehdoista ihmishenkien pelastamiseksi, salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi sekä vastaanottoa ja suojelua koskevan vastuun jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken; korostaa, että jäsenvaltioiden on kehitettävä edelleen tätä sitoumusta, ja pitää valitettavana Eurooppa-neuvoston haluttomuutta sitoutua uskottavaan ja unionin laajuiseen sitovaan solidaarisuusmekanismiin; |
| --- | --- |

11.

pitää myönteisenä, että varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja puheenjohtajavaltio Latvia kutsuivat välittömästi koolle Luxemburgiin ylimääräisen yhteisen ulko- ja sisäasiainministerien neuvoston kokouksen, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot kutsuivat välittömästi koolle ylimääräisen huippukokouksen yhteisten ratkaisujen löytämiseksi Välimeren kriisitilanteeseen; panee merkille, että tällöin käytiin ensimmäinen laaja keskustelu vaihtoehdoista ihmishenkien pelastamiseksi, salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi sekä vastaanottoa ja suojelua koskevan vastuun jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken; korostaa, että jäsenvaltioiden on kehitettävä edelleen tätä sitoumusta, ja pitää valitettavana Eurooppa-neuvoston haluttomuutta sitoutua uskottavaan ja unionin laajuiseen sitovaan solidaarisuusmekanismiin;

| 12. | kehottaa kaikkia osallistuvia jäsenvaltioita saattamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön ja näin varmistamaan yhteiset eurooppalaiset normit muun muassa turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteille ja perusoikeuksien kunnioittamiselle olemassa olevan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia osallistuvia jäsenvaltioita saattamaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän nopeasti ja kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön ja näin varmistamaan yhteiset eurooppalaiset normit muun muassa turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteille ja perusoikeuksien kunnioittamiselle olemassa olevan lainsäädännön mukaisesti;

| 13. | kehottaa koordinoimaan tiiviimmin unionin ja jäsenvaltioiden toimia muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumiseksi; korostaa, että unioni tarvitsee kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla lisätään sen sisä- ja ulkopolitiikan sekä ennen kaikkea sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja kehitys- ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuutta; kehottaa lujittamaan unionin yhteistyötä sen Lähi-idässä ja Afrikassa sijaitsevien kumppanimaiden kanssa demokratian, perusvapauksien ja -oikeuksien, turvallisuuden sekä vaurauden edistämiseksi; |
| --- | --- |

13.

kehottaa koordinoimaan tiiviimmin unionin ja jäsenvaltioiden toimia muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumiseksi; korostaa, että unioni tarvitsee kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla lisätään sen sisä- ja ulkopolitiikan sekä ennen kaikkea sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja kehitys- ja muuttoliikepolitiikan johdonmukaisuutta; kehottaa lujittamaan unionin yhteistyötä sen Lähi-idässä ja Afrikassa sijaitsevien kumppanimaiden kanssa demokratian, perusvapauksien ja -oikeuksien, turvallisuuden sekä vaurauden edistämiseksi;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita määräämään mahdollisimman ankarat rikosoikeudelliset seuraamukset unioniin ja unionin kautta tapahtuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta sekä ulottamaan ne myös yksilöihin ja ryhmiin, jotka käyttävät hyväkseen haavoittuvassa asemassa olevia muuttajia unionissa, mutta varmistamaan, että hädässä olevien turvapaikanhakijoiden ja alusten avuksi tulevia ihmisiä ei aseteta syytteeseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita määräämään mahdollisimman ankarat rikosoikeudelliset seuraamukset unioniin ja unionin kautta tapahtuvasta ihmiskaupasta ja ihmisten salakuljetuksesta sekä ulottamaan ne myös yksilöihin ja ryhmiin, jotka käyttävät hyväkseen haavoittuvassa asemassa olevia muuttajia unionissa, mutta varmistamaan, että hädässä olevien turvapaikanhakijoiden ja alusten avuksi tulevia ihmisiä ei aseteta syytteeseen;

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Europolin, Frontexin, EASOn ja Eurojustin kanssa ihmiskaupan harjoittajien ja salakuljetusta harjoittavien rikollisverkostojen vastaisessa toiminnassa sekä selvittämään ja jäljittämään niiden rahoitusta ja tunnistamaan niiden toimintatapoja, jotta niitä estettäisiin ansaitsemasta rahaa sillä, että ne asettavat maahanpyrkijät hengenvaaraan; korostaa tarvetta lisätä yhteistyötä kolmansien maiden ja erityisesti Libyaa ympäröivien maiden kanssa ja pitää sekä lainvalvontakoulutukseen että tietopalvelujen tarjoamiseen liittyvää yhteistyötä välttämättömänä, jotta nämä rikollisverkostot voidaan hajottaa; korostaa, että kolmansien maiden on noudatettava ihmishenkien pelastamista merellä koskevaa kansainvälistä lainsäädäntöä ja huolehdittava pakolaisten suojelusta ja perusoikeuksien kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä Europolin, Frontexin, EASOn ja Eurojustin kanssa ihmiskaupan harjoittajien ja salakuljetusta harjoittavien rikollisverkostojen vastaisessa toiminnassa sekä selvittämään ja jäljittämään niiden rahoitusta ja tunnistamaan niiden toimintatapoja, jotta niitä estettäisiin ansaitsemasta rahaa sillä, että ne asettavat maahanpyrkijät hengenvaaraan; korostaa tarvetta lisätä yhteistyötä kolmansien maiden ja erityisesti Libyaa ympäröivien maiden kanssa ja pitää sekä lainvalvontakoulutukseen että tietopalvelujen tarjoamiseen liittyvää yhteistyötä välttämättömänä, jotta nämä rikollisverkostot voidaan hajottaa; korostaa, että kolmansien maiden on noudatettava ihmishenkien pelastamista merellä koskevaa kansainvälistä lainsäädäntöä ja huolehdittava pakolaisten suojelusta ja perusoikeuksien kunnioittamisesta;

| 16. | tähdentää, että väkivallan ja alikehittyneisyyden perimmäisiin syihin on puututtava lähtömaissa, jotta voidaan tyrehdyttää pakolaisten ja taloudellisten muuttajien virrat; huomauttaa tähän liittyen, että kaikkien lähtömaiden hallitusten keskeisiä prioriteetteja olisi oltava hallintorakenteiden huomattava vahvistaminen kehittämällä tehokkaita ja kattavia julkisia laitoksia, kolmansien maiden turvapaikkajärjestelmien valmiuksien kehittämisen varmistaminen, oikeusvaltion vakiinnuttaminen ja laajalle levinneen korruption torjunta kaikilla tasoilla sekä ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen; |
| --- | --- |

16.

tähdentää, että väkivallan ja alikehittyneisyyden perimmäisiin syihin on puututtava lähtömaissa, jotta voidaan tyrehdyttää pakolaisten ja taloudellisten muuttajien virrat; huomauttaa tähän liittyen, että kaikkien lähtömaiden hallitusten keskeisiä prioriteetteja olisi oltava hallintorakenteiden huomattava vahvistaminen kehittämällä tehokkaita ja kattavia julkisia laitoksia, kolmansien maiden turvapaikkajärjestelmien valmiuksien kehittämisen varmistaminen, oikeusvaltion vakiinnuttaminen ja laajalle levinneen korruption torjunta kaikilla tasoilla sekä ihmisoikeuksien ja demokratian edistäminen;

| 17. | toteaa jälleen tukevansa kaikkia YK-johtoisia neuvotteluja, joiden tavoitteena on palauttaa demokraattinen hallitusvalta Libyaan, ja muistuttaa sitoumuksestaan tehostaa toimia, joilla puututaan Libyan ja Syyrian konflikteihin ja epävakaaseen tilanteeseen; korostaa, että konfliktialueiden vakauttaminen on erittäin tärkeää, jotta ihmisten ei enää tarvitsisi niin suurin joukon siirtyä pois asuinsijoiltaan; |
| --- | --- |

17.

toteaa jälleen tukevansa kaikkia YK-johtoisia neuvotteluja, joiden tavoitteena on palauttaa demokraattinen hallitusvalta Libyaan, ja muistuttaa sitoumuksestaan tehostaa toimia, joilla puututaan Libyan ja Syyrian konflikteihin ja epävakaaseen tilanteeseen; korostaa, että konfliktialueiden vakauttaminen on erittäin tärkeää, jotta ihmisten ei enää tarvitsisi niin suurin joukon siirtyä pois asuinsijoiltaan;

| 18. | muistuttaa, että tämän päätöslauselman tarkoituksena on vastata viimeaikaisiin traagisiin tapahtumiin Välimerellä ja Eurooppa-neuvoston 23. huhtikuuta 2015 antamiin päätelmiin sekä ehdottaa kiireellisiä toimenpiteitä, jotka on toteutettava välittömästi, pitäen mielessä, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta – joka on tässä yhteydessä asiasta vastaava valiokunta – laatii parhaillaan mietintöä, josta ilmenevät muuttoliikepolitiikkaa koskevat parlamentin keskipitkän ja pitkän aikavälin suuntaviivat; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että tämän päätöslauselman tarkoituksena on vastata viimeaikaisiin traagisiin tapahtumiin Välimerellä ja Eurooppa-neuvoston 23. huhtikuuta 2015 antamiin päätelmiin sekä ehdottaa kiireellisiä toimenpiteitä, jotka on toteutettava välittömästi, pitäen mielessä, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta – joka on tässä yhteydessä asiasta vastaava valiokunta – laatii parhaillaan mietintöä, josta ilmenevät muuttoliikepolitiikkaa koskevat parlamentin keskipitkän ja pitkän aikavälin suuntaviivat;

| 19. | kehottaa komissiota laatimaan ja esittämään kunnianhimoisen Euroopan muuttoliikeagendan, jossa otetaan huomioon kaikki muuttoliikkeen näkökohdat; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota laatimaan ja esittämään kunnianhimoisen Euroopan muuttoliikeagendan, jossa otetaan huomioon kaikki muuttoliikkeen näkökohdat;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0448.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0105.

---

Torstai 30. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Kristittyjen vaino maailmassa ja terroristijärjestö al-Shabaabin tekemät opiskelijoiden surmat Keniassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 kristittyjen vainosta maailmassa ja terroristijärjestö al-Shabaabin tekemistä opiskelijoiden surmista Keniassa (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Keniasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Keniasta,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun toisen tarkistetun kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”) ja etenkin sen 8, 11 ja 26 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun toisen tarkistetun kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimus”) ja etenkin sen 8, 11 ja 26 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 23. marraskuuta 2014 antaman julkilausuman 28 siviilimatkailijan joukkomurhasta ja 3. huhtikuuta 2015 antaman julkilausuman Garissan yliopiston joukkomurhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 23. marraskuuta 2014 antaman julkilausuman 28 siviilimatkailijan joukkomurhasta ja 3. huhtikuuta 2015 antaman julkilausuman Garissan yliopiston joukkomurhasta,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 9. huhtikuuta 2015 pidetyssä 497. kokouksessaan antaman lehdistötiedotteen Garissassa, Keniassa tehdystä terrori-iskusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 9. huhtikuuta 2015 pidetyssä 497. kokouksessaan antaman lehdistötiedotteen Garissassa, Keniassa tehdystä terrori-iskusta,

| — | ottaa huomioon, että Kenian ilmavoimat iskivät al-Shabaabin koulutusleireille Somaliassa vastauksena Garissan yliopiston verilöylylle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Kenian ilmavoimat iskivät al-Shabaabin koulutusleireille Somaliassa vastauksena Garissan yliopiston verilöylylle,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon kansainvälistä humanitaarista oikeutta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä humanitaarista oikeutta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että viimeisin terrori-isku Garissassa, Keniassa kohdistui nuoriin ihmisiin, koulutukseen ja sitä kautta maan tulevaisuuteen; ottaa huomioon, että nuoret edustavat toivoa ja rauhaa ja ovat maan kehityksen ylläpitäjiä tulevaisuudessa; pitää koulutusta erittäin tärkeänä väkivaltaisten ääriliikkeiden ja fundamentalismin torjunnassa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että viimeisin terrori-isku Garissassa, Keniassa kohdistui nuoriin ihmisiin, koulutukseen ja sitä kautta maan tulevaisuuteen; ottaa huomioon, että nuoret edustavat toivoa ja rauhaa ja ovat maan kehityksen ylläpitäjiä tulevaisuudessa; pitää koulutusta erittäin tärkeänä väkivaltaisten ääriliikkeiden ja fundamentalismin torjunnassa;

| B. | toteaa, että uskonnollisiin vähemmistöihin ja erityisesti kristittyihin kaikkialla maailmassa kohdistuvien hyökkäysten määrä on kasvanut valtavasti viime kuukausien aikana; toteaa, että kristittyjä tapetaan säälimättä, pahoinpidellään ja pidätetään joka päivä ja että useimmiten tekijöinä ovat jihadistiterroristit joissakin osissa arabimaailmaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että uskonnollisiin vähemmistöihin ja erityisesti kristittyihin kaikkialla maailmassa kohdistuvien hyökkäysten määrä on kasvanut valtavasti viime kuukausien aikana; toteaa, että kristittyjä tapetaan säälimättä, pahoinpidellään ja pidätetään joka päivä ja että useimmiten tekijöinä ovat jihadistiterroristit joissakin osissa arabimaailmaa;

| C. | toteaa, että kristityt ovat kaikkein vainotuin uskonnollinen ryhmä; toteaa, että tämäntyyppisestä ääriliikehdinnästä ja vainosta on tulossa laajamittaisen maahanmuuton yhteydessä esiin nousevia merkittäviä tekijöitä; toteaa, että tietojen mukaan vuosittain surmataan yli 150 000 kristittyä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kristityt ovat kaikkein vainotuin uskonnollinen ryhmä; toteaa, että tämäntyyppisestä ääriliikehdinnästä ja vainosta on tulossa laajamittaisen maahanmuuton yhteydessä esiin nousevia merkittäviä tekijöitä; toteaa, että tietojen mukaan vuosittain surmataan yli 150 000 kristittyä;

| D. | toteaa, että 15. helmikuuta 2015 ISIS/Da’esh mestasi 21 Egyptin koptikristittyä Libyassa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 15. helmikuuta 2015 ISIS/Da’esh mestasi 21 Egyptin koptikristittyä Libyassa;

| E. | toteaa, että Garissassa hyökkääjät kohdistivat iskunsa tarkoituksellisesti muihin kuin muslimeihin ja valitsivat kristittyjä raa’asti teloitettaviksi; ottaa huomioon, että al-Shabaab on avoimesti ja julkisesti vakuuttanut käyvänsä sotaa alueen kristittyjä vastaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Garissassa hyökkääjät kohdistivat iskunsa tarkoituksellisesti muihin kuin muslimeihin ja valitsivat kristittyjä raa’asti teloitettaviksi; ottaa huomioon, että al-Shabaab on avoimesti ja julkisesti vakuuttanut käyvänsä sotaa alueen kristittyjä vastaan;

| F. | toteaa, että lasten ja nuorten oikeuksien suojeleminen sekä taitojen, koulutuksen ja innovoinnin vahvistaminen ovat oleellisen tärkeitä heidän taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen mahdollisuuksiensa parantamiseksi ja maan kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että lasten ja nuorten oikeuksien suojeleminen sekä taitojen, koulutuksen ja innovoinnin vahvistaminen ovat oleellisen tärkeitä heidän taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen mahdollisuuksiensa parantamiseksi ja maan kehityksen edistämiseksi;

| G. | toteaa, että al-Shabaab on iskenyt säännöllisesti opiskelijoita, kouluja ja muita oppilaitoksia vastaan; toteaa, että muun muassa joulukuussa 2009 itsemurhapommittaja tappoi 19 ihmistä lääketieteen opiskelijoiden valmistujaisjuhlassa Mogadishussa, Somaliassa, ja lokakuussa 2011 terroristiryhmä ilmoitti olevansa vastuussa niin ikään Mogadishussa tehdystä pommi-iskusta, jossa kuoli 70 ihmistä, joiden joukossa oli Somalian opetusministeriössä koetuloksia odottaneita opiskelijoita; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että al-Shabaab on iskenyt säännöllisesti opiskelijoita, kouluja ja muita oppilaitoksia vastaan; toteaa, että muun muassa joulukuussa 2009 itsemurhapommittaja tappoi 19 ihmistä lääketieteen opiskelijoiden valmistujaisjuhlassa Mogadishussa, Somaliassa, ja lokakuussa 2011 terroristiryhmä ilmoitti olevansa vastuussa niin ikään Mogadishussa tehdystä pommi-iskusta, jossa kuoli 70 ihmistä, joiden joukossa oli Somalian opetusministeriössä koetuloksia odottaneita opiskelijoita;

| H. | huomauttaa, että al-Shabaabin erääseen Mogadishussa sijaitsevaan hotelliin 25. maaliskuuta 2015 tekemässä iskussa kuoli ainakin 15 ihmistä ja että iskussa surmansa saaneiden joukossa oli Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalian pysyvä edustaja YK:ssa Genevessä, Sveitsissä; |
| --- | --- |

H.

huomauttaa, että al-Shabaabin erääseen Mogadishussa sijaitsevaan hotelliin 25. maaliskuuta 2015 tekemässä iskussa kuoli ainakin 15 ihmistä ja että iskussa surmansa saaneiden joukossa oli Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalian pysyvä edustaja YK:ssa Genevessä, Sveitsissä;

| I. | ottaa huomioon, että Kenia on joutunut siviileihin kohdistuneiden hyökkäysten kohteeksi yhä useammin lokakuun 2011 jälkeen, jolloin sen joukot etenivät eteläiseen Somaliaan osana Somalian armeijan koordinoitua operaatiota al-Shabaabin hallitsemaa aluetta vastaan sen jälkeen, kun terroristiryhmä otti neljä panttivankia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kenia on joutunut siviileihin kohdistuneiden hyökkäysten kohteeksi yhä useammin lokakuun 2011 jälkeen, jolloin sen joukot etenivät eteläiseen Somaliaan osana Somalian armeijan koordinoitua operaatiota al-Shabaabin hallitsemaa aluetta vastaan sen jälkeen, kun terroristiryhmä otti neljä panttivankia;

| J. | ottaa huomioon, että marraskuusta 2011 lähtien Kenian joukot ovat olleet osa Somaliassa toteutettavaa Afrikan unionin operaatiota (AMISOM), jonka Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto perusti 19. tammikuuta 2007 ja jolle YK:n turvallisuusneuvosto antoi valtuudet 20. helmikuuta 2007 (päätöslauselma 1744(2007)), kuten se myös äskettäin antoi Afrikan unionille valtuudet jatkaa operaatiotaan 30. marraskuuta 2015 saakka (päätöslauselma 2182(2014)); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että marraskuusta 2011 lähtien Kenian joukot ovat olleet osa Somaliassa toteutettavaa Afrikan unionin operaatiota (AMISOM), jonka Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto perusti 19. tammikuuta 2007 ja jolle YK:n turvallisuusneuvosto antoi valtuudet 20. helmikuuta 2007 (päätöslauselma 1744(2007)), kuten se myös äskettäin antoi Afrikan unionille valtuudet jatkaa operaatiotaan 30. marraskuuta 2015 saakka (päätöslauselma 2182(2014));

| K. | ottaa huomioon, että yksi tärkeimmistä tekijöistä terroristijärjestö al-Shabaabin vastaisessa taistelussa on ollut Etiopian armeija ja hieman vähäisemmässä roolissa Ugandan armeija; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yksi tärkeimmistä tekijöistä terroristijärjestö al-Shabaabin vastaisessa taistelussa on ollut Etiopian armeija ja hieman vähäisemmässä roolissa Ugandan armeija;

| L. | ottaa huomioon, että al-Shabaab on muodostanut yhteyksiä muihin Afrikan islamistiryhmiin, kuten Boko Haramiin Nigeriassa ja Islamilaisen Maghrebin al-Qaidaan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että al-Shabaab on muodostanut yhteyksiä muihin Afrikan islamistiryhmiin, kuten Boko Haramiin Nigeriassa ja Islamilaisen Maghrebin al-Qaidaan;

| M. | toteaa, että terroristijärjestö al-Shabaab pommittaa ja tappaa säännöllisesti pääasiassa siviilejä Somaliassa ja sen naapurimaissa, kuten Ugandan pääkaupungissa Kampalassa heinäkuussa 2010, ja paljon useammin Keniassa, jossa vain suurimittaiset iskut ovat saaneet kansainvälistä huomiota, mutta pienempiä hyökkäyksiä tapahtuu yhtenään; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että terroristijärjestö al-Shabaab pommittaa ja tappaa säännöllisesti pääasiassa siviilejä Somaliassa ja sen naapurimaissa, kuten Ugandan pääkaupungissa Kampalassa heinäkuussa 2010, ja paljon useammin Keniassa, jossa vain suurimittaiset iskut ovat saaneet kansainvälistä huomiota, mutta pienempiä hyökkäyksiä tapahtuu yhtenään;

| N. | toteaa, että al-Shabaab on ilmoittanut olevansa vastuussa Kenian rannikolla heinäkuussa 2014 tehdyistä hyökkäyksistä Hindin, Gamban, Lamun ja Tana-joen piirikunnan kyliin, joissa teloitettiin yli sata ihmistä, ja vuoden 2014 lopulla Mandelan piirikuntaan tehdystä kahdesta hyökkäyksestä, joissa kuoli 64 ihmistä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että al-Shabaab on ilmoittanut olevansa vastuussa Kenian rannikolla heinäkuussa 2014 tehdyistä hyökkäyksistä Hindin, Gamban, Lamun ja Tana-joen piirikunnan kyliin, joissa teloitettiin yli sata ihmistä, ja vuoden 2014 lopulla Mandelan piirikuntaan tehdystä kahdesta hyökkäyksestä, joissa kuoli 64 ihmistä;

| O. | ottaa huomioon, että Garissan yliopistoon tehdyn terrori-iskun jälkeen Kenian hallitus uhkasi YK:n pakolaisjärjestöä (UNHCR) sillä, että se sulkisi Dadaabin pakolaisleirin kolmen kuukauden kuluessa; toteaa, että YK:n pakolaisjärjestö on varoittanut, että tällä toimenpiteellä olisi hyvin rankat humanitaariset ja käytännön seuraukset; ottaa huomioon, että pakolaisten oikeusasemaa koskevassa YK:n yleissopimuksessa kielletään pakottamasta pakolaisia palaamaan alueille, joilla heidän henkensä tai vapautensa on uhattuna; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Garissan yliopistoon tehdyn terrori-iskun jälkeen Kenian hallitus uhkasi YK:n pakolaisjärjestöä (UNHCR) sillä, että se sulkisi Dadaabin pakolaisleirin kolmen kuukauden kuluessa; toteaa, että YK:n pakolaisjärjestö on varoittanut, että tällä toimenpiteellä olisi hyvin rankat humanitaariset ja käytännön seuraukset; ottaa huomioon, että pakolaisten oikeusasemaa koskevassa YK:n yleissopimuksessa kielletään pakottamasta pakolaisia palaamaan alueille, joilla heidän henkensä tai vapautensa on uhattuna;

| P. | toteaa, että Afrikan valmiusjoukot eivät ole vielä toimintakunnossa ja että EU on ilmoittanut halukkuutensa tukea Afrikan rauhanturvavalmiuksia osana EU:n Afrikkaa koskevaa turvallisuusstrategiaa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Afrikan valmiusjoukot eivät ole vielä toimintakunnossa ja että EU on ilmoittanut halukkuutensa tukea Afrikan rauhanturvavalmiuksia osana EU:n Afrikkaa koskevaa turvallisuusstrategiaa;

| Q. | toteaa, että AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 11 artiklassa todetaan, että ”rauhan rakentamisessa sekä selkkausten ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa tuetaan erityisesti poliittisten, taloudellisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen osallistumismahdollisuuksien jakamista tasapuolisesti kaikkien yhteiskuntaryhmien kesken, hallinnon demokratiaan perustuvan oikeutuksen ja tehokkuuden vahvistamista, tehokkaiden mekanismien luomista eri ryhmien etujen sovittamiseksi yhteen rauhanomaisesti, [...] eri yhteiskuntaryhmiä erottavien kuilujen kuromista umpeen sekä aktiivista ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa”; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 11 artiklassa todetaan, että ”rauhan rakentamisessa sekä selkkausten ehkäisemisessä ja ratkaisemisessa tuetaan erityisesti poliittisten, taloudellisten, yhteiskunnallisten ja kulttuuristen osallistumismahdollisuuksien jakamista tasapuolisesti kaikkien yhteiskuntaryhmien kesken, hallinnon demokratiaan perustuvan oikeutuksen ja tehokkuuden vahvistamista, tehokkaiden mekanismien luomista eri ryhmien etujen sovittamiseksi yhteen rauhanomaisesti, [...] eri yhteiskuntaryhmiä erottavien kuilujen kuromista umpeen sekä aktiivista ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa”;

| 1. | tuomitsee jyrkästi al-Shabaabin Garissassa 2. huhtikuuta 2015 harkitusti toteuttaman terrori-iskun, jossa se murhasi 147 nuorta ja syytöntä yliopisto-opiskelijaa ja jossa 79 ihmistä loukkaantui; tuomitsee jyrkästi kaikki ihmisoikeusrikkomukset ja etenkin tapaukset, joissa ihmisiä tapetaan uskontonsa, uskonsa tai etnisen alkuperänsä vuoksi; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi al-Shabaabin Garissassa 2. huhtikuuta 2015 harkitusti toteuttaman terrori-iskun, jossa se murhasi 147 nuorta ja syytöntä yliopisto-opiskelijaa ja jossa 79 ihmistä loukkaantui; tuomitsee jyrkästi kaikki ihmisoikeusrikkomukset ja etenkin tapaukset, joissa ihmisiä tapetaan uskontonsa, uskonsa tai etnisen alkuperänsä vuoksi;

| 2. | tuomitsee jälleen al-Shabaabin kesällä 2014 useisiin Kenian rannikkokyliin, kuten Mpeketoniin, tekemät iskut, joissa teloitettiin 50 ihmistä; tuomitsee jyrkästi Westgaten ostoskeskukseen Nairobissa 24. syyskuuta 2013 tehdyn yllätysiskun, jonka jäljiltä löydettiin 67 ruumista; tuomitsee al-Shabaabin Mogadishussa 25. maaliskuuta 2015 tekemän iskun, jossa suurlähettiläs Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalian pysyvä edustaja YK:ssa Genevessä, menetti henkensä; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee jälleen al-Shabaabin kesällä 2014 useisiin Kenian rannikkokyliin, kuten Mpeketoniin, tekemät iskut, joissa teloitettiin 50 ihmistä; tuomitsee jyrkästi Westgaten ostoskeskukseen Nairobissa 24. syyskuuta 2013 tehdyn yllätysiskun, jonka jäljiltä löydettiin 67 ruumista; tuomitsee al-Shabaabin Mogadishussa 25. maaliskuuta 2015 tekemän iskun, jossa suurlähettiläs Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, Somalian pysyvä edustaja YK:ssa Genevessä, menetti henkensä;

| 3. | ilmaisee osanottonsa uhrien omaisille sekä Kenian tasavallan kansalaisille ja hallitukselle; pysyy Kenian kansan rinnalla näiden halveksittavien hyökkäysten voittamiseksi; |
| --- | --- |

3.

ilmaisee osanottonsa uhrien omaisille sekä Kenian tasavallan kansalaisille ja hallitukselle; pysyy Kenian kansan rinnalla näiden halveksittavien hyökkäysten voittamiseksi;

| 4. | toteaa jälleen, että uskonnonvapaus on perusoikeus, ja tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen uskontoon perustuvan väkivallan ja syrjinnän; |
| --- | --- |

4.

toteaa jälleen, että uskonnonvapaus on perusoikeus, ja tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen uskontoon perustuvan väkivallan ja syrjinnän;

| 5. | tuomitsee useissa maissa viime aikoina tapahtuneet hyökkäykset kristittyjä yhteisöjä vastaan, erityisesti viimeaikaisen tapauksen, jossa 12 kristittyä heitettiin yli laidan Libyasta alkaneella merimatkalla, sekä 19. huhtikuuta 2015 tapahtuneen 30 Etiopian kristityn joukkomurhan, ja ilmaisee myötätuntonsa uhrien omaisille; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee useissa maissa viime aikoina tapahtuneet hyökkäykset kristittyjä yhteisöjä vastaan, erityisesti viimeaikaisen tapauksen, jossa 12 kristittyä heitettiin yli laidan Libyasta alkaneella merimatkalla, sekä 19. huhtikuuta 2015 tapahtuneen 30 Etiopian kristityn joukkomurhan, ja ilmaisee myötätuntonsa uhrien omaisille;

| 6. | on hyvin huolissaan siitä, että terroritekojen toteuttajat käyttävät uskontoa väärin monilla alueilla maailmassa, ja syvästi huolissaan kristittyihin kohdistuvan suvaitsemattomuuden, painostuksen ja väkivallan lisääntymisestä etenkin joissakin osissa arabimaailmaa; arvostelee ankarasti uskonnon välineellistämistä erilaisissa konflikteissa; tuomitsee kirkkoihin kaikkialla maailmassa kohdistettujen hyökkäysten lisääntymisen ja erityisesti Pakistanissa 15. maaliskuuta 2015 tehdyn iskun, jossa surmattiin 14 ihmistä; tuomitsee jyrkästi kristittyjen vangitsemisen, katoamiset, kidutuksen, orjuuttamisen ja julkiset teloitukset Pohjois-Koreassa; vahvistaa kantanaan ja tukee sitä, että kaikilla Irakissa ja Syyriassa asuvilla uskonnollisilla ja etnisillä vähemmistöillä, myös kristityillä, on luovuttamaton oikeus asua edelleen historiallisilla ja perinteisillä kotiseuduillaan ja elää ihmisarvoista, tasa-arvoista ja turvallista elämää; huomauttaa, että eri uskonnollisten ryhmien jäsenet elivät vuosisatojen ajan rauhanomaista rinnakkaiseloa alueella; |
| --- | --- |

6.

on hyvin huolissaan siitä, että terroritekojen toteuttajat käyttävät uskontoa väärin monilla alueilla maailmassa, ja syvästi huolissaan kristittyihin kohdistuvan suvaitsemattomuuden, painostuksen ja väkivallan lisääntymisestä etenkin joissakin osissa arabimaailmaa; arvostelee ankarasti uskonnon välineellistämistä erilaisissa konflikteissa; tuomitsee kirkkoihin kaikkialla maailmassa kohdistettujen hyökkäysten lisääntymisen ja erityisesti Pakistanissa 15. maaliskuuta 2015 tehdyn iskun, jossa surmattiin 14 ihmistä; tuomitsee jyrkästi kristittyjen vangitsemisen, katoamiset, kidutuksen, orjuuttamisen ja julkiset teloitukset Pohjois-Koreassa; vahvistaa kantanaan ja tukee sitä, että kaikilla Irakissa ja Syyriassa asuvilla uskonnollisilla ja etnisillä vähemmistöillä, myös kristityillä, on luovuttamaton oikeus asua edelleen historiallisilla ja perinteisillä kotiseuduillaan ja elää ihmisarvoista, tasa-arvoista ja turvallista elämää; huomauttaa, että eri uskonnollisten ryhmien jäsenet elivät vuosisatojen ajan rauhanomaista rinnakkaiseloa alueella;

| 7. | kehottaa EU:n toimielimiä noudattamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaista velvoitettaan pitää yllä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kirkkojen ja uskonnollisten, filosofisten ja tunnustuksettomien järjestöjen kanssa sen varmistamiseksi, että kristittyjen yhteisöjen ja muiden uskonnollisten yhteisöjen vainoa koskeva ongelma on EU:lle ensisijainen asia; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:n toimielimiä noudattamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaista velvoitettaan pitää yllä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kirkkojen ja uskonnollisten, filosofisten ja tunnustuksettomien järjestöjen kanssa sen varmistamiseksi, että kristittyjen yhteisöjen ja muiden uskonnollisten yhteisöjen vainoa koskeva ongelma on EU:lle ensisijainen asia;

| 8. | tuomitsee sen, että ISIS/Da’esh käyttää Syyriassa ja Irakissa muinaista lakia eli dhimma-sopimusta pakottaakseen kristityt alistumaan uskonnollisiin veroihin ja rajoituksiin kuolemanrangaistuksen uhalla; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee sen, että ISIS/Da’esh käyttää Syyriassa ja Irakissa muinaista lakia eli dhimma-sopimusta pakottaakseen kristityt alistumaan uskonnollisiin veroihin ja rajoituksiin kuolemanrangaistuksen uhalla;

| 9. | ilmaisee jälleen myötätuntonsa kaikille eri puolilla Afrikkaa vainotuille kristityille etenkin Libyassa, Nigeriassa ja Sudanissa toimeenpantujen viimeaikaisten julmuuksien johdosta; |
| --- | --- |

9.

ilmaisee jälleen myötätuntonsa kaikille eri puolilla Afrikkaa vainotuille kristityille etenkin Libyassa, Nigeriassa ja Sudanissa toimeenpantujen viimeaikaisten julmuuksien johdosta;

| 10. | tuomitsee ja torjuu kaikki islaminuskon sanoman väärintulkinnat, joilla pyritään luomaan väkivaltainen, julma, totalitaarinen, sortovaltaa käyttävä ja laajentumishakuinen ideologia, joka toimii oikeutuksena kristittyjen vähemmistöjen hävittämiselle; kehottaa muslimijohtajia tuomitsemaan täysin kaikki terrori-iskut, mukaan lukien ne, joiden kohteena ovat uskonnolliset yhteisöt ja vähemmistöt ja erityisesti kristityt; |
| --- | --- |

10.

tuomitsee ja torjuu kaikki islaminuskon sanoman väärintulkinnat, joilla pyritään luomaan väkivaltainen, julma, totalitaarinen, sortovaltaa käyttävä ja laajentumishakuinen ideologia, joka toimii oikeutuksena kristittyjen vähemmistöjen hävittämiselle; kehottaa muslimijohtajia tuomitsemaan täysin kaikki terrori-iskut, mukaan lukien ne, joiden kohteena ovat uskonnolliset yhteisöt ja vähemmistöt ja erityisesti kristityt;

| 11. | pyytää tekemään viipymättä perusteellisen, puolueettoman ja tehokkaan tutkinnan, jotta voidaan saada selville, ketkä ovat vastuussa näistä tuomittavista terroriteoista, ja saattaa niiden tekijät, järjestäjät, rahoittajat ja tukijat oikeuden eteen; |
| --- | --- |

11.

pyytää tekemään viipymättä perusteellisen, puolueettoman ja tehokkaan tutkinnan, jotta voidaan saada selville, ketkä ovat vastuussa näistä tuomittavista terroriteoista, ja saattaa niiden tekijät, järjestäjät, rahoittajat ja tukijat oikeuden eteen;

| 12. | toteaa, että todellinen vastaus iskuihin on järjestettävä koordinoiduilla toimilla yhdessä muiden Afrikan valtioiden kanssa, ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä neuvostoa puuttumaan alueen turvallisuus- ja terrorismiuhkiin yhteistyössä Afrikan unionin kanssa sekä tukemaan Afrikan unionin AMISOM:n kautta käymää al-Shabaabin vastaista ratkaisevan tärkeää taistelua; vaatii Euroopan unionia tukemaan painokkaasti Afrikan laajuisten ja alueellisten konfliktinhallintamekanismien, pääasiassa Afrikan valmiusjoukkojen, käyttöönottoa; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että todellinen vastaus iskuihin on järjestettävä koordinoiduilla toimilla yhdessä muiden Afrikan valtioiden kanssa, ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä neuvostoa puuttumaan alueen turvallisuus- ja terrorismiuhkiin yhteistyössä Afrikan unionin kanssa sekä tukemaan Afrikan unionin AMISOM:n kautta käymää al-Shabaabin vastaista ratkaisevan tärkeää taistelua; vaatii Euroopan unionia tukemaan painokkaasti Afrikan laajuisten ja alueellisten konfliktinhallintamekanismien, pääasiassa Afrikan valmiusjoukkojen, käyttöönottoa;

| 13. | pyytää Kenian hallitusta ottamaan oman vastuunsa ja puuttumaan al-Shabaabin harjoittamaan väkivaltaan ja sen taustalla oleviin syihin; katsoo, että turvallisuutta voidaan luoda vain puuttumalla asianmukaisesti Kenian poliittisiin ja kansalaisyhteiskunnan jakolinjoihin ja kehityksen alueelliseen epätasapainoon; pitää poliisin hidasta toimintaa valitettavana; pyytää erityisesti, ettei hallitus käytä terrori-iskuja tekosyynä kansalaisvapauksien tukahduttamiselle; kehottaa Kenian viranomaisia ottamaan terrorismin torjunnan strategiansa perustaksi oikeusvaltion periaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamisen; korostaa, että terrorisminvastaisia toimenpiteitä on valvottava demokraattisesti ja oikeudellisesti; |
| --- | --- |

13.

pyytää Kenian hallitusta ottamaan oman vastuunsa ja puuttumaan al-Shabaabin harjoittamaan väkivaltaan ja sen taustalla oleviin syihin; katsoo, että turvallisuutta voidaan luoda vain puuttumalla asianmukaisesti Kenian poliittisiin ja kansalaisyhteiskunnan jakolinjoihin ja kehityksen alueelliseen epätasapainoon; pitää poliisin hidasta toimintaa valitettavana; pyytää erityisesti, ettei hallitus käytä terrori-iskuja tekosyynä kansalaisvapauksien tukahduttamiselle; kehottaa Kenian viranomaisia ottamaan terrorismin torjunnan strategiansa perustaksi oikeusvaltion periaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamisen; korostaa, että terrorisminvastaisia toimenpiteitä on valvottava demokraattisesti ja oikeudellisesti;

| 14. | kehottaa Kenian viranomaisia varmistamaan, että kaikenlainen uskontokuntien välinen vastakkainasettelu samoin kuin muslimiyhteisön ja al-Shabaabin rinnastaminen toisiinsa estetään, ja ryhtymään kaikkiin toimiin, jotta maan yhtenäisyys turvataan sen sosiaalisen ja taloudellisen kasvun ja vakauden sekä sen kansan ihmisarvon ja ihmisoikeuksien takaamiseksi; kehottaa Kenian hallitusta, oppositiojohtajia ja uskontokuntien johtajia puuttumaan syrjäytymistä, maan sisäisiä alueellisia eroja ja institutionaalista syrjintää koskeviin ikiaikaisiin epäkohtiin ja varmistamaan, että terrorismintorjuntatoimien kohteeksi otetaan vain terrorismiin syyllistyneet eikä yleisemmin etnisiä ja uskonnollisia yhteisöjä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa Kenian viranomaisia varmistamaan, että kaikenlainen uskontokuntien välinen vastakkainasettelu samoin kuin muslimiyhteisön ja al-Shabaabin rinnastaminen toisiinsa estetään, ja ryhtymään kaikkiin toimiin, jotta maan yhtenäisyys turvataan sen sosiaalisen ja taloudellisen kasvun ja vakauden sekä sen kansan ihmisarvon ja ihmisoikeuksien takaamiseksi; kehottaa Kenian hallitusta, oppositiojohtajia ja uskontokuntien johtajia puuttumaan syrjäytymistä, maan sisäisiä alueellisia eroja ja institutionaalista syrjintää koskeviin ikiaikaisiin epäkohtiin ja varmistamaan, että terrorismintorjuntatoimien kohteeksi otetaan vain terrorismiin syyllistyneet eikä yleisemmin etnisiä ja uskonnollisia yhteisöjä;

| 15. | muistuttaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita niiden sitoumuksesta varmistaa kesäkuussa 2012 hyväksytyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti, että ihmisoikeudet otetaan esille kaikentyyppisessä terrorisminvastaisessa vuoropuhelussa kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita niiden sitoumuksesta varmistaa kesäkuussa 2012 hyväksytyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti, että ihmisoikeudet otetaan esille kaikentyyppisessä terrorisminvastaisessa vuoropuhelussa kolmansien maiden kanssa;

| 16. | kehottaa EU:ta panemaan Keniassa täytäntöön sotilaskoulutusohjelman ja antamaan siihen uudenaikaiset varusteet, kouluttamaan Kenian asevoimia ja poliiseja ja tekemään niiden kanssa yhteistyötä terrorismin torjumiseksi ja al-Shabaabin laajentumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta panemaan Keniassa täytäntöön sotilaskoulutusohjelman ja antamaan siihen uudenaikaiset varusteet, kouluttamaan Kenian asevoimia ja poliiseja ja tekemään niiden kanssa yhteistyötä terrorismin torjumiseksi ja al-Shabaabin laajentumisen estämiseksi;

| 17. | vaatii Kenian hallitusta tekemään kaikkensa noudattaakseen oikeusvaltion periaatteita, ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja perusvapauksia ja kehottaa EU:ta johdattamaan kansainvälisen kumppaninsa tälle linjalle ja järjestämään rahoituksen nykyisten hallinto-ohjelmien tehostamiseksi, jotta kansallinen turvallisuus varmistetaan ja Keniaan ja sen lähialueille saadaan rauhaa ja vakautta; tähdentää, että al-Shabaabin harjoittamaan kiihtyvään väkivaltaan on puututtava yhdessä naapurimaiden kanssa; pyytää EU:ta tarjoamaan tässä asiassa kaiken tarvittavan taloudellisen, logistisen ja asiantuntijatuen, mukaan lukien Afrikan rauhanrahaston ja EU:n kriisinhallintavälineiden mahdollinen käyttö; |
| --- | --- |

17.

vaatii Kenian hallitusta tekemään kaikkensa noudattaakseen oikeusvaltion periaatteita, ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja perusvapauksia ja kehottaa EU:ta johdattamaan kansainvälisen kumppaninsa tälle linjalle ja järjestämään rahoituksen nykyisten hallinto-ohjelmien tehostamiseksi, jotta kansallinen turvallisuus varmistetaan ja Keniaan ja sen lähialueille saadaan rauhaa ja vakautta; tähdentää, että al-Shabaabin harjoittamaan kiihtyvään väkivaltaan on puututtava yhdessä naapurimaiden kanssa; pyytää EU:ta tarjoamaan tässä asiassa kaiken tarvittavan taloudellisen, logistisen ja asiantuntijatuen, mukaan lukien Afrikan rauhanrahaston ja EU:n kriisinhallintavälineiden mahdollinen käyttö;

| 18. | vaatii Kenian turvallisuusjoukkoja varmistamaan, että terrorismin uhkan torjunnassa käytetään lainmukaisia toimia; vaatii Kenian hallitusta varmistamaan pakolaisleirien turvallisuuden ja suojelun alueellaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

vaatii Kenian turvallisuusjoukkoja varmistamaan, että terrorismin uhkan torjunnassa käytetään lainmukaisia toimia; vaatii Kenian hallitusta varmistamaan pakolaisleirien turvallisuuden ja suojelun alueellaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| 19. | korostaa, että kansainvälistä terrorismia rahoitetaan laittoman rahanpesun, lunnaiden, kiristyksen, huumekaupan ja lahjonnan avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevien tiedustelutietojen jakamisen alalla; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kansainvälistä terrorismia rahoitetaan laittoman rahanpesun, lunnaiden, kiristyksen, huumekaupan ja lahjonnan avulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevien tiedustelutietojen jakamisen alalla;

| 20. | muistuttaa tukevansa kaikkia aloitteita, joilla pyritään edistämään uskonnollisten ja muiden yhteisöjen vuoropuhelua ja keskinäistä kunnioitusta; kehottaa kaikkia uskonnollisia johtajia edistämään suvaitsevaisuutta ja tekemään aloitteita vihaa sekä väkivaltaisia ja radikaaleja ääriliikkeitä vastaan; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa tukevansa kaikkia aloitteita, joilla pyritään edistämään uskonnollisten ja muiden yhteisöjen vuoropuhelua ja keskinäistä kunnioitusta; kehottaa kaikkia uskonnollisia johtajia edistämään suvaitsevaisuutta ja tekemään aloitteita vihaa sekä väkivaltaisia ja radikaaleja ääriliikkeitä vastaan;

| 21. | tuomitsee oppilaitosten ja niiden tilojen ottamisen terrori-iskujen kohteeksi, millä pyritään heikentämään kaikkien kansalaisten koulutusta ja ihmisarvoa sekä synnyttämään epäluottamusta ja jakolinjoja yhteisöjen välille; muistuttaa jihadistiterroristien ryhmän Boko Haramin vuonna 2014 Nigeriassa Chibokin kaupungissa toimeenpanemasta kristittyjen tyttöjen sieppauksesta ja näiden tyttöjen katoamisesta, joka tuomittiin maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

21.

tuomitsee oppilaitosten ja niiden tilojen ottamisen terrori-iskujen kohteeksi, millä pyritään heikentämään kaikkien kansalaisten koulutusta ja ihmisarvoa sekä synnyttämään epäluottamusta ja jakolinjoja yhteisöjen välille; muistuttaa jihadistiterroristien ryhmän Boko Haramin vuonna 2014 Nigeriassa Chibokin kaupungissa toimeenpanemasta kristittyjen tyttöjen sieppauksesta ja näiden tyttöjen katoamisesta, joka tuomittiin maailmanlaajuisesti;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kenian hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle (IGAD), Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja yleiskokoukselle sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kenian hallitukselle, Afrikan unionin toimielimille, Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestölle (IGAD), Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja yleiskokoukselle sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

ISIS/Da'esh-järjestön harjoittama kulttuurikohteiden tuhoaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ISIS/Da'esh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt suullisesti vastattavat kysymykset ISIS/Da’esh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (O-000031/2015 – B8-0115/2015 ja O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt suullisesti vastattavat kysymykset ISIS/Da’esh-järjestön harjoittamasta kulttuurikohteiden tuhoamisesta (O-000031/2015 – B8-0115/2015 ja O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, jonka mukaan ”unioni pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä” etenkin, kun kyseessä on ”Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen” ja ”unioni ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan, jonka mukaan ”unioni pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä” etenkin, kun kyseessä on ”Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen” ja ”unioni ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden sekä kulttuurin alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa”,

| — | ottaa huomioon kulttuuriesineiden viennistä 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 116/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriesineiden viennistä 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 116/2009 (1),

| — | ottaa huomioon tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 1210/2003 kumoamisesta 7. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 1210/2003 kumoamisesta 7. heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2465/96 (2),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1332/2013 Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 (3) muuttamisesta, joka on hyväksytty käyttäen pohjana neuvoston 13. joulukuuta 2013 antamaa päätöstä 2013/760/YUTP (4), jolla muutetaan päätöstä 2013/255/YUTP Syyrian vastaisista rajoittavista toimista, ja erityisesti sen 11 c artiklan, joka koskee Syyrian kulttuuriomaisuuden tuontia, vientiä ja siirtoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1332/2013 Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 (3) muuttamisesta, joka on hyväksytty käyttäen pohjana neuvoston 13. joulukuuta 2013 antamaa päätöstä 2013/760/YUTP (4), jolla muutetaan päätöstä 2013/255/YUTP Syyrian vastaisista rajoittavista toimista, ja erityisesti sen 11 c artiklan, joka koskee Syyrian kulttuuriomaisuuden tuontia, vientiä ja siirtoa,

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2001 päivätyn neuvoston yhteisen toiminnan 2001/555/YUTP Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta (5) ja siihen neuvoston yhteisellä toiminnalla 2009/834/YUTP (6) tehdyt muutokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2001 päivätyn neuvoston yhteisen toiminnan 2001/555/YUTP Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta (5) ja siihen neuvoston yhteisellä toiminnalla 2009/834/YUTP (6) tehdyt muutokset,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2012 annetun neuvoston päätöslauselman kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallisen verkoston perustamisesta (EU CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2012 annetun neuvoston päätöslauselman kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallisen verkoston perustamisesta (EU CULTNET) (14232/2012),

| — | ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn toisen pöytäkirjan Haagin vuoden 1954 yleissopimukseen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1999 tehdyn toisen pöytäkirjan Haagin vuoden 1954 yleissopimukseen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 1970 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 1970 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 tehdyn Unescon yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 tehdyn Unescon yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämisestä,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1995 tehdyn UNIDROIT'n yleissopimuksen varastetuista tai laittomasti maasta viedyistä kulttuuriesineistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1995 tehdyn UNIDROIT'n yleissopimuksen varastetuista tai laittomasti maasta viedyistä kulttuuriesineistä,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 Al-Qaidan terroritekojen kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle aiheuttamasta uhasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 Al-Qaidan terroritekojen kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle aiheuttamasta uhasta (7),

| — | ottaa huomioon monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista vuonna 1964 annetun Venetsian julistuksen, jossa vahvistetaan historiallisten rakennusten suojelua ja restaurointia säätelevä kansainvälinen kehys, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monumenttien ja kohteiden suojelusta ja restauroinnista vuonna 1964 annetun Venetsian julistuksen, jossa vahvistetaan historiallisten rakennusten suojelua ja restaurointia säätelevä kansainvälinen kehys,

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 hyväksytyn Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ix alakohdan, jossa todetaan sotarikokseksi ”tahallinen hyökkäys uskonnon harjoittamiseen, opetukseen, taiteiden tai tieteen harjoittamiseen tai hyväntekeväisyystarkoitukseen käytettäviä rakennuksia, historiallisia muistomerkkejä, sairaaloita ja sairaiden ja haavoittuneiden vastaanottoasemia vastaan, sillä edellytyksellä, että nämä eivät ole sotilaskohteita”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 hyväksytyn Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ix alakohdan, jossa todetaan sotarikokseksi ”tahallinen hyökkäys uskonnon harjoittamiseen, opetukseen, taiteiden tai tieteen harjoittamiseen tai hyväntekeväisyystarkoitukseen käytettäviä rakennuksia, historiallisia muistomerkkejä, sairaaloita ja sairaiden ja haavoittuneiden vastaanottoasemia vastaan, sillä edellytyksellä, että nämä eivät ole sotilaskohteita”,

| — | ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman (8), jonka 211 kohdassa todetaan, että ”kulttuuri- ja taideperinnön tahallisista tuhoamisista, kuten tällä hetkellä tapahtuu Irakissa ja Syyriassa, olisi nostettava syytteet sotarikoksina ja rikoksina ihmisyyttä vastaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman (8), jonka 211 kohdassa todetaan, että ”kulttuuri- ja taideperinnön tahallisista tuhoamisista, kuten tällä hetkellä tapahtuu Irakissa ja Syyriassa, olisi nostettava syytteet sotarikoksina ja rikoksina ihmisyyttä vastaan”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 6. helmikuuta 2015 antaman yhteisen tiedonannon (JOIN(2015)0002) EU:n ja Syyriaan ja Irakiin soveltaman alueellisen strategian osatekijöistä sekä Da'eshin muodostamasta uhkasta, jossa komissio ja komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja toteavat kulttuuriperinnön tuhoamisen ja ryöstelyn vakavuuden käsiteltäessä Syyrian ja Irakin kriisejä sekä Da'eshin aiheuttaman uhkan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 6. helmikuuta 2015 antaman yhteisen tiedonannon (JOIN(2015)0002) EU:n ja Syyriaan ja Irakiin soveltaman alueellisen strategian osatekijöistä sekä Da'eshin muodostamasta uhkasta, jossa komissio ja komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja toteavat kulttuuriperinnön tuhoamisen ja ryöstelyn vakavuuden käsiteltäessä Syyrian ja Irakin kriisejä sekä Da'eshin aiheuttaman uhkan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että erityisesti Da'esh-järjestöön (Irakin ja Syyrian islamilainen valtio, ISIS) yhteyksissä olevat ääriryhmät ovat viime aikoina tuhonneet tahallisesti lukuisia arkeologisia, uskonnollisia ja kulttuurikohteita Syyriassa ja Irakissa ja että Unescon pääsihteeri Irina Bokova on luonnehtinut näitä järjestelmällisiä hyökkäyksiä kulttuuriperintöä vastaan ”kulttuuriseksi puhdistukseksi”; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että erityisesti Da'esh-järjestöön (Irakin ja Syyrian islamilainen valtio, ISIS) yhteyksissä olevat ääriryhmät ovat viime aikoina tuhonneet tahallisesti lukuisia arkeologisia, uskonnollisia ja kulttuurikohteita Syyriassa ja Irakissa ja että Unescon pääsihteeri Irina Bokova on luonnehtinut näitä järjestelmällisiä hyökkäyksiä kulttuuriperintöä vastaan ”kulttuuriseksi puhdistukseksi”;

| B. | toteaa, että Unescon mukaan ilmaisulla ”kulttuurinen puhdistus” tarkoitetaan tahallista strategiaa, jolla pyritään tuhoamaan kulttuurista moninaisuutta ottamalla tarkoituksellisesti kohteiksi henkilöitä näiden kulttuurisen, etnisen tai uskonnollisen taustan perusteella ja hyökkäämällä tarkoituksellisesti näiden hartaudenharjoituspaikkoja, muistomerkkejä ja oppimispaikkoja vastaan; toteaa, että kulttuurisen puhdistuksen strategia, jota parhaillaan toteutetaan Irakissa ja Syyriassa, ilmenee kulttuuriperintöä vastaan tehtyinä hyökkäyksinä, jotka on kohdistettu sekä monumenttien ja rakennusten kaltaisia fyysisiä, konkreettisia ja rakennettuja kulttuurin ilmentymiä vastaan että vähemmistöjä ja tapojen, perinteiden ja uskomusten kaltaisia aineettomia kulttuurin ilmentymiä vastaan (9); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Unescon mukaan ilmaisulla ”kulttuurinen puhdistus” tarkoitetaan tahallista strategiaa, jolla pyritään tuhoamaan kulttuurista moninaisuutta ottamalla tarkoituksellisesti kohteiksi henkilöitä näiden kulttuurisen, etnisen tai uskonnollisen taustan perusteella ja hyökkäämällä tarkoituksellisesti näiden hartaudenharjoituspaikkoja, muistomerkkejä ja oppimispaikkoja vastaan; toteaa, että kulttuurisen puhdistuksen strategia, jota parhaillaan toteutetaan Irakissa ja Syyriassa, ilmenee kulttuuriperintöä vastaan tehtyinä hyökkäyksinä, jotka on kohdistettu sekä monumenttien ja rakennusten kaltaisia fyysisiä, konkreettisia ja rakennettuja kulttuurin ilmentymiä vastaan että vähemmistöjä ja tapojen, perinteiden ja uskomusten kaltaisia aineettomia kulttuurin ilmentymiä vastaan (9);

| C. | toteaa, että joitakin kulttuuriperinnön tuhoamista koskevia tekoja on pidetty tietyissä olosuhteissa rikoksina ihmisyyttä vastaan (10); toteaa, että kun nämä teot kohdistuvat erityisesti uskonnollisen tai etnisen ryhmän jäseniin, ne voidaan rinnastaa vainoksi, kuten Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön 7 artiklan 1 kohdan h alakohdassa säädetään; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että joitakin kulttuuriperinnön tuhoamista koskevia tekoja on pidetty tietyissä olosuhteissa rikoksina ihmisyyttä vastaan (10); toteaa, että kun nämä teot kohdistuvat erityisesti uskonnollisen tai etnisen ryhmän jäseniin, ne voidaan rinnastaa vainoksi, kuten Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussäännön 7 artiklan 1 kohdan h alakohdassa säädetään;

| D. | korostaa, että tällainen kulttuuristen ja historiallisten kohteiden ja esineiden tuhoaminen ei ole uusi ilmiö eikä rajoitu pelkästään Irakiin ja Syyriaan; ottaa huomioon, että Unescon mukaan kulttuuriperintö on tärkeä osa yhteisöjen, ryhmien ja yksilöiden kulttuuri-identiteettiä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että kulttuuriperinnön tahallinen tuhoaminen saattaa vaikuttaa kielteisesti ihmisarvoon ja ihmisoikeuksiin (11); toteaa, että Unescon ja muiden tahojen mukaan Da’esh-järjestön Irakissa ja Syyriassa harjoittamaa kulttuuristen ja uskonnollisten kohteiden ja esineiden ryöstelyä ja salakuljetusta hyödynnetään järjestön terroritoiminnan rahoittamiseen sillä seurauksella, että taide- ja kulttuuriesineet muutetaan ”sota-aseiksi”; |
| --- | --- |

D.

korostaa, että tällainen kulttuuristen ja historiallisten kohteiden ja esineiden tuhoaminen ei ole uusi ilmiö eikä rajoitu pelkästään Irakiin ja Syyriaan; ottaa huomioon, että Unescon mukaan kulttuuriperintö on tärkeä osa yhteisöjen, ryhmien ja yksilöiden kulttuuri-identiteettiä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että kulttuuriperinnön tahallinen tuhoaminen saattaa vaikuttaa kielteisesti ihmisarvoon ja ihmisoikeuksiin (11); toteaa, että Unescon ja muiden tahojen mukaan Da’esh-järjestön Irakissa ja Syyriassa harjoittamaa kulttuuristen ja uskonnollisten kohteiden ja esineiden ryöstelyä ja salakuljetusta hyödynnetään järjestön terroritoiminnan rahoittamiseen sillä seurauksella, että taide- ja kulttuuriesineet muutetaan ”sota-aseiksi”;

| E. | ottaa huomioon, että Unesco käynnisti muiden strategisten kumppaneiden kanssa Euroopan unionilta saadun rahoituksen ansiosta 1. maaliskuuta 2014 kolmivuotisen hankkeen nimeltä ”Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage”, jolla pyritään erityisesti varmistamaan Syyrian kulttuuriperinnön kiireellinen suojelu; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Unesco käynnisti muiden strategisten kumppaneiden kanssa Euroopan unionilta saadun rahoituksen ansiosta 1. maaliskuuta 2014 kolmivuotisen hankkeen nimeltä ”Emergency Safeguarding of the Syrian Heritage”, jolla pyritään erityisesti varmistamaan Syyrian kulttuuriperinnön kiireellinen suojelu;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ratifioinut 20. lokakuuta 2005 hyväksytyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka on ensimmäinen kansainvälinen väline, jossa tunnustetaan kulttuurihyödykkeiden sekä taloudellinen että kulttuurinen arvo, ”eikä niitä siten voi kohdella pelkästään kaupallista merkitystä omaavina”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ratifioinut 20. lokakuuta 2005 hyväksytyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka on ensimmäinen kansainvälinen väline, jossa tunnustetaan kulttuurihyödykkeiden sekä taloudellinen että kulttuurinen arvo, ”eikä niitä siten voi kohdella pelkästään kaupallista merkitystä omaavina”;

| G. | ottaa huomioon, että kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi 17. marraskuuta 1970 hyväksytty Unescon yleissopimus sekä varastetuista tai laittomasti maasta viedyistä kulttuuriesineistä 24. kesäkuuta 1995 hyväksytty yksityisoikeuden yhdenmukaistamiseksi toimivan kansainvälisen instituutin (UNIDROIT) yleissopimus ovat oleellisen tärkeitä välineitä kulttuuriperinnön suojelun tehostamiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi 17. marraskuuta 1970 hyväksytty Unescon yleissopimus sekä varastetuista tai laittomasti maasta viedyistä kulttuuriesineistä 24. kesäkuuta 1995 hyväksytty yksityisoikeuden yhdenmukaistamiseksi toimivan kansainvälisen instituutin (UNIDROIT) yleissopimus ovat oleellisen tärkeitä välineitä kulttuuriperinnön suojelun tehostamiseksi maailmanlaajuisesti;

| H. | toteaa, että kulttuuriesineiden laiton kauppa on tällä hetkellä kolmanneksi merkittävin laittoman kaupan muoto huume- ja asekaupan jälkeen, että sitä hallitsevat järjestäytyneet rikollisverkostot ja että nykyisillä kansallisilla ja kansainvälisillä mekanismeilla ei ole joko asianmukaisia välineitä tai ne eivät saa riittävästi tukea asiaan puuttumiseksi (12); |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kulttuuriesineiden laiton kauppa on tällä hetkellä kolmanneksi merkittävin laittoman kaupan muoto huume- ja asekaupan jälkeen, että sitä hallitsevat järjestäytyneet rikollisverkostot ja että nykyisillä kansallisilla ja kansainvälisillä mekanismeilla ei ole joko asianmukaisia välineitä tai ne eivät saa riittävästi tukea asiaan puuttumiseksi (12);

| I. | kiinnittää huomiota siihen, että kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjuminen ei kuulu Euroopan unionin erityiseen toimivaltaan, sillä siitä ei ole sinänsä määrätty perussopimuksissa, mutta siitä huolimatta tämä laittoman kaupan torjunta kuuluu EU:n useiden toimivaltuuksien piiriin, joita ovat sisämarkkinat, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, kulttuuri ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP); |
| --- | --- |

I.

kiinnittää huomiota siihen, että kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjuminen ei kuulu Euroopan unionin erityiseen toimivaltaan, sillä siitä ei ole sinänsä määrätty perussopimuksissa, mutta siitä huolimatta tämä laittoman kaupan torjunta kuuluu EU:n useiden toimivaltuuksien piiriin, joita ovat sisämarkkinat, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, kulttuuri ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP);

| J. | toteaa, että on nopeasti parannettava kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjunnan koordinointia ja tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää tietoisuuden lisäämistä ja tiedon jakamista ja vahvistaa oikeudellista kehystä; muistuttaa tässä yhteydessä, että kulttuuriesineisiin kohdistuvien rikosten ehkäisemisestä ja torjumisesta joulukuussa 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä suositeltiin muun muassa, että jäsenvaltiot lujittavat lainvalvontaviranomaisten, kulttuuriviranomaisten ja yksityisten organisaatioiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että on nopeasti parannettava kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjunnan koordinointia ja tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää tietoisuuden lisäämistä ja tiedon jakamista ja vahvistaa oikeudellista kehystä; muistuttaa tässä yhteydessä, että kulttuuriesineisiin kohdistuvien rikosten ehkäisemisestä ja torjumisesta joulukuussa 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä suositeltiin muun muassa, että jäsenvaltiot lujittavat lainvalvontaviranomaisten, kulttuuriviranomaisten ja yksityisten organisaatioiden välistä yhteistyötä;

| K. | ottaa huomioon, että lokakuussa 2012 neuvoston päätöslauselmalla perustettiin kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallinen verkosto (EU CULTNET), jonka tärkeimpiä tavoitteita ovat kulttuuriesineiden laittoman kaupan ehkäisemistä koskevan tiedonvaihdon parantaminen ja sellaisten rikollisverkostojen tunnistaminen, joiden epäillään osallistuvan laittomaan kauppaan, ja tiedon vaihtaminen näistä verkostoista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että lokakuussa 2012 neuvoston päätöslauselmalla perustettiin kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallinen verkosto (EU CULTNET), jonka tärkeimpiä tavoitteita ovat kulttuuriesineiden laittoman kaupan ehkäisemistä koskevan tiedonvaihdon parantaminen ja sellaisten rikollisverkostojen tunnistaminen, joiden epäillään osallistuvan laittomaan kauppaan, ja tiedon vaihtaminen näistä verkostoista;

| L. | ottaa huomioon, että Unescon pääsihteeri Irina Bokova käynnisti 28. maaliskuuta 2015 Bagdadissa #Unite4Heritage-kampanjan, jolla pyritään mobilisoimaan maailmanlaajuista tukea kulttuuriperinnön suojelemiseksi sosiaalisten verkostojen voimin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Unescon pääsihteeri Irina Bokova käynnisti 28. maaliskuuta 2015 Bagdadissa #Unite4Heritage-kampanjan, jolla pyritään mobilisoimaan maailmanlaajuista tukea kulttuuriperinnön suojelemiseksi sosiaalisten verkostojen voimin;

| 1. | tuomitsee jyrkästi kulttuuristen, arkeologisten ja uskonnollisten kohteiden tarkoituksellisen tuhoamisen, joihin ISIS on syyllistynyt Syyriassa ja Irakissa; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi kulttuuristen, arkeologisten ja uskonnollisten kohteiden tarkoituksellisen tuhoamisen, joihin ISIS on syyllistynyt Syyriassa ja Irakissa;

| 2. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toteuttamaan asianmukaisia poliittisen tason toimia YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 mukaisesti, jotta kulttuuriomaisuuden laiton kauppa Syyrian ja Irakin alueilta niissä vallitsevien konfliktien aikana saadaan loppumaan ja estetään siten kulttuuriesineiden käyttö rahoituksen lähteenä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toteuttamaan asianmukaisia poliittisen tason toimia YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 mukaisesti, jotta kulttuuriomaisuuden laiton kauppa Syyrian ja Irakin alueilta niissä vallitsevien konfliktien aikana saadaan loppumaan ja estetään siten kulttuuriesineiden käyttö rahoituksen lähteenä;

| 3. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käyttämään kulttuuridiplomatian ja kulttuurien välisen vuoropuhelun keinoja eri yhteisöjen väliseen sovintoon ja tuhottujen kohteiden jälleenrakentamisessa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käyttämään kulttuuridiplomatian ja kulttuurien välisen vuoropuhelun keinoja eri yhteisöjen väliseen sovintoon ja tuhottujen kohteiden jälleenrakentamisessa;

| 4. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, EU:ta ja jäsenvaltioita toteuttamaan turvallisuustoimenpiteitä EU:n ulkorajoilla, jotta estetään kulttuuriomaisuuden salakuljetus Syyriasta ja Irakista unionin alueelle, ja toimimaan tehokkaassa yhteistyössä yhteisissä toimissa Syyriasta ja Irakista Eurooppaan tulevien taide-esineiden kaupan estämiseksi, sillä erittäin suuri osa Lähi-idän taiteen kaupasta suuntautuu Euroopan markkinoille sekä Yhdysvaltoihin ja Persianlahden alueelle; |
| --- | --- |

4.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, EU:ta ja jäsenvaltioita toteuttamaan turvallisuustoimenpiteitä EU:n ulkorajoilla, jotta estetään kulttuuriomaisuuden salakuljetus Syyriasta ja Irakista unionin alueelle, ja toimimaan tehokkaassa yhteistyössä yhteisissä toimissa Syyriasta ja Irakista Eurooppaan tulevien taide-esineiden kaupan estämiseksi, sillä erittäin suuri osa Lähi-idän taiteen kaupasta suuntautuu Euroopan markkinoille sekä Yhdysvaltoihin ja Persianlahden alueelle;

| 5. | ehdottaa tässä yhteydessä, että komissio keskittyy YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 17 kohdan mukaisesti kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjuntaan, erityisesti sellaisten kulttuuriperintöesineiden, jotka siirrettiin Irakista laittomasti 6. elokuuta 1990 jälkeen ja Syyriasta 15. maaliskuuta 2011 jälkeen; kehottaa komissiota laatimaan laitonta kauppaa koskevan koordinoidun lähestymistavan yhdessä niiden kanssa, jotka kansallisella tasolla vastaavat tutkintapalveluista, ja tiiviissä yhteistyössä Unescon ja muiden kansainvälisen järjestöjen, kuten Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM), ICOMin kansainvälisen Sininen kilpi -komitean (ICBS), Europolin, Interpolin, UNIDROIT'n (yksityisoikeuden yhdenmukaistamiseksi toimiva kansainvälinen instituutti), Maailman tullijärjestön (WCO), Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälisen neuvoston (ICOMOS) ja Kulttuuriomaisuuden säilyttämisen ja entistämisen kansainvälisen tutkimuskeskuksen (ICCROM) kanssa; |
| --- | --- |

5.

ehdottaa tässä yhteydessä, että komissio keskittyy YK:n turvallisuusneuvoston 12. helmikuuta 2015 antaman päätöslauselman 2199 17 kohdan mukaisesti kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjuntaan, erityisesti sellaisten kulttuuriperintöesineiden, jotka siirrettiin Irakista laittomasti 6. elokuuta 1990 jälkeen ja Syyriasta 15. maaliskuuta 2011 jälkeen; kehottaa komissiota laatimaan laitonta kauppaa koskevan koordinoidun lähestymistavan yhdessä niiden kanssa, jotka kansallisella tasolla vastaavat tutkintapalveluista, ja tiiviissä yhteistyössä Unescon ja muiden kansainvälisen järjestöjen, kuten Kansainvälisen museoneuvoston (ICOM), ICOMin kansainvälisen Sininen kilpi -komitean (ICBS), Europolin, Interpolin, UNIDROIT'n (yksityisoikeuden yhdenmukaistamiseksi toimiva kansainvälinen instituutti), Maailman tullijärjestön (WCO), Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälisen neuvoston (ICOMOS) ja Kulttuuriomaisuuden säilyttämisen ja entistämisen kansainvälisen tutkimuskeskuksen (ICCROM) kanssa;

| 6. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käyttämään Torrejónissa sijaitsevaa Euroopan unionin satelliittikeskusta, joka tukee unionin päätöksentekoa YUTP:n yhteydessä tarjoamalla satelliittikuva-analyyseista saatuja tietoja, valvomaan Syyriassa ja Irakissa sijaitsevia arkeologisia ja kulttuurisia kohteita ja tekemään niistä luetteloita sekä tukemaan Syyrian arkeologien toimia ryöstelyn jatkumisen ehkäisemiseksi ja siviilien hengen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

6.

kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa käyttämään Torrejónissa sijaitsevaa Euroopan unionin satelliittikeskusta, joka tukee unionin päätöksentekoa YUTP:n yhteydessä tarjoamalla satelliittikuva-analyyseista saatuja tietoja, valvomaan Syyriassa ja Irakissa sijaitsevia arkeologisia ja kulttuurisia kohteita ja tekemään niistä luetteloita sekä tukemaan Syyrian arkeologien toimia ryöstelyn jatkumisen ehkäisemiseksi ja siviilien hengen suojelemiseksi;

| 7. | kehottaa komissiota perustamaan nopean ja turvallisen tiedonvaihtoa ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista koskevan järjestelmän jäsenvaltioiden välille, jotta voidaan tehokkaasti torjua Irakista ja Syyriasta siirretyn kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa, ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään poliisin ja tulliviranomaisten kansainvälisiä välineitä kulttuuriomaisuuden salakuljetuksen torjumiseksi, kuten varastettuja taideteoksia koskevaa Interpolin I-24/7-tietokantaa ja Maailman tullijärjestön Archeo-ohjelman viestintävälinettä verkossa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota perustamaan nopean ja turvallisen tiedonvaihtoa ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista koskevan järjestelmän jäsenvaltioiden välille, jotta voidaan tehokkaasti torjua Irakista ja Syyriasta siirretyn kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa, ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään poliisin ja tulliviranomaisten kansainvälisiä välineitä kulttuuriomaisuuden salakuljetuksen torjumiseksi, kuten varastettuja taideteoksia koskevaa Interpolin I-24/7-tietokantaa ja Maailman tullijärjestön Archeo-ohjelman viestintävälinettä verkossa;

| 8. | kehottaa harkitsemaan eurooppalaisten koulutusohjelmien käynnistämistä tuomareita, poliisia ja tullivirkailijoita, hallintovirastoja ja yleensä markkinatoimijoita varten, jotta kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan kanssa tekemisissä olevat voivat kehittää ja parantaa asiantuntemustaan ja jotta voidaan tukea sellaisia aloitteita kuin ICOMOSin tammikuussa 2013 verkossa järjestämä kurssi Syyrian kulttuuriperintöammattilaisille, katastrofiriskin hallintaa koskeva opetusmateriaali, kulttuurikokoelmien ensiaputoimet ja dokumentointitekniikka; |
| --- | --- |

8.

kehottaa harkitsemaan eurooppalaisten koulutusohjelmien käynnistämistä tuomareita, poliisia ja tullivirkailijoita, hallintovirastoja ja yleensä markkinatoimijoita varten, jotta kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan kanssa tekemisissä olevat voivat kehittää ja parantaa asiantuntemustaan ja jotta voidaan tukea sellaisia aloitteita kuin ICOMOSin tammikuussa 2013 verkossa järjestämä kurssi Syyrian kulttuuriperintöammattilaisille, katastrofiriskin hallintaa koskeva opetusmateriaali, kulttuurikokoelmien ensiaputoimet ja dokumentointitekniikka;

| 9. | kehottaa komissiota luomaan yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan kansainvälisiin hankkeisiin, kuten AAAS-geospatiaalitekniikkahankkeeseen, joilla suojellaan vaarassa olevaa kulttuuriomaisuutta ja raportoidaan siitä, ja jatkamaan tutkimusyhteisön toiminnan tukemista esimerkiksi Project Mosulissa, jonka on kehittänyt Initial Training Network for Digital Cultural Heritage ja jota rahoitetaan Marie Skłodowska-Curien toiminta-avustuksella; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota luomaan yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan kansainvälisiin hankkeisiin, kuten AAAS-geospatiaalitekniikkahankkeeseen, joilla suojellaan vaarassa olevaa kulttuuriomaisuutta ja raportoidaan siitä, ja jatkamaan tutkimusyhteisön toiminnan tukemista esimerkiksi Project Mosulissa, jonka on kehittänyt Initial Training Network for Digital Cultural Heritage ja jota rahoitetaan Marie Skłodowska-Curien toiminta-avustuksella;

| 10. | kehottaa komissiota tarjoamaan enemmän tukea ICOMin kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan seurantaelimelle, joka on tuottanut hätälistan vaarassa olevista Syyrian ja Irakin antiikkikohteista, joka on suunniteltu työkaluksi museoille, tulliviranomaisille, poliisille, taidekauppiaille ja keräilijöille ja jossa yhteistyössä UNITARin kanssa suunnitellaan satelliittikuvien käyttämistä tilanteen seuraamiseen kentällä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota tarjoamaan enemmän tukea ICOMin kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan seurantaelimelle, joka on tuottanut hätälistan vaarassa olevista Syyrian ja Irakin antiikkikohteista, joka on suunniteltu työkaluksi museoille, tulliviranomaisille, poliisille, taidekauppiaille ja keräilijöille ja jossa yhteistyössä UNITARin kanssa suunnitellaan satelliittikuvien käyttämistä tilanteen seuraamiseen kentällä;

| 11. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kehittämään tiedotuskampanjoita, jotta voidaan hillitä sotaa käyviltä alueilta tulevasta laittomasta kaupasta peräisin olevan kulttuuriomaisuuden ostamista ja myymistä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kehittämään tiedotuskampanjoita, jotta voidaan hillitä sotaa käyviltä alueilta tulevasta laittomasta kaupasta peräisin olevan kulttuuriomaisuuden ostamista ja myymistä;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä yliopistojen sekä tutkimus- ja kulttuurilaitosten ottamiseksi mukaan sotaa käyviltä alueilta tulevan kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjumiseksi muun muassa eettisten sääntöjen avulla; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä yliopistojen sekä tutkimus- ja kulttuurilaitosten ottamiseksi mukaan sotaa käyviltä alueilta tulevan kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjumiseksi muun muassa eettisten sääntöjen avulla;

| 13. | kehottaa komissiota tukemaan Unescon #Unite4Heritage-kampanjaa käynnistämällä Irakiin ja Syyriaan keskittyvän tiedotuskampanjan, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta kulttuuriperinnön tärkeydestä, tavasta, jolla ryöstelyä käytetään terroritoiminnan rahoittamiseen, ja mahdollisista rangaistuksista, jotka liittyvät kyseisistä maista tai muista kolmansista maista tulevien kulttuuriesineiden laittomaan kauppaan; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota tukemaan Unescon #Unite4Heritage-kampanjaa käynnistämällä Irakiin ja Syyriaan keskittyvän tiedotuskampanjan, jolla pyritään lisäämään tietoisuutta kulttuuriperinnön tärkeydestä, tavasta, jolla ryöstelyä käytetään terroritoiminnan rahoittamiseen, ja mahdollisista rangaistuksista, jotka liittyvät kyseisistä maista tai muista kolmansista maista tulevien kulttuuriesineiden laittomaan kauppaan;

| 14. | kehottaa komissiota lujittamaan ja parantamaan lokakuussa 2012 neuvoston päätöslauselmalla perustetun kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallisen verkoston (EU CULTNET) toimintaa, jonka tavoitteena on parantaa kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan ehkäisemistä koskevan tiedon vaihtoa, ja suunnittelemaan lisävälineen luomista valvomaan Syyriasta ja Irakista laittomasti EU:n alueelle siirretyn kulttuuriomaisuuden tuontia; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota lujittamaan ja parantamaan lokakuussa 2012 neuvoston päätöslauselmalla perustetun kulttuuriomaisuuden alalla toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja asiantuntijoiden epävirallisen verkoston (EU CULTNET) toimintaa, jonka tavoitteena on parantaa kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan ehkäisemistä koskevan tiedon vaihtoa, ja suunnittelemaan lisävälineen luomista valvomaan Syyriasta ja Irakista laittomasti EU:n alueelle siirretyn kulttuuriomaisuuden tuontia;

| 15. | kehottaa neuvostoa vahvistamaan Eurojustin ja Europolin yksikköjä, jotka aktiivisesti tukevat meneillään olevia tutkimuksia, ennaltaehkäisevät kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa ja jakavat sitä koskevaa tiedustelutietoa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa vahvistamaan Eurojustin ja Europolin yksikköjä, jotka aktiivisesti tukevat meneillään olevia tutkimuksia, ennaltaehkäisevät kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa ja jakavat sitä koskevaa tiedustelutietoa;

| 16. | kehottaa käynnistämään uudelleen ICOMin kansainvälisen Blue Shield -komitean toiminnan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa käynnistämään uudelleen ICOMin kansainvälisen Blue Shield -komitean toiminnan;

| 17. | kehottaa unionia toteuttamaan yhteistyössä Unescon ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tarvittavat toimenpiteet, jotta kansainvälisessä oikeudessa käytettyyn ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten luokkaan sisällytettäisiin teot, joilla pyritään tarkoituksellisesti vahingoittamaan ja tuhoamaan ihmiskunnan kulttuuriperintöä laajassa mittakaavassa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa unionia toteuttamaan yhteistyössä Unescon ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tarvittavat toimenpiteet, jotta kansainvälisessä oikeudessa käytettyyn ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten luokkaan sisällytettäisiin teot, joilla pyritään tarkoituksellisesti vahingoittamaan ja tuhoamaan ihmiskunnan kulttuuriperintöä laajassa mittakaavassa;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi vuonna 1970 allekirjoitettua Unescon yleissopimusta, vuoden 1995 UNIDROIT-yleissopimusta ja vuonna 1954 tehtyä Haagin yleissopimusta kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen yhteydessä sekä siihen vuonna 1999 liitettyä toista pöytäkirjaa, ratifioimaan ne; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi vuonna 1970 allekirjoitettua Unescon yleissopimusta, vuoden 1995 UNIDROIT-yleissopimusta ja vuonna 1954 tehtyä Haagin yleissopimusta kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen yhteydessä sekä siihen vuonna 1999 liitettyä toista pöytäkirjaa, ratifioimaan ne;

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Unescon pääsihteerille, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

19.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Unescon pääsihteerille, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 39, 10.2.2009, s. 1.

(2)  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6.

(3)  EUVL L 335, 14.12.2013, s. 3.

(4)  EUVL L 335, 14.12.2013, s. 50.

(5)  EUVL L 200, 25.7.2001, s. 5.

(6)  EUVL L 297, 13.11.2009, s. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin, Kordić & Čerkez, 26. helmikuuta 2001, IT-95-14/2; 207–208 kohta.

(11)  Unescon vuonna 2003 antama julistus kulttuuriperinnön tahallisesta tuhoamisesta.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Malediivien tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Malediivien tilanteesta (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Malediiveista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Malediiveista,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2012 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman viimeaikaisista tapahtumista Malediiveilla, mukaan luettuna rikostuomioistuimen tuomarin pidättäminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2012 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman viimeaikaisista tapahtumista Malediiveilla, mukaan luettuna rikostuomioistuimen tuomarin pidättäminen,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2014 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin Malediiveilla kohdistuvista uhkista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2014 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman kansalaisyhteiskuntaan ja ihmisoikeuksiin Malediiveilla kohdistuvista uhkista,

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2015 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman oikeusvaltion tilanteesta Malediiveilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2015 annetun Euroopan unionin yhteisen alueellisen julkilausuman oikeusvaltion tilanteesta Malediiveilla,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 30. huhtikuuta 2014 antaman julkilausuman kuolemantuomion käyttöönotosta Malediiveilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 30. huhtikuuta 2014 antaman julkilausuman kuolemantuomion käyttöönotosta Malediiveilla,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman Malediivien entiselle presidentille Mohamed Nasheedille langetetusta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 14. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman Malediivien entiselle presidentille Mohamed Nasheedille langetetusta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin 18. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman entisen presidentin Mohamed Nasheedin oikeudenkäynnistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin 18. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman entisen presidentin Mohamed Nasheedin oikeudenkäynnistä,

| — | ottaa huomioon tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Gabriela Knaulin 19. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman aiheesta ”Demokratia ei ole Malediiveilla mahdollista ilman oikeudenmukaista ja riippumatonta oikeudenkäyttöä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuomareiden ja asianajajien riippumattomuutta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Gabriela Knaulin 19. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman aiheesta ”Demokratia ei ole Malediiveilla mahdollista ilman oikeudenmukaista ja riippumatonta oikeudenkäyttöä”,

| — | ottaa huomioon Malediivien tasavallan parlamenttivaaleja seuranneen EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan 22. maaliskuuta 2014 antaman loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Malediivien tasavallan parlamenttivaaleja seuranneen EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan 22. maaliskuuta 2014 antaman loppuraportin,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Malediivit on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Malediivit on,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Malediivien entinen presidentti Mohamed Nasheed tuomittiin 13. maaliskuuta 2015 13 vuodeksi vankeuteen terrorismisyytteiden perusteella, koska hän oli antanut tammikuussa 2012 määräyksen pidättää silloinen rikostuomioistuimen päätuomari, ja toteaa, että EU ilmaisi olevansa huolestunut asiasta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Malediivien entinen presidentti Mohamed Nasheed tuomittiin 13. maaliskuuta 2015 13 vuodeksi vankeuteen terrorismisyytteiden perusteella, koska hän oli antanut tammikuussa 2012 määräyksen pidättää silloinen rikostuomioistuimen päätuomari, ja toteaa, että EU ilmaisi olevansa huolestunut asiasta;

| B. | toteaa, ettei kiistanalainen oikeudenkäynti täyttänyt kansallisia eikä kansainvälisiä oikeusnormeja huolimatta YK:n ja EU:n kehotuksesta noudattaa entiseen presidenttiin Nasheediin kohdistuneessa oikeusmenettelyssä oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, ettei kiistanalainen oikeudenkäynti täyttänyt kansallisia eikä kansainvälisiä oikeusnormeja huolimatta YK:n ja EU:n kehotuksesta noudattaa entiseen presidenttiin Nasheediin kohdistuneessa oikeusmenettelyssä oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta;

| C. | ottaa huomioon, että Mohamed Nasheed, joka on henkilökohtaisesti osallistunut moniin rauhanomaisiin toimiin ja tapahtumiin ihmisoikeuksien ja moniarvoisen demokratian puolustamiseksi, pantiin useita kertoja vankilaan presidentti Maumoon Abdul Gayoon 30-vuotisen diktatuurin aikana ja että hän luopui vallasta kiistellyissä olosuhteissa neljä vuotta sen jälkeen, kun hänestä oli tullut ensimmäinen demokraattisilla vaaleilla valittu Malediivien presidentti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Mohamed Nasheed, joka on henkilökohtaisesti osallistunut moniin rauhanomaisiin toimiin ja tapahtumiin ihmisoikeuksien ja moniarvoisen demokratian puolustamiseksi, pantiin useita kertoja vankilaan presidentti Maumoon Abdul Gayoon 30-vuotisen diktatuurin aikana ja että hän luopui vallasta kiistellyissä olosuhteissa neljä vuotta sen jälkeen, kun hänestä oli tullut ensimmäinen demokraattisilla vaaleilla valittu Malediivien presidentti;

| D. | katsoo, että poliittisen riippumattomuuden ja Malediivien oikeuslaitoksen koulutuksen puute heikentää maan oikeusjärjestelmän uskottavuutta sekä kotimaassa että ulkomailla; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että poliittisen riippumattomuuden ja Malediivien oikeuslaitoksen koulutuksen puute heikentää maan oikeusjärjestelmän uskottavuutta sekä kotimaassa että ulkomailla;

| E. | ottaa huomioon, että entiset puolustusministerit Tholhath Ibrahim ja Mohamed Nazim tuomittiin äskettäin 10 ja 11 vuoden vankeusrangaistuksiin ja että Majlisin entinen varapuhemies Ahmed Nazim tuomittiin 25 vuodeksi vankeuteen Malediiveilla; toteaa, että myös heitä koskeneissa oikeudenkäynneissä kerrotaan ilmenneen sääntöjenvastaisuuksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että entiset puolustusministerit Tholhath Ibrahim ja Mohamed Nazim tuomittiin äskettäin 10 ja 11 vuoden vankeusrangaistuksiin ja että Majlisin entinen varapuhemies Ahmed Nazim tuomittiin 25 vuodeksi vankeuteen Malediiveilla; toteaa, että myös heitä koskeneissa oikeudenkäynneissä kerrotaan ilmenneen sääntöjenvastaisuuksia;

| F. | toteaa, että oppositiopoliitikkoja ahdistellaan edelleen yleisesti, ja ottaa huomioon, että parlamentin jäsenten ihmisoikeuksista vastaava parlamenttienvälisen liiton komitea totesi Malediivien olevan yksi maailman pahimmista maista, kun on kyse oppositioon kuuluviin parlamentin jäseniin kohdistuvista hyökkäyksistä sekä heidän kiduttamisestaan ja pelottelustaan; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että oppositiopoliitikkoja ahdistellaan edelleen yleisesti, ja ottaa huomioon, että parlamentin jäsenten ihmisoikeuksista vastaava parlamenttienvälisen liiton komitea totesi Malediivien olevan yksi maailman pahimmista maista, kun on kyse oppositioon kuuluviin parlamentin jäseniin kohdistuvista hyökkäyksistä sekä heidän kiduttamisestaan ja pelottelustaan;

| G. | ottaa huomioon, että Malediivien parlamentti hyväksyi 30. maaliskuuta 2015 maan vankila- ja ehdonalaislakiin muutoksen, jolla vankeustuomiota kärsiviltä evätään oikeus olla minkään puolueen jäseniä, ja toteaa, että tämä estää Nasheedin aktiivisen osallistumisen politiikkaan ja hänen asettumisensa ehdolle vuoden 2018 presidentinvaaleissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Malediivien parlamentti hyväksyi 30. maaliskuuta 2015 maan vankila- ja ehdonalaislakiin muutoksen, jolla vankeustuomiota kärsiviltä evätään oikeus olla minkään puolueen jäseniä, ja toteaa, että tämä estää Nasheedin aktiivisen osallistumisen politiikkaan ja hänen asettumisensa ehdolle vuoden 2018 presidentinvaaleissa;

| H. | panee merkille, että helmikuun 2015 jälkeen on pidätetty ainakin 140 rauhanomaista mielenosoittajaa ja heidät on vapautettu vain ehdoilla, jotka rajoittavat vakavasti heidän oikeuttaan osallistua mielenosoituksiin vastedes; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että helmikuun 2015 jälkeen on pidätetty ainakin 140 rauhanomaista mielenosoittajaa ja heidät on vapautettu vain ehdoilla, jotka rajoittavat vakavasti heidän oikeuttaan osallistua mielenosoituksiin vastedes;

| I. | toteaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat yhä useammin joutuneet ahdistelun, uhkailun ja hyökkäysten kohteeksi samoin kuin Malediivien ihmisoikeuskomissio, joka saatettiin korkeimman oikeuden eteen syytettynä maanpetoksesta ja perustuslain vastaisesta toiminnasta, kun se välitti kertomuksen Malediivien ihmisoikeustilanteesta YK:n ihmisoikeusneuvoston yleistä määräaikaisarviointia varten; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjä on uhkailtu niiden poistamisella rekisteristä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja ihmisoikeuksien puolustajat ovat yhä useammin joutuneet ahdistelun, uhkailun ja hyökkäysten kohteeksi samoin kuin Malediivien ihmisoikeuskomissio, joka saatettiin korkeimman oikeuden eteen syytettynä maanpetoksesta ja perustuslain vastaisesta toiminnasta, kun se välitti kertomuksen Malediivien ihmisoikeustilanteesta YK:n ihmisoikeusneuvoston yleistä määräaikaisarviointia varten; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjä on uhkailtu niiden poistamisella rekisteristä;

| J. | toteaa, että lehdistönvapautta on rajoitettu vakavasti viime vuosina ja kolme toimittajaa on pidätetty heidän kirjoitettuaan poliittisista mielenosoituksista, joissa vaadittiin Mohamed Nasheedin vapauttamista; toteaa lisäksi, että Ahmed Rilwan, hallitukseen kriittisesti suhtautunut toimittaja, joka katosi elokuussa 2014, on edelleen kadoksissa ja hänen pelätään kuolleen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että lehdistönvapautta on rajoitettu vakavasti viime vuosina ja kolme toimittajaa on pidätetty heidän kirjoitettuaan poliittisista mielenosoituksista, joissa vaadittiin Mohamed Nasheedin vapauttamista; toteaa lisäksi, että Ahmed Rilwan, hallitukseen kriittisesti suhtautunut toimittaja, joka katosi elokuussa 2014, on edelleen kadoksissa ja hänen pelätään kuolleen;

| K. | toteaa, että poliittiseen kaaokseen liittyy huoli militaristisen islamin lisääntymisestä Malediiveilla ja väitteistä, joiden mukaan monet radikalisoituneet nuoret ovat liittyneet IS-järjestöön; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että poliittiseen kaaokseen liittyy huoli militaristisen islamin lisääntymisestä Malediiveilla ja väitteistä, joiden mukaan monet radikalisoituneet nuoret ovat liittyneet IS-järjestöön;

| L. | toteaa, että Malediivien parlamentti äänesti 27. huhtikuuta 2014 vuodesta 1954 voimassa olleen kuolemanrangaistuksen lakkauttamisen peruuttamisesta, minkä seurauksena alaikäisiä ja jopa seitsemänvuotiaita voidaan tuomita ja pitää rikosoikeudellisesti vastuullisina ja heidät voidaan teloittaa heti heidän täytettyään 18 vuotta ja jättää virumaan vankilaan siihen saakka; toteaa, että tämä on vastoin Malediivien kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, koska se on lapsen oikeuksien yleissopimuksen valtio-osapuoli; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Malediivien parlamentti äänesti 27. huhtikuuta 2014 vuodesta 1954 voimassa olleen kuolemanrangaistuksen lakkauttamisen peruuttamisesta, minkä seurauksena alaikäisiä ja jopa seitsemänvuotiaita voidaan tuomita ja pitää rikosoikeudellisesti vastuullisina ja heidät voidaan teloittaa heti heidän täytettyään 18 vuotta ja jättää virumaan vankilaan siihen saakka; toteaa, että tämä on vastoin Malediivien kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, koska se on lapsen oikeuksien yleissopimuksen valtio-osapuoli;

| M. | toteaa, että vierastyöläiset kärsivät pakkotyöstä, henkilöllisyys- ja matkustusasiakirjojen takavarikoinnista, palkkojen pidättämisestä tai maksamatta jättämisestä ja velkavankeudesta ja että Malediivien viranomaiset uhkasivat vierastyöläisiä karkotuksella heidän protestoituaan syrjintää ja väkivaltaa vastaan vierastyöläisiin kohdistuneiden hyökkäysten sarjan jälkeen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vierastyöläiset kärsivät pakkotyöstä, henkilöllisyys- ja matkustusasiakirjojen takavarikoinnista, palkkojen pidättämisestä tai maksamatta jättämisestä ja velkavankeudesta ja että Malediivien viranomaiset uhkasivat vierastyöläisiä karkotuksella heidän protestoituaan syrjintää ja väkivaltaa vastaan vierastyöläisiin kohdistuneiden hyökkäysten sarjan jälkeen;

| N. | ottaa huomioon, että pieni joukko Sri Lankasta, Thaimaasta, Intiasta, Kiinasta, Filippiineiltä, Itä-Euroopasta, Neuvostoliittoon kuuluneista maista, Bangladeshistä ja Malediiveilta kotoisin olevia naisia on joutunut ihmiskaupan uhreiksi Malediiveilla ja että joitakin malediivilaisia lapsia käytettäneen hyväksi seksuaalisesti ja he saattavat joutua tekemään pakkotyötä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että pieni joukko Sri Lankasta, Thaimaasta, Intiasta, Kiinasta, Filippiineiltä, Itä-Euroopasta, Neuvostoliittoon kuuluneista maista, Bangladeshistä ja Malediiveilta kotoisin olevia naisia on joutunut ihmiskaupan uhreiksi Malediiveilla ja että joitakin malediivilaisia lapsia käytettäneen hyväksi seksuaalisesti ja he saattavat joutua tekemään pakkotyötä;

| 1. | on erittäin huolissaan Malediivien kiihtyvästä kehityksestä kohti autoritaarista hallintoa, poliittisten vastustajien tukahduttamisesta ja tiedotusvälineiden sekä kansalaisyhteiskunnan pelottelusta, mikä saattaa vaarantaa viime vuosina saavutetun edistymisen ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion vakiinnuttamisessa maahan; kehottaa kaikkia osapuolia pidättäytymään kaikista toimista, jotka saattaisivat pahentaa kriisiä, ja kunnioittamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteita; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Malediivien kiihtyvästä kehityksestä kohti autoritaarista hallintoa, poliittisten vastustajien tukahduttamisesta ja tiedotusvälineiden sekä kansalaisyhteiskunnan pelottelusta, mikä saattaa vaarantaa viime vuosina saavutetun edistymisen ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion vakiinnuttamisessa maahan; kehottaa kaikkia osapuolia pidättäytymään kaikista toimista, jotka saattaisivat pahentaa kriisiä, ja kunnioittamaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteita;

| 2. | pitää entisen presidentin Mohamed Nasheedin oikeudenkäynnissä ilmenneitä vakavia sääntöjenvastaisuuksia valitettavina; vaatii, että hänet olisi vapautettava välittömästi, ja painottaa, että jos Nasheedin tuomiosta valitetaan, hänen oikeuksiaan on kunnioitettava täysimääräisesti Malediivien kansainvälisten velvoitteiden, sen oman perustuslain ja kaikkien kansainvälisesti tunnustettujen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien takeiden mukaisesti; kehottaa EU:n Sri Lankan ja Malediivien edustustoa vaatimaan oikeutta seurata tarkasti valituksen käsittelyä; |
| --- | --- |

2.

pitää entisen presidentin Mohamed Nasheedin oikeudenkäynnissä ilmenneitä vakavia sääntöjenvastaisuuksia valitettavina; vaatii, että hänet olisi vapautettava välittömästi, ja painottaa, että jos Nasheedin tuomiosta valitetaan, hänen oikeuksiaan on kunnioitettava täysimääräisesti Malediivien kansainvälisten velvoitteiden, sen oman perustuslain ja kaikkien kansainvälisesti tunnustettujen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien takeiden mukaisesti; kehottaa EU:n Sri Lankan ja Malediivien edustustoa vaatimaan oikeutta seurata tarkasti valituksen käsittelyä;

| 3. | korostaa, että kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen määräysten mukaan oikeusvaltion periaatteen noudattaminen, oikeus puolueettomaan oikeudenkäyntiin ja asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus ovat demokraattisen prosessin keskeisiä osatekijöitä; katsoo näiden periaatteiden olevan itsessään tärkeitä moniarvoisessa yhteiskunnassa ja tähdentää, että kaikkia Malediivien kansalaisia, myös entistä presidenttiä Mohamed Nasheedia, on kohdeltava niiden mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen määräysten mukaan oikeusvaltion periaatteen noudattaminen, oikeus puolueettomaan oikeudenkäyntiin ja asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus ovat demokraattisen prosessin keskeisiä osatekijöitä; katsoo näiden periaatteiden olevan itsessään tärkeitä moniarvoisessa yhteiskunnassa ja tähdentää, että kaikkia Malediivien kansalaisia, myös entistä presidenttiä Mohamed Nasheedia, on kohdeltava niiden mukaisesti;

| 4. | vaatii uskottavaa ja kaikki demokraattiset voimat osallistavaa poliittista prosessia, jolla pyritään palauttamaan ja säilyttämään Malediivien vakaus ja saattamaan maa takaisin demokratiaan siirtymisen tielle; vaatii lopettamaan välittömästi poliittisten vastustajien pelottelun; kehottaa Malediivien hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet luottamuksen palauttamiseksi siihen, että se on sitoutunut demokratiaan, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja oikeusvaltioon samoin kuin mielipiteen- ja kokoontumisvapauden kunnioittamiseen sekä asianmukaisen oikeusprosessin takaamiseen; |
| --- | --- |

4.

vaatii uskottavaa ja kaikki demokraattiset voimat osallistavaa poliittista prosessia, jolla pyritään palauttamaan ja säilyttämään Malediivien vakaus ja saattamaan maa takaisin demokratiaan siirtymisen tielle; vaatii lopettamaan välittömästi poliittisten vastustajien pelottelun; kehottaa Malediivien hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet luottamuksen palauttamiseksi siihen, että se on sitoutunut demokratiaan, oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja oikeusvaltioon samoin kuin mielipiteen- ja kokoontumisvapauden kunnioittamiseen sekä asianmukaisen oikeusprosessin takaamiseen;

| 5. | vaatii lopettamaan välittömästi Malediivien oikeuslaitoksen poliittisen ohjailun sekä varmistamaan maan oikeusjärjestelmän epäpoliittisuuden; vaatii toteuttamaan kiireellisesti uudistuksia Malediivien oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistamiseksi, jotta kotimaassa ja ulkomailla voidaan palauttaa usko sen toimintaan; painottaa, että nämä uudistukset olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön viipymättä; |
| --- | --- |

5.

vaatii lopettamaan välittömästi Malediivien oikeuslaitoksen poliittisen ohjailun sekä varmistamaan maan oikeusjärjestelmän epäpoliittisuuden; vaatii toteuttamaan kiireellisesti uudistuksia Malediivien oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueettomuuden varmistamiseksi, jotta kotimaassa ja ulkomailla voidaan palauttaa usko sen toimintaan; painottaa, että nämä uudistukset olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön viipymättä;

| 6. | muistuttaa Malediivien hallitusta siitä, että maan perustuslaissa taataan oikeus mielen osoittamiseen ja että ihmisten osallistumisen rauhanomaisiin mielenosoituksiin estävien ehtojen asettaminen on laitonta; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa Malediivien hallitusta siitä, että maan perustuslaissa taataan oikeus mielen osoittamiseen ja että ihmisten osallistumisen rauhanomaisiin mielenosoituksiin estävien ehtojen asettaminen on laitonta;

| 7. | kehottaa viipymättä lopettamaan kaikenlaisen väkivallan, rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan käytetty väkivalta mukaan luettuna, ja muistuttaa turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta suojella rauhallisesti käyttäytyviä mielenosoittajia väkivaltaisilta jengeiltä; kehottaa Malediivien hallitusta lopettamaan niiden ”järjestyksenvalvojien” rankaisematta jättämisen, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa uskonnollista suvaitsevaisuutta edistäviä ihmisiä, rauhanomaisia mielenosoittajia, kriittisiä tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan; kehottaa saattamaan tällaisiin väkivaltaisiin hyökkäyksiin syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa viipymättä lopettamaan kaikenlaisen väkivallan, rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan käytetty väkivalta mukaan luettuna, ja muistuttaa turvallisuusjoukkoja niiden velvollisuudesta suojella rauhallisesti käyttäytyviä mielenosoittajia väkivaltaisilta jengeiltä; kehottaa Malediivien hallitusta lopettamaan niiden ”järjestyksenvalvojien” rankaisematta jättämisen, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa uskonnollista suvaitsevaisuutta edistäviä ihmisiä, rauhanomaisia mielenosoittajia, kriittisiä tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan; kehottaa saattamaan tällaisiin väkivaltaisiin hyökkäyksiin syyllistyneet oikeuden eteen;

| 8. | kehottaa Malediivien hallitusta sallimaan Ahmed Rilwanin katoamisen perusteellisen tutkinnan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Malediivien hallitusta sallimaan Ahmed Rilwanin katoamisen perusteellisen tutkinnan;

| 9. | tuomitsee kuolemanrangaistuksen uudelleenkäyttöönoton Malediiveilla ja kehottaa Malediivien hallitusta ja parlamenttia saattamaan uudelleen voimaan kuolemanrangaistuksen käyttöä koskevan kiellon; |
| --- | --- |

9.

tuomitsee kuolemanrangaistuksen uudelleenkäyttöönoton Malediiveilla ja kehottaa Malediivien hallitusta ja parlamenttia saattamaan uudelleen voimaan kuolemanrangaistuksen käyttöä koskevan kiellon;

| 10. | kannustaa kaikkia toimijoita Malediiveilla tekemään rakentavaa yhteistyötä kaikilla aloilla ja erityisesti kun on kyse ilmastonmuutoksesta, joka saattaa horjuttaa maan vakautta; |
| --- | --- |

10.

kannustaa kaikkia toimijoita Malediiveilla tekemään rakentavaa yhteistyötä kaikilla aloilla ja erityisesti kun on kyse ilmastonmuutoksesta, joka saattaa horjuttaa maan vakautta;

| 11. | kehottaa paikallisia viranomaisia noudattamaan täysimääräisesti ihmiskaupan lakkauttamista koskevia vähimmäisnormeja; antaa tunnustusta meneillään oleville pyrkimyksille ongelman ratkaisemiseksi ja saavutetulle edistymiselle, mutta vaatii, että ihmiskaupan vastaisen lain säännökset olisi pantava pikaisesti täytäntöön, koska lain täytäntöönpanon valvonnassa ja uhrien suojelussa on edelleen vakavia puutteita; |
| --- | --- |

11.

kehottaa paikallisia viranomaisia noudattamaan täysimääräisesti ihmiskaupan lakkauttamista koskevia vähimmäisnormeja; antaa tunnustusta meneillään oleville pyrkimyksille ongelman ratkaisemiseksi ja saavutetulle edistymiselle, mutta vaatii, että ihmiskaupan vastaisen lain säännökset olisi pantava pikaisesti täytäntöön, koska lain täytäntöönpanon valvonnassa ja uhrien suojelussa on edelleen vakavia puutteita;

| 12. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita varoittamaan Malediivien ihmisoikeustilanteesta matkustustietoja antavilla sivuillaan; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita varoittamaan Malediivien ihmisoikeustilanteesta matkustustietoja antavilla sivuillaan;

| 13. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä unionin ulkosuhdehallintoa jatkamaan Malediivien poliittisen tilanteen tiivistä seuraamista ja toimimaan proaktiivisesti EU:n kahdenvälisissä suhteissa Malediivien kanssa sekä kansainvälisillä monenkeskisillä foorumeilla vakauden aikaansaamiseksi, demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että Malediiveilla kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä unionin ulkosuhdehallintoa jatkamaan Malediivien poliittisen tilanteen tiivistä seuraamista ja toimimaan proaktiivisesti EU:n kahdenvälisissä suhteissa Malediivien kanssa sekä kansainvälisillä monenkeskisillä foorumeilla vakauden aikaansaamiseksi, demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että Malediiveilla kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia;

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Malediivien tasavallan parlamentille ja hallitukselle. |
| --- | --- |

14.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Malediivien tasavallan parlamentille ja hallitukselle.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Albaniaa koskeva vuoden 2014 edistymiskertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Albaniaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Thessalonikin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät Länsi-Balkanin maiden EU-jäsenyysnäkymistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19.–20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Thessalonikin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät Länsi-Balkanin maiden EU-jäsenyysnäkymistä,

| — | ottaa huomioon 26.–27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja 16. joulukuuta 2014 kokoontuneen yleisten asioiden neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26.–27. kesäkuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ja 16. joulukuuta 2014 kokoontuneen yleisten asioiden neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission 9. marraskuuta 2010 antaman lausunnon Albanian EU-jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta ja komission 4. kesäkuuta 2014 antaman kertomuksen Albanian edistymisestä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja oikeuslaitoksensa uudistamisessa (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 9. marraskuuta 2010 antaman lausunnon Albanian EU-jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta ja komission 4. kesäkuuta 2014 antaman kertomuksen Albanian edistymisestä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja oikeuslaitoksensa uudistamisessa (COM(2014)0331),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia ja vuosien 2014 ja 2015 pääasialliset haasteet” (COM(2014)0700) ja komission työasiakirjan ”Albaniaa koskeva vuoden 2014 edistymiskertomus” (SWD(2014)0304) sekä 18. elokuuta 2014 hyväksytyn Albaniaa koskevan ohjeellisen strategia-asiakirjan (2014–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia ja vuosien 2014 ja 2015 pääasialliset haasteet” (COM(2014)0700) ja komission työasiakirjan ”Albaniaa koskeva vuoden 2014 edistymiskertomus” (SWD(2014)0304) sekä 18. elokuuta 2014 hyväksytyn Albaniaa koskevan ohjeellisen strategia-asiakirjan (2014–2020),

| — | ottaa huomioon Albanian parlamentin 24. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman vallassa olevan enemmistön ja opposition välisestä poliittisesta sopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Albanian parlamentin 24. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman vallassa olevan enemmistön ja opposition välisestä poliittisesta sopimuksesta,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Albaniasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Albaniasta,

| — | ottaa huomioon Knut Fleckensteinin ulkoasiainvaliokunnassa tekemän työn Albaniaa koskevana pysyvänä esittelijänä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Knut Fleckensteinin ulkoasiainvaliokunnassa tekemän työn Albaniaa koskevana pysyvänä esittelijänä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | katsoo, että Albania on viime vuosina edistynyt merkittävästi pyrkimyksessään kohti EU:n jäsenyyttä ja että sille siksi myönnettiin ehdokasvaltion asema kesäkuussa 2014; ottaa huomioon, että haasteita on yhä ja että niihin on vastattava nopeasti ja tehokkaasti, jotta voidaan edetä kohti unionin jäsenyyttä; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Albania on viime vuosina edistynyt merkittävästi pyrkimyksessään kohti EU:n jäsenyyttä ja että sille siksi myönnettiin ehdokasvaltion asema kesäkuussa 2014; ottaa huomioon, että haasteita on yhä ja että niihin on vastattava nopeasti ja tehokkaasti, jotta voidaan edetä kohti unionin jäsenyyttä;

| B. | katsoo, että tärkeimpiä painopisteitä koskevien kestävien uudistusten johdonmukainen hyväksyminen ja tehokas täytäntöönpano edistävät Albanian demokratisoitumista ja tasoittavat tietä liittymisneuvottelujen avaamiselle; toteaa, että unioniin liittymistä koskevasta prosessista on tullut Albaniassa toteutettavien unioniin liittyvien uudistusten liikkeellepaneva voima ja että prosessin aikataulu määräytyy uudistusten vauhdin ja laadun perusteella; katsoo, että liittymisneuvottelujen aloittaminen toimisi kannustimena ja antaisi pontta uudistuksille, koska näin tarjottaisiin konkreettinen ja uskottava mahdollisuus unionin jäsenyyteen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että tärkeimpiä painopisteitä koskevien kestävien uudistusten johdonmukainen hyväksyminen ja tehokas täytäntöönpano edistävät Albanian demokratisoitumista ja tasoittavat tietä liittymisneuvottelujen avaamiselle; toteaa, että unioniin liittymistä koskevasta prosessista on tullut Albaniassa toteutettavien unioniin liittyvien uudistusten liikkeellepaneva voima ja että prosessin aikataulu määräytyy uudistusten vauhdin ja laadun perusteella; katsoo, että liittymisneuvottelujen aloittaminen toimisi kannustimena ja antaisi pontta uudistuksille, koska näin tarjottaisiin konkreettinen ja uskottava mahdollisuus unionin jäsenyyteen;

| C. | katsoo, että unioniin liittyminen on osallistava prosessi, joka kuuluu koko maalle ja sen kaikille kansalaisille; katsoo, että tärkeimpien poliittisten voimien on käytävä yhteisymmärryksen ja kompromissien hengessä rakentavaa ja kestävää poliittista vuoropuhelua unioniin liittyvistä uudistuksista, mikä on olennaisessa asemassa liittymisprosessin edistymisen kannalta; katsoo, että EU:hun liittymistä koskevasta prosessista vallitsee poliittinen yksimielisyys, ja sillä on laaja julkinen tuki; katsoo, että uudistusohjelman menestyminen riippuu suuressa määrin demokraattisesta poliittisesta ympäristöstä; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että unioniin liittyminen on osallistava prosessi, joka kuuluu koko maalle ja sen kaikille kansalaisille; katsoo, että tärkeimpien poliittisten voimien on käytävä yhteisymmärryksen ja kompromissien hengessä rakentavaa ja kestävää poliittista vuoropuhelua unioniin liittyvistä uudistuksista, mikä on olennaisessa asemassa liittymisprosessin edistymisen kannalta; katsoo, että EU:hun liittymistä koskevasta prosessista vallitsee poliittinen yksimielisyys, ja sillä on laaja julkinen tuki; katsoo, että uudistusohjelman menestyminen riippuu suuressa määrin demokraattisesta poliittisesta ympäristöstä;

| D. | toteaa, että Euroopan parlamentilla on ollut merkittävä asema pyrkimyksissä palauttaa maahan terve poliittinen ilmapiiri; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan parlamentilla on ollut merkittävä asema pyrkimyksissä palauttaa maahan terve poliittinen ilmapiiri;

| E. | toteaa, että unioni on asettanut oikeusvaltion periaatteet laajentumisprosessinsa ytimeen; toteaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvä konkreettinen edistys on olennaista unioniin yhdentymistä koskevan prosessin kannalta; toteaa, että vahva poliittinen tuki on keskeisellä sijalla edistyksen aikaansaamiseksi näillä aloilla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unioni on asettanut oikeusvaltion periaatteet laajentumisprosessinsa ytimeen; toteaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvä konkreettinen edistys on olennaista unioniin yhdentymistä koskevan prosessin kannalta; toteaa, että vahva poliittinen tuki on keskeisellä sijalla edistyksen aikaansaamiseksi näillä aloilla;

| F. | katsoo, että on toteutettava merkittäviä toimia oikeusjärjestelmän uudistamiseksi ja uudistuksien täytäntöön panemiseksi; katsoo, että saavutetusta edistyksestä huolimatta korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on edelleen vakava haaste; katsoo, että sananvapaus ja tiedotusvälineiden riippumattomuus on edelleen taattava; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että on toteutettava merkittäviä toimia oikeusjärjestelmän uudistamiseksi ja uudistuksien täytäntöön panemiseksi; katsoo, että saavutetusta edistyksestä huolimatta korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on edelleen vakava haaste; katsoo, että sananvapaus ja tiedotusvälineiden riippumattomuus on edelleen taattava;

| G. | katsoo, että ammattimainen, tehokas ja pätevyyteen perustuva julkishallinto on yhdentymisprosessin kannalta perustavan tärkeä kaikille valtioille, jotka haluavat liittyä unionin jäseniksi; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että ammattimainen, tehokas ja pätevyyteen perustuva julkishallinto on yhdentymisprosessin kannalta perustavan tärkeä kaikille valtioille, jotka haluavat liittyä unionin jäseniksi;

| H. | katsoo, että Albanian suhteet naapureihin ovat rakentavat ja että sen linjan sovittaminen EU:n ulkopolitiikkaan on esimerkillistä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Albanian suhteet naapureihin ovat rakentavat ja että sen linjan sovittaminen EU:n ulkopolitiikkaan on esimerkillistä;

| 1. | on tyytyväinen Albanian saamaan ehdokasvaltion asemaan; korostaa, että tämä pitäisi nähdä kannustimena uudistustoimien edelleen tehostamiselle; ilmaisee jatkuvan tukensa Albanian Euroopan unioniin yhdentymistä koskevalle prosessille; katsoo, että konkreettiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpanoa koskevan poliittisen sitoutumisen ylläpitäminen ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata edessä oleviin haasteisiin eli lujittaa menestyksekkäästi demokratisoitumista ja jatkaa unioniin liittyviä uudistuksia; kannustaa Albaniaa saavuttamaan selkeitä tuloksia kyseisissä uudistuksissa; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Albanian saamaan ehdokasvaltion asemaan; korostaa, että tämä pitäisi nähdä kannustimena uudistustoimien edelleen tehostamiselle; ilmaisee jatkuvan tukensa Albanian Euroopan unioniin yhdentymistä koskevalle prosessille; katsoo, että konkreettiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpanoa koskevan poliittisen sitoutumisen ylläpitäminen ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata edessä oleviin haasteisiin eli lujittaa menestyksekkäästi demokratisoitumista ja jatkaa unioniin liittyviä uudistuksia; kannustaa Albaniaa saavuttamaan selkeitä tuloksia kyseisissä uudistuksissa;

| 2. | katsoo, että on olennaisen tärkeää vahvistaa ja tukea kaikkien puolueiden kesken tehtävää aitoa poliittista yhteistyötä, johon kuuluu terve kilpailu poliittisten ajatusten ja käsitysten parantamiseksi, ja pyrkiä sellaiseen demokraattiseen poliittiseen kulttuuriin, joka perustuu yhteisymmärrykseen siitä, että poliittiset prosessit rakentuvat vuoropuhelulle ja valmiudelle etsiä ja hyväksyä kompromisseja; on vakuuttunut siitä, että tämä lisää kansalaisten luottamusta julkisiin instituutioihin; kehottaa vallassa olevaa koalitiota helpottamaan komission toimintaa sen pyrkiessä käyttämään oikeuttaan harjoittaa demokraattista valvontaa ja kehottaa oppositiota käyttämään kyseistä oikeutta täysipainoisesti ja vastuullisesti; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että on olennaisen tärkeää vahvistaa ja tukea kaikkien puolueiden kesken tehtävää aitoa poliittista yhteistyötä, johon kuuluu terve kilpailu poliittisten ajatusten ja käsitysten parantamiseksi, ja pyrkiä sellaiseen demokraattiseen poliittiseen kulttuuriin, joka perustuu yhteisymmärrykseen siitä, että poliittiset prosessit rakentuvat vuoropuhelulle ja valmiudelle etsiä ja hyväksyä kompromisseja; on vakuuttunut siitä, että tämä lisää kansalaisten luottamusta julkisiin instituutioihin; kehottaa vallassa olevaa koalitiota helpottamaan komission toimintaa sen pyrkiessä käyttämään oikeuttaan harjoittaa demokraattista valvontaa ja kehottaa oppositiota käyttämään kyseistä oikeutta täysipainoisesti ja vastuullisesti;

| 3. | suhtautuu myönteisesti korkean tason vuoropuhelun puitteissa perustettuja tärkeimpiä painopisteitä käsitteleviin yhteisiin työryhmiin ja pyrkimykseen rakentaa kattava foorumi viittä tärkeintä painopistettä koskevien uudistusten sujuvalle toteuttamiselle ja niissä edistymisen seurannalle, ja erityisesti tämä koskee julkisen hallinnon uudistamista, oikeuslaitoksen vahvistamista, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa sekä ihmisoikeuksien lujittamista; kannustaa viranomaisia tehostamaan työtä, jota ne tekevät näiden painopisteiden edistämiseksi, ja tiedottamaan täytäntöönpanon edistymisestä; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti korkean tason vuoropuhelun puitteissa perustettuja tärkeimpiä painopisteitä käsitteleviin yhteisiin työryhmiin ja pyrkimykseen rakentaa kattava foorumi viittä tärkeintä painopistettä koskevien uudistusten sujuvalle toteuttamiselle ja niissä edistymisen seurannalle, ja erityisesti tämä koskee julkisen hallinnon uudistamista, oikeuslaitoksen vahvistamista, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa sekä ihmisoikeuksien lujittamista; kannustaa viranomaisia tehostamaan työtä, jota ne tekevät näiden painopisteiden edistämiseksi, ja tiedottamaan täytäntöönpanon edistymisestä;

| 4. | vaatii perustamaan viivytyksettä kattavan EU:n yhdentymistä ajavan kansallisen neuvoston, johon kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien instituutioiden edustajia ja jonka tarkoituksena on taata laaja EU:hun liittyviä uudistuksia ja liittymisprosessia koskeva kansallinen yksimielisyys; kehottaa asianomaisia elimiä tiedottamaan sidosryhmille ja yleisölle täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti unioniin yhdentymisen edistymisestä; |
| --- | --- |

4.

vaatii perustamaan viivytyksettä kattavan EU:n yhdentymistä ajavan kansallisen neuvoston, johon kuuluu myös kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien instituutioiden edustajia ja jonka tarkoituksena on taata laaja EU:hun liittyviä uudistuksia ja liittymisprosessia koskeva kansallinen yksimielisyys; kehottaa asianomaisia elimiä tiedottamaan sidosryhmille ja yleisölle täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti unioniin yhdentymisen edistymisestä;

| 5. | korostaa parlamentin roolia keskeisenä demokraattisena instituutiona ja vaatii siksi vahvistamaan sen valvontaroolia sekä varmistamaan organisoidumman kuulemismenettelyn lainsäädännöstä jo luonnosvaiheessa; suhtautuu näin ollen myönteisesti 5. maaliskuuta 2015 hyväksyttyyn tarkistettuun lakiin, joka koskee Albanian parlamentin asemaa maan eurooppalaisessa yhdentymisprosessissa, ja parlamentin 24. joulukuuta 2014 antamaan myötämieliseen päätöslauselmaan, jossa sovittiin, että oppositio palaa parlamenttityöhön ja että vallassa oleva enemmistö pyrkii opposition kanssa yhteisymmärrykseen tärkeistä uudistuksista, että perustuslakituomioistuimen päätöksiä noudatetaan ja että puututaan kysymykseen rikosrekisterissä olevien henkilöiden julkisessa virassa toimimisesta ja julkisten virkojen hoitamisesta; vaatii päätöslauselman viivytyksetöntä ja rakentavaa sekä oikea-aikaista täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita edistämään demokraattisen yhteisymmärryksen rakentamista, mikä on liittymisprosessin etenemisen kannalta olennaisen tärkeää; pitää tärkeänä, että Albanian kansalaisyhteiskunta, tiedotusvälineet ja kansalaiset pitävät johtajiaan vastuussa poliittisten toimiensa tuloksista; |
| --- | --- |

5.

korostaa parlamentin roolia keskeisenä demokraattisena instituutiona ja vaatii siksi vahvistamaan sen valvontaroolia sekä varmistamaan organisoidumman kuulemismenettelyn lainsäädännöstä jo luonnosvaiheessa; suhtautuu näin ollen myönteisesti 5. maaliskuuta 2015 hyväksyttyyn tarkistettuun lakiin, joka koskee Albanian parlamentin asemaa maan eurooppalaisessa yhdentymisprosessissa, ja parlamentin 24. joulukuuta 2014 antamaan myötämieliseen päätöslauselmaan, jossa sovittiin, että oppositio palaa parlamenttityöhön ja että vallassa oleva enemmistö pyrkii opposition kanssa yhteisymmärrykseen tärkeistä uudistuksista, että perustuslakituomioistuimen päätöksiä noudatetaan ja että puututaan kysymykseen rikosrekisterissä olevien henkilöiden julkisessa virassa toimimisesta ja julkisten virkojen hoitamisesta; vaatii päätöslauselman viivytyksetöntä ja rakentavaa sekä oikea-aikaista täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia poliittisia puolueita edistämään demokraattisen yhteisymmärryksen rakentamista, mikä on liittymisprosessin etenemisen kannalta olennaisen tärkeää; pitää tärkeänä, että Albanian kansalaisyhteiskunta, tiedotusvälineet ja kansalaiset pitävät johtajiaan vastuussa poliittisten toimiensa tuloksista;

| 6. | on huolissaan Albaniassa kestävästä ja jatkuvasta poliittisesta kahtiajaosta, joka voisi vaarantaa edelleen EU:hun liittymistä koskevia pyrkimyksiä; muistuttaa hallitsevaa koalitiota ja oppositiota niiden yhteisvastuusta kansalaisille kestävästä, rakentavasta ja osallistavasta poliittisesta vuoropuhelusta, joka mahdollistaa keskeisten uudistusten hyväksymisen ja täytäntöönpanon; kehottaa vallassa olevaa enemmistöä ja oppositiota pyrkimään edelleen aidon poliittisen vuoropuhelun käynnistämiseen ja rakentavassa hengessä tehtävään yhteistyöhön; |
| --- | --- |

6.

on huolissaan Albaniassa kestävästä ja jatkuvasta poliittisesta kahtiajaosta, joka voisi vaarantaa edelleen EU:hun liittymistä koskevia pyrkimyksiä; muistuttaa hallitsevaa koalitiota ja oppositiota niiden yhteisvastuusta kansalaisille kestävästä, rakentavasta ja osallistavasta poliittisesta vuoropuhelusta, joka mahdollistaa keskeisten uudistusten hyväksymisen ja täytäntöönpanon; kehottaa vallassa olevaa enemmistöä ja oppositiota pyrkimään edelleen aidon poliittisen vuoropuhelun käynnistämiseen ja rakentavassa hengessä tehtävään yhteistyöhön;

| 7. | korostaa, että ammattimaisella julkishallinnolla on ratkaiseva osuus kaikkien muiden uudistusten täytäntöönpanon onnistumiseen; on siksi tyytyväinen siihen, että uutta virkamieslakia on alettu panna täytäntöön ja vaatii sen asianmukaisen täytäntöönpanon jatkamista, jotta voidaan parantaa hallinnon valmiuksia, torjua julkishallinnon politisoitumista ja virkamiesten korruptiota, vahvistaa ansioiden perusteella tehtäviä nimityksiä, ylennyksiä ja viraltapanoja, lisätä julkishallinnon tehokkuutta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, ammattimaisuutta ja taloudellista kestävyyttä sekä tehostaa hyvää hallintotapaa kaikilla tasoilla; kehottaa vahvistamaan henkilöstöhallintoa, virkamiehien arviointijärjestelmää ja virkamiehistä annetun sääntelyn täytäntöönpanon riippumatonta seurantaa; kannustaa lyömään lukkoon kattavan julkishallinnon uudistusstrategian ja jatkamaan polarisoitumisen vähentämisen sekä unionin lainsäädännön ja päätöksentekomenettelyjen tuntemuksen edistämistä; korostaa tarvetta lisätä viranomaisten lahjomattomuutta, kehittää julkisia palveluja ja hoitaa julkisia resursseja tehokkaammin; vaatii parantamaan palvelujen ja tietojen julkista saatavuutta; on näin ollen tyytyväinen uuteen lakiin tiedonsaannista; kehottaa lujittamaan oikeusasiamieslaitosta järjestämällä asianmukaisen seurannan sen tutkimuksissa esitetyille havainnoille ja suosituksille; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että ammattimaisella julkishallinnolla on ratkaiseva osuus kaikkien muiden uudistusten täytäntöönpanon onnistumiseen; on siksi tyytyväinen siihen, että uutta virkamieslakia on alettu panna täytäntöön ja vaatii sen asianmukaisen täytäntöönpanon jatkamista, jotta voidaan parantaa hallinnon valmiuksia, torjua julkishallinnon politisoitumista ja virkamiesten korruptiota, vahvistaa ansioiden perusteella tehtäviä nimityksiä, ylennyksiä ja viraltapanoja, lisätä julkishallinnon tehokkuutta, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, ammattimaisuutta ja taloudellista kestävyyttä sekä tehostaa hyvää hallintotapaa kaikilla tasoilla; kehottaa vahvistamaan henkilöstöhallintoa, virkamiehien arviointijärjestelmää ja virkamiehistä annetun sääntelyn täytäntöönpanon riippumatonta seurantaa; kannustaa lyömään lukkoon kattavan julkishallinnon uudistusstrategian ja jatkamaan polarisoitumisen vähentämisen sekä unionin lainsäädännön ja päätöksentekomenettelyjen tuntemuksen edistämistä; korostaa tarvetta lisätä viranomaisten lahjomattomuutta, kehittää julkisia palveluja ja hoitaa julkisia resursseja tehokkaammin; vaatii parantamaan palvelujen ja tietojen julkista saatavuutta; on näin ollen tyytyväinen uuteen lakiin tiedonsaannista; kehottaa lujittamaan oikeusasiamieslaitosta järjestämällä asianmukaisen seurannan sen tutkimuksissa esitetyille havainnoille ja suosituksille;

| 8. | korostaa, että on puututtava hajautuneeseen paikallishallintojärjestelmään ja luotava toimiva paikallishallinto, joka pystyy vastaamaan kansalaisten tarpeisiin tuottamalla tehokkaasti julkisia palveluja; kehottaa vahvistamaan paikallishallintojen hallinnollisia valmiuksia, jotta ne voivat käyttää niille annettua valtaa ja panna täytäntöön lainsäädäntöä rahoituksen kannalta kestävällä tavalla; kehottaa huolehtimaan paikallishallintojen avoimuudesta, vaikuttavuudesta ja osallistavuudesta; panee merkille perustuslakituomioistuimen päätöksen maan hallinnollisen ja alueellisen jaon uudistamisesta nostetusta oikeudellisesta kanteesta; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että on puututtava hajautuneeseen paikallishallintojärjestelmään ja luotava toimiva paikallishallinto, joka pystyy vastaamaan kansalaisten tarpeisiin tuottamalla tehokkaasti julkisia palveluja; kehottaa vahvistamaan paikallishallintojen hallinnollisia valmiuksia, jotta ne voivat käyttää niille annettua valtaa ja panna täytäntöön lainsäädäntöä rahoituksen kannalta kestävällä tavalla; kehottaa huolehtimaan paikallishallintojen avoimuudesta, vaikuttavuudesta ja osallistavuudesta; panee merkille perustuslakituomioistuimen päätöksen maan hallinnollisen ja alueellisen jaon uudistamisesta nostetusta oikeudellisesta kanteesta;

| 9. | korostaa tulevien paikallisvaalien merkitystä ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia panemaan täytäntöön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja keskusvaalilautakunnan antamat suositukset; vaatii vaalielimien riippumattomuuden parantamista ja niiden valmiuksien lisäämistä; |
| --- | --- |

9.

korostaa tulevien paikallisvaalien merkitystä ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia panemaan täytäntöön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja keskusvaalilautakunnan antamat suositukset; vaatii vaalielimien riippumattomuuden parantamista ja niiden valmiuksien lisäämistä;

| 10. | korostaa, että oikeusvaltiota on vahvistettava ja oikeuslaitosta uudistettava, jotta voidaan varmistaa, että kansalaiset ja liike-elämä luottavat oikeusjärjestelmään; pitää myönteisenä Albanian sitoutumista oikeuslaitoksen uudistamiseen mutta pitää valitettavina jatkuvia oikeusjärjestelmän toimintaa koskevia puutteita kuten politisoitumista ja vähäistä vastuuvelvollisuutta, korruption suurta määrää, riittämättömiä resursseja ja asioiden ruuhkautumista; muistuttaa, että on toteutettava merkittäviä lisätoimia oikeuslaitoksen riippumattomuuden, tehokkuuden ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi sekä tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien nimittämis-, ylentämis- ja kurinpitojärjestelmien kohentamiseksi; kehottaa viranomaisia jatkamaan uudistuksia rakentavassa yhteistyössä kaikkien sidosryhmien, myös kansalaisjärjestöjen, kanssa sekä osallistumalla täysipainoisesti Venetsian komissioon siten, että laaditaan ja pannaan täytäntöön oikeuslaitoksen uudistamista koskeva pitkän aikavälin strategia; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että oikeusvaltiota on vahvistettava ja oikeuslaitosta uudistettava, jotta voidaan varmistaa, että kansalaiset ja liike-elämä luottavat oikeusjärjestelmään; pitää myönteisenä Albanian sitoutumista oikeuslaitoksen uudistamiseen mutta pitää valitettavina jatkuvia oikeusjärjestelmän toimintaa koskevia puutteita kuten politisoitumista ja vähäistä vastuuvelvollisuutta, korruption suurta määrää, riittämättömiä resursseja ja asioiden ruuhkautumista; muistuttaa, että on toteutettava merkittäviä lisätoimia oikeuslaitoksen riippumattomuuden, tehokkuuden ja vastuuvelvollisuuden varmistamiseksi sekä tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien nimittämis-, ylentämis- ja kurinpitojärjestelmien kohentamiseksi; kehottaa viranomaisia jatkamaan uudistuksia rakentavassa yhteistyössä kaikkien sidosryhmien, myös kansalaisjärjestöjen, kanssa sekä osallistumalla täysipainoisesti Venetsian komissioon siten, että laaditaan ja pannaan täytäntöön oikeuslaitoksen uudistamista koskeva pitkän aikavälin strategia;

| 11. | palauttaa mieliin Albanian parlamentin marraskuussa 2013 Albanian Euroopan unioniin yhdentymisestä antaman päätöslauselman, jossa hyväksyttiin lukuisia tärkeitä, pääasiassa oikeusvaltiota koskevia toimenpiteitä; korostaa oikeusvaltioperiaatteen kestävän noudattamisen tärkeyttä ja oikeudellisten instituutioiden kuten korkean tuomioistuinneuvoston riippumattomuutta ja avoimuutta; korostaa tarvetta noudattaa perustuslakituomioistuimen tätä asiaa koskevia päätöksiä; kehottaa viranomaisia edistämään keskeisten demokraattisten instituutioiden riippumattomuutta sekä torjumaan oikeuslaitoksen politisoitumista; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään viivytyksettä toimiin, jotta 21. tammikuuta 2011 sattuneiden tapahtumien uhreille saadaan oikeutta; |
| --- | --- |

11.

palauttaa mieliin Albanian parlamentin marraskuussa 2013 Albanian Euroopan unioniin yhdentymisestä antaman päätöslauselman, jossa hyväksyttiin lukuisia tärkeitä, pääasiassa oikeusvaltiota koskevia toimenpiteitä; korostaa oikeusvaltioperiaatteen kestävän noudattamisen tärkeyttä ja oikeudellisten instituutioiden kuten korkean tuomioistuinneuvoston riippumattomuutta ja avoimuutta; korostaa tarvetta noudattaa perustuslakituomioistuimen tätä asiaa koskevia päätöksiä; kehottaa viranomaisia edistämään keskeisten demokraattisten instituutioiden riippumattomuutta sekä torjumaan oikeuslaitoksen politisoitumista; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään viivytyksettä toimiin, jotta 21. tammikuuta 2011 sattuneiden tapahtumien uhreille saadaan oikeutta;

| 12. | huomauttaa, että nuoriso-oikeusjärjestelmän tila on epätyydyttävä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia esittämään suunnitelmia tilanteen kohentamiseksi; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että nuoriso-oikeusjärjestelmän tila on epätyydyttävä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia esittämään suunnitelmia tilanteen kohentamiseksi;

| 13. | on huolissaan siitä, että korruptio, myös oikeusjärjestelmän korruptio, on edelleen vakava ongelma; kehottaa Albaniaa vakavasti tehostamaan ponnisteluja korruption torjumiseksi kaikilla tasoilla sekä parantamaan oikeudellista järjestelmää, institutionaalisia valmiuksia ja instituutioiden välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä; on tyytyväinen, että on nimitetty korruptiontorjunnan kansallinen koordinaattori, jonka tehtävänä on koordinoida toimintaa ja seurata täytäntöönpanoa keskustasolla, ja vaatii kattavan ja pakottavan korruptiontorjuntastrategian ja -toimintasuunnitelmien hyväksymistä vuosiksi 2014–2020; muistuttaa, että on tarpeen kehittää vankempi korruption torjuntaa koskeva kehys, jonka olisi katettava lukuisat toimielimet; panee myönteisenä seikkana merkille askeleet kohti avoimuuden lisääntymistä, kuten korkeiden virkamiesten varoja koskevien ilmoitusten julkaisemisen sekä korruptiontorjunnan yhteyshenkilön viran perustamisen kaikkiin asiaa käsitteleviin ministeriöihin; |
| --- | --- |

13.

on huolissaan siitä, että korruptio, myös oikeusjärjestelmän korruptio, on edelleen vakava ongelma; kehottaa Albaniaa vakavasti tehostamaan ponnisteluja korruption torjumiseksi kaikilla tasoilla sekä parantamaan oikeudellista järjestelmää, institutionaalisia valmiuksia ja instituutioiden välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä; on tyytyväinen, että on nimitetty korruptiontorjunnan kansallinen koordinaattori, jonka tehtävänä on koordinoida toimintaa ja seurata täytäntöönpanoa keskustasolla, ja vaatii kattavan ja pakottavan korruptiontorjuntastrategian ja -toimintasuunnitelmien hyväksymistä vuosiksi 2014–2020; muistuttaa, että on tarpeen kehittää vankempi korruption torjuntaa koskeva kehys, jonka olisi katettava lukuisat toimielimet; panee myönteisenä seikkana merkille askeleet kohti avoimuuden lisääntymistä, kuten korkeiden virkamiesten varoja koskevien ilmoitusten julkaisemisen sekä korruptiontorjunnan yhteyshenkilön viran perustamisen kaikkiin asiaa käsitteleviin ministeriöihin;

| 14. | muistuttaa, että on tarpeen saada selkeitä tuloksia tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja tuomitsemisessa kaikilla tasoilla, myös korkean tason korruptiotapauksissa; katsoo, että on olennaisen tärkeää, että tutkintaa tehostetaan ja että korruption torjuntaa varten on riittävästi resursseja, koulutusta ja asiantuntijahenkilöstöä erityisesti julkisten hankintojen, terveydenhuollon, verotuksen, koulutuksen, poliisitoimen, tullin ja paikallishallinnon aloilla; rohkaisee kansalaisjärjestöjä osallistumaan korruption torjuntaan ja seuraamaan sitä; kehottaa turvautumaan järjestelmällisesti rikoksella hankittujen varojen takavarikointiin ja rahanpesun johdosta langetettaviin tuomioihin sekä talousrikoksien järjestelmälliseen tutkintaan; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia lujittamaan väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevaa nykyistä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että on tarpeen saada selkeitä tuloksia tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja tuomitsemisessa kaikilla tasoilla, myös korkean tason korruptiotapauksissa; katsoo, että on olennaisen tärkeää, että tutkintaa tehostetaan ja että korruption torjuntaa varten on riittävästi resursseja, koulutusta ja asiantuntijahenkilöstöä erityisesti julkisten hankintojen, terveydenhuollon, verotuksen, koulutuksen, poliisitoimen, tullin ja paikallishallinnon aloilla; rohkaisee kansalaisjärjestöjä osallistumaan korruption torjuntaan ja seuraamaan sitä; kehottaa turvautumaan järjestelmällisesti rikoksella hankittujen varojen takavarikointiin ja rahanpesun johdosta langetettaviin tuomioihin sekä talousrikoksien järjestelmälliseen tutkintaan; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia lujittamaan väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevaa nykyistä lainsäädäntöä;

| 15. | on huolissaan siitä, että vaikka järjestäytyneen rikollisuuden ja erityisesti huumekaupan ja huumeiden valmistuksen torjunnassa on ollut myönteistä kehitystä, tämän ilmiön torjunta pysyy edelleen merkittävänä haasteena; tunnustaa viimeaikaisen poliisiyhteistyön menestyksen mutta kehottaa Albaniaa kehittämään kattavan strategisen lähestymistavan ja toteuttamaan toimia tutkinnan tehokkuuden esteiden poistamiseksi, jotta voidaan luoda tutkintaa, syytteeseen asettamista ja tuomioita koskeva seurantajärjestelmä kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla; kannustaa kehittämään edelleen virastojen välistä koordinointia myös paikallistasolla sekä alueellista ja kansainvälistä poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä; suosittelee huumekaupan torjunnassa yhteistyön lujittamista Länsi-Balkanin kumppanivirastojen ja unionin jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa; |
| --- | --- |

15.

on huolissaan siitä, että vaikka järjestäytyneen rikollisuuden ja erityisesti huumekaupan ja huumeiden valmistuksen torjunnassa on ollut myönteistä kehitystä, tämän ilmiön torjunta pysyy edelleen merkittävänä haasteena; tunnustaa viimeaikaisen poliisiyhteistyön menestyksen mutta kehottaa Albaniaa kehittämään kattavan strategisen lähestymistavan ja toteuttamaan toimia tutkinnan tehokkuuden esteiden poistamiseksi, jotta voidaan luoda tutkintaa, syytteeseen asettamista ja tuomioita koskeva seurantajärjestelmä kaikilla aloilla ja kaikilla tasoilla; kannustaa kehittämään edelleen virastojen välistä koordinointia myös paikallistasolla sekä alueellista ja kansainvälistä poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä; suosittelee huumekaupan torjunnassa yhteistyön lujittamista Länsi-Balkanin kumppanivirastojen ja unionin jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa;

| 16. | on tyytyväinen ihmiskaupan torjuntaa koskeviin ponnisteluihin ja pitää ihmiskauppaa edelleen vakavana haasteena; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia kehittämään kattavan ja uhrikeskeisen lähestymistavan, parantamaan instituutioiden välistä koordinointia ja rakentamaan syyttäjien, tuomareiden ja poliisin valmiuksia; muistuttaa tarpeesta jatkaa syyttäjien, tuomareiden ja poliisiviranomaisten erikoistunutta yhteiskoulutusta; suhtautuu myönteisesti yhteistyöhön, jota Albanian poliisi ja syyttäjänvirasto ovat tehneet unionin jäsenvaltioiden kanssa ja joka on johtanut hyviin tuloksiin; |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen ihmiskaupan torjuntaa koskeviin ponnisteluihin ja pitää ihmiskauppaa edelleen vakavana haasteena; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia kehittämään kattavan ja uhrikeskeisen lähestymistavan, parantamaan instituutioiden välistä koordinointia ja rakentamaan syyttäjien, tuomareiden ja poliisin valmiuksia; muistuttaa tarpeesta jatkaa syyttäjien, tuomareiden ja poliisiviranomaisten erikoistunutta yhteiskoulutusta; suhtautuu myönteisesti yhteistyöhön, jota Albanian poliisi ja syyttäjänvirasto ovat tehneet unionin jäsenvaltioiden kanssa ja joka on johtanut hyviin tuloksiin;

| 17. | kiittää oikeusasiamiestä ihmisoikeuksien edistämiseksi tehdystä työstä, avoimuudesta haavoittuvia ryhmiä kohtaan sekä yhteistyöstä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; pitää valitettavana, että oikeusasiamiehen vuosikertomusta ja erityiskertomuksia ei ole tarkasteltu parlamentin täysistunnossa ja että sen takia niitä ei voida julkaista eikä niitä ole julkisesti vahvistettu; kehottaa hallitusta ja parlamenttia lujittamaan ihmisoikeusinstituutioiden riippumattomuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta, parantamaan yhteistyötä oikeusasiamiehen toimiston kanssa ja tukemaan sitä poliittisesti ja taloudellisesti; |
| --- | --- |

17.

kiittää oikeusasiamiestä ihmisoikeuksien edistämiseksi tehdystä työstä, avoimuudesta haavoittuvia ryhmiä kohtaan sekä yhteistyöstä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; pitää valitettavana, että oikeusasiamiehen vuosikertomusta ja erityiskertomuksia ei ole tarkasteltu parlamentin täysistunnossa ja että sen takia niitä ei voida julkaista eikä niitä ole julkisesti vahvistettu; kehottaa hallitusta ja parlamenttia lujittamaan ihmisoikeusinstituutioiden riippumattomuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta, parantamaan yhteistyötä oikeusasiamiehen toimiston kanssa ja tukemaan sitä poliittisesti ja taloudellisesti;

| 18. | panee merkille ulkomailta taisteluista palaaviin henkilöihin liittyvät turvallisuusnäkökohdat; suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla torjutaan radikaalistumista ja tarkastellaan ulkomaille taistelemaan lähtemisen ilmiötä; korostaa tarvetta panna täytäntöön terrorismin torjuntaa koskeva strategia ja toimintasuunnitelma; pitää myönteisenä poliisin terrorismintorjuntayksikön henkilöstön lisäämistä ja kehottaa jatkamaan alueellista yhteistyötä terrorismin torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti Europolin kanssa allekirjoitettuun uuteen operatiiviseen sopimukseen ja kehottaa panemaan sen tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

18.

panee merkille ulkomailta taisteluista palaaviin henkilöihin liittyvät turvallisuusnäkökohdat; suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joilla torjutaan radikaalistumista ja tarkastellaan ulkomaille taistelemaan lähtemisen ilmiötä; korostaa tarvetta panna täytäntöön terrorismin torjuntaa koskeva strategia ja toimintasuunnitelma; pitää myönteisenä poliisin terrorismintorjuntayksikön henkilöstön lisäämistä ja kehottaa jatkamaan alueellista yhteistyötä terrorismin torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti Europolin kanssa allekirjoitettuun uuteen operatiiviseen sopimukseen ja kehottaa panemaan sen tehokkaasti täytäntöön;

| 19. | korostaa, että on tehostettava kansalaisten osallistumista julkiseen elämään ja politiikan suunnitteluun ja politiikantekoon sekä Euroopan unioniin yhdentymisen prosessiin, jotta voidaan edistää laajaa kansallista yksimielisyyttä uudistuksista ja Euroopan unioniin liittymisestä; kehottaa jatkamaan kuulemismekanismien kehittämistä kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten yhteisöjen kanssa ja niiden kesken; on huolissaan siitä, että kansalaisjärjestöjen politisoituminen voi heikentää niiden mahdollista roolia demokratian kulttuurin vahvistajina; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on tehostettava kansalaisten osallistumista julkiseen elämään ja politiikan suunnitteluun ja politiikantekoon sekä Euroopan unioniin yhdentymisen prosessiin, jotta voidaan edistää laajaa kansallista yksimielisyyttä uudistuksista ja Euroopan unioniin liittymisestä; kehottaa jatkamaan kuulemismekanismien kehittämistä kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten yhteisöjen kanssa ja niiden kesken; on huolissaan siitä, että kansalaisjärjestöjen politisoituminen voi heikentää niiden mahdollista roolia demokratian kulttuurin vahvistajina;

| 20. | on tyytyväinen uskonnolliseen harmoniaan ja maan uskonnollisen suvaitsevaisuuden ilmapiiriin sekä etnisten ryhmien välisiin yleisesti hyviin suhteisiin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan edelleen osallistavaa ja suvaitsevaa ilmapiiriä kaikille maan vähemmistöille; kehottaa hallitusta ottamaan laajan kuulemisprosessin jälkeen käyttöön kattavan vähemmistöjä koskevan lain kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta tarkastelevan Euroopan neuvoston neuvoa-antavan komitean suosituksien mukaisesti ja korjaamaan siten olemassa olevat oikeudelliset puutteet sekä panemaan tehokkaasti täytäntöön syrjinnältä suojaavan lain ja kehittämään vakaata syrjinnän vastaista oikeuskäytäntöä; on tyytyväinen syrjinnältä suojelusta vastaavan valtuutetun panokseen syrjinnän torjunnassa – sukupuoleen perustuva syrjintä mukaan lukien – erityisesti työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalipalvelujen saannin alalla; kehottaa lisätoimiin romanien elinolosuhteiden kohentamiseksi parantamalla heidän rekisteröidyksi pääsyään, asumistaan, koulutustaan, työllistymistään sekä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen saantiaan; korostaa, että romanien elinoloja on parannettava kohentamalla keskus- ja paikallishallinnon välistä koordinointia ja ministeriöiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen uskonnolliseen harmoniaan ja maan uskonnollisen suvaitsevaisuuden ilmapiiriin sekä etnisten ryhmien välisiin yleisesti hyviin suhteisiin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan edelleen osallistavaa ja suvaitsevaa ilmapiiriä kaikille maan vähemmistöille; kehottaa hallitusta ottamaan laajan kuulemisprosessin jälkeen käyttöön kattavan vähemmistöjä koskevan lain kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta tarkastelevan Euroopan neuvoston neuvoa-antavan komitean suosituksien mukaisesti ja korjaamaan siten olemassa olevat oikeudelliset puutteet sekä panemaan tehokkaasti täytäntöön syrjinnältä suojaavan lain ja kehittämään vakaata syrjinnän vastaista oikeuskäytäntöä; on tyytyväinen syrjinnältä suojelusta vastaavan valtuutetun panokseen syrjinnän torjunnassa – sukupuoleen perustuva syrjintä mukaan lukien – erityisesti työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalipalvelujen saannin alalla; kehottaa lisätoimiin romanien elinolosuhteiden kohentamiseksi parantamalla heidän rekisteröidyksi pääsyään, asumistaan, koulutustaan, työllistymistään sekä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen saantiaan; korostaa, että romanien elinoloja on parannettava kohentamalla keskus- ja paikallishallinnon välistä koordinointia ja ministeriöiden välistä yhteistyötä;

| 21. | on tyytyväinen sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen neuvoston perustamiseen ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän koordinaattorin nimittämiseen kaikkiin asiaa käsitteleviin ministeriöihin; vaatii lisätoimia puuttumiseksi perheväkivaltaan, naisten oikeussuojan puutteellista toteutumista koskeviin tapauksiin ja työllistämisessä esiintyvään sukupuoleen perustuvaan syrjintään; pitää myönteisenä, että homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI) yhteisö on otettu mukaan sosiaalista osallisuutta koskevaan kauden 2015–2020 strategiaan, sosiaaliasioiden ministeriöön on perustettu HLBTI:en oikeuksia käsittelevä työryhmä ja lisäksi on avattu ensimmäinen HLBTI-turvakoti; kiittää siitä, että rikoslakiin on tehty tarkistuksia, jotka koskevat seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvista viharikoksista ja -puheesta määrättäviä rangaistuksia; |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen neuvoston perustamiseen ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän koordinaattorin nimittämiseen kaikkiin asiaa käsitteleviin ministeriöihin; vaatii lisätoimia puuttumiseksi perheväkivaltaan, naisten oikeussuojan puutteellista toteutumista koskeviin tapauksiin ja työllistämisessä esiintyvään sukupuoleen perustuvaan syrjintään; pitää myönteisenä, että homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI) yhteisö on otettu mukaan sosiaalista osallisuutta koskevaan kauden 2015–2020 strategiaan, sosiaaliasioiden ministeriöön on perustettu HLBTI:en oikeuksia käsittelevä työryhmä ja lisäksi on avattu ensimmäinen HLBTI-turvakoti; kiittää siitä, että rikoslakiin on tehty tarkistuksia, jotka koskevat seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvista viharikoksista ja -puheesta määrättäviä rangaistuksia;

| 22. | kannustaa lisäksi hallitusta laatimaan sukupuolen tunnustamista koskevan lain ja varmistamaan, että sukupuolen tunnustamista koskevat edellytykset ovat niiden normien mukaisia, jotka Euroopan neuvoston ministerikomitea vahvisti suosituksessa CM/Rec(2010) jäsenvaltioille toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi; katsoo, että homo- ja biseksuaalien sekä transihmisten ja intersukupuolisten perusoikeudet voidaan turvata paremmin, jos heille tarjotaan mahdollisuus oikeudellisiin instituutioihin kuten yhteisasumiseen, rekisteröityyn parisuhteeseen tai avioliittoon, ja kannustaa Albanian viranomaisia tarkastelemaan näitä vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

22.

kannustaa lisäksi hallitusta laatimaan sukupuolen tunnustamista koskevan lain ja varmistamaan, että sukupuolen tunnustamista koskevat edellytykset ovat niiden normien mukaisia, jotka Euroopan neuvoston ministerikomitea vahvisti suosituksessa CM/Rec(2010) jäsenvaltioille toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi; katsoo, että homo- ja biseksuaalien sekä transihmisten ja intersukupuolisten perusoikeudet voidaan turvata paremmin, jos heille tarjotaan mahdollisuus oikeudellisiin instituutioihin kuten yhteisasumiseen, rekisteröityyn parisuhteeseen tai avioliittoon, ja kannustaa Albanian viranomaisia tarkastelemaan näitä vaihtoehtoja;

| 23. | kehottaa Albanian viranomaisia vastaamaan Yhdistyneiden kansakuntien pyyntöön ja oikeusasiamiehen suosituksiin perustaa homogeeninen ja luotettava tietokanta, aktivoimaan vuonna 2005 perustetun verikoston torjuntaa koordinoivan neuvoston toiminnan ja laatimaan toimintasuunnitelman verikostojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Albanian viranomaisia vastaamaan Yhdistyneiden kansakuntien pyyntöön ja oikeusasiamiehen suosituksiin perustaa homogeeninen ja luotettava tietokanta, aktivoimaan vuonna 2005 perustetun verikoston torjuntaa koordinoivan neuvoston toiminnan ja laatimaan toimintasuunnitelman verikostojen torjumiseksi;

| 24. | korostaa, että julkisen palvelun ja yksityisten tiedotusvälineiden ammattimaisuus, riippumattomuus ja moniarvoisuus ovat äärimmäisen tärkeitä demokratian peruskiviä; on huolissaan tiedotusvälineiden aidon riippumattomuutta sekä tiedotusvälineiden omistusta ja rahoitusta koskevan avoimuuden puutteesta; kannustaa Albaniaa varmistamaan toimittajille vapaat työskentelyolosuhteet; painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan täysimääräisesti taata tiedotusvälineitä sääntelevän viranomaisen ja julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajan riippumattomuus; on huolissaan avoimuuden puutteesta tiedotusvälineiden omistuksessa, rahoituksessa, tiedotusvälineiden polarisoitumisesta ja itsesensuurista; vaatii vahvistamaan toimittajien ammatillisia ja eettisiä standardeja; kehottaa panemaan kunnianloukkauslainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön; panee merkille audiovisuaalista mediaa valvovan viraston uuden puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten valinnan, jonka oppositio on kyseenalaistanut; kannustaa hallitusta takaamaan viraston riippumattomuuden ja tuen, jotta se voi hoitaa tehtävänsä täysimääräisesti, myös digitalisointiprosessin helpottamisen ja audiovisuaalista mediaa koskevan lain tehokkaan täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että julkisen palvelun ja yksityisten tiedotusvälineiden ammattimaisuus, riippumattomuus ja moniarvoisuus ovat äärimmäisen tärkeitä demokratian peruskiviä; on huolissaan tiedotusvälineiden aidon riippumattomuutta sekä tiedotusvälineiden omistusta ja rahoitusta koskevan avoimuuden puutteesta; kannustaa Albaniaa varmistamaan toimittajille vapaat työskentelyolosuhteet; painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan täysimääräisesti taata tiedotusvälineitä sääntelevän viranomaisen ja julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajan riippumattomuus; on huolissaan avoimuuden puutteesta tiedotusvälineiden omistuksessa, rahoituksessa, tiedotusvälineiden polarisoitumisesta ja itsesensuurista; vaatii vahvistamaan toimittajien ammatillisia ja eettisiä standardeja; kehottaa panemaan kunnianloukkauslainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön; panee merkille audiovisuaalista mediaa valvovan viraston uuden puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten valinnan, jonka oppositio on kyseenalaistanut; kannustaa hallitusta takaamaan viraston riippumattomuuden ja tuen, jotta se voi hoitaa tehtävänsä täysimääräisesti, myös digitalisointiprosessin helpottamisen ja audiovisuaalista mediaa koskevan lain tehokkaan täytäntöönpanon osalta;

| 25. | on tyytyväinen liiketoimintaympäristön parantumiseen ja toimivaan markkinatalouteen pyrkimiseen, mutta kehottaa hallitusta jatkamaan sopimusten täytäntöönpanoa ja oikeusvaltiota koskevien heikkouksien korjaamista sekä puuttumaan laajaan epäviralliseen talouteen; kehottaa toteuttamaan lisäuudistuksia, jotta selviydytään kilpailupaineista unionin sisämarkkinoilla; kehottaa hallitusta vahvistamaan omistusoikeuksien suojelua ja nopeuttamaan omistuksen laillistamista, palauttamista ja korvaamista koskevan kestävän ja johdonmukaisen politiikan vakiinnuttamista; korostaa tarvetta luoda suotuisat toimintaedellytykset yksityisen sektorin kehittämiselle ja suorille ulkomaisille investoinneille; |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen liiketoimintaympäristön parantumiseen ja toimivaan markkinatalouteen pyrkimiseen, mutta kehottaa hallitusta jatkamaan sopimusten täytäntöönpanoa ja oikeusvaltiota koskevien heikkouksien korjaamista sekä puuttumaan laajaan epäviralliseen talouteen; kehottaa toteuttamaan lisäuudistuksia, jotta selviydytään kilpailupaineista unionin sisämarkkinoilla; kehottaa hallitusta vahvistamaan omistusoikeuksien suojelua ja nopeuttamaan omistuksen laillistamista, palauttamista ja korvaamista koskevan kestävän ja johdonmukaisen politiikan vakiinnuttamista; korostaa tarvetta luoda suotuisat toimintaedellytykset yksityisen sektorin kehittämiselle ja suorille ulkomaisille investoinneille;

| 26. | korostaa tarvetta parantaa koulutusta, jotta puututaan taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja parannetaan erityisesti nuorten työllistettävyyttä; kehottaa komissiota työskentelemään tiiviissä yhteistyössä hallituksen kanssa ja puuttumaan työmarkkinaolosuhteissa oleviin heikkouksiin, kuten kasvavaan työttömyyteen, ja tuottamaan ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; on tyytyväinen Albaniaa koskevaan ohjeelliseen strategia-asiakirjaan (2014–2020), jossa todetaan, että koulutus, työllisyys ja sosiaalipolitiikka edellyttävät liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kautta saatavaa tukea; |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta parantaa koulutusta, jotta puututaan taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja parannetaan erityisesti nuorten työllistettävyyttä; kehottaa komissiota työskentelemään tiiviissä yhteistyössä hallituksen kanssa ja puuttumaan työmarkkinaolosuhteissa oleviin heikkouksiin, kuten kasvavaan työttömyyteen, ja tuottamaan ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti; on tyytyväinen Albaniaa koskevaan ohjeelliseen strategia-asiakirjaan (2014–2020), jossa todetaan, että koulutus, työllisyys ja sosiaalipolitiikka edellyttävät liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kautta saatavaa tukea;

| 27. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia laatimaan kansallisen energiastrategian, jossa korostetaan erityisesti uusiutuvia energialähteitä ja energiavarmuutta, mukaan luettuna energialähteiden monipuolistaminen; katsoo, että Albanian olisi lisättävä uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin ja siihen liittyvään infrastruktuuriin tehtäviä investointeja; kehottaa Albaniaa harkitsemaan, millainen ekologinen vaikutus vesivoimahankkeilla on kansalliseen luonnonperintöön; kehottaa noudattamaan EU:n vesipolitiikan puitedirektiiviä, jolla pyritään kaikkien luonnollisten pintavesimuodostumien hyvään ekologiseen ja kemialliseen tilaan; |
| --- | --- |

27.

kehottaa toimivaltaisia viranomaisia laatimaan kansallisen energiastrategian, jossa korostetaan erityisesti uusiutuvia energialähteitä ja energiavarmuutta, mukaan luettuna energialähteiden monipuolistaminen; katsoo, että Albanian olisi lisättävä uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin ja siihen liittyvään infrastruktuuriin tehtäviä investointeja; kehottaa Albaniaa harkitsemaan, millainen ekologinen vaikutus vesivoimahankkeilla on kansalliseen luonnonperintöön; kehottaa noudattamaan EU:n vesipolitiikan puitedirektiiviä, jolla pyritään kaikkien luonnollisten pintavesimuodostumien hyvään ekologiseen ja kemialliseen tilaan;

| 28. | kehottaa Albanian viranomaisia laatimaan kattavia hoitosuunnitelmia nykyisiä kansallispuistoja varten ja ottamaan niissä huomioon Maailman luonnonsuojeluliiton ja Maailman suojelualuekomission suuntaviivat luokkaan II kuuluvien suojelualueiden laadusta ja hoidosta; kehottaa viranomaisia hylkäämään kaikki kehittämissuunnitelmat, jotka heikentävät maan suojelualueverkoston arvoa; kehottaa hylkäämään pienten ja suurten vesivoimaloiden rakentamissuunnitelmat erityisesti kaikissa luonnonpuistoissa; kehottaa erityisesti tarkastelemaan uudelleen suunnitelmia, jotka koskevat vesivoimaloiden rakentamista Vjosa-joen ja sen sivujokien varrelle, koska hankkeista aiheutuisi haittaa yhdelle Euroopan viimeisistä laajoista, koskemattomista ja lähes luonnontilaisista jokiekosysteemeistä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa Albanian viranomaisia laatimaan kattavia hoitosuunnitelmia nykyisiä kansallispuistoja varten ja ottamaan niissä huomioon Maailman luonnonsuojeluliiton ja Maailman suojelualuekomission suuntaviivat luokkaan II kuuluvien suojelualueiden laadusta ja hoidosta; kehottaa viranomaisia hylkäämään kaikki kehittämissuunnitelmat, jotka heikentävät maan suojelualueverkoston arvoa; kehottaa hylkäämään pienten ja suurten vesivoimaloiden rakentamissuunnitelmat erityisesti kaikissa luonnonpuistoissa; kehottaa erityisesti tarkastelemaan uudelleen suunnitelmia, jotka koskevat vesivoimaloiden rakentamista Vjosa-joen ja sen sivujokien varrelle, koska hankkeista aiheutuisi haittaa yhdelle Euroopan viimeisistä laajoista, koskemattomista ja lähes luonnontilaisista jokiekosysteemeistä;

| 29. | on tyytyväinen Albanian kestävään, rakentavaan ja ennakoivaan asenteeseen alueellisessa ja kahdenvälisessä yhteistyössä; korostaa sen tärkeää roolia alueellisen vakauden lujittamisessa; antaa kiitosta poliittisesta tahdosta parantaa suhteita Serbiaan; kannustaa Albaniaa ja Serbiaa uusiin toimiin ja lausuntoihin, joilla edistetään alueellista vakautta ja yhteistyötä sekä hyviä naapuruussuhteita; pitää hämmentävinä Albanian pääministerin lausuntoja, joissa tämä spekuloi Albanian ja Kosovon albaanien yhdistämisellä; kannustaa Albaniaa säilyttämään rakentavan asemansa alueella ja jakamaan muiden Länsi-Balkanin maiden kanssa tietämystä ja kokemusta, jota sille on kertynyt unioniin liittymistä koskevan prosessin aikana, pyrkien tehostamaan yhteistyötä ja vakauttamaan aluetta edelleen; on tyytyväinen Albanian linjan sovittamiseen EU:n ulkopoliittisiin kantoihin, Venäjää koskevat rajoittavat toimet mukaan lukien, sekä sen osallistumiseen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kriisinhallintaoperaatioihin; panee merkille sen tavoitteet Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin nykyisenä puheenjohtajana edistää vuoropuhelua osallistujamaiden kesken; pyytää Albaniaa osallistumaan aktiivisesti Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan unionin strategian täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen Albanian kestävään, rakentavaan ja ennakoivaan asenteeseen alueellisessa ja kahdenvälisessä yhteistyössä; korostaa sen tärkeää roolia alueellisen vakauden lujittamisessa; antaa kiitosta poliittisesta tahdosta parantaa suhteita Serbiaan; kannustaa Albaniaa ja Serbiaa uusiin toimiin ja lausuntoihin, joilla edistetään alueellista vakautta ja yhteistyötä sekä hyviä naapuruussuhteita; pitää hämmentävinä Albanian pääministerin lausuntoja, joissa tämä spekuloi Albanian ja Kosovon albaanien yhdistämisellä; kannustaa Albaniaa säilyttämään rakentavan asemansa alueella ja jakamaan muiden Länsi-Balkanin maiden kanssa tietämystä ja kokemusta, jota sille on kertynyt unioniin liittymistä koskevan prosessin aikana, pyrkien tehostamaan yhteistyötä ja vakauttamaan aluetta edelleen; on tyytyväinen Albanian linjan sovittamiseen EU:n ulkopoliittisiin kantoihin, Venäjää koskevat rajoittavat toimet mukaan lukien, sekä sen osallistumiseen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kriisinhallintaoperaatioihin; panee merkille sen tavoitteet Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin nykyisenä puheenjohtajana edistää vuoropuhelua osallistujamaiden kesken; pyytää Albaniaa osallistumaan aktiivisesti Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan unionin strategian täytäntöönpanoon;

| 30. | vaatii Euroopan parlamentin ja Albanian parlamentin välisen yhteistyön tehostamista; kehottaa sovittamaan mahdollisimman hyvin yhteen unionin ja Albanian välisen parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ja tärkeimmistä painopisteistä käytävän korkean tason vuoropuhelun tulevien kokousten kalenterit ja siten vahvistamaan liittymisprosessin parlamentaarista valvontaa; |
| --- | --- |

30.

vaatii Euroopan parlamentin ja Albanian parlamentin välisen yhteistyön tehostamista; kehottaa sovittamaan mahdollisimman hyvin yhteen unionin ja Albanian välisen parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan ja tärkeimmistä painopisteistä käytävän korkean tason vuoropuhelun tulevien kokousten kalenterit ja siten vahvistamaan liittymisprosessin parlamentaarista valvontaa;

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Albanian hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä Albanian hallitukselle ja parlamentille.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Bosnia ja Hertsegovinaa koskeva vuoden 2014 edistymiskertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2008 allekirjoitetun ja EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja Bosnia ja Hertsegovinan ratifioiman Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2008 allekirjoitetun ja EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ja Bosnia ja Hertsegovinan ratifioiman Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen,

| — | ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät Länsi-Balkanista ja niiden liitteen ”Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät Länsi-Balkanista ja niiden liitteen ”Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta, 17. ja 18. marraskuuta sekä 15. ja 16. joulukuuta 2014 kokoontuneen neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta, 17. ja 18. marraskuuta sekä 15. ja 16. joulukuuta 2014 kokoontuneen neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia ja vuosien 2014 ja 2015 tärkeimmät haasteet” (COM(2014)0700), johon liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (SWD(2014)0305), sekä 15. joulukuuta 2014 hyväksytyn ohjeellisen strategia-asiakirjan (2014–2017) Bosnia ja Hertsegovinasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Laajentumisstrategia ja vuosien 2014 ja 2015 tärkeimmät haasteet” (COM(2014)0700), johon liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta vuoden 2014 edistymiskertomuksesta (SWD(2014)0305), sekä 15. joulukuuta 2014 hyväksytyn ohjeellisen strategia-asiakirjan (2014–2017) Bosnia ja Hertsegovinasta,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan presidentin 29. tammikuuta 2015 antaman ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentin 23. helmikuuta 2015 hyväksymän, EU:hun yhdentymistä koskevan kirjallisen sitoumuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinan presidentin 29. tammikuuta 2015 antaman ja Bosnia ja Hertsegovinan parlamentin 23. helmikuuta 2015 hyväksymän, EU:hun yhdentymistä koskevan kirjallisen sitoumuksen,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen, jolla Lars-Gunnar Wigemark nimitettiin EU:n erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan ja EU:n edustuston päälliköksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen, jolla Lars-Gunnar Wigemark nimitettiin EU:n erityisedustajaksi Bosnia ja Hertsegovinaan ja EU:n edustuston päälliköksi,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bosnia ja Hertsegovinasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bosnia ja Hertsegovinasta,

| — | ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinasta vastaavan ulkoasiainvaliokunnan pysyvän esittelijän Cristian Dan Predan työskentelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bosnia ja Hertsegovinasta vastaavan ulkoasiainvaliokunnan pysyvän esittelijän Cristian Dan Predan työskentelyn,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU on toistuvasti ilmaissut yksiselitteisen sitoutumisensa Bosnia ja Hertsegovinan lähentymiseen Euroopan unioniin ja sen alueelliseen koskemattomuuteen, suvereniteettiin ja yhtenäisyyteen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on toistuvasti ilmaissut yksiselitteisen sitoutumisensa Bosnia ja Hertsegovinan lähentymiseen Euroopan unioniin ja sen alueelliseen koskemattomuuteen, suvereniteettiin ja yhtenäisyyteen;

| B. | toteaa, että EU on tarjonnut Bosnia ja Hertsegovinalle uuden mahdollisuuden, joka perustuu koordinoituun lähestymistapaan, jolla pyritään auttamaan maata jatkamaan uudistusprosessiaan, parantamaan sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja lähentymään kohti Euroopan unionia; toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan poliittiselta eliitiltä edellytetään nyt yhtä yksiselitteistä sitoutumista ja osallistumista; toteaa, että EU:hun liittyminen on osallistava prosessi, joka kuuluu koko maalle ja kaikille sen kansalaisille ja edellyttää kansallista yksimielisyyttä uudistusohjelmasta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU on tarjonnut Bosnia ja Hertsegovinalle uuden mahdollisuuden, joka perustuu koordinoituun lähestymistapaan, jolla pyritään auttamaan maata jatkamaan uudistusprosessiaan, parantamaan sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja lähentymään kohti Euroopan unionia; toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan poliittiselta eliitiltä edellytetään nyt yhtä yksiselitteistä sitoutumista ja osallistumista; toteaa, että EU:hun liittyminen on osallistava prosessi, joka kuuluu koko maalle ja kaikille sen kansalaisille ja edellyttää kansallista yksimielisyyttä uudistusohjelmasta;

| C. | toteaa, että liian monimutkainen ja tehoton toimielinrakenne, Bosnia ja Hertsegovinan poliittisten johtajien ja kaikkien hallinnon tasojen riittävän yhteistyön ja koordinoinnin puute, yhteisen vision ja poliittisen tahdon puute sekä etnosentriset asenteet ovat haitanneet vakavasti maan edistymistä; toteaa, että poliittisten ja etnisten rajalinjojen mukaan kulkevat erimielisyydet ovat haitanneet vakavasti parlamenttien työtä valtion tasolla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että liian monimutkainen ja tehoton toimielinrakenne, Bosnia ja Hertsegovinan poliittisten johtajien ja kaikkien hallinnon tasojen riittävän yhteistyön ja koordinoinnin puute, yhteisen vision ja poliittisen tahdon puute sekä etnosentriset asenteet ovat haitanneet vakavasti maan edistymistä; toteaa, että poliittisten ja etnisten rajalinjojen mukaan kulkevat erimielisyydet ovat haitanneet vakavasti parlamenttien työtä valtion tasolla;

| D. | toteaa, että pitkittynyt poliittinen pattitilanne muodostaa vakavan esteen Bosnia ja Hertsegovinan vakauttamiselle ja kehitykselle ja riistää kansalaisilta turvallisen ja vauraan tulevaisuuden; toteaa, että poliittinen saamattomuus, työttömyys ja laaja korruptio sekä tyytymättömyys poliittiseen eliittiin ovat aiheuttaneet levottomuuksia, jotka levisivät Tuzlasta koko maahan helmikuussa 2014; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että pitkittynyt poliittinen pattitilanne muodostaa vakavan esteen Bosnia ja Hertsegovinan vakauttamiselle ja kehitykselle ja riistää kansalaisilta turvallisen ja vauraan tulevaisuuden; toteaa, että poliittinen saamattomuus, työttömyys ja laaja korruptio sekä tyytymättömyys poliittiseen eliittiin ovat aiheuttaneet levottomuuksia, jotka levisivät Tuzlasta koko maahan helmikuussa 2014;

| E. | toteaa, että EU on asettanut oikeusvaltion periaatteet laajentumisprosessinsa ytimeen; toteaa, että vahva poliittinen tuki on keskeisellä sijalla edistyksen aikaansaamiseksi näillä aloilla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EU on asettanut oikeusvaltion periaatteet laajentumisprosessinsa ytimeen; toteaa, että vahva poliittinen tuki on keskeisellä sijalla edistyksen aikaansaamiseksi näillä aloilla;

| F. | toteaa, että korruptio on laajalle levinnyttä, julkishallinto on hajanaista, useat erilaiset oikeusjärjestelmät muodostavat haasteen, yhteistyömekanismit kansalaisyhteiskunnan kanssa ovat edelleen heikkoja, mediamaisema on polarisoitunut eikä maan kaikkien kansanryhmien ja kansalaisten yhtäläisiä oikeuksia ole taattu; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että korruptio on laajalle levinnyttä, julkishallinto on hajanaista, useat erilaiset oikeusjärjestelmät muodostavat haasteen, yhteistyömekanismit kansalaisyhteiskunnan kanssa ovat edelleen heikkoja, mediamaisema on polarisoitunut eikä maan kaikkien kansanryhmien ja kansalaisten yhtäläisiä oikeuksia ole taattu;

| G. | toteaa, että yli 50 prosenttia Bosnia ja Hertsegovinan valtion tuloista käytetään useisiin tasoihin jakautuneen hallinnon ylläpitämiseen; toteaa, että Maailmanpankin indikaattorien mukaan Bosnia ja Hertsegovina on liiketoiminnan helppouden kannalta heikoimmin sijoittuva Euroopan maa ja Corruption Perception -korruptioindeksin mukaan yksi huonoimmista maista; toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan nuorisotyöttömyysaste on Euroopan korkein (59 prosenttia 15–24-vuotiaasta aktiivisesta väestöstä); |
| --- | --- |

G.

toteaa, että yli 50 prosenttia Bosnia ja Hertsegovinan valtion tuloista käytetään useisiin tasoihin jakautuneen hallinnon ylläpitämiseen; toteaa, että Maailmanpankin indikaattorien mukaan Bosnia ja Hertsegovina on liiketoiminnan helppouden kannalta heikoimmin sijoittuva Euroopan maa ja Corruption Perception -korruptioindeksin mukaan yksi huonoimmista maista; toteaa, että Bosnia ja Hertsegovinan nuorisotyöttömyysaste on Euroopan korkein (59 prosenttia 15–24-vuotiaasta aktiivisesta väestöstä);

| 1. | pitää myönteisenä, että neuvosto on toiminut parlamentin pyynnön mukaisesti ja muuttanut unionin lähestymistapaa Bosnia ja Hertsegovinaan; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan uusia johtajia sitoutumaan täysimittaisesti tarvittavien institutionaalisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten toteuttamiseen, jotta parannetaan Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten elämänlaatua ja jotta maa edistyy matkalla kohti unionin jäsenyyttä; huomauttaa, että muun muassa kasvu- ja työllisyyssopimuksen sisältävän uudistusohjelman täytäntöönpanossa on edistyttävä merkittävästi, jotta jäsenyyshakemus voidaan ottaa käsiteltäväksi; korostaa, että Bosnia ja Hertsegovinaa, kuten jokaista (mahdollista) ehdokasvaltiota, olisi arvioitava sen omien saavutusten perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttamisen nopeuden ja laadun olisi määritettävä liittymisaikataulu; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että neuvosto on toiminut parlamentin pyynnön mukaisesti ja muuttanut unionin lähestymistapaa Bosnia ja Hertsegovinaan; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan uusia johtajia sitoutumaan täysimittaisesti tarvittavien institutionaalisten, taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten toteuttamiseen, jotta parannetaan Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten elämänlaatua ja jotta maa edistyy matkalla kohti unionin jäsenyyttä; huomauttaa, että muun muassa kasvu- ja työllisyyssopimuksen sisältävän uudistusohjelman täytäntöönpanossa on edistyttävä merkittävästi, jotta jäsenyyshakemus voidaan ottaa käsiteltäväksi; korostaa, että Bosnia ja Hertsegovinaa, kuten jokaista (mahdollista) ehdokasvaltiota, olisi arvioitava sen omien saavutusten perusteella ja että tarvittavien uudistusten toteuttamisen nopeuden ja laadun olisi määritettävä liittymisaikataulu;

| 2. | korostaa, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Sejdićin ja Fincin asiassa annetun tuomion täytäntöönpanoon, kun neuvosto pyytää sitä valmistelemaan lausunnon EU:n jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta; pyytää komissiota olemaan valmis edesauttamaan asiassa annetun tuomion täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen syntymistä, jotta taataan yhtäläiset oikeudet kaikille kansalaisille, sekä toimimaan keskeisessä asemassa EU:n suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden, kuten hyvän hallinnon toimivan järjestelmän, demokratiakehityksen, taloudellisen hyvinvoinnin ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, toteuttamisessa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Sejdićin ja Fincin asiassa annetun tuomion täytäntöönpanoon, kun neuvosto pyytää sitä valmistelemaan lausunnon EU:n jäsenyyttä koskevasta hakemuksesta; pyytää komissiota olemaan valmis edesauttamaan asiassa annetun tuomion täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen syntymistä, jotta taataan yhtäläiset oikeudet kaikille kansalaisille, sekä toimimaan keskeisessä asemassa EU:n suunnitelmassa asetettujen tavoitteiden, kuten hyvän hallinnon toimivan järjestelmän, demokratiakehityksen, taloudellisen hyvinvoinnin ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, toteuttamisessa;

| 3. | kannattaa vahvasti Bosnia ja Hertsegovinan yhdentymistä Euroopan unioniin ja uskoo, että unionin vahvemman sitoutumisen myötä olisi keskityttävä muun muassa sosioekonomisiin seikkoihin, liiketoimintaympäristöön, institutionaaliseen kehykseen, oikeusvaltioon ja hallintoon, lainvalvontapolitiikkaan, riippumattomaan oikeuslaitokseen, korruption torjuntaan, julkishallinnon uudistamiseen, kansalaisyhteiskuntaan sekä nuorisoon mutta samalla säilytettävä unioniin liittymisen ehdot muuttumattomina; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja jäsenvaltioita pitämään unionin kannan koordinoituna, yhtenäisenä ja johdonmukaisena sekä osoittamaan, että Bosnia ja Hertsegovinan yhdentyminen Euroopan unioniin on yksi unionin ulkopolitiikan painopisteistä; korostaa, että unionin olisi pyrittävä kokoamaan yhteen kaikki taloudellisen avun antajat EU:n uuden lähestymistavan ja kirjallisen sitoumuksen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi; |
| --- | --- |

3.

kannattaa vahvasti Bosnia ja Hertsegovinan yhdentymistä Euroopan unioniin ja uskoo, että unionin vahvemman sitoutumisen myötä olisi keskityttävä muun muassa sosioekonomisiin seikkoihin, liiketoimintaympäristöön, institutionaaliseen kehykseen, oikeusvaltioon ja hallintoon, lainvalvontapolitiikkaan, riippumattomaan oikeuslaitokseen, korruption torjuntaan, julkishallinnon uudistamiseen, kansalaisyhteiskuntaan sekä nuorisoon mutta samalla säilytettävä unioniin liittymisen ehdot muuttumattomina; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja jäsenvaltioita pitämään unionin kannan koordinoituna, yhtenäisenä ja johdonmukaisena sekä osoittamaan, että Bosnia ja Hertsegovinan yhdentyminen Euroopan unioniin on yksi unionin ulkopolitiikan painopisteistä; korostaa, että unionin olisi pyrittävä kokoamaan yhteen kaikki taloudellisen avun antajat EU:n uuden lähestymistavan ja kirjallisen sitoumuksen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi;

| 4. | suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinan presidentin antamaan kaikkien parlamenttia edustavien poliittisten puolueiden edustajien allekirjoittamaan ja parlamentin 23. helmikuuta 2015 hyväksymään EU:hun yhdentymistä koskevaan kirjalliseen sitoumukseen toimista, joilla lisätään instituutioiden toimivuutta ja tehokkuutta, käynnistetään uudistuksia hallinnon kaikilla tasoilla sekä vauhditetaan sovintoprosessia ja vahvistetaan hallinnollisia valmiuksia; toteaa, että sitoumus viitoitti tietä sille, että neuvosto sopi 16. maaliskuuta 2015 etenemisestä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisessä ja voimaantulossa; pitää myönteisenä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen suunniteltua voimaantuloa 1. kesäkuuta 2015, mikä mahdollistaa Bosnia ja Hertsegovinan ja EU:n tiiviimmän yhteistyön ja suhteiden syventämisen; kehottaa kaikkia poliittisia johtajia tekemään täysimääräisesti yhteistyötä sitoumuksen panemiseksi perinpohjaisesti ja tehokkaasti täytäntöön ja erityisesti oikeusvaltion lujittamiseksi sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; muistuttaa, että poliittinen sitoutuminen ja aito vastuunotto uudistusprosessista ovat avaintekijöitä; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan uusia johtajia sopimaan unionin kanssa laajaa ja eri toimijat kattavaa uudistusohjelmaa koskevasta konkreettisesta etenemissuunnitelmasta maan kehittämiseksi sen tiellä kohti Euroopan unionia; kehottaa noudattamaan avoimuutta uudistusten suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessissa ja kutsumaan kansalaisyhteiskunta osallistumaan uudistusprosessiin; |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti Bosnia ja Hertsegovinan presidentin antamaan kaikkien parlamenttia edustavien poliittisten puolueiden edustajien allekirjoittamaan ja parlamentin 23. helmikuuta 2015 hyväksymään EU:hun yhdentymistä koskevaan kirjalliseen sitoumukseen toimista, joilla lisätään instituutioiden toimivuutta ja tehokkuutta, käynnistetään uudistuksia hallinnon kaikilla tasoilla sekä vauhditetaan sovintoprosessia ja vahvistetaan hallinnollisia valmiuksia; toteaa, että sitoumus viitoitti tietä sille, että neuvosto sopi 16. maaliskuuta 2015 etenemisestä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisessä ja voimaantulossa; pitää myönteisenä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen suunniteltua voimaantuloa 1. kesäkuuta 2015, mikä mahdollistaa Bosnia ja Hertsegovinan ja EU:n tiiviimmän yhteistyön ja suhteiden syventämisen; kehottaa kaikkia poliittisia johtajia tekemään täysimääräisesti yhteistyötä sitoumuksen panemiseksi perinpohjaisesti ja tehokkaasti täytäntöön ja erityisesti oikeusvaltion lujittamiseksi sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; muistuttaa, että poliittinen sitoutuminen ja aito vastuunotto uudistusprosessista ovat avaintekijöitä; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan uusia johtajia sopimaan unionin kanssa laajaa ja eri toimijat kattavaa uudistusohjelmaa koskevasta konkreettisesta etenemissuunnitelmasta maan kehittämiseksi sen tiellä kohti Euroopan unionia; kehottaa noudattamaan avoimuutta uudistusten suunnittelu- ja täytäntöönpanoprosessissa ja kutsumaan kansalaisyhteiskunta osallistumaan uudistusprosessiin;

| 5. | on erittäin huolissaan riippumattomien sosiaalidemokraattien liiton (Alliance of Independent Social Democrats, SNSD) kongressin 25. huhtikuuta 2015 Itä-Sarajevossa hyväksymästä julistuksesta, jossa vaaditaan muun muassa kansanäänestystä Serbitasavallan itsenäisyydestä vuonna 2018; korostaa, että Daytonin sopimuksen mukaan Serbitasavallalla ei ole oikeutta irtautumiseen; muistuttaa, että hyväksyttyään kirjallisen sitoumuksen kaikki poliittiset voimat, myös SNSD, ovat sitoutuneet kunnioittamaan Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteettia, alueellista koskemattomuutta ja poliittista riippumattomuutta; kehottaa uusia poliittisia johtajia pidättäytymään yhteiskuntaa polarisoivasta eripuraa lietsovasta ja separatistisesta kielenkäytöstä ja sitoutumaan vakavasti uudistuksiin, joilla parannetaan Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten elämänlaatua, luodaan demokraattinen, osallistava ja toimiva valtio ja lähennetään maata kohti EU:ta; |
| --- | --- |

5.

on erittäin huolissaan riippumattomien sosiaalidemokraattien liiton (Alliance of Independent Social Democrats, SNSD) kongressin 25. huhtikuuta 2015 Itä-Sarajevossa hyväksymästä julistuksesta, jossa vaaditaan muun muassa kansanäänestystä Serbitasavallan itsenäisyydestä vuonna 2018; korostaa, että Daytonin sopimuksen mukaan Serbitasavallalla ei ole oikeutta irtautumiseen; muistuttaa, että hyväksyttyään kirjallisen sitoumuksen kaikki poliittiset voimat, myös SNSD, ovat sitoutuneet kunnioittamaan Bosnia ja Hertsegovinan suvereniteettia, alueellista koskemattomuutta ja poliittista riippumattomuutta; kehottaa uusia poliittisia johtajia pidättäytymään yhteiskuntaa polarisoivasta eripuraa lietsovasta ja separatistisesta kielenkäytöstä ja sitoutumaan vakavasti uudistuksiin, joilla parannetaan Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten elämänlaatua, luodaan demokraattinen, osallistava ja toimiva valtio ja lähennetään maata kohti EU:ta;

| 6. | kehottaa poliittisia johtajia pitämään etusijalla unionin vaikuttavan koordinointimekanismin luomista, joka yhdistää tehokkaasti toimielimet kaikilla hallinnon tasoilla, jotta varmistetaan, että lainsäädäntö mukautetaan unionin säännöstöön ja se pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti koko maassa kansalaisten yleisen hyvinvoinnin turvaamiseksi; painottaa, että ilman tällaista mekanismia unioniin liittymisprosessi ajautuu umpikujaan, sillä maan nykyinen organisointi on liian tehoton ja huonosti toimiva; korostaa, että tällaisen mekanismin luominen avaisi Bosnia ja Hertsegovinalle mahdollisuuden hyötyä täysimääräisesti saatavilla olevasta rahoituksesta; korostaa, että on toteutettava konkreettisia uudistustoimia ja annettava maalle ja sen kansalaisille selvä suunta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa poliittisia johtajia pitämään etusijalla unionin vaikuttavan koordinointimekanismin luomista, joka yhdistää tehokkaasti toimielimet kaikilla hallinnon tasoilla, jotta varmistetaan, että lainsäädäntö mukautetaan unionin säännöstöön ja se pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti koko maassa kansalaisten yleisen hyvinvoinnin turvaamiseksi; painottaa, että ilman tällaista mekanismia unioniin liittymisprosessi ajautuu umpikujaan, sillä maan nykyinen organisointi on liian tehoton ja huonosti toimiva; korostaa, että tällaisen mekanismin luominen avaisi Bosnia ja Hertsegovinalle mahdollisuuden hyötyä täysimääräisesti saatavilla olevasta rahoituksesta; korostaa, että on toteutettava konkreettisia uudistustoimia ja annettava maalle ja sen kansalaisille selvä suunta;

| 7. | korostaa, että ensisijaisena tavoitteena on oltava kansalaisten sosioekonomisiin tarpeisiin vastaaminen; katsoo, että on kuitenkin hyvin tärkeää jatkaa samanaikaisesti poliittisia uudistuksia ja poliittisen järjestelmän demokratisointia; korostaa, että taloudellinen vauraus on mahdollista saavuttaa vain, jos se perustuu demokraattiseen ja osallistuvaan yhteiskuntaan ja valtioon; tähdentää, että Bosnia ja Hertsegovinan ehdokkuudella EU:n jäseneksi ei ole menestymisen mahdollisuuksia, ennen kuin on luotu asianmukaiset institutionaaliset edellytykset; huomauttaa, että perustuslakiuudistus, jolla pyritään vakiinnuttamaan, yksinkertaistamaan ja vahvistamaan valtion tason toimielimiä, on edelleen avaintekijä Bosnia ja Hertsegovinan muuttamiseksi tehokkaaksi, osallistavaksi ja täysin toimivaksi valtioksi; muistuttaa, että tulevassa perustuslakiuudistuksessa olisi otettava huomioon federalismin, hajauttamisen, toissijaisuuden ja legitiimin edustuksen periaatteet, jotta varmistetaan Bosnia ja Hertsegovinan tehokas ja kitkaton yhdentyminen EU:hun; kehottaa kaikkia poliittisia johtajia työskentelemään tarvittavien muutosten toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että ensisijaisena tavoitteena on oltava kansalaisten sosioekonomisiin tarpeisiin vastaaminen; katsoo, että on kuitenkin hyvin tärkeää jatkaa samanaikaisesti poliittisia uudistuksia ja poliittisen järjestelmän demokratisointia; korostaa, että taloudellinen vauraus on mahdollista saavuttaa vain, jos se perustuu demokraattiseen ja osallistuvaan yhteiskuntaan ja valtioon; tähdentää, että Bosnia ja Hertsegovinan ehdokkuudella EU:n jäseneksi ei ole menestymisen mahdollisuuksia, ennen kuin on luotu asianmukaiset institutionaaliset edellytykset; huomauttaa, että perustuslakiuudistus, jolla pyritään vakiinnuttamaan, yksinkertaistamaan ja vahvistamaan valtion tason toimielimiä, on edelleen avaintekijä Bosnia ja Hertsegovinan muuttamiseksi tehokkaaksi, osallistavaksi ja täysin toimivaksi valtioksi; muistuttaa, että tulevassa perustuslakiuudistuksessa olisi otettava huomioon federalismin, hajauttamisen, toissijaisuuden ja legitiimin edustuksen periaatteet, jotta varmistetaan Bosnia ja Hertsegovinan tehokas ja kitkaton yhdentyminen EU:hun; kehottaa kaikkia poliittisia johtajia työskentelemään tarvittavien muutosten toteuttamiseksi;

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) rahoitettavien hankkeiden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ja talouden hallinnan vahvistamiseksi; pitää valitettavana, että toimien puuttuminen voi vaikuttaa poliittiseen ja sosioekonomiseen kehitykseen tarkoitetun IPA-II:sta rahoitettavan unionin tuen myöntämiseen; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia sopimaan koko maan kattavista alakohtaisista strategioista erityisesti liikenteen, energian, ympäristön ja maatalouden kaltaisilla painopistealoilla ja toteaa, että nämä ovat perusedellytyksiä IPA-rahoituksen täysimääräiselle hyödyntämiselle; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA) rahoitettavien hankkeiden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ja talouden hallinnan vahvistamiseksi; pitää valitettavana, että toimien puuttuminen voi vaikuttaa poliittiseen ja sosioekonomiseen kehitykseen tarkoitetun IPA-II:sta rahoitettavan unionin tuen myöntämiseen; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia sopimaan koko maan kattavista alakohtaisista strategioista erityisesti liikenteen, energian, ympäristön ja maatalouden kaltaisilla painopistealoilla ja toteaa, että nämä ovat perusedellytyksiä IPA-rahoituksen täysimääräiselle hyödyntämiselle;

| 9. | toteaa, että lokakuun 2014 vaalit sujuivat hyvässä järjestyksessä; huomauttaa kuitenkin, että toisen kerran peräkkäin vaalit järjestettiin niin, että kaikki kansalaiset eivät voineet asettua ehdokkaiksi kaikki toimiin; korostaa, että on keskeisen tärkeää perustaa kiireellisesti kaikki uudet parlamentaariset elimet ja hallitukset kaikilla tasoilla; kehottaa uusia johtajia noudattamaan yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden ja välittömien vaalien periaatetta, lähestymään kansaa, luomaan yhteyksiä kansalaisyhteiskuntaan ja tarjoamaan vastuullisia ja välittömiä vastauksia kansalaisten oikeutettuihin huolenaiheisiin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan erittäin vakavat syytökset, joiden mukaan Serbitasavallan pääministeri sekaantui äänten ostamiseen kahdelta hänen puolueeseensa kuulumattomalta parlamentin jäseneltä saadakseen enemmistön Serbitasavallan parlamentissa; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että lokakuun 2014 vaalit sujuivat hyvässä järjestyksessä; huomauttaa kuitenkin, että toisen kerran peräkkäin vaalit järjestettiin niin, että kaikki kansalaiset eivät voineet asettua ehdokkaiksi kaikki toimiin; korostaa, että on keskeisen tärkeää perustaa kiireellisesti kaikki uudet parlamentaariset elimet ja hallitukset kaikilla tasoilla; kehottaa uusia johtajia noudattamaan yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden ja välittömien vaalien periaatetta, lähestymään kansaa, luomaan yhteyksiä kansalaisyhteiskuntaan ja tarjoamaan vastuullisia ja välittömiä vastauksia kansalaisten oikeutettuihin huolenaiheisiin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan erittäin vakavat syytökset, joiden mukaan Serbitasavallan pääministeri sekaantui äänten ostamiseen kahdelta hänen puolueeseensa kuulumattomalta parlamentin jäseneltä saadakseen enemmistön Serbitasavallan parlamentissa;

| 10. | pitää kiitettävänä ylitsevuotavan runsasta kansallista ja kansainvälistä solidaarisuutta, myös EU:n tulvien jälkeisen jälleenrakennusohjelman yhteydessä, vuoden 2014 luonnonkatastrofien jälkeen; on tyytyväinen, että unioni ryhtyi Bosnia ja Hertsegovinan pyynnöstä välittömästi laajoihin pelastus- ja aputoimiin sekä järjesti heinäkuussa 2014 komission isännöimän sekä Ranskan ja Slovenian yhdessä järjestämän avunantajakonferenssin; korostaa, että komissio on pyytänyt Bosnia ja Hertsegovinaa liittymään unionin pelastuspalvelumekanismiin; vaatii tehokkaita ja koordinoituja ehkäiseviä toimia kaikilla tasoilla tämän katastrofin seurausten korjaamiseksi ja tulevien estämiseksi; suhtautuu myönteisesti moniin positiivisiin esimerkkeihin etnisten ryhmien hyvin tiiviistä yhteistyöstä ja tulvien jälkeisestä tuesta merkkinä siitä, että sovinto on mahdollinen; katsoo, että alueellinen yhteistyö ja läheinen yhteistyö naapurimaiden kanssa ovat tärkeitä tekijöitä vastattaessa tämäntyyppisiin katastrofeihin tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

10.

pitää kiitettävänä ylitsevuotavan runsasta kansallista ja kansainvälistä solidaarisuutta, myös EU:n tulvien jälkeisen jälleenrakennusohjelman yhteydessä, vuoden 2014 luonnonkatastrofien jälkeen; on tyytyväinen, että unioni ryhtyi Bosnia ja Hertsegovinan pyynnöstä välittömästi laajoihin pelastus- ja aputoimiin sekä järjesti heinäkuussa 2014 komission isännöimän sekä Ranskan ja Slovenian yhdessä järjestämän avunantajakonferenssin; korostaa, että komissio on pyytänyt Bosnia ja Hertsegovinaa liittymään unionin pelastuspalvelumekanismiin; vaatii tehokkaita ja koordinoituja ehkäiseviä toimia kaikilla tasoilla tämän katastrofin seurausten korjaamiseksi ja tulevien estämiseksi; suhtautuu myönteisesti moniin positiivisiin esimerkkeihin etnisten ryhmien hyvin tiiviistä yhteistyöstä ja tulvien jälkeisestä tuesta merkkinä siitä, että sovinto on mahdollinen; katsoo, että alueellinen yhteistyö ja läheinen yhteistyö naapurimaiden kanssa ovat tärkeitä tekijöitä vastattaessa tämäntyyppisiin katastrofeihin tulevaisuudessa;

| 11. | muistuttaa, että ammattimainen, tehokas ja pätevyyteen perustuva julkishallinto on yhdentymisprosessin kannalta perustavan tärkeä Bosnia ja Hertsegovinalle ja kaikille valtioille, jotka haluavat liittyä EU:n jäseniksi; on erittäin huolestunut siitä, että julkishallinto, jonka olisi tuettava Bosnia ja Hertsegovinan mahdollisuuksia edetä kohti EU:n jäsenyyttä ja parantaa kansalaistensa elinoloja, on edelleen pirstaleista, politisoitunutta ja huonosti toimivaa; on edelleen huolissaan myös julkishallinnon rahoituksen kestävyydestä ja siitä, että poliittinen haluttomuus uudistaa hallintoa voi vaikuttaa julkisten palvelujen tarjontaan; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita hyväksymään uuden julkishallinnon uudistusta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman vuodesta 2014 eteenpäin, jotta yksinkertaistetaan monimutkaista toimielinrakennetta, järkeistetään kustannuksia ja parannetaan valtion toimivuutta; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että ammattimainen, tehokas ja pätevyyteen perustuva julkishallinto on yhdentymisprosessin kannalta perustavan tärkeä Bosnia ja Hertsegovinalle ja kaikille valtioille, jotka haluavat liittyä EU:n jäseniksi; on erittäin huolestunut siitä, että julkishallinto, jonka olisi tuettava Bosnia ja Hertsegovinan mahdollisuuksia edetä kohti EU:n jäsenyyttä ja parantaa kansalaistensa elinoloja, on edelleen pirstaleista, politisoitunutta ja huonosti toimivaa; on edelleen huolissaan myös julkishallinnon rahoituksen kestävyydestä ja siitä, että poliittinen haluttomuus uudistaa hallintoa voi vaikuttaa julkisten palvelujen tarjontaan; kehottaa kaikkia asianomaisia toimijoita hyväksymään uuden julkishallinnon uudistusta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman vuodesta 2014 eteenpäin, jotta yksinkertaistetaan monimutkaista toimielinrakennetta, järkeistetään kustannuksia ja parannetaan valtion toimivuutta;

| 12. | kehottaa viranomaisia laittamaan ehdottomasti etusijalle korruption torjunnan, sillä siinä ei ole vielä saatu aikaan riittäviä parannuksia ja se haittaa kaikkia aloja, terveydenhuolto ja koulutus mukaan luettuna, riistää heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä ja lisää pessimismiä ja saa yhä useammat kansalaiset menettämään luottamuksensa instituutioita kohtaan; vaatii toimivia mekanismeja korruption torjuntaan sekä riippumatonta oikeudellista seurantaa ja kaikkien sidosryhmien kuulemista, minkä tulisi taata uudistettujen strategisten puitteiden hyväksyminen ajoissa vuosiksi 2015–2019; vaatii yleisesti korruption vastaisten toimien tehokasta täytäntöönpanoa; pitää ilahduttavana korruption torjuntaan tähtäävien lakien hyväksymistä, mihin kuuluu ilmiantajien suojelun parantaminen valtion tasolla ja ennaltaehkäisevien elinten perustaminen federaatiotasolla; tuomitsee yritykset heikentää nykyisiä oikeusvaltioperiaatteita ja on huolissaan siitä, että uusi eturistiriitoja koskeva laki heikentää lainsäädäntökehystä ja on takaisku eturistiriitojen ehkäisemiselle, sillä se lisää poliittisen ohjailun riskiä eikä kannusta virkamiehiä noudattamaan lakia; kehottaa vahvistamaan parlamentaarisia elimiä eturistiriitojen ehkäisemiseksi; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan tutkimusten tuloksellisuutta ja lisäämään syytteiden nostamista ja tuomioiden antamista korkean tason korruptiotapauksissa erityisesti julkisten hankintojen ja yksityistämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa viranomaisia laittamaan ehdottomasti etusijalle korruption torjunnan, sillä siinä ei ole vielä saatu aikaan riittäviä parannuksia ja se haittaa kaikkia aloja, terveydenhuolto ja koulutus mukaan luettuna, riistää heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä ja lisää pessimismiä ja saa yhä useammat kansalaiset menettämään luottamuksensa instituutioita kohtaan; vaatii toimivia mekanismeja korruption torjuntaan sekä riippumatonta oikeudellista seurantaa ja kaikkien sidosryhmien kuulemista, minkä tulisi taata uudistettujen strategisten puitteiden hyväksyminen ajoissa vuosiksi 2015–2019; vaatii yleisesti korruption vastaisten toimien tehokasta täytäntöönpanoa; pitää ilahduttavana korruption torjuntaan tähtäävien lakien hyväksymistä, mihin kuuluu ilmiantajien suojelun parantaminen valtion tasolla ja ennaltaehkäisevien elinten perustaminen federaatiotasolla; tuomitsee yritykset heikentää nykyisiä oikeusvaltioperiaatteita ja on huolissaan siitä, että uusi eturistiriitoja koskeva laki heikentää lainsäädäntökehystä ja on takaisku eturistiriitojen ehkäisemiselle, sillä se lisää poliittisen ohjailun riskiä eikä kannusta virkamiehiä noudattamaan lakia; kehottaa vahvistamaan parlamentaarisia elimiä eturistiriitojen ehkäisemiseksi; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan tutkimusten tuloksellisuutta ja lisäämään syytteiden nostamista ja tuomioiden antamista korkean tason korruptiotapauksissa erityisesti julkisten hankintojen ja yksityistämisen yhteydessä;

| 13. | on edelleen hyvin huolestunut oikeusjärjestelmän tehottomuudesta, poliittisen ohjailun mahdollisuudesta oikeudenkäynneissä, nimitysmenettelyjen politisoitumisesta, oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitoksen budjetointiprosessin pirstaleisuudesta ja eturistiriitojen riskistä oikeuslaitoksissa; kehottaa maan uusia johtajia käynnistämään rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia muun muassa maan neljän eri oikeusjärjestelmän yhdenmukaistamiseksi; kehottaa niitä keskittymään komission suosituksiin, kuten valtion tason oikeuslaitoksen institutionaalisiin uudistuksiin, joihin kuuluu lain hyväksyminen Bosnia ja Hertsegovinan tuomioistuimista; kehottaa tulevaa ministerineuvostoa hyväksymään jo valmistellun uuden oikeuslaitoksen uudistusstrategian; vahvistaa tukensa oikeusasiamiehen virastolle; huomauttaa, että Serbitasavallan perustuslaki sisältää edelleen kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämisen, ja kehottaa Serbitasavallan viranomaisia lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen viipymättä; |
| --- | --- |

13.

on edelleen hyvin huolestunut oikeusjärjestelmän tehottomuudesta, poliittisen ohjailun mahdollisuudesta oikeudenkäynneissä, nimitysmenettelyjen politisoitumisesta, oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitoksen budjetointiprosessin pirstaleisuudesta ja eturistiriitojen riskistä oikeuslaitoksissa; kehottaa maan uusia johtajia käynnistämään rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia muun muassa maan neljän eri oikeusjärjestelmän yhdenmukaistamiseksi; kehottaa niitä keskittymään komission suosituksiin, kuten valtion tason oikeuslaitoksen institutionaalisiin uudistuksiin, joihin kuuluu lain hyväksyminen Bosnia ja Hertsegovinan tuomioistuimista; kehottaa tulevaa ministerineuvostoa hyväksymään jo valmistellun uuden oikeuslaitoksen uudistusstrategian; vahvistaa tukensa oikeusasiamiehen virastolle; huomauttaa, että Serbitasavallan perustuslaki sisältää edelleen kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämisen, ja kehottaa Serbitasavallan viranomaisia lakkauttamaan kuolemanrangaistuksen viipymättä;

| 14. | on huolestunut siitä, että ilmaisen oikeusavun saatavuus on hyvin rajallista ja oikeutta sen saamiseen ei edelleenkään ole kaikilta osin säännelty oikeudellisesti koko Bosnia ja Hertsegovinassa, mikä rajoittaa heikoimmassa asemassa olevien kansalaisten oikeussuojan saatavuutta; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia hyväksymään valtion tasoisen lain ilmaisesta oikeusavusta ja määrittämään selvästi kansalaisyhteiskunnan roolin sen tarjoamisessa; |
| --- | --- |

14.

on huolestunut siitä, että ilmaisen oikeusavun saatavuus on hyvin rajallista ja oikeutta sen saamiseen ei edelleenkään ole kaikilta osin säännelty oikeudellisesti koko Bosnia ja Hertsegovinassa, mikä rajoittaa heikoimmassa asemassa olevien kansalaisten oikeussuojan saatavuutta; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia hyväksymään valtion tasoisen lain ilmaisesta oikeusavusta ja määrittämään selvästi kansalaisyhteiskunnan roolin sen tarjoamisessa;

| 15. | pitää myönteisenä Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan oikeusasioista käymän jäsennellyn vuoropuhelun laajentamista muihin oikeusvaltioasioihin, erityisesti korruptioon ja syrjintään, ja katsoo, että se on tuottanut myönteisiä tuloksia alueellisen yhteistyön, sotarikosten käsittelyn ja oikeuslaitoksen ammattimaisuuden ja tehokkuuden osalta; suhtautuu myönteisesti kansalaisyhteiskunnan kutsumiseen osallistumaan tähän prosessiin; toteaa, että olosuhteet ovat parantuneet useissa entiteettien tuomioistuimissa myös todistajien suojelun suhteen; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä Euroopan unionin ja Bosnia ja Hertsegovinan oikeusasioista käymän jäsennellyn vuoropuhelun laajentamista muihin oikeusvaltioasioihin, erityisesti korruptioon ja syrjintään, ja katsoo, että se on tuottanut myönteisiä tuloksia alueellisen yhteistyön, sotarikosten käsittelyn ja oikeuslaitoksen ammattimaisuuden ja tehokkuuden osalta; suhtautuu myönteisesti kansalaisyhteiskunnan kutsumiseen osallistumaan tähän prosessiin; toteaa, että olosuhteet ovat parantuneet useissa entiteettien tuomioistuimissa myös todistajien suojelun suhteen;

| 16. | on huolissaan siitä, että joissakin lausunnoissa on kyseenalaistettu ICTY:n tuomioiden legitimiteetti ja siten heikennetty Haagin tuomioistuimen arvovaltaa; kehottaa ryhtymään toimiin uhrien suojelemiseksi ja Bosnia ja Hertsegovinan syyttäjälaitoksen toiminnan parantamiseksi tarkistamalla luokan II sotarikostapausten käsittelyä; pitää ilahduttavana edistystä sotarikostapausten suman purkamisessa; panee merkille, että syytteiden nostaminen sellaisista sotarikoksista, joihin liittyy seksuaalista väkivaltaa, on tehostunut, ja vaatii, että tämä prosessi jatkuu tulevaisuudessa; korostaa, että toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä kauan valmisteilla ollut valtion tason ohjelma tällaisten sotarikosten uhrien aseman parantamiseksi, mukaan luettuna oikeus korvaukseen, varmistettava tehokas oikeussuojan saanti ja saatettava seksuaalista väkivaltaa koskeva Bosnia ja Hertsegovinan rikoslainsäädäntö kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi; |
| --- | --- |

16.

on huolissaan siitä, että joissakin lausunnoissa on kyseenalaistettu ICTY:n tuomioiden legitimiteetti ja siten heikennetty Haagin tuomioistuimen arvovaltaa; kehottaa ryhtymään toimiin uhrien suojelemiseksi ja Bosnia ja Hertsegovinan syyttäjälaitoksen toiminnan parantamiseksi tarkistamalla luokan II sotarikostapausten käsittelyä; pitää ilahduttavana edistystä sotarikostapausten suman purkamisessa; panee merkille, että syytteiden nostaminen sellaisista sotarikoksista, joihin liittyy seksuaalista väkivaltaa, on tehostunut, ja vaatii, että tämä prosessi jatkuu tulevaisuudessa; korostaa, että toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä kauan valmisteilla ollut valtion tason ohjelma tällaisten sotarikosten uhrien aseman parantamiseksi, mukaan luettuna oikeus korvaukseen, varmistettava tehokas oikeussuojan saanti ja saatettava seksuaalista väkivaltaa koskeva Bosnia ja Hertsegovinan rikoslainsäädäntö kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi;

| 17. | on huolissaan kadonneiden henkilöiden yhä edelleen suuresta määrästä ja hitaasta edistymisestä tässä suhteessa; kehottaa viranomaisia käynnistämään tehokkaan yhteistyön molempien entiteettien välillä ja tehostamaan ponnisteluja kadonneiden henkilöiden löytämiseksi; |
| --- | --- |

17.

on huolissaan kadonneiden henkilöiden yhä edelleen suuresta määrästä ja hitaasta edistymisestä tässä suhteessa; kehottaa viranomaisia käynnistämään tehokkaan yhteistyön molempien entiteettien välillä ja tehostamaan ponnisteluja kadonneiden henkilöiden löytämiseksi;

| 18. | muistaa kaikkia Srebrenicassa vuonna 1995 tehdyn kansanmurhan uhreja ja esittää surunvalittelunsa uhrien perheille ja henkiin jääneille; ilmaisee tukensa Srebrenican ja Žepan äitien yhdistyksen kaltaisille järjestöille, joilla on merkittävä rooli tietoisuuden lisäämisessä ja sovinnon edellyttämän laajan perustan luomisessa maan kaikkien kansalaisten keskuudessa; kehottaa kaikkia Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisia hyödyntämään Srebrenican joukkomurhan 20-vuotispäivää tilaisuutena tehostaa sovintoprosessia ja yhteistyötä, jotka ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta kaikki alueen maat voivat edetä yhdentymisessä Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

18.

muistaa kaikkia Srebrenicassa vuonna 1995 tehdyn kansanmurhan uhreja ja esittää surunvalittelunsa uhrien perheille ja henkiin jääneille; ilmaisee tukensa Srebrenican ja Žepan äitien yhdistyksen kaltaisille järjestöille, joilla on merkittävä rooli tietoisuuden lisäämisessä ja sovinnon edellyttämän laajan perustan luomisessa maan kaikkien kansalaisten keskuudessa; kehottaa kaikkia Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisia hyödyntämään Srebrenican joukkomurhan 20-vuotispäivää tilaisuutena tehostaa sovintoprosessia ja yhteistyötä, jotka ovat keskeisiä edellytyksiä, jotta kaikki alueen maat voivat edetä yhdentymisessä Euroopan unioniin;

| 19. | panee huolestuneena merkille, että Bosnia ja Hertsegovinassa on vieläkin 84 500 maan sisäisesti siirtymään joutunutta henkilöä ja 6 853 pakolaista; on huolestunut paluumuuttajien oikeuksien rikkomisista Serbitasavallassa; pitää kuitenkin myönteisinä uusia federaation parlamentin hyväksymiä toimia, jotka antavat Serbitasavallasta tulleille paluumuuttajille oikeuden eläkkeeseen ja terveydenhuoltoon federaatiossa, ja pitää tärkeänä kaikkien kansalaisten mahdollisuutta saada sosiaaliturvaetuuksia; kehottaa kaikkia hallinnon tasoja, erityisesti Serbitasavallan viranomaisia, vauhdittamaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten paluuta toteuttamalla kaikki tarvittavat lainsäädäntö- ja hallintotoimet; kehottaa yhteistyöhön tässä asiassa sekä luomaan asianmukaiset edellytykset heidän rauhanomaista ja kestävää uudelleenkotouttamistaan varten; kehottaa panemaan tosiasiallisesti täytäntöön Daytonin rauhansopimuksen liitteen VII mukaisen tarkistetun strategian; kehottaa jatkamaan hyvää alueellista yhteistyötä Sarajevon julistukseen liittyvän prosessin puitteissa; suosittaa kokonaisvaltaista toimintatapaa, jotta voidaan ratkaista jäljellä olevat ongelmat maan puhdistamiseksi miinoista vuoteen 2019 mennessä; |
| --- | --- |

19.

panee huolestuneena merkille, että Bosnia ja Hertsegovinassa on vieläkin 84 500 maan sisäisesti siirtymään joutunutta henkilöä ja 6 853 pakolaista; on huolestunut paluumuuttajien oikeuksien rikkomisista Serbitasavallassa; pitää kuitenkin myönteisinä uusia federaation parlamentin hyväksymiä toimia, jotka antavat Serbitasavallasta tulleille paluumuuttajille oikeuden eläkkeeseen ja terveydenhuoltoon federaatiossa, ja pitää tärkeänä kaikkien kansalaisten mahdollisuutta saada sosiaaliturvaetuuksia; kehottaa kaikkia hallinnon tasoja, erityisesti Serbitasavallan viranomaisia, vauhdittamaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten paluuta toteuttamalla kaikki tarvittavat lainsäädäntö- ja hallintotoimet; kehottaa yhteistyöhön tässä asiassa sekä luomaan asianmukaiset edellytykset heidän rauhanomaista ja kestävää uudelleenkotouttamistaan varten; kehottaa panemaan tosiasiallisesti täytäntöön Daytonin rauhansopimuksen liitteen VII mukaisen tarkistetun strategian; kehottaa jatkamaan hyvää alueellista yhteistyötä Sarajevon julistukseen liittyvän prosessin puitteissa; suosittaa kokonaisvaltaista toimintatapaa, jotta voidaan ratkaista jäljellä olevat ongelmat maan puhdistamiseksi miinoista vuoteen 2019 mennessä;

| 20. | vahvistaa tukensa viisumivapaudelle, jolla on ollut näkyviä myönteisiä seurauksia Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille; toistaa sitoutumisensa Länsi-Balkanin maiden kansalaisten viisumivapaan matkustusoikeuden turvaamiseen; kehottaa samalla toteuttamaan kansallisen tason toimenpiteitä, etenkin sosioekonomisia toimenpiteitä heikommassa asemassa olevien ryhmien hyväksi, aktiivisia toimenpiteitä yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämiseksi, jotta saadaan hajotettua järjestäytyneet rikollisverkostot, sekä tehostamaan rajavalvontaa ja valistuskampanjoita; kehottaa komissiota hyväksymään toimenpiteitä viisumivapausjärjestelmän eheyden ylläpitämiseksi ja puuttumaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa EU:n turvapaikkajärjestelmän mahdolliseen väärinkäyttöön; |
| --- | --- |

20.

vahvistaa tukensa viisumivapaudelle, jolla on ollut näkyviä myönteisiä seurauksia Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille; toistaa sitoutumisensa Länsi-Balkanin maiden kansalaisten viisumivapaan matkustusoikeuden turvaamiseen; kehottaa samalla toteuttamaan kansallisen tason toimenpiteitä, etenkin sosioekonomisia toimenpiteitä heikommassa asemassa olevien ryhmien hyväksi, aktiivisia toimenpiteitä yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämiseksi, jotta saadaan hajotettua järjestäytyneet rikollisverkostot, sekä tehostamaan rajavalvontaa ja valistuskampanjoita; kehottaa komissiota hyväksymään toimenpiteitä viisumivapausjärjestelmän eheyden ylläpitämiseksi ja puuttumaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa EU:n turvapaikkajärjestelmän mahdolliseen väärinkäyttöön;

| 21. | huomauttaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta on avainasemassa torjuttaessa rikollisten soluttautumista politiikan, oikeudenkäytön ja talouden järjestelmiin; panee merkille, että järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa on edistytty jonkin verran; muistuttaa, että on tärkeää noudattaa lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suosituksia; on huolestunut tiedoista, joiden mukaan radikalisoituminen Bosnia ja Hertsegovinan nuorten keskuudessa lisääntyy ja alueen muihin maihin verrattuna suhteellisen monet näistä nuorista liittyvät ISIL-terroristiryhmään; kehottaa viranomaisia tarkistamaan rikoslakia, jotta tehostetaan terrorismin rahoituksen kriminalisointia; pitää myönteisenä rikoslain muuttamista niin, että ulkomaisiin puolisotilaallisiin joukkoihin kuulumisesta tehdään kiellettyä ja rangaistavaa, jotta voidaan ehkäistä uskonnollista radikalisoitumista; korostaa lisäksi, että on tärkeää ehkäistä kaikenlaisia ääriliikkeitä ja väkivaltaista radikalisoitumista; suhtautuu myönteisesti myös kaikkialla Bosnia ja Hertsegovinassa järjestettyihin laajamittaisiin poliisioperaatioihin, joiden johdosta on pidätetty terroristitoiminnan järjestämisestä, tukemisesta ja rahoittamisesta epäiltyjä henkilöitä, myös ulkomaalaisia taistelijoita; kehottaa sisällyttämään viharikoksia koskevan säännöksen Bosnia ja Hertsegovinan federaation rikoslakiin; pitää kiitettävänä asianomaisten Bosnia ja Hertsegovinan laitosten ammattimaisuutta, joka käy ilmi niiden pyrkimyksistä ja päättäväisyydestä torjua kasvavia turvallisuusuhkia; kehottaa komissiota antamaan toimivaltaisille viranomaisille tukea turvallisuus- ja terroristiuhkien tukahduttamisessa; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta on avainasemassa torjuttaessa rikollisten soluttautumista politiikan, oikeudenkäytön ja talouden järjestelmiin; panee merkille, että järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa on edistytty jonkin verran; muistuttaa, että on tärkeää noudattaa lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suosituksia; on huolestunut tiedoista, joiden mukaan radikalisoituminen Bosnia ja Hertsegovinan nuorten keskuudessa lisääntyy ja alueen muihin maihin verrattuna suhteellisen monet näistä nuorista liittyvät ISIL-terroristiryhmään; kehottaa viranomaisia tarkistamaan rikoslakia, jotta tehostetaan terrorismin rahoituksen kriminalisointia; pitää myönteisenä rikoslain muuttamista niin, että ulkomaisiin puolisotilaallisiin joukkoihin kuulumisesta tehdään kiellettyä ja rangaistavaa, jotta voidaan ehkäistä uskonnollista radikalisoitumista; korostaa lisäksi, että on tärkeää ehkäistä kaikenlaisia ääriliikkeitä ja väkivaltaista radikalisoitumista; suhtautuu myönteisesti myös kaikkialla Bosnia ja Hertsegovinassa järjestettyihin laajamittaisiin poliisioperaatioihin, joiden johdosta on pidätetty terroristitoiminnan järjestämisestä, tukemisesta ja rahoittamisesta epäiltyjä henkilöitä, myös ulkomaalaisia taistelijoita; kehottaa sisällyttämään viharikoksia koskevan säännöksen Bosnia ja Hertsegovinan federaation rikoslakiin; pitää kiitettävänä asianomaisten Bosnia ja Hertsegovinan laitosten ammattimaisuutta, joka käy ilmi niiden pyrkimyksistä ja päättäväisyydestä torjua kasvavia turvallisuusuhkia; kehottaa komissiota antamaan toimivaltaisille viranomaisille tukea turvallisuus- ja terroristiuhkien tukahduttamisessa;

| 22. | tuomitsee painokkaasti 27. huhtikuuta 2015 itäisen Bosnian Zvornikissa poliisiasemalle tehdyn terrori-iskun, jonka seurauksena yksi poliisi sai surmansa ja kaksi loukkaantui; ilmaisee myötätuntonsa uhreja ja heidän perheitään kohtaan; tuomitsee erittäin jyrkästi tämän iskun taustalla olevan ääri-ideologian; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia, asianomaisia turvallisuuspalveluja ja oikeudellisia instituutioita toimimaan yhteistyössä ja suorittamaan nopean ja perusteellisen tutkinnan ja ehkäisemään tulevat iskut; toivoo, että Bosnia ja Hertsegovinan instituutiot ja kansalaiset toimivat yhdessä terrorismin ja ääriryhmien väkivallan uhan torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

tuomitsee painokkaasti 27. huhtikuuta 2015 itäisen Bosnian Zvornikissa poliisiasemalle tehdyn terrori-iskun, jonka seurauksena yksi poliisi sai surmansa ja kaksi loukkaantui; ilmaisee myötätuntonsa uhreja ja heidän perheitään kohtaan; tuomitsee erittäin jyrkästi tämän iskun taustalla olevan ääri-ideologian; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia, asianomaisia turvallisuuspalveluja ja oikeudellisia instituutioita toimimaan yhteistyössä ja suorittamaan nopean ja perusteellisen tutkinnan ja ehkäisemään tulevat iskut; toivoo, että Bosnia ja Hertsegovinan instituutiot ja kansalaiset toimivat yhdessä terrorismin ja ääriryhmien väkivallan uhan torjumiseksi;

| 23. | toteaa, että Bosnia ja Hertsegovina on edelleen ihmiskaupan alkuperä-, kauttakulku- ja määrävaltio; suosittelee, että viranomaiset toteuttavat laittoman huumausainekaupan ja ihmiskaupan torjumiseksi tehokkaita toimenpiteitä, lainsäädäntötoimenpiteet mukaan lukien, ja suojelevat ihmiskaupan uhreja; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että Bosnia ja Hertsegovina on edelleen ihmiskaupan alkuperä-, kauttakulku- ja määrävaltio; suosittelee, että viranomaiset toteuttavat laittoman huumausainekaupan ja ihmiskaupan torjumiseksi tehokkaita toimenpiteitä, lainsäädäntötoimenpiteet mukaan lukien, ja suojelevat ihmiskaupan uhreja;

| 24. | pitää keskeisenä kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamista, jotta se voi tuoda esille kansalaisille tärkeitä etenkin nuoriin liittyviä asioita, kuten viime vuoden kansalaiskokoukset osoittivat; muistuttaa, että kansalaisyhteiskunta voi täydentää sosiaalisesti yhtenäisen ja demokraattisen yhteiskunnan kehittymistä tarjoamalla elintärkeitä sosiaalipalveluja; huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnan edustajilla olisi oltava merkittävä rooli liittymistä koskevassa prosessissa; kehottaa komissiota asettamaan edelleen unionin varoja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden saataville; toteaa, että yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa tarkoitetut institutionaaliset mekanismit ovat edelleen hataria ja haittaavat osallistuvamman, kattavamman ja avoimemman demokratian kehittämistä kaikkialla maassa; vaatii tästä syystä kaikki julkiset sidosryhmät kattavia avoimia ja osallistavia julkisia kuulemismekanismeja, jotta luodaan puitteet julkiselle keskustelulle tärkeistä lainsäädäntöpäätöksistä ja kansalaisyhteiskuntaa koskevan kansallisen strategian hyväksymiseksi; on huolestunut viime vuoden yhteiskunnallisten levottomuuksien yhteydessä raportoiduista uhkailutapauksista; |
| --- | --- |

24.

pitää keskeisenä kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamista, jotta se voi tuoda esille kansalaisille tärkeitä etenkin nuoriin liittyviä asioita, kuten viime vuoden kansalaiskokoukset osoittivat; muistuttaa, että kansalaisyhteiskunta voi täydentää sosiaalisesti yhtenäisen ja demokraattisen yhteiskunnan kehittymistä tarjoamalla elintärkeitä sosiaalipalveluja; huomauttaa, että kansalaisyhteiskunnan edustajilla olisi oltava merkittävä rooli liittymistä koskevassa prosessissa; kehottaa komissiota asettamaan edelleen unionin varoja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden saataville; toteaa, että yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa tarkoitetut institutionaaliset mekanismit ovat edelleen hataria ja haittaavat osallistuvamman, kattavamman ja avoimemman demokratian kehittämistä kaikkialla maassa; vaatii tästä syystä kaikki julkiset sidosryhmät kattavia avoimia ja osallistavia julkisia kuulemismekanismeja, jotta luodaan puitteet julkiselle keskustelulle tärkeistä lainsäädäntöpäätöksistä ja kansalaisyhteiskuntaa koskevan kansallisen strategian hyväksymiseksi; on huolestunut viime vuoden yhteiskunnallisten levottomuuksien yhteydessä raportoiduista uhkailutapauksista;

| 25. | pitää olennaisen tärkeänä osallistavan ja suvaitsevaisen yhteiskunnan tukemista Bosnia ja Hertsegovinassa sekä vähemmistöjen ja heikossa asemassa olevien ryhmien oikeuksien suojelua ja edistämistä; muistuttaa, että Sejdićin ja Fincin asiassa annetun tuomion jättäminen panematta täytäntöön johtaa Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten avoimeen syrjintään; kehottaa ryhtymään toimiin ihmisoikeusasiamiehen roolin vahvistamiseksi ja laatimaan kaikenlaisen syrjinnän vastaisen strategian valtion tasolla yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia jatkamaan lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja kiinnittämään erityistä huomiota syrjintään vammaisuuden ja iän perusteella, kuten jäsennellyssä vuoropuhelussa korostettiin; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan ihmisoikeus- ja pakolaisministeriötä asettamaan viipymättä työryhmän laatimaan muutoksia maan syrjintälakiin; on huolestunut siitä, että vihapuhe, viharikokset, uhkaukset, häirintä ja HLBTI-ihmisten syrjintä ovat edelleenkin hyvin yleisiä; kehottaa viranomaisia toteuttamaan toimia, joilla lisätään tietoisuutta HLBTI-ihmisten oikeuksista oikeuslaitoksen, lainvalvontaviranomaisten ja suuren yleisön keskuudessa; on huolissaan siitä, että edelleen raportoidaan uskontoon perustuvista syrjintätapauksista; |
| --- | --- |

25.

pitää olennaisen tärkeänä osallistavan ja suvaitsevaisen yhteiskunnan tukemista Bosnia ja Hertsegovinassa sekä vähemmistöjen ja heikossa asemassa olevien ryhmien oikeuksien suojelua ja edistämistä; muistuttaa, että Sejdićin ja Fincin asiassa annetun tuomion jättäminen panematta täytäntöön johtaa Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten avoimeen syrjintään; kehottaa ryhtymään toimiin ihmisoikeusasiamiehen roolin vahvistamiseksi ja laatimaan kaikenlaisen syrjinnän vastaisen strategian valtion tasolla yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia jatkamaan lainsäädännön yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja kiinnittämään erityistä huomiota syrjintään vammaisuuden ja iän perusteella, kuten jäsennellyssä vuoropuhelussa korostettiin; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan ihmisoikeus- ja pakolaisministeriötä asettamaan viipymättä työryhmän laatimaan muutoksia maan syrjintälakiin; on huolestunut siitä, että vihapuhe, viharikokset, uhkaukset, häirintä ja HLBTI-ihmisten syrjintä ovat edelleenkin hyvin yleisiä; kehottaa viranomaisia toteuttamaan toimia, joilla lisätään tietoisuutta HLBTI-ihmisten oikeuksista oikeuslaitoksen, lainvalvontaviranomaisten ja suuren yleisön keskuudessa; on huolissaan siitä, että edelleen raportoidaan uskontoon perustuvista syrjintätapauksista;

| 26. | pitää erittäin valitettavana romanien jatkuvaa syrjäytymistä ja syrjintää; arvostaa romanien asuntotarpeiden suhteen saavutettua edistystä, mutta kehottaa lisätoimiin romanien elinolosuhteiden kohentamiseksi parantamalla heidän rekisteröidyksi pääsyään, asumistaan ja koulutustaan; |
| --- | --- |

26.

pitää erittäin valitettavana romanien jatkuvaa syrjäytymistä ja syrjintää; arvostaa romanien asuntotarpeiden suhteen saavutettua edistystä, mutta kehottaa lisätoimiin romanien elinolosuhteiden kohentamiseksi parantamalla heidän rekisteröidyksi pääsyään, asumistaan ja koulutustaan;

| 27. | toteaa, että vaikka naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvon takaavat säännökset on otettu käyttöön, näiden säännösten täytäntöönpanossa on edistytty vain vähän; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia jatkamaan toimia, joilla lisätään naisten osallistumista politiikkaan ja työelämään, ehkäistään äitiyteen liittyvää syrjintää työmarkkinoilla, parannetaan naisten sosiaalista ja taloudellista tilannetta, edistetään, suojellaan ja lujitetaan naisten oikeuksia ja lisätään yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä naisten oikeuksista; kehottaa viranomaisia hyväksymään strategian naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi ja luomaan yhdenmukaisen järjestelmän naisiin kohdistuvia väkivaltatapauksia koskevien tietojen seuraamiseksi ja keräämiseksi; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että vaikka naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvon takaavat säännökset on otettu käyttöön, näiden säännösten täytäntöönpanossa on edistytty vain vähän; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia jatkamaan toimia, joilla lisätään naisten osallistumista politiikkaan ja työelämään, ehkäistään äitiyteen liittyvää syrjintää työmarkkinoilla, parannetaan naisten sosiaalista ja taloudellista tilannetta, edistetään, suojellaan ja lujitetaan naisten oikeuksia ja lisätään yleistä tietoisuutta ja ymmärrystä naisten oikeuksista; kehottaa viranomaisia hyväksymään strategian naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi ja luomaan yhdenmukaisen järjestelmän naisiin kohdistuvia väkivaltatapauksia koskevien tietojen seuraamiseksi ja keräämiseksi;

| 28. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa mahdollisimman nopeasti sisällyttämään seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin viharikoksia koskevaan lakiin ja siten mahdollistamaan sellaisten henkilöiden tuomitsemisen, jotka jollain tavalla sortavat muita seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella; |
| --- | --- |

28.

kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa mahdollisimman nopeasti sisällyttämään seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin viharikoksia koskevaan lakiin ja siten mahdollistamaan sellaisten henkilöiden tuomitsemisen, jotka jollain tavalla sortavat muita seksuaalisen suuntautumisen tai sukupuoli-identiteetin perusteella;

| 29. | toteaa, että sananvapautta koskevaa lainsäädäntöä on olemassa; on kuitenkin huolestunut tiedotusvälineisiin kohdistetusta poliittisesta ja taloudellisesta painostuksesta sekä toimittajien ja päätoimittajien uhkailusta ja pelottelusta myös vaalien alla; tuomitsee yritykset heikentää nykyisiä sääntöjä, sillä niillä voi olla vahingollisia vaikutuksia sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen, verkossa ilmestyvät tiedotusvälineet mukaan luettuna; korostaa, että Klix.ba-yhtiön toimitiloihin Sarajevossa tehdyn poliisiratsian ja Serbitasavallan parlamentin äskettäin hyväksymän kiistanalaisen yleistä järjestystä koskevan lain kaltaiset seikat herättävät vakavaa huolta sananvapaudesta ja tiedotusvälineiden vapaudesta, sosiaalinen media mukaan luettuna; korostaa, että terveessä demokratiassa tiedotusvälineiden on voitava toimia pelotta; vaatii kunnioittamaan täysin tiedotusvälineiden vapautta ja mahdollistamaan toimittajien tiedonsaannin yleisesti kiinnostavista asioista; korostaa, että vakaa ja kestävä rahoitus, toimituksellinen riippumattomuus, lähetykset kaikilla virallisilla kielillä sekä moniarvoisuus ovat oleellisia seikkoja julkisen palvelun tiedotusvälineille; kehottaa viranomaisia tukkimaan kaikki lainsäädännön porsaanreiät, jotka järjestelmällisesti haittaavat tiedotusvälineiden omistusta koskevaa täydellistä avoimuutta, ja laatimaan asetuksen sen varmistamiseksi, ettei asiatonta poliittista ohjailua tapahdu; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia turvaamaan yleisradioyhtiöiden poliittisen, institutionaalisen ja taloudellisen riippumattomuuden ja yhdenmukaistamaan yleisradiotoimintaa koskevan entiteettien lainsäädännön valtion tason lainsäädännön kanssa; vaatii nimittämään Bosnia ja Hertsegovinan viestintäsääntelyviraston hallintoneuvoston johtajan ansioiden perusteella; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että sananvapautta koskevaa lainsäädäntöä on olemassa; on kuitenkin huolestunut tiedotusvälineisiin kohdistetusta poliittisesta ja taloudellisesta painostuksesta sekä toimittajien ja päätoimittajien uhkailusta ja pelottelusta myös vaalien alla; tuomitsee yritykset heikentää nykyisiä sääntöjä, sillä niillä voi olla vahingollisia vaikutuksia sananvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen, verkossa ilmestyvät tiedotusvälineet mukaan luettuna; korostaa, että Klix.ba-yhtiön toimitiloihin Sarajevossa tehdyn poliisiratsian ja Serbitasavallan parlamentin äskettäin hyväksymän kiistanalaisen yleistä järjestystä koskevan lain kaltaiset seikat herättävät vakavaa huolta sananvapaudesta ja tiedotusvälineiden vapaudesta, sosiaalinen media mukaan luettuna; korostaa, että terveessä demokratiassa tiedotusvälineiden on voitava toimia pelotta; vaatii kunnioittamaan täysin tiedotusvälineiden vapautta ja mahdollistamaan toimittajien tiedonsaannin yleisesti kiinnostavista asioista; korostaa, että vakaa ja kestävä rahoitus, toimituksellinen riippumattomuus, lähetykset kaikilla virallisilla kielillä sekä moniarvoisuus ovat oleellisia seikkoja julkisen palvelun tiedotusvälineille; kehottaa viranomaisia tukkimaan kaikki lainsäädännön porsaanreiät, jotka järjestelmällisesti haittaavat tiedotusvälineiden omistusta koskevaa täydellistä avoimuutta, ja laatimaan asetuksen sen varmistamiseksi, ettei asiatonta poliittista ohjailua tapahdu; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia turvaamaan yleisradioyhtiöiden poliittisen, institutionaalisen ja taloudellisen riippumattomuuden ja yhdenmukaistamaan yleisradiotoimintaa koskevan entiteettien lainsäädännön valtion tason lainsäädännön kanssa; vaatii nimittämään Bosnia ja Hertsegovinan viestintäsääntelyviraston hallintoneuvoston johtajan ansioiden perusteella;

| 30. | on edelleen huolestunut lasten erottelusta julkisissa kouluissa etnisen alkuperän perusteella; toteaa, että kolmen erilaisen opetussuunnitelman olemassaolo haittaa yhteisen historian ja lähihistorian tapahtumien yhteistä, osallistavaa ja objektiivista opiskelua; kehottaa viranomaisia panemaan osallistavat koulutusperiaatteet tehokkaasti täytäntöön vammaisten lasten osalta; kehottaa maan uusia johtajia edistämään viipymättä osallistavaa ja syrjimätöntä koulutusjärjestelmää molemmissa entiteeteissä ja Brckon piirikunnassa, poistamaan eri etnisten ryhmien erottelun ja edistämään koulutusuudistusta, jolla pyritään parantamaan koulutustasoa ja ottamaan käyttöön yhteinen opetussuunnitelma; kehottaa myös tehostamaan romanilasten koulutustarpeita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja heidän integroimistaan koulutusjärjestelmään; |
| --- | --- |

30.

on edelleen huolestunut lasten erottelusta julkisissa kouluissa etnisen alkuperän perusteella; toteaa, että kolmen erilaisen opetussuunnitelman olemassaolo haittaa yhteisen historian ja lähihistorian tapahtumien yhteistä, osallistavaa ja objektiivista opiskelua; kehottaa viranomaisia panemaan osallistavat koulutusperiaatteet tehokkaasti täytäntöön vammaisten lasten osalta; kehottaa maan uusia johtajia edistämään viipymättä osallistavaa ja syrjimätöntä koulutusjärjestelmää molemmissa entiteeteissä ja Brckon piirikunnassa, poistamaan eri etnisten ryhmien erottelun ja edistämään koulutusuudistusta, jolla pyritään parantamaan koulutustasoa ja ottamaan käyttöön yhteinen opetussuunnitelma; kehottaa myös tehostamaan romanilasten koulutustarpeita koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja heidän integroimistaan koulutusjärjestelmään;

| 31. | palauttaa mieliin helmikuun 2014 protestit selvänä merkkinä Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten vaatimuksista tehdä maassa sosioekonomisia uudistuksia; on vahvasti sitä mieltä, että toimien täytäntöönpano kasvu- ja työllisyyssopimuksen kuudella keskeisellä uudistusalalla antaa uutta vauhtia lykkääntyneille, myös kasvuun ja työllisyyteen liittyville, sosioekonomisille uudistuksille sekä julkisia hankintoja koskeville uudistuksille; kehottaa uusia valtion, entiteettien ja kantonien hallituksia tiiviiseen yhteistyöhön, jotta talouden ohjausjärjestelmästä ja kasvu- ja työllisyyssopimuksesta tehdään uudistusten keskeinen painopiste; korostaa tarvetta kehittää talouden uudistusohjelmaa edelleen ja panna se täytäntöön; |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin helmikuun 2014 protestit selvänä merkkinä Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisten vaatimuksista tehdä maassa sosioekonomisia uudistuksia; on vahvasti sitä mieltä, että toimien täytäntöönpano kasvu- ja työllisyyssopimuksen kuudella keskeisellä uudistusalalla antaa uutta vauhtia lykkääntyneille, myös kasvuun ja työllisyyteen liittyville, sosioekonomisille uudistuksille sekä julkisia hankintoja koskeville uudistuksille; kehottaa uusia valtion, entiteettien ja kantonien hallituksia tiiviiseen yhteistyöhön, jotta talouden ohjausjärjestelmästä ja kasvu- ja työllisyyssopimuksesta tehdään uudistusten keskeinen painopiste; korostaa tarvetta kehittää talouden uudistusohjelmaa edelleen ja panna se täytäntöön;

| 32. | katsoo, että Bosnia ja Hertsegovina on saavuttanut vain vähän edistystä pyrkimyksissä muuttua toimivaksi markkinataloudeksi; painottaa, että on tärkeää selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista; toteaa huolestuneena, että huomattavat puutteet liiketoimintaympäristössä vaikuttavat edelleen kielteisesti yksityisen sektorin kehittymiseen ja suoriin ulkomaisiin investointeihin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia puuttumaan oikeusvaltion heikkoon täytäntöönpanoon, laajaan epäviralliseen talouteen ja huomattavaan korruptioon, jotka vaikeuttavat liiketoimintaa; kehottaa yhdenmukaistamiseen Solvenssi II -direktiivin kanssa; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että Bosnia ja Hertsegovina on saavuttanut vain vähän edistystä pyrkimyksissä muuttua toimivaksi markkinataloudeksi; painottaa, että on tärkeää selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista; toteaa huolestuneena, että huomattavat puutteet liiketoimintaympäristössä vaikuttavat edelleen kielteisesti yksityisen sektorin kehittymiseen ja suoriin ulkomaisiin investointeihin; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia puuttumaan oikeusvaltion heikkoon täytäntöönpanoon, laajaan epäviralliseen talouteen ja huomattavaan korruptioon, jotka vaikeuttavat liiketoimintaa; kehottaa yhdenmukaistamiseen Solvenssi II -direktiivin kanssa;

| 33. | korostaa tarvetta uudistaa ja yhdenmukaistaa pirstaleisia sosiaaliturvajärjestelmiä kansalaisten tarpeisiin perustuviksi tasapuolisen kohtelun tarjoamiseksi kaikille kansalaisille, köyhyyden lievittämiseksi ja sellaisen sosiaalisen turvaverkon kehittämiseksi, joka on nykyistä paremmin kohdennettu köyhiin ja sosiaalisesti syrjäytyneisiin kansalaisiin; painottaa, että taloudellinen hyvinvointi ja erityisesti nuorten työllistymismahdollisuudet ovat ratkaisevan tärkeitä maan kehityksen kannalta; kehottaa hallituksia panemaan täytäntöön työmarkkinauudistuksia, jotta voidaan puuttua erittäin korkeaan työttömyysasteeseen ja erityisesti nuoriso-, nais- ja pitkäaikaistyöttömyyteen; toteaa, että työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeudet ovat yhä rajalliset; kehottaa viranomaisia tehostamaan ja yhdenmukaistamaan asiaankuuluvia lakeja edelleen koko maassa; korostaa tarvetta parantaa koulutusta, jotta puututaan taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja parannetaan erityisesti nuorten työllistettävyyttä; |
| --- | --- |

33.

korostaa tarvetta uudistaa ja yhdenmukaistaa pirstaleisia sosiaaliturvajärjestelmiä kansalaisten tarpeisiin perustuviksi tasapuolisen kohtelun tarjoamiseksi kaikille kansalaisille, köyhyyden lievittämiseksi ja sellaisen sosiaalisen turvaverkon kehittämiseksi, joka on nykyistä paremmin kohdennettu köyhiin ja sosiaalisesti syrjäytyneisiin kansalaisiin; painottaa, että taloudellinen hyvinvointi ja erityisesti nuorten työllistymismahdollisuudet ovat ratkaisevan tärkeitä maan kehityksen kannalta; kehottaa hallituksia panemaan täytäntöön työmarkkinauudistuksia, jotta voidaan puuttua erittäin korkeaan työttömyysasteeseen ja erityisesti nuoriso-, nais- ja pitkäaikaistyöttömyyteen; toteaa, että työntekijöiden ja ammattiyhdistysten oikeudet ovat yhä rajalliset; kehottaa viranomaisia tehostamaan ja yhdenmukaistamaan asiaankuuluvia lakeja edelleen koko maassa; korostaa tarvetta parantaa koulutusta, jotta puututaan taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen ja parannetaan erityisesti nuorten työllistettävyyttä;

| 34. | painottaa, että voimassa olevia ammattiyhdistysoikeuksia ja työehtosääntöjä on harmonisoitava ja parannettava, sillä ne eivät ole samalla tasolla kaikilla aloilla; panee lisäksi merkille, että sosiaaliset etuudet ja eläkkeet eivät jakaudu tasapuolisesti kaikille; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että voimassa olevia ammattiyhdistysoikeuksia ja työehtosääntöjä on harmonisoitava ja parannettava, sillä ne eivät ole samalla tasolla kaikilla aloilla; panee lisäksi merkille, että sosiaaliset etuudet ja eläkkeet eivät jakaudu tasapuolisesti kaikille;

| 35. | toteaa, että ympäristön ja ilmastonsuojelun aloilla on saavutettu vain vähän edistystä ja kehottaa viranomaisia parantamaan ympäristönsuojelua EU:n normien mukaisesti; vaatii Bosnia ja Hertsegovinaa noudattamaan kaikkia energiayhteisösopimuksen ja SAA-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan ja varmistamaan riittävän ja ripeän lähentymisen EU:n ympäristösäännöstöön, Bosanski Brodin öljynjalostamon aiheuttaman liiallisen ilman pilaantumisen ehkäiseminen mukaan luettuna; korostaa, että Bosnia ja Hertsegovinan on pantava täysimääräisesti täytäntöön valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehtyyn yleissopimukseen (Espoo 1991) ja strategiseen ympäristöarviointia koskevaan pöytäkirjaan (Kiova 2003) perustuvat velvoitteensa etenkin Neretvan ja Trebišnjican vesistöalueella harjoitettavan toiminnan osalta; |
| --- | --- |

35.

toteaa, että ympäristön ja ilmastonsuojelun aloilla on saavutettu vain vähän edistystä ja kehottaa viranomaisia parantamaan ympäristönsuojelua EU:n normien mukaisesti; vaatii Bosnia ja Hertsegovinaa noudattamaan kaikkia energiayhteisösopimuksen ja SAA-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan ja varmistamaan riittävän ja ripeän lähentymisen EU:n ympäristösäännöstöön, Bosanski Brodin öljynjalostamon aiheuttaman liiallisen ilman pilaantumisen ehkäiseminen mukaan luettuna; korostaa, että Bosnia ja Hertsegovinan on pantava täysimääräisesti täytäntöön valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista tehtyyn yleissopimukseen (Espoo 1991) ja strategiseen ympäristöarviointia koskevaan pöytäkirjaan (Kiova 2003) perustuvat velvoitteensa etenkin Neretvan ja Trebišnjican vesistöalueella harjoitettavan toiminnan osalta;

| 36. | pitää myönteisenä Bosnia ja Hertsegovinan rakentavaa ja aloitteellista suhtautumista alueellisen yhteistyön edistämiseen; pitää erittäin onnistuneena sen yhteisten rajapartioiden järjestämistä toistuvasti naapurimaiden kanssa; korostaa hyvien naapuruussuhteiden erittäin suurta merkitystä; kehottaa uusia johtajia jatkamaan ja lisäämään toimia ratkaisemattomien raja- ja omaisuuskiistojen selvittämiseksi naapurimaiden kanssa; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa saattamaan rajamerkintäprosessin Montenegron kanssa päätökseen vilpittömässä mielessä toukokuussa 2014 aikaansaadun sopimuksen perusteella; |
| --- | --- |

36.

pitää myönteisenä Bosnia ja Hertsegovinan rakentavaa ja aloitteellista suhtautumista alueellisen yhteistyön edistämiseen; pitää erittäin onnistuneena sen yhteisten rajapartioiden järjestämistä toistuvasti naapurimaiden kanssa; korostaa hyvien naapuruussuhteiden erittäin suurta merkitystä; kehottaa uusia johtajia jatkamaan ja lisäämään toimia ratkaisemattomien raja- ja omaisuuskiistojen selvittämiseksi naapurimaiden kanssa; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa saattamaan rajamerkintäprosessin Montenegron kanssa päätökseen vilpittömässä mielessä toukokuussa 2014 aikaansaadun sopimuksen perusteella;

| 37. | pitää valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovinan ulkopolitiikassa ei edelleenkään ole yhteistä linjaa, mikä on johtanut siihen, että yhteneväisyys unionin kantojen kanssa on ollut vähäistä (52 prosenttia); muistuttaa Bosnia ja Hertsegovinan yhtenäisen ulkopolitiikan erittäin suuresta merkityksestä; on huolissaan seurauksista, joita aiheutuu siitä, että Venäjä ei hyväksy rauhan täytäntöönpanoneuvoston kielellisiä vakiomuotoiluja Bosnia ja Hertsegovinan alueellisesta koskemattomuudesta ja että se esittää kielteisessä valossa Bosnia ja Hertsegovinan pyrkimykset lähentyä Euroopan unioniin; pitää myönteisenä valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen keskittyvän Althea-operaation jatkamista osana YK:n uudistettua toimeksiantoa; |
| --- | --- |

37.

pitää valitettavana, että Bosnia ja Hertsegovinan ulkopolitiikassa ei edelleenkään ole yhteistä linjaa, mikä on johtanut siihen, että yhteneväisyys unionin kantojen kanssa on ollut vähäistä (52 prosenttia); muistuttaa Bosnia ja Hertsegovinan yhtenäisen ulkopolitiikan erittäin suuresta merkityksestä; on huolissaan seurauksista, joita aiheutuu siitä, että Venäjä ei hyväksy rauhan täytäntöönpanoneuvoston kielellisiä vakiomuotoiluja Bosnia ja Hertsegovinan alueellisesta koskemattomuudesta ja että se esittää kielteisessä valossa Bosnia ja Hertsegovinan pyrkimykset lähentyä Euroopan unioniin; pitää myönteisenä valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen keskittyvän Althea-operaation jatkamista osana YK:n uudistettua toimeksiantoa;

| 38. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan äskettäin valittuja toimielimiä käyttämään EU:n uuden lähestymistavan tarjoamaa mahdollisuutta tehdä sopimus vakautus- ja assosiaatiosopimuksen/väliaikaisen sopimuksen mukauttamisesta ottaen huomioon Kroatian liittyminen EU:n jäseneksi ja perinteisen kaupan säilyttäminen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan äskettäin valittuja toimielimiä käyttämään EU:n uuden lähestymistavan tarjoamaa mahdollisuutta tehdä sopimus vakautus- ja assosiaatiosopimuksen/väliaikaisen sopimuksen mukauttamisesta ottaen huomioon Kroatian liittyminen EU:n jäseneksi ja perinteisen kaupan säilyttäminen;

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Bosnia ja Hertsegovinan presidentille, Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan parlamentille sekä Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan hallitukselle ja parlamentille ja 10 maakunnan/kantonin hallituksille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Bosnia ja Hertsegovinan presidentille, Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvostolle, Bosnia ja Hertsegovinan parlamentille sekä Bosnia ja Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan hallitukselle ja parlamentille ja 10 maakunnan/kantonin hallituksille.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Euroopan investointipankin vuosikertomus 2013

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2013 (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2013,

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankkiryhmän tilinpäätöskertomuksen vuodelta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankkiryhmän tilinpäätöskertomuksen vuodelta 2013,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman innovatiivisista rahoitusvälineistä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman innovatiivisista rahoitusvälineistä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (1),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2011 (2),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Euroopan investointipankki (EIP) – vuosikertomus 2012” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Euroopan investointipankki (EIP) – vuosikertomus 2012” (3),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 26. kesäkuuta 2012 antaman selvityksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”,

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Eurooppaan tehtävien investointien houkuttavuudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman Eurooppaan tehtävien investointien houkuttavuudesta (4),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta (5),

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta (COM(2014)0168),

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa ehdotetaan 10 miljardin euron lisäystä EIP:n pääomaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa ehdotetaan 10 miljardin euron lisäystä EIP:n pääomaan,

| — | ottaa huomioon 27. ja 28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vaaditaan uutta investointiohjelmaa pk-yritysten tukemiseksi ja talouden rahoituksen edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. ja 28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vaaditaan uutta investointiohjelmaa pk-yritysten tukemiseksi ja talouden rahoituksen edistämiseksi,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa asetetaan tavoitteeksi kaikkien EU:n politiikkojen käyttäminen kilpailukyvyn, työllisyyden ja kasvun tukemiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa asetetaan tavoitteeksi kaikkien EU:n politiikkojen käyttäminen kilpailukyvyn, työllisyyden ja kasvun tukemiseen,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannot innovatiivisista rahoitusvälineistä: ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle” (COM(2011)0662) ja ”Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannot innovatiivisista rahoitusvälineistä: ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle” (COM(2011)0662) ja ”Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe” (COM(2011)0660),

| — | ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman lisäyksen, erityisesti EIP:n ja EBRD:n välisten suhteiden osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman lisäyksen, erityisesti EIP:n ja EBRD:n välisten suhteiden osalta,

| — | ottaa huomioon päätöksen EBRD:n toiminta-alan laajentamisesta koskemaan Välimeren aluetta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöksen EBRD:n toiminta-alan laajentamisesta koskemaan Välimeren aluetta (6),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 allekirjoitetun EIP:n ja EBRD:n välisen uuden yhteisymmärryspöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2012 allekirjoitetun EIP:n ja EBRD:n välisen uuden yhteisymmärryspöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1080/2011/EU (7) EIP:n ulkoisista valtuuksista vuosiksi 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1080/2011/EU (7) EIP:n ulkoisista valtuuksista vuosiksi 2007–2013,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0057/2015),

| A. | katsoo, että kaikilla jäsenvaltioiden ja EU:n, myös EIP:n, saatavilla olevilla varoilla on tehokkaasti ja viipymättä tuettava ja lisättävä julkisia ja yksityisiä investointeja, parannettava kilpailukykyä, elvytettävä kestävää ja osallistavaa kasvua sekä edistettävä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja infrastruktuurien kehittämistä; katsoo, että tämä on tehtävä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ja ottaen huomioon, että EIP:n tehtävänä on tukea sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että se voi antaa arvokasta tukea jäsenvaltioille, jotka ovat vaikeuksissa nykyisessä kriittisessä sosiaalisessa ja taloudellisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kaikilla jäsenvaltioiden ja EU:n, myös EIP:n, saatavilla olevilla varoilla on tehokkaasti ja viipymättä tuettava ja lisättävä julkisia ja yksityisiä investointeja, parannettava kilpailukykyä, elvytettävä kestävää ja osallistavaa kasvua sekä edistettävä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja infrastruktuurien kehittämistä; katsoo, että tämä on tehtävä Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ja ottaen huomioon, että EIP:n tehtävänä on tukea sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että se voi antaa arvokasta tukea jäsenvaltioille, jotka ovat vaikeuksissa nykyisessä kriittisessä sosiaalisessa ja taloudellisessa tilanteessa;

| B. | katsoo, että talous- ja rahoituskriisi yhdistettynä säästöpolitiikkaan on heikentänyt vakavasti talouskasvua useissa jäsenvaltioissa, mikä on pahentanut nopeasti sosiaalisia oloja, kasvattanut vääjäämättä eriarvoisuutta ja epätasapainoa Euroopan eri alueiden välillä ja estänyt saavuttamasta sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aitoa lähentymistä koskevaa tavoitetta, ja siten se on horjuttanut Euroopan yhdentymistä ja demokratiaa; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että talous- ja rahoituskriisi yhdistettynä säästöpolitiikkaan on heikentänyt vakavasti talouskasvua useissa jäsenvaltioissa, mikä on pahentanut nopeasti sosiaalisia oloja, kasvattanut vääjäämättä eriarvoisuutta ja epätasapainoa Euroopan eri alueiden välillä ja estänyt saavuttamasta sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aitoa lähentymistä koskevaa tavoitetta, ja siten se on horjuttanut Euroopan yhdentymistä ja demokratiaa;

| C. | korostaa, että EIP ei ole liikepankki ja että sen keskeisenä tehtävänä on edelleen vauhdittaa järkevien julkisten ja yksityisten pitkän aikavälin investointien rahoitusta, samalla kun se jatkaa parhaiden toiminnan vakautta edistävien pankkikäytäntöjen soveltamista voidakseen säilyttää vahvan pääomatilanteensa ja vaikuttaa myönteisesti lainanannon edellytyksiin; |
| --- | --- |

C.

korostaa, että EIP ei ole liikepankki ja että sen keskeisenä tehtävänä on edelleen vauhdittaa järkevien julkisten ja yksityisten pitkän aikavälin investointien rahoitusta, samalla kun se jatkaa parhaiden toiminnan vakautta edistävien pankkikäytäntöjen soveltamista voidakseen säilyttää vahvan pääomatilanteensa ja vaikuttaa myönteisesti lainanannon edellytyksiin;

| D. | pitää tarpeellisena pyrkiä erityisesti lisäämään yhteisiä toimia (yhdessä EIR:n tai muiden takuuvälineiden kanssa) pk-yritysten tai kestävän aineellisen ja aineettoman infrastruktuurin rahoittamiseksi, sillä yksi syy investointien ja lainanannon vähenemiseen on jäsenvaltioiden talouksien kilpailukyvyn heikkeneminen; |
| --- | --- |

D.

pitää tarpeellisena pyrkiä erityisesti lisäämään yhteisiä toimia (yhdessä EIR:n tai muiden takuuvälineiden kanssa) pk-yritysten tai kestävän aineellisen ja aineettoman infrastruktuurin rahoittamiseksi, sillä yksi syy investointien ja lainanannon vähenemiseen on jäsenvaltioiden talouksien kilpailukyvyn heikkeneminen;

| E. | katsoo, että EIP:n olisi tehtävänkuvansa mukaisesti edelleen rahoitettava EU:n ulkoiseen toimintaan liittyviä, korkeat sosiaali- ja ympäristönormit täyttäviä hankkeita; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että EIP:n olisi tehtävänkuvansa mukaisesti edelleen rahoitettava EU:n ulkoiseen toimintaan liittyviä, korkeat sosiaali- ja ympäristönormit täyttäviä hankkeita;

| F. | katsoo, että EIP:n olisi valittava investointikohteensa itsenäisesti ja kohteiden toteutuskelpoisuuden, niiden tuottaman lisäarvon ja niiden taloutta elvyttävien vaikutusten perusteella; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EIP:n olisi valittava investointikohteensa itsenäisesti ja kohteiden toteutuskelpoisuuden, niiden tuottaman lisäarvon ja niiden taloutta elvyttävien vaikutusten perusteella;

| G. | katsoo, että EIP:tä olisi kehitettävä kehityspankin kaltaiseksi samalla kun se tiivistää makrotaloudellista koordinointia jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EIP:tä olisi kehitettävä kehityspankin kaltaiseksi samalla kun se tiivistää makrotaloudellista koordinointia jäsenvaltioiden kanssa;

| H. | katsoo, että EIP:n olisi oltava paitsi rahoituslaitos, myös tiedon ja hyvien käytäntöjen pankki; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EIP:n olisi oltava paitsi rahoituslaitos, myös tiedon ja hyvien käytäntöjen pankki;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin suhteellisen pienet ja hyvin keskittyneet arvopaperistamismarkkinat, joilla pk-yritysten lainoja voidaan arvopaperistaa vain vähäisessä määrin, ovat pienentyneet entisestään kriisin johdosta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin suhteellisen pienet ja hyvin keskittyneet arvopaperistamismarkkinat, joilla pk-yritysten lainoja voidaan arvopaperistaa vain vähäisessä määrin, ovat pienentyneet entisestään kriisin johdosta;

Investoinnit

| 1. | panee merkille EIP:n vuosikertomuksen 2013, ryhmän rahoitustoiminnan kasvun 37 prosentilla 75,1 miljardiin euroon ja EIP:n pääoman korotuksen, joka toteutettiin vuonna 2013; on huolissaan EU:n talouden seisahtumisesta ja etenkin siitä, että julkiset ja yksityiset investoinnit ovat supistuneet vuoden 2007 tasosta noin 18 prosenttia ja lainananto pk-yrityksille supistui järisyttävät 35 prosenttia vuosien 2008 ja 2013 välillä; korostaa, että tällainen supistuminen vaikeuttaa suuresti kestävää elpymistä ja todellista edistymistä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa; |
| --- | --- |

1.

panee merkille EIP:n vuosikertomuksen 2013, ryhmän rahoitustoiminnan kasvun 37 prosentilla 75,1 miljardiin euroon ja EIP:n pääoman korotuksen, joka toteutettiin vuonna 2013; on huolissaan EU:n talouden seisahtumisesta ja etenkin siitä, että julkiset ja yksityiset investoinnit ovat supistuneet vuoden 2007 tasosta noin 18 prosenttia ja lainananto pk-yrityksille supistui järisyttävät 35 prosenttia vuosien 2008 ja 2013 välillä; korostaa, että tällainen supistuminen vaikeuttaa suuresti kestävää elpymistä ja todellista edistymistä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteissa;

| 2. | huomauttaa, että kansallisten ennusteiden mukaan lähes puolet jäsenvaltioista ei saavuta koulutusjärjestelmiä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kansallisia tavoitteitaan vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen osalta suuntaus on tätäkin huonompi; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että kansallisten ennusteiden mukaan lähes puolet jäsenvaltioista ei saavuta koulutusjärjestelmiä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia kansallisia tavoitteitaan vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen osalta suuntaus on tätäkin huonompi;

| 3. | huomauttaa, että EIP:n rahoitusvälineiden parantaminen ei voi korvata kansallista talouspolitiikkaa ja rakenneuudistuksia, joilla pyritään luomaa kestävää kasvua ja työpaikkoja; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että EIP:n rahoitusvälineiden parantaminen ei voi korvata kansallista talouspolitiikkaa ja rakenneuudistuksia, joilla pyritään luomaa kestävää kasvua ja työpaikkoja;

| 4. | panee merkille komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), johon sisältyvät nykyiset varat ja jolla on tarkoitus vivuttaa yksityistä pääomaa suhteessa 1:15; panee merkille tavoitteen elvyttää EU:n taloutta ottamalla käyttöön 315 miljardia euroa kolmen seuraavan vuoden aikana uudesta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR); tähdentää investointiohjelman täytäntöönpanon edellyttävän EIP:n henkilöresurssien lisäämistä, jotta pankki voi täyttää tehtävänsä; |
| --- | --- |

4.

panee merkille komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), johon sisältyvät nykyiset varat ja jolla on tarkoitus vivuttaa yksityistä pääomaa suhteessa 1:15; panee merkille tavoitteen elvyttää EU:n taloutta ottamalla käyttöön 315 miljardia euroa kolmen seuraavan vuoden aikana uudesta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR); tähdentää investointiohjelman täytäntöönpanon edellyttävän EIP:n henkilöresurssien lisäämistä, jotta pankki voi täyttää tehtävänsä;

| 5. | panee merkille komission ja EIP:n johtaman erityistyöryhmän perustamisen ja tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät lainsäädäntöehdotukset ESIR:n perustamiseksi; painottaa, että lainsäädäntöehdotuksissa on varmistettava rahaston hallinnon ja valintamenettelyn laadukkuus sekä rahaston toimintaa ohjaava demokraattisesti valvottu seuranta- ja arviointikehys, ja huomauttaa, että kriteerit, joita sovelletaan valittaessa rahoitettavien joukkoon sisällytettäviä hankkeita, on vahvistettava mahdollisimman avoimesti; |
| --- | --- |

5.

panee merkille komission ja EIP:n johtaman erityistyöryhmän perustamisen ja tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät lainsäädäntöehdotukset ESIR:n perustamiseksi; painottaa, että lainsäädäntöehdotuksissa on varmistettava rahaston hallinnon ja valintamenettelyn laadukkuus sekä rahaston toimintaa ohjaava demokraattisesti valvottu seuranta- ja arviointikehys, ja huomauttaa, että kriteerit, joita sovelletaan valittaessa rahoitettavien joukkoon sisällytettäviä hankkeita, on vahvistettava mahdollisimman avoimesti;

| 6. | odottaa komission investointiohjelman edistävän ja helpottavan rahoituksen saantia jäsenvaltioissa ja alueilla; muistuttaa, että EIP:n on olennaisen tärkeää tehdä yhteistyötä unionin rahastojen kanssa erityisesti näissä jäsenvaltioissa ja näillä alueilla, jotta voidaan toteuttaa kannattavia julkisia investointeja ja keskeisiä infrastruktuurihankkeita; |
| --- | --- |

6.

odottaa komission investointiohjelman edistävän ja helpottavan rahoituksen saantia jäsenvaltioissa ja alueilla; muistuttaa, että EIP:n on olennaisen tärkeää tehdä yhteistyötä unionin rahastojen kanssa erityisesti näissä jäsenvaltioissa ja näillä alueilla, jotta voidaan toteuttaa kannattavia julkisia investointeja ja keskeisiä infrastruktuurihankkeita;

| 7. | pitää tarpeellisena asettaa etusijalle hankkeet, jotka tuottavat Euroopan tason lisäarvoa ja joita koskevan kustannus-hyötyanalyysin tulos on positiivinen; korostaa, että on tärkeää toteuttaa hankkeita, joiden työllistävät vaikutukset ovat mahdollisimman suuret; painottaa tarvetta keskittyä korkean riskin hankkeisiin, joihin on vaikea saada rahoitusta pankeilta; varoittaa, että erityistyöryhmää saatetaan painostaa poliittisesti, jotta se edistäisi tiettyjen eturyhmien suosimia hankkeita, ja että tämän johdosta varoja saatetaan kohdistaa kannattamattomiin investointeihin, jotka eivät palvele yleistä etua; |
| --- | --- |

7.

pitää tarpeellisena asettaa etusijalle hankkeet, jotka tuottavat Euroopan tason lisäarvoa ja joita koskevan kustannus-hyötyanalyysin tulos on positiivinen; korostaa, että on tärkeää toteuttaa hankkeita, joiden työllistävät vaikutukset ovat mahdollisimman suuret; painottaa tarvetta keskittyä korkean riskin hankkeisiin, joihin on vaikea saada rahoitusta pankeilta; varoittaa, että erityistyöryhmää saatetaan painostaa poliittisesti, jotta se edistäisi tiettyjen eturyhmien suosimia hankkeita, ja että tämän johdosta varoja saatetaan kohdistaa kannattamattomiin investointeihin, jotka eivät palvele yleistä etua;

| 8. | korostaa, että komission ESIR:lle kaavailemissa takuissa ei ole kyse uusista vaan uudelleen kohdennetuista varoista; painottaa, että on olennaisen tärkeää selvittää varojen uudelleen kohdentamisen vaihtoehtokustannukset ja täsmentää, missä määrin kaavailtujen ESIR:n yhteisrahoittamien lisäinvestointien kokonaistuottojen odotetaan ylittävän tuotot, jotka olisi saatu käyttämällä uudelleen kohdennetut varat alkuperäiseen tarkoitukseensa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että komission ESIR:lle kaavailemissa takuissa ei ole kyse uusista vaan uudelleen kohdennetuista varoista; painottaa, että on olennaisen tärkeää selvittää varojen uudelleen kohdentamisen vaihtoehtokustannukset ja täsmentää, missä määrin kaavailtujen ESIR:n yhteisrahoittamien lisäinvestointien kokonaistuottojen odotetaan ylittävän tuotot, jotka olisi saatu käyttämällä uudelleen kohdennetut varat alkuperäiseen tarkoitukseensa;

| 9. | huomauttaa, että hankkeiden valintaprosessissa olisi pyrittävä välttämään syrjäytymis- ja uudelleenjärjestelyvaikutuksia, minkä vuoksi siinä olisi keskityttävä Euroopan tason lisäarvoa tuottaviin hankkeisiin, joissa on paljon innovointiin perustuvia mahdollisuuksia ja jotka täyttävät täydentävyyskriteerin; korostaa, että joukkotyöttömyydestä kärsivissä EU:n jäsenvaltioissa valittujen hankkeiden työllistämispotentiaali on otettava huomioon; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että hankkeiden valintaprosessissa olisi pyrittävä välttämään syrjäytymis- ja uudelleenjärjestelyvaikutuksia, minkä vuoksi siinä olisi keskityttävä Euroopan tason lisäarvoa tuottaviin hankkeisiin, joissa on paljon innovointiin perustuvia mahdollisuuksia ja jotka täyttävät täydentävyyskriteerin; korostaa, että joukkotyöttömyydestä kärsivissä EU:n jäsenvaltioissa valittujen hankkeiden työllistämispotentiaali on otettava huomioon;

| 10. | pyytää siksi komissiota arvioimaan tulevassa lainsäädäntöehdotuksessaan huolellisesti ne EU:n talousarviokehyksen osat, joista ESIR:lle annettavat takuut on tarkoitus järjestää, jotta kyseisten varojen uudelleen kohdentamiseen liittyvät vaihtoehtokustannukset voidaan minimoida; kehottaa lisäksi neuvostoa, komissiota ja EIP:n valtuustoa arvioimaan asianmukaisesti investointiohjelmasta aiheutuvia tulonjakovaikutuksia, toisin sanoen sijoittajien tuottojen mahdollista kasvua asiakkaiden kustannuksella, kun nämä joutuvat maksamaan uuden infrastruktuurin käytöstä investoinnin riittävän tuoton varmistamiseksi; kehottaa EIP:tä ja komissiota tarkastelemaan lähemmin EU:n investointivajeen rakennetta ja selvittämään, onko kyse julkisten vai yksityisten investointien vähyydestä, sekä täsmentämään, millaisia investointeja, julkisia vai yksityisiä, on tarkoitus tukea ja kuinka suuria tuotto-odotuksia investoinneille asetetaan; |
| --- | --- |

10.

pyytää siksi komissiota arvioimaan tulevassa lainsäädäntöehdotuksessaan huolellisesti ne EU:n talousarviokehyksen osat, joista ESIR:lle annettavat takuut on tarkoitus järjestää, jotta kyseisten varojen uudelleen kohdentamiseen liittyvät vaihtoehtokustannukset voidaan minimoida; kehottaa lisäksi neuvostoa, komissiota ja EIP:n valtuustoa arvioimaan asianmukaisesti investointiohjelmasta aiheutuvia tulonjakovaikutuksia, toisin sanoen sijoittajien tuottojen mahdollista kasvua asiakkaiden kustannuksella, kun nämä joutuvat maksamaan uuden infrastruktuurin käytöstä investoinnin riittävän tuoton varmistamiseksi; kehottaa EIP:tä ja komissiota tarkastelemaan lähemmin EU:n investointivajeen rakennetta ja selvittämään, onko kyse julkisten vai yksityisten investointien vähyydestä, sekä täsmentämään, millaisia investointeja, julkisia vai yksityisiä, on tarkoitus tukea ja kuinka suuria tuotto-odotuksia investoinneille asetetaan;

| 11. | panee merkille, että EIP on ilmoittanut olevansa valmis ostamaan jälkimarkkinoilta ESIR:n liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja, jos ESIR laskee sellaisia itse liikkeeseen tai jos EIP laskee niitä liikkeeseen sen puolesta; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että EIP on ilmoittanut olevansa valmis ostamaan jälkimarkkinoilta ESIR:n liikkeeseen laskemia joukkovelkakirjoja, jos ESIR laskee sellaisia itse liikkeeseen tai jos EIP laskee niitä liikkeeseen sen puolesta;

| 12. | pitää välttämättömänä löytää uusi tasapaino paremman arvioinnin ja parhaiden mahdollisten investointien välillä ja ohjata talous kestävän kasvun ja työllistävän elpymisen tielle; |
| --- | --- |

12.

pitää välttämättömänä löytää uusi tasapaino paremman arvioinnin ja parhaiden mahdollisten investointien välillä ja ohjata talous kestävän kasvun ja työllistävän elpymisen tielle;

| 13. | muistuttaa Eurooppa 2020 -strategian tärkeydestä; korostaa, että tulevassa investointipaketissa olisi otettava paremmin huomioon koheesiopolitiikkaa, kestävyyttä ja energiatehokkuutta koskevat yleiset tavoitteet; kehottaa komissiota ja EIP:n valtuustoa parantamaan laadukkaita investointeja koskevia tulosindikaattoreitaan edellä mainitun näkökohdan huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa Eurooppa 2020 -strategian tärkeydestä; korostaa, että tulevassa investointipaketissa olisi otettava paremmin huomioon koheesiopolitiikkaa, kestävyyttä ja energiatehokkuutta koskevat yleiset tavoitteet; kehottaa komissiota ja EIP:n valtuustoa parantamaan laadukkaita investointeja koskevia tulosindikaattoreitaan edellä mainitun näkökohdan huomioon ottamiseksi;

| 14. | korostaa, että EIP:n on otettava keskeinen rooli Euroopan investointiohjelman rahoituksessa sitoutumalla osoittamaan 5 miljardia euroa uuden Euroopan strategisten investointien rahaston perustamista varten; kehottaa sen vuoksi neuvostoa, komissiota ja EIP:n valtuustoa arvioimaan huolellisesti, onko EIP:llä riittävästi resursseja sille tässä ohjelmassa annettujen uusien tehtävien täyttämiseen; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että EIP:n on otettava keskeinen rooli Euroopan investointiohjelman rahoituksessa sitoutumalla osoittamaan 5 miljardia euroa uuden Euroopan strategisten investointien rahaston perustamista varten; kehottaa sen vuoksi neuvostoa, komissiota ja EIP:n valtuustoa arvioimaan huolellisesti, onko EIP:llä riittävästi resursseja sille tässä ohjelmassa annettujen uusien tehtävien täyttämiseen;

| 15. | on sitä mieltä, että EIP:n asianmukainen osallistuminen investointiohjelmaan edellyttää, että EIP:n lainanannon ja lainanoton ylärajoja nostetaan merkittävästi seuraavien viiden vuoden aikana, jotta EIP:n tasetta voidaan kasvattaa huomattavasti; katsoo, että liiallisella vivutuksella vaarannetaan investointiohjelman tavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

15.

on sitä mieltä, että EIP:n asianmukainen osallistuminen investointiohjelmaan edellyttää, että EIP:n lainanannon ja lainanoton ylärajoja nostetaan merkittävästi seuraavien viiden vuoden aikana, jotta EIP:n tasetta voidaan kasvattaa huomattavasti; katsoo, että liiallisella vivutuksella vaarannetaan investointiohjelman tavoitteiden saavuttaminen;

| 16. | katsoo, että edistämällä yhtenäisten pääomamarkkinoiden toimintaa koskevaa institutionaalista kehystä voidaan nopeuttaa investointiohjelman täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että edistämällä yhtenäisten pääomamarkkinoiden toimintaa koskevaa institutionaalista kehystä voidaan nopeuttaa investointiohjelman täytäntöönpanoa;

| 17. | toteaa kuitenkin, että EIP:n nykyisessä toimintasuunnitelmassa ennakoidaan lainanannon supistuvan 67 miljardiin euroon vuosina 2014 ja 2015 ja arvioidaan vaihteluvälin tavoitearvon olevan 58,5 miljardia euroa vuonna 2016; |
| --- | --- |

17.

toteaa kuitenkin, että EIP:n nykyisessä toimintasuunnitelmassa ennakoidaan lainanannon supistuvan 67 miljardiin euroon vuosina 2014 ja 2015 ja arvioidaan vaihteluvälin tavoitearvon olevan 58,5 miljardia euroa vuonna 2016;

| 18. | korostaa, että EIP:n pääoman äskettäisellä 10 miljardin euron lisäyksellä kasvatettua lainanantokykyä on hyödynnetty vajavaisesti; kehottaa painokkaasti sidosryhmiä edistämään mahdollisuuksien mukaan toimia, joilla lisätään EIP:n lainanantoa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että EIP:n pääoman äskettäisellä 10 miljardin euron lisäyksellä kasvatettua lainanantokykyä on hyödynnetty vajavaisesti; kehottaa painokkaasti sidosryhmiä edistämään mahdollisuuksien mukaan toimia, joilla lisätään EIP:n lainanantoa;

| 19. | kehottaa komissiota rohkaisemaan EIP:tä ja kansallisia kehityspankkeja tekemään monenvälistä yhteistyötä synergioiden edistämiseksi, riskien ja kustannusten jakamiseksi sekä asianmukaisen luototuksen varmistamiseksi sellaisille EU:n hankkeille, joilla on myönteisiä vaikutuksia tuottavuuteen, työllisyyteen, ympäristönsuojeluun ja elämänlaatuun; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota rohkaisemaan EIP:tä ja kansallisia kehityspankkeja tekemään monenvälistä yhteistyötä synergioiden edistämiseksi, riskien ja kustannusten jakamiseksi sekä asianmukaisen luototuksen varmistamiseksi sellaisille EU:n hankkeille, joilla on myönteisiä vaikutuksia tuottavuuteen, työllisyyteen, ympäristönsuojeluun ja elämänlaatuun;

| 20. | kehottaa komissiota ja EIP:tä sisällyttämään toiminta-alaansa selkeää sosiaalista etua, kuten työllisyyden parantumista, tarjoavia investointeja, tehostamaan lainanannolla työttömyyden vähentämistoimia, joissa keskitytään erityisesti luomaan työmahdollisuuksia nuorille, sekä tukemaan julkisia ja tuottavia investointeja ja välttämättömiä infrastruktuurihankkeita etenkin jäsenvaltioissa, joissa työttömyysaste on korkea ja BKT on alle keskiarvon; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota ja EIP:tä sisällyttämään toiminta-alaansa selkeää sosiaalista etua, kuten työllisyyden parantumista, tarjoavia investointeja, tehostamaan lainanannolla työttömyyden vähentämistoimia, joissa keskitytään erityisesti luomaan työmahdollisuuksia nuorille, sekä tukemaan julkisia ja tuottavia investointeja ja välttämättömiä infrastruktuurihankkeita etenkin jäsenvaltioissa, joissa työttömyysaste on korkea ja BKT on alle keskiarvon;

| 21. | vahvistaa varovaisen tukensa sille, että kehitetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotka hyvin suunniteltuina voivat merkittävästi edistää pitkän aikavälin investointeja, digitaalitaloutta, tutkimusta ja innovointia, inhimillistä pääomaa sekä Euroopan laajuisia liikenne-, energia- tai televiestintäverkkoja; pitää valitettavana, että epäonnistuneista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista on tullut kallis yksityisen sektorin julkinen rahoitusjärjestelmä, joka kasvattaa julkisen talouden velkaa; huomauttaa myös, että tällaisia operaatioita vaivaa usein avoimuuden puute ja toimeenpanomääräyksissä julkisille ja yksityisille toimijoille annetun informaation epäsymmetrisyys yleensä yksityisen sektorin hyväksi; |
| --- | --- |

21.

vahvistaa varovaisen tukensa sille, että kehitetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotka hyvin suunniteltuina voivat merkittävästi edistää pitkän aikavälin investointeja, digitaalitaloutta, tutkimusta ja innovointia, inhimillistä pääomaa sekä Euroopan laajuisia liikenne-, energia- tai televiestintäverkkoja; pitää valitettavana, että epäonnistuneista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista on tullut kallis yksityisen sektorin julkinen rahoitusjärjestelmä, joka kasvattaa julkisen talouden velkaa; huomauttaa myös, että tällaisia operaatioita vaivaa usein avoimuuden puute ja toimeenpanomääräyksissä julkisille ja yksityisille toimijoille annetun informaation epäsymmetrisyys yleensä yksityisen sektorin hyväksi;

| 22. | ehdottaa, että EIP lisää valmiuksiaan tehdä alakohtaisia analyyseja ja tehostaa makrotalouden analyyseihin liittyvää toimintaansa; |
| --- | --- |

22.

ehdottaa, että EIP lisää valmiuksiaan tehdä alakohtaisia analyyseja ja tehostaa makrotalouden analyyseihin liittyvää toimintaansa;

Riskinjakovälineet ja hankejoukkolainat

| 23. | toteaa, että riskinjakovälineitä, jotka viime kädessä tarkoittavat julkista tukea, tulisi käyttää vain silloin, kun markkinoiden puutteellinen toiminta aiheuttaa ulkoisia kustannuksia tai kun toteutetaan yleistä etua koskevia tehtäviä, esimerkiksi tarjotaan julkisia hyödykkeitä tai yleishyödyllisiä palveluja, pitäen mielessä, että niiden käyttöön liittyy aina tappioiden sosialisoinnin ja voittojen yksityistämisen riski; huomauttaa, että toimien epäonnistuessa julkinen sektori joutuu kattamaan tappiot; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että riskinjakovälineitä, jotka viime kädessä tarkoittavat julkista tukea, tulisi käyttää vain silloin, kun markkinoiden puutteellinen toiminta aiheuttaa ulkoisia kustannuksia tai kun toteutetaan yleistä etua koskevia tehtäviä, esimerkiksi tarjotaan julkisia hyödykkeitä tai yleishyödyllisiä palveluja, pitäen mielessä, että niiden käyttöön liittyy aina tappioiden sosialisoinnin ja voittojen yksityistämisen riski; huomauttaa, että toimien epäonnistuessa julkinen sektori joutuu kattamaan tappiot;

| 24. | toteaa, että julkisten varojen käyttö riskinjakovälineisiin ja erityisesti investointivälineiden suuririskisimpiin etuoikeusluokkiin olisi selkeästi liitettävä joko mitattavissa olevien negatiivisten ulkoisten kustannusten vähentämiseen, mitattavissa olevien positiivisten ulkoisten kustannusten tuottoon tai julkisen palvelun velvoitteiden ja yleishyödyllisten palvelujen toteuttamiseen; huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 14 artikla tarjoaa oikeusperustan tällaisen yhteyden vahvistamiselle tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä lainsäädäntöehdotuksella; |
| --- | --- |

24.

toteaa, että julkisten varojen käyttö riskinjakovälineisiin ja erityisesti investointivälineiden suuririskisimpiin etuoikeusluokkiin olisi selkeästi liitettävä joko mitattavissa olevien negatiivisten ulkoisten kustannusten vähentämiseen, mitattavissa olevien positiivisten ulkoisten kustannusten tuottoon tai julkisen palvelun velvoitteiden ja yleishyödyllisten palvelujen toteuttamiseen; huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 14 artikla tarjoaa oikeusperustan tällaisen yhteyden vahvistamiselle tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävällä lainsäädäntöehdotuksella;

Pk-yritykset

| 25. | korostaa, että pk-yritykset ovat Euroopan talouden selkäranka, minkä vuoksi investoinnit olisi kohdistettava pääasiassa niihin; pitää huolestuttavana, että rahoituksen saatavuus on edelleen yksi suurimmista eurooppalaisten pk-yritysten ongelmista; korostaa, että pk-yrityksille tarkoitetun rahoituksen myöntämistä on tehostettava ja kyseisen rahoituksen tarjoamiseksi on turvauduttava laajaan joukkoon yksityisiä sijoittajia; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että pk-yritykset ovat Euroopan talouden selkäranka, minkä vuoksi investoinnit olisi kohdistettava pääasiassa niihin; pitää huolestuttavana, että rahoituksen saatavuus on edelleen yksi suurimmista eurooppalaisten pk-yritysten ongelmista; korostaa, että pk-yrityksille tarkoitetun rahoituksen myöntämistä on tehostettava ja kyseisen rahoituksen tarjoamiseksi on turvauduttava laajaan joukkoon yksityisiä sijoittajia;

| 26. | kehottaa EIP:tä analysoimaan perusteellisesti pk-yrityksille myönnetyn rahoituksen vähenemistä ja esittämään kattavan suunnitelman, jolla varmistetaan, että pk-yrityksiä kautta Euroopan rohkaistaan hakemaan rahoitusta, joka mahdollisuuksien mukaan on EIP:n järjestämää; kehottaa komissiota ja EIP:tä arvioimaan, miten talouskriisi on vaikuttanut pankkijärjestelmään ja EIP:n rahoituksen lopullisiin saajiin, erityisesti pk-yrityksiin, yhteisötalouden toimijoihin ja julkisiin osakeyhtiöihin; pyytää EIP:tä arvioimaan, miten sen eurooppalaisille pk-yrityksille antama tuki on vaikuttanut reaalitalouteen ja mitä tuloksia tuella on saatu vuosina 2010–2014, sekä raportoimaan havaintonsa yksityiskohtaisesti; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EIP:tä analysoimaan perusteellisesti pk-yrityksille myönnetyn rahoituksen vähenemistä ja esittämään kattavan suunnitelman, jolla varmistetaan, että pk-yrityksiä kautta Euroopan rohkaistaan hakemaan rahoitusta, joka mahdollisuuksien mukaan on EIP:n järjestämää; kehottaa komissiota ja EIP:tä arvioimaan, miten talouskriisi on vaikuttanut pankkijärjestelmään ja EIP:n rahoituksen lopullisiin saajiin, erityisesti pk-yrityksiin, yhteisötalouden toimijoihin ja julkisiin osakeyhtiöihin; pyytää EIP:tä arvioimaan, miten sen eurooppalaisille pk-yrityksille antama tuki on vaikuttanut reaalitalouteen ja mitä tuloksia tuella on saatu vuosina 2010–2014, sekä raportoimaan havaintonsa yksityiskohtaisesti;

| 27. | kiinnittää huomiota mikroyritysten suureen suhteelliseen osuuteen Euroopan taloudessa ja pitää myönteisenä EIP:n toimia mikroluotonannon tukemiseksi Euroopassa; kehottaa lisäämään investointeja tällä alalla, sillä mikroyritykset ovat merkittäviä uusien työpaikkojen luojia; |
| --- | --- |

27.

kiinnittää huomiota mikroyritysten suureen suhteelliseen osuuteen Euroopan taloudessa ja pitää myönteisenä EIP:n toimia mikroluotonannon tukemiseksi Euroopassa; kehottaa lisäämään investointeja tällä alalla, sillä mikroyritykset ovat merkittäviä uusien työpaikkojen luojia;

| 28. | korostaa erityisesti riskinjakomekanismien käytöstä saatavia todellisia etuja silloin, kun edistetään pk-yritysten rahoitusta ja innovointia Euroopassa; |
| --- | --- |

28.

korostaa erityisesti riskinjakomekanismien käytöstä saatavia todellisia etuja silloin, kun edistetään pk-yritysten rahoitusta ja innovointia Euroopassa;

| 29. | panee merkille, että unionin pk-yritykset ovat saaneet aiempaa enemmän tukea, yhteensä 21,9 miljardia euroa, jolla rahoitettiin yli 230 000:tta pk-yritystä; |
| --- | --- |

29.

panee merkille, että unionin pk-yritykset ovat saaneet aiempaa enemmän tukea, yhteensä 21,9 miljardia euroa, jolla rahoitettiin yli 230 000:tta pk-yritystä;

| 30. | kehottaa EIP:tä kasvattamaan entisestään pk-yrityksiä ja innovatiivisia uusyrityksiä koskevaa lainanantokapasiteettiaan; korostaa EIP:n muiden välineiden, esimerkiksi eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn, vahvistamisen tärkeyttä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa EIP:tä kasvattamaan entisestään pk-yrityksiä ja innovatiivisia uusyrityksiä koskevaa lainanantokapasiteettiaan; korostaa EIP:n muiden välineiden, esimerkiksi eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn, vahvistamisen tärkeyttä;

| 31. | pitää myönteisenä uusien toimien kehittämistä ja toteuttamista kaupan rahoituksen alalla talouskriisin koettelemissa maissa ja katsoo, että niitä olisi toteutettava etenkin pk-yrityksille tarkoitetun kaupan rahoitusvälineen tai räätälöityjen rahoitusratkaisujen avulla, kuten taloudellista osallisuutta edistävällä eurooppalaisella Progress-mikrorahoitusjärjestelyllä; kannustaa EIP:tä ulottamaan näistä kahdesta uudesta välineestä saatavat edut koskemaan uusia edunsaajia Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

31.

pitää myönteisenä uusien toimien kehittämistä ja toteuttamista kaupan rahoituksen alalla talouskriisin koettelemissa maissa ja katsoo, että niitä olisi toteutettava etenkin pk-yrityksille tarkoitetun kaupan rahoitusvälineen tai räätälöityjen rahoitusratkaisujen avulla, kuten taloudellista osallisuutta edistävällä eurooppalaisella Progress-mikrorahoitusjärjestelyllä; kannustaa EIP:tä ulottamaan näistä kahdesta uudesta välineestä saatavat edut koskemaan uusia edunsaajia Euroopan tasolla;

| 32. | painottaa, että komission joulukuussa 2014 suorittamassa arvioinnissa oli otettava huomioon hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheen hankkeiden niin kielteiset kuin myönteisetkin vaikutukset; pitää valitettavana, että EIP on tukenut joitain toteutuskelvottomiksi ja kestämättömiksi osoittautuneita infrastruktuurihankkeita; katsoo, että EIP:n olisi investoitava hankkeisiin, jotka tarjoavat konkreettisia taloudellisia etuja, ovat ilmastomyötäisiä ja vastaavat niiden kansalaisten tarpeita ja etua, joita varten ne toteutetaan; |
| --- | --- |

32.

painottaa, että komission joulukuussa 2014 suorittamassa arvioinnissa oli otettava huomioon hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheen hankkeiden niin kielteiset kuin myönteisetkin vaikutukset; pitää valitettavana, että EIP on tukenut joitain toteutuskelvottomiksi ja kestämättömiksi osoittautuneita infrastruktuurihankkeita; katsoo, että EIP:n olisi investoitava hankkeisiin, jotka tarjoavat konkreettisia taloudellisia etuja, ovat ilmastomyötäisiä ja vastaavat niiden kansalaisten tarpeita ja etua, joita varten ne toteutetaan;

| 33. | pitää valitettavana EIP:n ja komission toimintaa Castor-hankkeessa, jota rahoitetaan hankejoukkolainoja koskevan aloitteen puitteissa ja jonka riskinarvioinnissa ei otettu huomioon, että kaasun injektointi voi lisätä seismistä toimintaa, vaikka tutkimusten mukaan tällainen riski oli selvästi olemassa (8); vaatii komissiota ja EIP:tä ryhtymään toimiin, jotta Espanjan kansalaisten ei tarvitsisi maksaa – joko kasvaneena julkisen talouden alijäämänä tai kohonneina energiakustannuksina – 1 300 miljoonan euron korvausta täysin epäonnistuneesti arvioidusta hankkeesta; kehottaa komissiota noudattamaan Euroopan oikeusasiamiehen suosituksia ja tutkimaan, voidaanko Espanjan hallituksen Castor-hankkeen suhteen tekemiä päätöksiä pitää kiellettynä valtiontukena; |
| --- | --- |

33.

pitää valitettavana EIP:n ja komission toimintaa Castor-hankkeessa, jota rahoitetaan hankejoukkolainoja koskevan aloitteen puitteissa ja jonka riskinarvioinnissa ei otettu huomioon, että kaasun injektointi voi lisätä seismistä toimintaa, vaikka tutkimusten mukaan tällainen riski oli selvästi olemassa (8); vaatii komissiota ja EIP:tä ryhtymään toimiin, jotta Espanjan kansalaisten ei tarvitsisi maksaa – joko kasvaneena julkisen talouden alijäämänä tai kohonneina energiakustannuksina – 1 300 miljoonan euron korvausta täysin epäonnistuneesti arvioidusta hankkeesta; kehottaa komissiota noudattamaan Euroopan oikeusasiamiehen suosituksia ja tutkimaan, voidaanko Espanjan hallituksen Castor-hankkeen suhteen tekemiä päätöksiä pitää kiellettynä valtiontukena;

| 34. | pitää valitettavana, että EIP rahoitti Passante di Mestre -ohitustietä sen jälkeen, kun Italian viranomaiset olivat julkisesti tiedottaneet hankkeen pääasiallisen alihankkijan toimitusjohtajan pidätyksestä veropetoksesta epäiltynä; ottaa huomioon Passante di Mestre -tien rakentamiseen ja hallinnointiin liittyvää lahjusskandaalia koskevat Italian viranomaisten meneillään olevat tutkimukset ja vetoaa EIP:hen, jotta se ei rahoittaisi Passante di Mestre -tietä hankejoukkolainoja koskevan aloitteen eikä minkään muunkaan rahoitusvälineen avulla ja jotta se varmasti noudattaisi nollatoleranssilinjaansa petoksiin hankejoukkolainojen käyttöä harkitessaan; |
| --- | --- |

34.

pitää valitettavana, että EIP rahoitti Passante di Mestre -ohitustietä sen jälkeen, kun Italian viranomaiset olivat julkisesti tiedottaneet hankkeen pääasiallisen alihankkijan toimitusjohtajan pidätyksestä veropetoksesta epäiltynä; ottaa huomioon Passante di Mestre -tien rakentamiseen ja hallinnointiin liittyvää lahjusskandaalia koskevat Italian viranomaisten meneillään olevat tutkimukset ja vetoaa EIP:hen, jotta se ei rahoittaisi Passante di Mestre -tietä hankejoukkolainoja koskevan aloitteen eikä minkään muunkaan rahoitusvälineen avulla ja jotta se varmasti noudattaisi nollatoleranssilinjaansa petoksiin hankejoukkolainojen käyttöä harkitessaan;

| 35. | kehottaa EIP:tä lisäämään riskinottokykyään edistämällä luotonantoa niille taloudenaloille, joilla on mahdollisuuksia lisätä kasvua ja työllisyyttä mutta joiden on vaikeaa saada rahoitusta ilman asianmukaisia takuita; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EIP:tä lisäämään riskinottokykyään edistämällä luotonantoa niille taloudenaloille, joilla on mahdollisuuksia lisätä kasvua ja työllisyyttä mutta joiden on vaikeaa saada rahoitusta ilman asianmukaisia takuita;

| 36. | kehottaa sen vuoksi arvioimaan pilottihankkeita perusteellisesti sellaisessa osallistavassa ja avoimessa kuulemismenettelyssä, johon osallistuu julkisia, kansallisia ja paikallisia elimiä; korostaa lisäksi, että rahoitettuja hankkeita on arvioitava niiden tuottaman lisäarvon sekä ympäristön, tuottavuuden ja työllisyyden näkökulmasta; huomauttaa, että hankejoukkolainoja koskeva aloite on edelleen vasta pilottivaiheessa; kehottaa komissiota esittämään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän lainsäädäntöehdotuksen, jolla parannetaan tulevan hankejoukkolainastrategian suunnittelua ja EIP:n laadukkaita investointeja koskevaa tulosindikaattorijärjestelmää, jotta voidaan määrittää ja mitata rahoitettujen hankkeiden vaikutusta ulkoisiin kustannuksiin sekä niiden sosiaalisia ja ympäristöä koskevia tuottoja mahdollisimman laajasti; |
| --- | --- |

36.

kehottaa sen vuoksi arvioimaan pilottihankkeita perusteellisesti sellaisessa osallistavassa ja avoimessa kuulemismenettelyssä, johon osallistuu julkisia, kansallisia ja paikallisia elimiä; korostaa lisäksi, että rahoitettuja hankkeita on arvioitava niiden tuottaman lisäarvon sekä ympäristön, tuottavuuden ja työllisyyden näkökulmasta; huomauttaa, että hankejoukkolainoja koskeva aloite on edelleen vasta pilottivaiheessa; kehottaa komissiota esittämään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävän lainsäädäntöehdotuksen, jolla parannetaan tulevan hankejoukkolainastrategian suunnittelua ja EIP:n laadukkaita investointeja koskevaa tulosindikaattorijärjestelmää, jotta voidaan määrittää ja mitata rahoitettujen hankkeiden vaikutusta ulkoisiin kustannuksiin sekä niiden sosiaalisia ja ympäristöä koskevia tuottoja mahdollisimman laajasti;

| 37. | on huolestunut hankejoukkolainoja koskevien aloitteiden mahdollisesta yleistymisestä keinona alentaa yksityisten investointien kustannuksia joko matalampien korkojen avulla tai tappioita sosialisoimalla sen sijaan, että tuettaisiin yleistä etua edistäviä investointeja tapauksissa, joissa yksityisten investointien voidaan osoittaa tarjoavan sellaista välttämätöntä asiantuntemusta tai tietotaitoa, jota ei ole saatavilla julkisella sektorilla; |
| --- | --- |

37.

on huolestunut hankejoukkolainoja koskevien aloitteiden mahdollisesta yleistymisestä keinona alentaa yksityisten investointien kustannuksia joko matalampien korkojen avulla tai tappioita sosialisoimalla sen sijaan, että tuettaisiin yleistä etua edistäviä investointeja tapauksissa, joissa yksityisten investointien voidaan osoittaa tarjoavan sellaista välttämätöntä asiantuntemusta tai tietotaitoa, jota ei ole saatavilla julkisella sektorilla;

Energia ja ilmasto

| 38. | kehottaa EIP:tä varmistamaan uusien energialainojensa ehtojen asianmukaisen täytäntöönpanon ja raportoimaan säännöllisesti ja julkisesti niiden toteutumisesta; |
| --- | --- |

38.

kehottaa EIP:tä varmistamaan uusien energialainojensa ehtojen asianmukaisen täytäntöönpanon ja raportoimaan säännöllisesti ja julkisesti niiden toteutumisesta;

| 39. | kehottaa EIP:tä tehostamaan investointitoimiaan, jotta sen hiilijalanjälki pienenisi merkittävästi, ja laatimaan toimintaperiaatteita, jolla edesautetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista; pitää myönteisenä, että EIP toteuttaa ja julkistaa ilmastoarvioinnin ja kaikkein toimintojensa tarkastelun vuonna 2015, mikä voi johtaa ilmastonsuojelupolitiikan uudistamiseen; toivoo, että EIP:n energiapolitiikka saa konkreettista tukea investointipankin päästönormista, jota sovelletaan kaikkiin fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin energiantuotantohankkeisiin sellaisten investointien karsimiseksi, joiden arvioidut hiilidioksidipäästöt ylittävät raja-arvon; kehottaa EIP:tä arvioimaan päästönormia säännöllisesti uudelleen ja edellyttämään aiempaa tiukempia sitoumuksia; |
| --- | --- |

39.

kehottaa EIP:tä tehostamaan investointitoimiaan, jotta sen hiilijalanjälki pienenisi merkittävästi, ja laatimaan toimintaperiaatteita, jolla edesautetaan unionin ilmastotavoitteiden saavuttamista; pitää myönteisenä, että EIP toteuttaa ja julkistaa ilmastoarvioinnin ja kaikkein toimintojensa tarkastelun vuonna 2015, mikä voi johtaa ilmastonsuojelupolitiikan uudistamiseen; toivoo, että EIP:n energiapolitiikka saa konkreettista tukea investointipankin päästönormista, jota sovelletaan kaikkiin fossiilisiin polttoaineisiin perustuviin energiantuotantohankkeisiin sellaisten investointien karsimiseksi, joiden arvioidut hiilidioksidipäästöt ylittävät raja-arvon; kehottaa EIP:tä arvioimaan päästönormia säännöllisesti uudelleen ja edellyttämään aiempaa tiukempia sitoumuksia;

| 40. | suhtautuu myönteisesti EIP:n kaikkiin pyrkimyksiin edistää siirtymistä uusiutuvaan energiaan; kehottaa korjaamaan alueellisen epätasapainon uusiutuvan energian lainanannossa ja tukemaan siksi erityisesti hankkeita jäsenvaltioissa, jotka ovat riippuvaisia uusiutumattomista energialähteistä, sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien väliset erot; kehottaa myös kiinnittämään vastaisuudessa enemmän huomiota pienimuotoisiin, kantaverkon ulkopuolisiin ja hajautettuihin uusiutuvan energian hankkeisiin, joihin osallistuvat myös yksityishenkilöt ja yhteisöt; katsoo, että nämä energialähteet vähentäisivät Euroopan suurta riippuvuutta tuontienergiasta, parantaisivat energian toimitusvarmuutta ja stimuloisivat ympäristön kannalta kestävää kasvua ja vihreiden työpaikkojen luomista; korostaa, että on tärkeää rahoittaa energiatehokkuutta, energiaverkkoja ja näihin liittyvää tutkimusta ja innovointia; |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti EIP:n kaikkiin pyrkimyksiin edistää siirtymistä uusiutuvaan energiaan; kehottaa korjaamaan alueellisen epätasapainon uusiutuvan energian lainanannossa ja tukemaan siksi erityisesti hankkeita jäsenvaltioissa, jotka ovat riippuvaisia uusiutumattomista energialähteistä, sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien väliset erot; kehottaa myös kiinnittämään vastaisuudessa enemmän huomiota pienimuotoisiin, kantaverkon ulkopuolisiin ja hajautettuihin uusiutuvan energian hankkeisiin, joihin osallistuvat myös yksityishenkilöt ja yhteisöt; katsoo, että nämä energialähteet vähentäisivät Euroopan suurta riippuvuutta tuontienergiasta, parantaisivat energian toimitusvarmuutta ja stimuloisivat ympäristön kannalta kestävää kasvua ja vihreiden työpaikkojen luomista; korostaa, että on tärkeää rahoittaa energiatehokkuutta, energiaverkkoja ja näihin liittyvää tutkimusta ja innovointia;

| 41. | kehottaa EIP:tä tarjoamaan aiempaa enemmän lainoja kaikkien alojen energiatehokkuushankkeisiin ja etenkin hankkeisiin, jotka liittyvät prosessin optimointiin, pk-yrityksiin, rakennuskantaan ja kaupunkiympäristöön; kehottaa EIP:tä antamaan koheesiopolitiikan mukaisesti selkeämmän etusijan erittäin epäedullisessa asemassa oleville alueille; |
| --- | --- |

41.

kehottaa EIP:tä tarjoamaan aiempaa enemmän lainoja kaikkien alojen energiatehokkuushankkeisiin ja etenkin hankkeisiin, jotka liittyvät prosessin optimointiin, pk-yrityksiin, rakennuskantaan ja kaupunkiympäristöön; kehottaa EIP:tä antamaan koheesiopolitiikan mukaisesti selkeämmän etusijan erittäin epäedullisessa asemassa oleville alueille;

| 42. | vaatii EIP:tä esittämään arvioinnin mahdollisuudesta vähentää asteittain uusiutumattoman energian hankkeiden luototusta; |
| --- | --- |

42.

vaatii EIP:tä esittämään arvioinnin mahdollisuudesta vähentää asteittain uusiutumattoman energian hankkeiden luototusta;

Infrastruktuuri

| 43. | korostaa, että investoinnit kestäviin infrastruktuurihankkeisiin ovat keskeisen tärkeitä kilpailukyvyn parantamiseksi ja kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi Euroopassa; kehottaa siksi EIP:tä kohdistamaan rahoitustaan suurtyöttömyydestä eniten kärsiville alueille; huomauttaa, että EIP:n olisi keskityttävä rahoitustoiminnassaan ensisijaisesti maihin, joissa infrastruktuurin laatu ja kehitys on jäänyt jälkeen muista maista; |
| --- | --- |

43.

korostaa, että investoinnit kestäviin infrastruktuurihankkeisiin ovat keskeisen tärkeitä kilpailukyvyn parantamiseksi ja kasvun ja työllisyyden elvyttämiseksi Euroopassa; kehottaa siksi EIP:tä kohdistamaan rahoitustaan suurtyöttömyydestä eniten kärsiville alueille; huomauttaa, että EIP:n olisi keskityttävä rahoitustoiminnassaan ensisijaisesti maihin, joissa infrastruktuurin laatu ja kehitys on jäänyt jälkeen muista maista;

| 44. | kannustaa painottamaan sosiaalista kestävyyttä kaupunkialueiden investointeja koskevissa EIP:n toimissa; arvostaa sitä, että EIP on myöntänyt enemmän rahoitusta sosiaaliseen asuntotuotantoon, mutta korostaa, että kaupunkialueiden kestävän elvyttämisen edistämiseksi on kehitettävä edelleen sosiaalista kestävyyttä koskevaa tutkimusta ja toimintaa; |
| --- | --- |

44.

kannustaa painottamaan sosiaalista kestävyyttä kaupunkialueiden investointeja koskevissa EIP:n toimissa; arvostaa sitä, että EIP on myöntänyt enemmän rahoitusta sosiaaliseen asuntotuotantoon, mutta korostaa, että kaupunkialueiden kestävän elvyttämisen edistämiseksi on kehitettävä edelleen sosiaalista kestävyyttä koskevaa tutkimusta ja toimintaa;

Tutkimus ja innovointi

| 45. | pitää tervetulleena kasvurahoitusaloitteen (GFI) ensimmäisten toimien käynnistämistä ja painottaa, että tutkimus- ja innovointihankkeiden ja innovatiivisten uusyritysten on tärkeää saada riittävästi rahoitusta; |
| --- | --- |

45.

pitää tervetulleena kasvurahoitusaloitteen (GFI) ensimmäisten toimien käynnistämistä ja painottaa, että tutkimus- ja innovointihankkeiden ja innovatiivisten uusyritysten on tärkeää saada riittävästi rahoitusta;

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

| 46. | panee merkille ”Skills and Jobs – Investing for Youth” -aloitteen käynnistämisen ja kehottaa EIP:tä nopeuttamaan aloitteen täytäntöönpanoa ja harkitsemaan sen laajentamista; |
| --- | --- |

46.

panee merkille ”Skills and Jobs – Investing for Youth” -aloitteen käynnistämisen ja kehottaa EIP:tä nopeuttamaan aloitteen täytäntöönpanoa ja harkitsemaan sen laajentamista;

Hallinto, avoimuus ja vastuullisuus

| 47. | kehottaa EIP:tä seuraamaan entistä tiiviimmin hankkeiden täytäntöönpanoa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan varmistaa käyttöön osoitettujen varojen tehokkuus ja järkevä hallinta; |
| --- | --- |

47.

kehottaa EIP:tä seuraamaan entistä tiiviimmin hankkeiden täytäntöönpanoa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan varmistaa käyttöön osoitettujen varojen tehokkuus ja järkevä hallinta;

| 48. | huomauttaa, että EIP:n myöntämän rahoituksen maantieteellisestä jakautumisesta käy ilmi, että lainananto eri jäsenvaltioille vaihtelee merkittävästi; kehottaa EIP:tä arvioimaan vaihtelun syitä ja varmistamaan, että rahoituslaitokset ovat kaikissa jäsenvaltioissa täysin kykeneviä hallinnoimaan ja panemaan täytäntöön EIP:n ohjelmia; kehottaa myös toteuttamaan kaikissa jäsenvaltioissa erityisiä tiedotuskampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi EIP:n erityisohjelmista; kehottaa vielä tiivistämään EIP:n ja kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä EIP:n hankkeiden allekirjoittamista ja täytäntöönpanoa haittaavien pullonkaulojen poistamiseksi; |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että EIP:n myöntämän rahoituksen maantieteellisestä jakautumisesta käy ilmi, että lainananto eri jäsenvaltioille vaihtelee merkittävästi; kehottaa EIP:tä arvioimaan vaihtelun syitä ja varmistamaan, että rahoituslaitokset ovat kaikissa jäsenvaltioissa täysin kykeneviä hallinnoimaan ja panemaan täytäntöön EIP:n ohjelmia; kehottaa myös toteuttamaan kaikissa jäsenvaltioissa erityisiä tiedotuskampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi EIP:n erityisohjelmista; kehottaa vielä tiivistämään EIP:n ja kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä EIP:n hankkeiden allekirjoittamista ja täytäntöönpanoa haittaavien pullonkaulojen poistamiseksi;

| 49. | palauttaa mieliin neuvoston ja Euroopan parlamentin olevan yhtä mieltä siitä, että on tullut aika tarkastella Euroopan julkisten rahoituslaitosten järjestelmän järkiperäistämistä (9); |
| --- | --- |

49.

palauttaa mieliin neuvoston ja Euroopan parlamentin olevan yhtä mieltä siitä, että on tullut aika tarkastella Euroopan julkisten rahoituslaitosten järjestelmän järkiperäistämistä (9);

| 50. | vaatii EIP:tä parantamaan valituksia käsittelevän toimistonsa riippumattomuutta ja tehokkuutta; kehottaa EIP:n hallitusta ottamaan toimiston suositukset huomioon; kehottaa EIP:tä ryhtymään toimiin Euroopan oikeusasiamiehen kannanottojen johdosta ja syventämään yhteistyötä, jotta voidaan välttää Euroopan investointipankkia vastaan tehdyn kantelun 178/2014/AN tutkinnan kaltaisia tilanteita (10); |
| --- | --- |

50.

vaatii EIP:tä parantamaan valituksia käsittelevän toimistonsa riippumattomuutta ja tehokkuutta; kehottaa EIP:n hallitusta ottamaan toimiston suositukset huomioon; kehottaa EIP:tä ryhtymään toimiin Euroopan oikeusasiamiehen kannanottojen johdosta ja syventämään yhteistyötä, jotta voidaan välttää Euroopan investointipankkia vastaan tehdyn kantelun 178/2014/AN tutkinnan kaltaisia tilanteita (10);

| 51. | katsoo, että avoimuutta, lainojen taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointia ja due diligence -prosessin täytäntöönpanon tehokkuutta on vielä mahdollista parantaa huomattavasti; vaatii uudelleen EIP:tä ilmoittamaan tarkat tiedot siitä, miten se pyrkii nopeuttamaan toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, ja pyytää EIP:tä laatimaan yhdessä komission kanssa sitovan luettelon rahoituksen välittäjien valintaan sovellettavista arviointiperusteista ja asettamaan luettelon yleisesti saataville; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että avoimuutta, lainojen taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointia ja due diligence -prosessin täytäntöönpanon tehokkuutta on vielä mahdollista parantaa huomattavasti; vaatii uudelleen EIP:tä ilmoittamaan tarkat tiedot siitä, miten se pyrkii nopeuttamaan toimenpiteitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, ja pyytää EIP:tä laatimaan yhdessä komission kanssa sitovan luettelon rahoituksen välittäjien valintaan sovellettavista arviointiperusteista ja asettamaan luettelon yleisesti saataville;

| 52. | pitää valitettavana EIP:n avoimuuspolitiikan tarkastelun tulosta; pitää uutta avoimuuspolitiikkaa edeltäjäänsä heikompana ja katsoo, ettei siinä ole täysin päästy eroon EIP:n salailevasta toimintakulttuurista; vaatii EIP:tä soveltamaan salassapito-olettaman sijaan julkisuusolettamaa; huomauttaa, että EIP:llä on velvollisuus varmistaa, että sen avoimuuspolitiikka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaista; pitää valitettavana, että kehitysavun avoimuutta mittaavan vuoden 2013 indeksin (11) (Aid Transparency Index) mukaan EIP saa heikon tuloksen avoimuudessa ja vastuullisuudessa; |
| --- | --- |

52.

pitää valitettavana EIP:n avoimuuspolitiikan tarkastelun tulosta; pitää uutta avoimuuspolitiikkaa edeltäjäänsä heikompana ja katsoo, ettei siinä ole täysin päästy eroon EIP:n salailevasta toimintakulttuurista; vaatii EIP:tä soveltamaan salassapito-olettaman sijaan julkisuusolettamaa; huomauttaa, että EIP:llä on velvollisuus varmistaa, että sen avoimuuspolitiikka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaista; pitää valitettavana, että kehitysavun avoimuutta mittaavan vuoden 2013 indeksin (11) (Aid Transparency Index) mukaan EIP saa heikon tuloksen avoimuudessa ja vastuullisuudessa;

| 53. | kehottaa EIP:tä välttämään yhteistyötä sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, joista on huonoja kokemuksia avoimuuteen, verovilppiin, aggressiiviseen verosuunnitteluun tai muihin haitallisiin verotuskäytäntöihin, kuten verotukseen sovellettavaan ennakkopäätösjärjestelmään tai siirtohinnoittelun väärinkäyttöön, petoksiin, korruptioon tai ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin liittyen tai joilta puuttuu paikallista sitoutumista, sekä ajantasaistamaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisia toimiaan; korostaa, että globaalilainojen yhteydessä on lisättävä avoimuutta, jotta tämäntyyppisen välillisen lainanannon vaikutuksia voidaan valvoa tarkkaan; rohkaisee EIP:tä asettamaan niin suoran rahoituksen kuin myös välittäjien toteuttaman rahoituksen ehdoksi, että ilmoitetaan sekä maakohtaiset verotustiedot luottolaitoksia koskevan neljännen vakavaraisuusdirektiivin säännösten mukaisesti että tosiasiallista omistajaa koskevat tiedot; kehottaa EIP:tä vahvistamaan vastuullista verotusta koskevan uuden toimintapolitiikan ottaen lähtökohdaksi yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevan toimintapolitiikkansa vuonna 2015 suoritettavan uudelleentarkastelun päätelmät; |
| --- | --- |

53.

kehottaa EIP:tä välttämään yhteistyötä sellaisten rahoituksen välittäjien kanssa, joista on huonoja kokemuksia avoimuuteen, verovilppiin, aggressiiviseen verosuunnitteluun tai muihin haitallisiin verotuskäytäntöihin, kuten verotukseen sovellettavaan ennakkopäätösjärjestelmään tai siirtohinnoittelun väärinkäyttöön, petoksiin, korruptioon tai ympäristö- ja sosiaalisiin vaikutuksiin liittyen tai joilta puuttuu paikallista sitoutumista, sekä ajantasaistamaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisia toimiaan; korostaa, että globaalilainojen yhteydessä on lisättävä avoimuutta, jotta tämäntyyppisen välillisen lainanannon vaikutuksia voidaan valvoa tarkkaan; rohkaisee EIP:tä asettamaan niin suoran rahoituksen kuin myös välittäjien toteuttaman rahoituksen ehdoksi, että ilmoitetaan sekä maakohtaiset verotustiedot luottolaitoksia koskevan neljännen vakavaraisuusdirektiivin säännösten mukaisesti että tosiasiallista omistajaa koskevat tiedot; kehottaa EIP:tä vahvistamaan vastuullista verotusta koskevan uuden toimintapolitiikan ottaen lähtökohdaksi yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevan toimintapolitiikkansa vuonna 2015 suoritettavan uudelleentarkastelun päätelmät;

| 54. | vaatii EIP:tä välttämään yhteistyötä sellaisten yhteisöjen kanssa, jotka toimivat salailevilla oikeudenkäyttöalueilla, ”joille on tyypillistä verotuksen puuttuminen tai nimellinen verotus, tosiasiallisen tietojenvaihdon puuttuminen ulkomaisten veroviranomaisten kanssa ja avoimuuden puute lainsäädännöllisissä, oikeudellisissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai jotka taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) tai rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) ovat määrittäneet sellaisiksi” (12); |
| --- | --- |

54.

vaatii EIP:tä välttämään yhteistyötä sellaisten yhteisöjen kanssa, jotka toimivat salailevilla oikeudenkäyttöalueilla, ”joille on tyypillistä verotuksen puuttuminen tai nimellinen verotus, tosiasiallisen tietojenvaihdon puuttuminen ulkomaisten veroviranomaisten kanssa ja avoimuuden puute lainsäädännöllisissä, oikeudellisissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai jotka taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) tai rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) ovat määrittäneet sellaisiksi” (12);

| 55. | kehottaa EIP:tä ottamaan johtoaseman ja näyttämään esimerkkiä verotuksen avoimuutta ja vastuullisuutta koskevissa kysymyksissä; kehottaa EIP:tä erityisesti keräämään tarkat tiedot sen investointi- ja lainatoimiin perustuvista veromaksuista, etenkin kun on kyse yritysten voittojen verotuksesta ja verotuksesta kehitysmaissa, ja kehottaa EIP:tä analysoimaan ja julkistamaan nämä tiedot vuosittain; |
| --- | --- |

55.

kehottaa EIP:tä ottamaan johtoaseman ja näyttämään esimerkkiä verotuksen avoimuutta ja vastuullisuutta koskevissa kysymyksissä; kehottaa EIP:tä erityisesti keräämään tarkat tiedot sen investointi- ja lainatoimiin perustuvista veromaksuista, etenkin kun on kyse yritysten voittojen verotuksesta ja verotuksesta kehitysmaissa, ja kehottaa EIP:tä analysoimaan ja julkistamaan nämä tiedot vuosittain;

| 56. | suhtautuu myönteisesti julkisen asiakirjarekisterin perustamiseen vuonna 2014 asetuksen (EY) N:o 1367/2006 mukaisesti; |
| --- | --- |

56.

suhtautuu myönteisesti julkisen asiakirjarekisterin perustamiseen vuonna 2014 asetuksen (EY) N:o 1367/2006 mukaisesti;

| 57. | pitää valitettavana, että erään tuoreen tapauksen (Mopani/Glencore) yhteydessä EIP ei ole suostunut julkistamaan sisäisen tutkintansa tuloksia; panee kiinnostuneena merkille Euroopan oikeusasiamiehen valituksessa 349/2014/OV (13) antaman suosituksen, jonka mukaan EIP:n olisi harkittava uudelleen päätöstään kieltäytyä asettamasta saataville tutkimusraporttiaan, joka koski väitteitä Glencore-yhtymän harjoittamasta verovilpistä Sambiassa sijaitsevaa Mopanin kuparikaivosta koskevan rahoituksen yhteydessä; pyytää EIP:tä noudattamaan Euroopan oikeusasiamiehen suositusta; |
| --- | --- |

57.

pitää valitettavana, että erään tuoreen tapauksen (Mopani/Glencore) yhteydessä EIP ei ole suostunut julkistamaan sisäisen tutkintansa tuloksia; panee kiinnostuneena merkille Euroopan oikeusasiamiehen valituksessa 349/2014/OV (13) antaman suosituksen, jonka mukaan EIP:n olisi harkittava uudelleen päätöstään kieltäytyä asettamasta saataville tutkimusraporttiaan, joka koski väitteitä Glencore-yhtymän harjoittamasta verovilpistä Sambiassa sijaitsevaa Mopanin kuparikaivosta koskevan rahoituksen yhteydessä; pyytää EIP:tä noudattamaan Euroopan oikeusasiamiehen suositusta;

| 58. | pitää valitettavana EIP:n hallituksen, valtuuston ja hallintoneuvoston kokoonpanon yksipuolisuutta erityisesti sukupuolten edustuksen osalta; kehottaa EIP:tä noudattamaan vakavaraisuusdirektiivin henkeä, joka on muotoiltu sen 88 artiklan 2 kohdassa velvollisuutena päättää ”ylimmässä hallintoelimessä aliedustetun sukupuolen edustusta koskevasta tavoitteesta ja [laatia] toimintasuunnitelma ylimmässä hallintoelimessä aliedustetun sukupuolen osuuden nostamiseksi tämän tavoitteen tasolle. Tavoite, toimintasuunnitelma ja sen täytäntöönpano on julkistettava”; |
| --- | --- |

58.

pitää valitettavana EIP:n hallituksen, valtuuston ja hallintoneuvoston kokoonpanon yksipuolisuutta erityisesti sukupuolten edustuksen osalta; kehottaa EIP:tä noudattamaan vakavaraisuusdirektiivin henkeä, joka on muotoiltu sen 88 artiklan 2 kohdassa velvollisuutena päättää ”ylimmässä hallintoelimessä aliedustetun sukupuolen edustusta koskevasta tavoitteesta ja [laatia] toimintasuunnitelma ylimmässä hallintoelimessä aliedustetun sukupuolen osuuden nostamiseksi tämän tavoitteen tasolle. Tavoite, toimintasuunnitelma ja sen täytäntöönpano on julkistettava”;

| 59. | muistuttaa, että unionia edustavan EBRD:n hallintoneuvoston jäsenen on määrä antaa Euroopan parlamentille vuosittain selvitys pääoman käytöstä, toimista avoimuuden takaamiseksi, siitä miten EBRD on osaltaan edistänyt unionin tavoitteiden saavuttamista, riskinotosta sekä EIP:n ja EBRD:n yhteistyöstä unionin ulkopuolella; pitää valitettavana, että kyseinen hallintoneuvoston jäsen sen enempää kuin komissiokaan ei ole aktiivisesti pyrkinyt panemaan tätä säännöstä (14) täytäntöön; |
| --- | --- |

59.

muistuttaa, että unionia edustavan EBRD:n hallintoneuvoston jäsenen on määrä antaa Euroopan parlamentille vuosittain selvitys pääoman käytöstä, toimista avoimuuden takaamiseksi, siitä miten EBRD on osaltaan edistänyt unionin tavoitteiden saavuttamista, riskinotosta sekä EIP:n ja EBRD:n yhteistyöstä unionin ulkopuolella; pitää valitettavana, että kyseinen hallintoneuvoston jäsen sen enempää kuin komissiokaan ei ole aktiivisesti pyrkinyt panemaan tätä säännöstä (14) täytäntöön;

| 60. | pitää myönteisenä, että EIP allekirjoitti kansainvälisen avun läpinäkyvyyttä koskevan aloitteen (IATI) ja ryhtyi sen mukaisesti antamaan tietoja lainanannostaan Euroopan unionin ulkopuolelle; |
| --- | --- |

60.

pitää myönteisenä, että EIP allekirjoitti kansainvälisen avun läpinäkyvyyttä koskevan aloitteen (IATI) ja ryhtyi sen mukaisesti antamaan tietoja lainanannostaan Euroopan unionin ulkopuolelle;

Ulkoiset toimet

| 61. | palauttaa mieliin, että EIP:n ulkoisen toimintapolitiikan ja erityisesti aluekohtaisten teknisten toimintaohjeiden tulisi vastata EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteita, jotka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa; kehottaa noudattamaan täysimääräisesti edunsaajamaiden lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

61.

palauttaa mieliin, että EIP:n ulkoisen toimintapolitiikan ja erityisesti aluekohtaisten teknisten toimintaohjeiden tulisi vastata EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteita, jotka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa; kehottaa noudattamaan täysimääräisesti edunsaajamaiden lainsäädäntöä;

| 62. | panee tyytyväisenä merkille EU:n ulkoista toimintaa koskevan tulosmittauskehyksen (Results Measurement Framework, REM) perustamisen ja raportit sen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

62.

panee tyytyväisenä merkille EU:n ulkoista toimintaa koskevan tulosmittauskehyksen (Results Measurement Framework, REM) perustamisen ja raportit sen täytäntöönpanosta;

| 63. | kehottaa EIP:tä arvioimaan mahdollisuutta lisätä rahoitusta EU:n itäisille ja Välimeren eteläpuolisille naapurimaille nykyisten valtuuksien puitteissa; |
| --- | --- |

63.

kehottaa EIP:tä arvioimaan mahdollisuutta lisätä rahoitusta EU:n itäisille ja Välimeren eteläpuolisille naapurimaille nykyisten valtuuksien puitteissa;

| 64. | pitää hyvänä, että uusissa ulkoista lainanantoa koskevissa valtuuksissa vuosiksi 2014–2020 vaaditaan EIP:tä julkaisemaan hankkeiden loppuraportteja; odottaa EIP:n noudattavan tätä vaatimusta jo vuonna 2015; |
| --- | --- |

64.

pitää hyvänä, että uusissa ulkoista lainanantoa koskevissa valtuuksissa vuosiksi 2014–2020 vaaditaan EIP:tä julkaisemaan hankkeiden loppuraportteja; odottaa EIP:n noudattavan tätä vaatimusta jo vuonna 2015;

| 65. | pyytää toistamiseen Euroopan tilintarkastustuomioistuinta laatimaan erityiskertomuksen EIP:n ulkoisen lainanannon tuloksellisuudesta ja yhteensopivuudesta unionin politiikkojen kanssa ennen EIP:n ulkoisten valtuuksien väliarviointia sekä vertaamaan sen tuottamaa lisäarvoa EIP:n käyttämiin omiin varoihin; pyytää lisäksi tilintarkastustuomioistuinta erottelemaan analyysissaan EU:n talousarviosta myönnetyt vakuudet, EKR:n takaaman investointivälineen, eri tavat yhdistellä rahoituslähteitä unionin ja Afrikan välisen EU-Africa Infrastructural Trustfund -erityisrahastossa, Caribbean Investment Fund -investointirahastossa ja Investment Facility for the Pacific -rahoitusvälineessä sekä näistä sijoituksista takaisin saatujen varojen käytön; pyytää tilintarkastustuomioistuinta myös sisällyttämään kertomukseensa arvioinnin siitä, miten EIP on hallinnoinut EU:n talousarviosta peräisin olevia varoja investointivälineellä Euroopan kehitysrahaston kautta ja hyödyntämällä EU:n eri rahoituslähteiden yhdistämisvälineitä, ja miten se on käyttänyt takaisin saatuja varoja näiden investointien yhteydessä; |
| --- | --- |

65.

pyytää toistamiseen Euroopan tilintarkastustuomioistuinta laatimaan erityiskertomuksen EIP:n ulkoisen lainanannon tuloksellisuudesta ja yhteensopivuudesta unionin politiikkojen kanssa ennen EIP:n ulkoisten valtuuksien väliarviointia sekä vertaamaan sen tuottamaa lisäarvoa EIP:n käyttämiin omiin varoihin; pyytää lisäksi tilintarkastustuomioistuinta erottelemaan analyysissaan EU:n talousarviosta myönnetyt vakuudet, EKR:n takaaman investointivälineen, eri tavat yhdistellä rahoituslähteitä unionin ja Afrikan välisen EU-Africa Infrastructural Trustfund -erityisrahastossa, Caribbean Investment Fund -investointirahastossa ja Investment Facility for the Pacific -rahoitusvälineessä sekä näistä sijoituksista takaisin saatujen varojen käytön; pyytää tilintarkastustuomioistuinta myös sisällyttämään kertomukseensa arvioinnin siitä, miten EIP on hallinnoinut EU:n talousarviosta peräisin olevia varoja investointivälineellä Euroopan kehitysrahaston kautta ja hyödyntämällä EU:n eri rahoituslähteiden yhdistämisvälineitä, ja miten se on käyttänyt takaisin saatuja varoja näiden investointien yhteydessä;

Lisäsuositukset

| 66. | kehottaa EIP:tä ja Euroopan parlamenttia perustamaan foorumin EIP:n ja parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien väliselle vuoropuhelulle; pyytää EIP:tä tulemaan neljännesvuosittain parlamenttiin raportoimaan ja keskustelemaan EIP:n edistymisestä ja toiminnasta; ehdottaa, että aloitetaan EIP:n pääjohtajan ja parlamentin välinen, EKP:n ja parlamentin välisen neljännesvuosittaisen rahapoliittisen vuoropuhelun kaltainen säännöllinen jäsennelty vuoropuhelu, jotta varmistetaan EIP:n toiminnan parempi parlamentaarinen valvonta ja tehostetaan näiden kahden toimielimen välistä yhteistyötä ja koordinointia; |
| --- | --- |

66.

kehottaa EIP:tä ja Euroopan parlamenttia perustamaan foorumin EIP:n ja parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien väliselle vuoropuhelulle; pyytää EIP:tä tulemaan neljännesvuosittain parlamenttiin raportoimaan ja keskustelemaan EIP:n edistymisestä ja toiminnasta; ehdottaa, että aloitetaan EIP:n pääjohtajan ja parlamentin välinen, EKP:n ja parlamentin välisen neljännesvuosittaisen rahapoliittisen vuoropuhelun kaltainen säännöllinen jäsennelty vuoropuhelu, jotta varmistetaan EIP:n toiminnan parempi parlamentaarinen valvonta ja tehostetaan näiden kahden toimielimen välistä yhteistyötä ja koordinointia;

| 67. | toteaa, että erityisesti pienyritykset valittavat edelleen puutteellisista mahdollisuuksista saada rahoitusta EIP:n ulkoisesta lainanantokapasiteetista ja EIR:n tukemasta rahoituksesta; pyytää siksi teettämään vuosittain tutkimuksen siitä, kuinka monet pk-yritykset ja erityisesti mikroyritykset ovat hyötyneet näistä mahdollisuuksista ja mitä toimia EIP on toteuttanut, kun on kyse EIP:n käyttämien välittäjien toimista pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi; |
| --- | --- |

67.

toteaa, että erityisesti pienyritykset valittavat edelleen puutteellisista mahdollisuuksista saada rahoitusta EIP:n ulkoisesta lainanantokapasiteetista ja EIR:n tukemasta rahoituksesta; pyytää siksi teettämään vuosittain tutkimuksen siitä, kuinka monet pk-yritykset ja erityisesti mikroyritykset ovat hyötyneet näistä mahdollisuuksista ja mitä toimia EIP on toteuttanut, kun on kyse EIP:n käyttämien välittäjien toimista pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi;

| 68. | kehottaa arvioimaan komission kanssa perusteellisesti riskit ja valvontajärjestelmät, jotka liittyvät rahoituslähteiden yhdistämiseen, ja antamaan niistä kertomuksen ottaen huomioon rahoituslähteiden yhdistämisen vaikutukset sekä valvontaan että hallinnointivaihtoehtoihin; |
| --- | --- |

68.

kehottaa arvioimaan komission kanssa perusteellisesti riskit ja valvontajärjestelmät, jotka liittyvät rahoituslähteiden yhdistämiseen, ja antamaan niistä kertomuksen ottaen huomioon rahoituslähteiden yhdistämisen vaikutukset sekä valvontaan että hallinnointivaihtoehtoihin;

| 69. | pitää myönteisenä EIP:n omaisuuserien laadukkuutta ja toteaa, että sen riskilainojen määrä on lähes 0 prosenttia (0,2 %) koko lainasalkusta; pitää ehdottoman välttämättömänä, että EIP säilyttää AAA-luottoluokituksensa, jotta se voisi edelleen hankkia rahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta parhain mahdollisin rahoitusehdoin, sillä tämä vaikuttaa myönteisesti hankkeiden elinkaareen ja sidosryhmiin sekä EIP:n liiketoimintamalliin; |
| --- | --- |

69.

pitää myönteisenä EIP:n omaisuuserien laadukkuutta ja toteaa, että sen riskilainojen määrä on lähes 0 prosenttia (0,2 %) koko lainasalkusta; pitää ehdottoman välttämättömänä, että EIP säilyttää AAA-luottoluokituksensa, jotta se voisi edelleen hankkia rahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta parhain mahdollisin rahoitusehdoin, sillä tämä vaikuttaa myönteisesti hankkeiden elinkaareen ja sidosryhmiin sekä EIP:n liiketoimintamalliin;

| 70. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdassa mainittu kolmikantasopimus, jossa määrätään EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisestä yhteistyöstä EIP:n toimintaa unionin ja jäsenvaltioiden varojen hallinnassa koskevassa tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa valvonnassa, on määrä uusia vuonna 2015; kehottaa EIP:tä päivittämään tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaa tältä osin sisällyttämällä siihen kaikki mahdolliset uudet EIP:n rahoitusjärjestelyt, joissa käytetään EU:lta tai Euroopan kehitysrahastosta saatavia julkisia varoja; |
| --- | --- |

70.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdassa mainittu kolmikantasopimus, jossa määrätään EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisestä yhteistyöstä EIP:n toimintaa unionin ja jäsenvaltioiden varojen hallinnassa koskevassa tilintarkastustuomioistuimen suorittamassa valvonnassa, on määrä uusia vuonna 2015; kehottaa EIP:tä päivittämään tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaa tältä osin sisällyttämällä siihen kaikki mahdolliset uudet EIP:n rahoitusjärjestelyt, joissa käytetään EU:lta tai Euroopan kehitysrahastosta saatavia julkisia varoja;

| 71. | pitää myönteisenä, että EIP:n valtuusto hyväksyi ajantasaistetut petostentorjuntatoimet vuonna 2013 ja vahvisti pankin nollatoleranssin tässä asiassa; |
| --- | --- |

71.

pitää myönteisenä, että EIP:n valtuusto hyväksyi ajantasaistetut petostentorjuntatoimet vuonna 2013 ja vahvisti pankin nollatoleranssin tässä asiassa;

| 72. | vaatii parantamaan tuloksellisuutta, karsimaan sääntelyä ja lisäämään joustavuutta EIP:n rahoitusta myönnettäessä; |
| --- | --- |

72.

vaatii parantamaan tuloksellisuutta, karsimaan sääntelyä ja lisäämään joustavuutta EIP:n rahoitusta myönnettäessä;

| 73. | kehottaa EIP:tä aloittamaan parlamenttien, hallitusten ja työmarkkinaosapuolten kanssa jäsennellyn viestinnän, jotta voidaan määrittää säännöllisin väliajoin ne työpaikkojen luomista koskevat aloitteet, joilla voitaisiin parantaa Euroopan kilpailukykyä kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

73.

kehottaa EIP:tä aloittamaan parlamenttien, hallitusten ja työmarkkinaosapuolten kanssa jäsennellyn viestinnän, jotta voidaan määrittää säännöllisin väliajoin ne työpaikkojen luomista koskevat aloitteet, joilla voitaisiin parantaa Euroopan kilpailukykyä kestävällä tavalla;

| 74. | pitää myönteisenä pk-yrityksille osoitettua tukea alueilla, joilla nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia; |
| --- | --- |

74.

pitää myönteisenä pk-yrityksille osoitettua tukea alueilla, joilla nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia;

| 75. | panee tyytyväisenä merkille panostuksen markkina-arvoltaan keskisuuriin (250–3 000 työntekijän) yrityksiin Mid Cap -aloitteessa ja Growth Finance -aloitteessa, joilla lisätään lainanantoa erityisesti innovatiivisille markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille; |
| --- | --- |

75.

panee tyytyväisenä merkille panostuksen markkina-arvoltaan keskisuuriin (250–3 000 työntekijän) yrityksiin Mid Cap -aloitteessa ja Growth Finance -aloitteessa, joilla lisätään lainanantoa erityisesti innovatiivisille markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille;

| 76. | suhtautuu myönteisesti EIP:n uuteen ”Skills and Jobs – Investing for Youth” -aloitteeseen, jossa keskitytään ammatillista koulutusta ja opiskelijoiden tai oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta koskeviin rahoitusvälineisiin, jotta nuorille voidaan tarjota kestäviä työllistymismahdollisuuksia, ja kehottaa panostamaan vielä enemmän ammatilliseen koulutukseen ja lisäämään investointeja tähän lainaohjelmaan tulevina vuosina; katsoo kuitenkin, että tämä ohjelma ei saisi siirtää rahoitusta pois nykyisestä apurahajärjestelmästä, etenkään Erasmus+ -ohjelmasta; korostaa, että liikkuvuutta on pidettävä mahdollisuutena ja sen on oltava vapaaehtoista eikä siitä saa tulla välinettä, joka edistää väestökatoa ja syrjäytymistä työttömyydestä kärsivillä alueilla; kehottaa kiinnittämään huomiota hankkeisiin, joilla mahdollistetaan laadukkaiden työpaikkojen luominen, ja keskittymään erityisesti hankkeisiin, joilla luodaan työpaikkoja nuorille, lisätään naisten osuutta työmarkkinoilla, vähennetään pitkäaikaistyöttömyyttä ja parannetaan heikommassa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia työllistyä; |
| --- | --- |

76.

suhtautuu myönteisesti EIP:n uuteen ”Skills and Jobs – Investing for Youth” -aloitteeseen, jossa keskitytään ammatillista koulutusta ja opiskelijoiden tai oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta koskeviin rahoitusvälineisiin, jotta nuorille voidaan tarjota kestäviä työllistymismahdollisuuksia, ja kehottaa panostamaan vielä enemmän ammatilliseen koulutukseen ja lisäämään investointeja tähän lainaohjelmaan tulevina vuosina; katsoo kuitenkin, että tämä ohjelma ei saisi siirtää rahoitusta pois nykyisestä apurahajärjestelmästä, etenkään Erasmus+ -ohjelmasta; korostaa, että liikkuvuutta on pidettävä mahdollisuutena ja sen on oltava vapaaehtoista eikä siitä saa tulla välinettä, joka edistää väestökatoa ja syrjäytymistä työttömyydestä kärsivillä alueilla; kehottaa kiinnittämään huomiota hankkeisiin, joilla mahdollistetaan laadukkaiden työpaikkojen luominen, ja keskittymään erityisesti hankkeisiin, joilla luodaan työpaikkoja nuorille, lisätään naisten osuutta työmarkkinoilla, vähennetään pitkäaikaistyöttömyyttä ja parannetaan heikommassa asemassa olevien ryhmien mahdollisuuksia työllistyä;

| 77. | pitää hyvänä EIP:n mittavaa kokemusta koulutuksen rahoittamisesta Euroopassa toteutettujen opintolainaohjelmien avulla ja erityisesti sitä, että EIP-ryhmä ottaa Erasmus-ohjelman maisterintutkintoa suorittavien opiskelijoiden opintolainan takausjärjestelmän käyttöön vuonna 2015; pitää tärkeänä, että lainojen takaisinmaksuehdot ovat edullisia, jotta lainat olisivat helposti opiskelijoiden saatavilla heidän taloudellisesta taustastaan riippumatta; |
| --- | --- |

77.

pitää hyvänä EIP:n mittavaa kokemusta koulutuksen rahoittamisesta Euroopassa toteutettujen opintolainaohjelmien avulla ja erityisesti sitä, että EIP-ryhmä ottaa Erasmus-ohjelman maisterintutkintoa suorittavien opiskelijoiden opintolainan takausjärjestelmän käyttöön vuonna 2015; pitää tärkeänä, että lainojen takaisinmaksuehdot ovat edullisia, jotta lainat olisivat helposti opiskelijoiden saatavilla heidän taloudellisesta taustastaan riippumatta;

| 78. | kehottaa EIP:tä kiinnittämään erityistä huomiota ensimmäisen pilarin kriteeriin, joka koskee osallistumista kasvun ja työllisyyden edistämiseen, ja erityisesti nuorten työllisyyteen, kun se valitsee hankkeitaan kolmeen pilariin perustuvan arviointimenetelmän mukaisesti; painottaa nuorten työllisyyden, koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen merkitystä siirryttäessä kestävään työpaikkoja luovaan malliin; |
| --- | --- |

78.

kehottaa EIP:tä kiinnittämään erityistä huomiota ensimmäisen pilarin kriteeriin, joka koskee osallistumista kasvun ja työllisyyden edistämiseen, ja erityisesti nuorten työllisyyteen, kun se valitsee hankkeitaan kolmeen pilariin perustuvan arviointimenetelmän mukaisesti; painottaa nuorten työllisyyden, koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen merkitystä siirryttäessä kestävään työpaikkoja luovaan malliin;

| 79. | palauttaa mieliin, että komission varapuheenjohtaja Katainen on sitoutunut lisäämään EIP:n rahoituspotentiaalia ei ainoastaan infrastruktuurin vaan myös nuorten työllisyyden ja koulutuksen suhteen, ja kehottaa EIP:tä raportoimaan tällä saralla saavutetusta edistyksestä seuraavassa vuosikertomuksessaan; pitää tarpeellisena nopeuttaa jo käynnistettyjen nuorisotyöllisyystoimien täytäntöönpanoa ja laajentaa niitä vähitellen; |
| --- | --- |

79.

palauttaa mieliin, että komission varapuheenjohtaja Katainen on sitoutunut lisäämään EIP:n rahoituspotentiaalia ei ainoastaan infrastruktuurin vaan myös nuorten työllisyyden ja koulutuksen suhteen, ja kehottaa EIP:tä raportoimaan tällä saralla saavutetusta edistyksestä seuraavassa vuosikertomuksessaan; pitää tarpeellisena nopeuttaa jo käynnistettyjen nuorisotyöllisyystoimien täytäntöönpanoa ja laajentaa niitä vähitellen;

| 80. | katsoo, että nuorisotyöllisyysaloitteen yhteydessä jo toteutettujen toimien lisäksi EIP:n olisi investoitava tuntuvasti toimiin, joilla luodaan nuorille kestäviä työpaikkoja; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että nuorisotyöllisyysaloitteen yhteydessä jo toteutettujen toimien lisäksi EIP:n olisi investoitava tuntuvasti toimiin, joilla luodaan nuorille kestäviä työpaikkoja;

o

o o

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

81.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 72 E, 11.3.2014, s. 51.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0057.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0201.

(4)  EUVL C 349 E, 29.11.2013, s. 27.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0161.

(6)  EUVL L 177, 7.7.2012, s. 1.

(7)  EUVL L 280, 27.10.2011, s. 1.

(8)  Ks. Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; viite: GAD/13/05) ”Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor”; Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch ja Torsten Dahm (2014): ”The 2013 September–October seismic sequence offshore Spain: a case of seismicity triggered by gas injection?”, Geophysical Journal International, nro 198, s. 941–953.

(9)  Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1219/2011/EU (EUVL L 313, 26.11.2011, s. 1) johdanto-osan 8 kappale.

(10)  Euroopan oikeusasiamiehen päätös Euroopan investointipankkia vastaan tehdyn kantelun 178/2014/AN tutkinnan päättämisestä, http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/58171/html.bookmark

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Päätöksen N:o 1219/2011/EU johdanto-osan 13 kappale.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/en/ 58471/html.bookmark

(14)  Päätöksen N:o 1219/2011/EU 3 artikla.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo Milano 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 aiheesta ”Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen näyttelytoimiston päätöksen järjestää Milanossa 1. toukokuuta–30. lokakuuta 2015 maailmannäyttely, jonka teemana on ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen näyttelytoimiston päätöksen järjestää Milanossa 1. toukokuuta–30. lokakuuta 2015 maailmannäyttely, jonka teemana on ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa”,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 tehdyn komission päätöksen komission osallistumisesta Milanon maailmanäyttelyyn 2015 (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 tehdyn komission päätöksen komission osallistumisesta Milanon maailmanäyttelyyn 2015 (C(2013)2507),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”EU:n osallistuminen Milanossa vuonna 2015 järjestettävään maailmannäyttelyyn: Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten” (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”EU:n osallistuminen Milanossa vuonna 2015 järjestettävään maailmannäyttelyyn: Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten” (COM(2013)0255),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tieteellisen ohjauskomitean työn, jota komissio ja parlamentti tukevat ja joka käynnistettiin 21. maaliskuuta 2014 tavoitteena saada asiantuntijoiden neuvoja elintarvike- ja ravintoturvaan liittyvistä haasteista ja antaa ohjeita vuoden 2015 maailmannäyttelyn tapahtumia koskevasta ohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tieteellisen ohjauskomitean työn, jota komissio ja parlamentti tukevat ja joka käynnistettiin 21. maaliskuuta 2014 tavoitteena saada asiantuntijoiden neuvoja elintarvike- ja ravintoturvaan liittyvistä haasteista ja antaa ohjeita vuoden 2015 maailmannäyttelyn tapahtumia koskevasta ohjelmasta,

| — | ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet, jotka Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi syyskuussa 2000, sekä luonnokset kestävän kehityksen tavoitteiksi, jotka on määrä hyväksyä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa syyskuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet, jotka Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi syyskuussa 2000, sekä luonnokset kestävän kehityksen tavoitteiksi, jotka on määrä hyväksyä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa syyskuussa 2015,

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin maailman maataloudesta vuosiin 2030 ja 2050 saakka ja sen vuoden 2012 tarkistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin maailman maataloudesta vuosiin 2030 ja 2050 saakka ja sen vuoden 2012 tarkistuksen,

| — | ottaa huomioon FAO:n kansainvälisen perheviljelmien teemavuoden 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n kansainvälisen perheviljelmien teemavuoden 2014,

| — | ottaa huomioon FAO:n kansainvälisen maaperän teemavuoden 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n kansainvälisen maaperän teemavuoden 2015,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä (1),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Ruoan haaskauksen välttäminen: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Ruoan haaskauksen välttäminen: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2),

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 25 artiklan, jossa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 25 artiklan, jossa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon,

| — | ottaa huomioon suullisen kysymyksen komissiolle aiheesta ”Expo Milano 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suullisen kysymyksen komissiolle aiheesta ”Expo Milano 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että vuonna 2015 järjestettävän Milanon maailmannäyttelyn teema on ”planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” ja tapahtuma voi antaa merkittävästi vauhtia keskustelulle siitä, miten voidaan parantaa elintarvikkeiden tuotantoa ja jakelua, vähentää ruoan haaskausta sekä edistää ja kehittää jo olemassa olevia myönteisiä menettelytapoja elintarvike-epävarmuuden, aliravitsemuksen ja kehnon ruokavalion torjumiseksi ja luoda tasapaino resurssien saatavuudelle ja kulutukselle; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2015 järjestettävän Milanon maailmannäyttelyn teema on ”planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” ja tapahtuma voi antaa merkittävästi vauhtia keskustelulle siitä, miten voidaan parantaa elintarvikkeiden tuotantoa ja jakelua, vähentää ruoan haaskausta sekä edistää ja kehittää jo olemassa olevia myönteisiä menettelytapoja elintarvike-epävarmuuden, aliravitsemuksen ja kehnon ruokavalion torjumiseksi ja luoda tasapaino resurssien saatavuudelle ja kulutukselle;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 järjestettävän Milanon maailmannäyttelyn teema tarjoaa tilaisuuden pohtia ja vertailla erilaisia pyrkimyksiä löytää ratkaisuja ristiriitoihin globalisoituneessa maailmassa, jossa FAO:n tietojen mukaan 898 miljoonaa ihmistä kärsii aliravitsemuksesta ja nälästä samalla kun toisaalta 1,4 miljardia on ylipainoisia, mukaan luettuina 500 miljoonaa liikalihavaa, mikä aiheuttaa sosiaalista ja taloudellista vahinkoa ja joissakin tapauksissa dramaattisia vaikutuksia ihmisen terveyteen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 järjestettävän Milanon maailmannäyttelyn teema tarjoaa tilaisuuden pohtia ja vertailla erilaisia pyrkimyksiä löytää ratkaisuja ristiriitoihin globalisoituneessa maailmassa, jossa FAO:n tietojen mukaan 898 miljoonaa ihmistä kärsii aliravitsemuksesta ja nälästä samalla kun toisaalta 1,4 miljardia on ylipainoisia, mukaan luettuina 500 miljoonaa liikalihavaa, mikä aiheuttaa sosiaalista ja taloudellista vahinkoa ja joissakin tapauksissa dramaattisia vaikutuksia ihmisen terveyteen;

| C. | toteaa, että Milanon maailmannäyttely 2015 osuu samaan ajankohtaan kuin vuosituhannen kehitystavoitteiden tavoitevuosi ja YK:n kansainvälinen maaperän teemavuosi ja se herättänee keskustelua uusista kestävän kehityksen tavoitteista, joiden lopullisesta luonnoksesta neuvotellaan parhaillaan, ja että maataloudella sekä elintarvike- ja ravintoturvalla on tässä keskeinen asema; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Milanon maailmannäyttely 2015 osuu samaan ajankohtaan kuin vuosituhannen kehitystavoitteiden tavoitevuosi ja YK:n kansainvälinen maaperän teemavuosi ja se herättänee keskustelua uusista kestävän kehityksen tavoitteista, joiden lopullisesta luonnoksesta neuvotellaan parhaillaan, ja että maataloudella sekä elintarvike- ja ravintoturvalla on tässä keskeinen asema;

| D. | toteaa, että pääasiassa elintarvikkeita koskevat vuoden 2015 Milanon maailmannäyttelyn teemat sisältävät myös kalastuksen, joka maatalouden tavoin liittyy elintarvikkeita, elintarvikeomavaraisuutta ja kestävyyttä koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että pääasiassa elintarvikkeita koskevat vuoden 2015 Milanon maailmannäyttelyn teemat sisältävät myös kalastuksen, joka maatalouden tavoin liittyy elintarvikkeita, elintarvikeomavaraisuutta ja kestävyyttä koskeviin kysymyksiin;

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2015 maailmannäyttely valmistelee niin sanottua Milanon peruskirjaa, joka on tarkoitus luovuttaa YK:n pääsihteerille perintönä vuoden 2015 maailmannäyttelystä ja panoksena kansainväliseen keskusteluun vuosituhattavoitteista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2015 maailmannäyttely valmistelee niin sanottua Milanon peruskirjaa, joka on tarkoitus luovuttaa YK:n pääsihteerille perintönä vuoden 2015 maailmannäyttelystä ja panoksena kansainväliseen keskusteluun vuosituhattavoitteista;

| F. | toteaa, että maailmannäyttelyn teemat liittyvät ensisijaisesti maatalousalaan, joka on edelleen keskeinen tekijä EU:n taloudessa, kun otetaan huomioon, että maatalousviennin osuus on kaksi kolmasosaa unionin koko ulkomaankaupasta, EU on edelleen maailman suurin maataloustuotteiden viejä ja EU:n elintarvikealan vuotuinen liikevaihto on lähes biljoona euroa ja se työllistää yli neljä miljoonaa ihmistä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että maailmannäyttelyn teemat liittyvät ensisijaisesti maatalousalaan, joka on edelleen keskeinen tekijä EU:n taloudessa, kun otetaan huomioon, että maatalousviennin osuus on kaksi kolmasosaa unionin koko ulkomaankaupasta, EU on edelleen maailman suurin maataloustuotteiden viejä ja EU:n elintarvikealan vuotuinen liikevaihto on lähes biljoona euroa ja se työllistää yli neljä miljoonaa ihmistä;

| G. | toteaa, että maatalouden tavoin kalastus on talouden avaintekijä ensinnäkin viennin osalta, koska EU on maailman johtava kala- ja vesiviljelytuotteiden viejä, jonka viennin arvo on 4,1 miljardia euroa vuodessa, ja toiseksi koska kalastusalalla työskentelee 116 094 henkilöä, vesiviljelyalalla 85 000 henkilöä ja kalanjalostusalalla 115 651 henkilöä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maatalouden tavoin kalastus on talouden avaintekijä ensinnäkin viennin osalta, koska EU on maailman johtava kala- ja vesiviljelytuotteiden viejä, jonka viennin arvo on 4,1 miljardia euroa vuodessa, ja toiseksi koska kalastusalalla työskentelee 116 094 henkilöä, vesiviljelyalalla 85 000 henkilöä ja kalanjalostusalalla 115 651 henkilöä;

| H. | toteaa, että teema ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” on globaali teema, johon sisältyvät kaikki talouteen ja tuotantoon liittyvät toimet, jotka vaikuttavat ravinnon saannin ja kestävyyden varmistamiseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että teema ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” on globaali teema, johon sisältyvät kaikki talouteen ja tuotantoon liittyvät toimet, jotka vaikuttavat ravinnon saannin ja kestävyyden varmistamiseen;

| I. | toteaa, että kalastusala on otettava mukaan planeetan ruokkimisesta käytävään keskusteluun, koska se tuottaa kala- ja äyriäistuotteita sekä tasapainottaa resurssien tarjontaa ja kulutusta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kalastusala on otettava mukaan planeetan ruokkimisesta käytävään keskusteluun, koska se tuottaa kala- ja äyriäistuotteita sekä tasapainottaa resurssien tarjontaa ja kulutusta;

| J. | panee merkille, että vuoden 2015 maailmannäyttelyä käsittelevä EU:n tieteellinen ohjauskomitea pitää tarpeellisena uuden tiedon hankkimista tietyillä erityisaloilla ja elintarvikkeita sekä maatalousalan, sinisen talouden ja kalastusalan elintarviketuotantoa koskevan yleisen tietämyksen parantamista koulutuksen ja tiedottamisen avulla niin, että ihmiset ymmärtävät ruokavalintojensa globaalin vaikutuksen; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että vuoden 2015 maailmannäyttelyä käsittelevä EU:n tieteellinen ohjauskomitea pitää tarpeellisena uuden tiedon hankkimista tietyillä erityisaloilla ja elintarvikkeita sekä maatalousalan, sinisen talouden ja kalastusalan elintarviketuotantoa koskevan yleisen tietämyksen parantamista koulutuksen ja tiedottamisen avulla niin, että ihmiset ymmärtävät ruokavalintojensa globaalin vaikutuksen;

| K. | pitää kansalaisyhteiskunnan kokemusta ja sen panosta vuoden 2015 maailmannäyttelyyn liittyvistä kysymyksistä käytävään keskusteluun keskeisinä tekijöinä ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnan kokemuksia ja aloitteita olisi kannustettava, jotta voidaan kehittää merkittävää kansainvälistä keskustelua ja suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on lieventää elintarvikkeita ja ravintoa koskevia maailmanlaajuisia kriisejä; |
| --- | --- |

K.

pitää kansalaisyhteiskunnan kokemusta ja sen panosta vuoden 2015 maailmannäyttelyyn liittyvistä kysymyksistä käytävään keskusteluun keskeisinä tekijöinä ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnan kokemuksia ja aloitteita olisi kannustettava, jotta voidaan kehittää merkittävää kansainvälistä keskustelua ja suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on lieventää elintarvikkeita ja ravintoa koskevia maailmanlaajuisia kriisejä;

| L. | ottaa huomioon, että terve maaperä on ruoan, polttoaineiden, kuitujen ja lääketuotteiden tuotannon perusta, mutta lisäksi se on välttämätön myös ekosysteemeillemme, koska sillä on keskeinen merkitys hiilen kiertokululle samalla kun se varastoi ja suodattaa vettä sekä auttaa tulvien ja kuivuuden torjumisessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että terve maaperä on ruoan, polttoaineiden, kuitujen ja lääketuotteiden tuotannon perusta, mutta lisäksi se on välttämätön myös ekosysteemeillemme, koska sillä on keskeinen merkitys hiilen kiertokululle samalla kun se varastoi ja suodattaa vettä sekä auttaa tulvien ja kuivuuden torjumisessa;

| M. | toteaa, että maapallon valtameret, meret ja sisävesiväylät ovat arvokkaita terveellisen ruokavalion kannalta ja niiden suojeleminen on olennaisen tärkeää oman selviytymisemme kannalta; toteaa, että kalastus ja vesiviljely varmistavat toimeentulon 10–12 prosentille maailman väestöstä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että maapallon valtameret, meret ja sisävesiväylät ovat arvokkaita terveellisen ruokavalion kannalta ja niiden suojeleminen on olennaisen tärkeää oman selviytymisemme kannalta; toteaa, että kalastus ja vesiviljely varmistavat toimeentulon 10–12 prosentille maailman väestöstä;

| N. | ottaa huomioon, että vuoden 2015 maailmannäyttelyn täydellisen avoimuuden takaamiseksi Open Expo -portaalin kautta julkaistaan avoimesti kaikki tapahtuman johtamiseen, järjestämiseen ja kulkuun liittyvät tiedot ja että näin ollen sitä voidaan pitää hyvänä esimerkkinä avoimuuden toteuttamisesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuoden 2015 maailmannäyttelyn täydellisen avoimuuden takaamiseksi Open Expo -portaalin kautta julkaistaan avoimesti kaikki tapahtuman johtamiseen, järjestämiseen ja kulkuun liittyvät tiedot ja että näin ollen sitä voidaan pitää hyvänä esimerkkinä avoimuuden toteuttamisesta;

| O. | toteaa, että FAO on arvioinut maailman väkiluvun kasvun 7 miljardista 9,1 miljardiin edellyttävän elintarviketuotannon kasvattamista 70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, mutta samojen ennusteiden mukaan pelkkä tuotannon lisääminen ei riitä varmistamaan elintarviketurvaa kaikille; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että FAO on arvioinut maailman väkiluvun kasvun 7 miljardista 9,1 miljardiin edellyttävän elintarviketuotannon kasvattamista 70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, mutta samojen ennusteiden mukaan pelkkä tuotannon lisääminen ei riitä varmistamaan elintarviketurvaa kaikille;

| P. | toteaa, että FAO:n mukaan nälästä kärsivien ihmisten määrä oli 925 miljoonaa vuonna 2010 ja että yli kolmasosa kaikista alle viisivuotiaiden lasten kuolemista johtuu aliravitsemuksesta; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että FAO:n mukaan nälästä kärsivien ihmisten määrä oli 925 miljoonaa vuonna 2010 ja että yli kolmasosa kaikista alle viisivuotiaiden lasten kuolemista johtuu aliravitsemuksesta;

| Q. | toteaa, että FAO:n arvion mukaan käytössä oleva viljelyala kasvaa vain 4,3 prosenttia vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että FAO:n arvion mukaan käytössä oleva viljelyala kasvaa vain 4,3 prosenttia vuoteen 2050 mennessä;

| R. | toteaa, että asukasta kohti laskettujen tulojen kasvu kehittyvissä maissa suuntaa ruokavaliota enemmän proteiinia – myös eläinperäistä proteiinia – sisältäviin tuotteisiin ja jalostettuihin tuotteisiin, mikä edistää kaikkialla maailmassa ruokavalion muuttumista rikkaamman väestön tottumusten mukaiseksi; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että asukasta kohti laskettujen tulojen kasvu kehittyvissä maissa suuntaa ruokavaliota enemmän proteiinia – myös eläinperäistä proteiinia – sisältäviin tuotteisiin ja jalostettuihin tuotteisiin, mikä edistää kaikkialla maailmassa ruokavalion muuttumista rikkaamman väestön tottumusten mukaiseksi;

| S. | toteaa, että proteiinin tuotanto on yksi suurimmista elintarviketurvaan liittyvistä haasteista ja kalastus on siksi avainasemassa tässä suhteessa kuten on myös koko sininen talous erityisesti levätutkimuksen osalta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että proteiinin tuotanto on yksi suurimmista elintarviketurvaan liittyvistä haasteista ja kalastus on siksi avainasemassa tässä suhteessa kuten on myös koko sininen talous erityisesti levätutkimuksen osalta;

| T. | toteaa, että kala on tärkeä ruoasta saatavan proteiinin ja mikroravinteiden lähde köyhtyneille yhteisöille, joilla ei ole helposti käytettävänään muita ravintolähteitä; toteaa, että monissa osissa maailmaa toimeentulo ja ravitsemushyödyt merellisistä luonnonvaroista saadaan paikallisesti yhteisöissä, jotka kalastavat rannikko- ja sisävesillä lähellä kotejaan; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kala on tärkeä ruoasta saatavan proteiinin ja mikroravinteiden lähde köyhtyneille yhteisöille, joilla ei ole helposti käytettävänään muita ravintolähteitä; toteaa, että monissa osissa maailmaa toimeentulo ja ravitsemushyödyt merellisistä luonnonvaroista saadaan paikallisesti yhteisöissä, jotka kalastavat rannikko- ja sisävesillä lähellä kotejaan;

| U. | toteaa, että ruokailutottumukset, joihin kuuluu paljon eläinperäisiä tuotteita, kuluttavat selvästi enemmän luonnonvaroja kuin ruokailutottumukset, joille on tunnusomaista kasviperäisten tuotteiden suuri osuus; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että ruokailutottumukset, joihin kuuluu paljon eläinperäisiä tuotteita, kuluttavat selvästi enemmän luonnonvaroja kuin ruokailutottumukset, joille on tunnusomaista kasviperäisten tuotteiden suuri osuus;

| V. | toteaa, että maatalous tarjoaa kehitysmaissa työtä ja toimeentuloa yli 70 prosentille työvoimasta, josta pääosa on naisia; toteaa Maailmanpankin arvioivan, että maatalouden alalla tapahtuva kasvu on kaksi kertaa tehokkaampi köyhyyden vähentäjä kuin muiden alojen kasvu; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että maatalous tarjoaa kehitysmaissa työtä ja toimeentuloa yli 70 prosentille työvoimasta, josta pääosa on naisia; toteaa Maailmanpankin arvioivan, että maatalouden alalla tapahtuva kasvu on kaksi kertaa tehokkaampi köyhyyden vähentäjä kuin muiden alojen kasvu;

| W. | toteaa, että FAO:n mukaan noin 58,3 miljoonaa ihmistä työskenteli kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvässä alkutuotannossa vuonna 2012; toteaa, että naisten osuus oli yli 15 prosenttia kaikista henkilöistä, jotka työskentelivät kalastukseen liittyvän alkutuotannon alalla vuonna 2012; toteaa, että kalastus ja vesiviljely varmistavat toimeentulon 10–12 prosentille maailman väestöstä; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että FAO:n mukaan noin 58,3 miljoonaa ihmistä työskenteli kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyvässä alkutuotannossa vuonna 2012; toteaa, että naisten osuus oli yli 15 prosenttia kaikista henkilöistä, jotka työskentelivät kalastukseen liittyvän alkutuotannon alalla vuonna 2012; toteaa, että kalastus ja vesiviljely varmistavat toimeentulon 10–12 prosentille maailman väestöstä;

| X. | toteaa, että elintarvike-epävarmuutta esiintyy edelleen EU:ssa ja 79 miljoonaa ihmistä elää EU:ssa edelleen köyhyysrajan alapuolella ja 124,2:ta miljoonaa ihmistä eli 24,8:aa prosenttia väestöstä uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, kun vastaava osuus vuonna 2011 oli 24,3 prosenttia; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että elintarvike-epävarmuutta esiintyy edelleen EU:ssa ja 79 miljoonaa ihmistä elää EU:ssa edelleen köyhyysrajan alapuolella ja 124,2:ta miljoonaa ihmistä eli 24,8:aa prosenttia väestöstä uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, kun vastaava osuus vuonna 2011 oli 24,3 prosenttia;

| Y. | toteaa, että vain puolet kaikista kehitysmaista (62 maata 118:sta) on saavuttamassa vuosituhattavoitteet; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että vain puolet kaikista kehitysmaista (62 maata 118:sta) on saavuttamassa vuosituhattavoitteet;

| Z. | toteaa, että kaikkien oikeus ravintoon ja hyvään ravitsemukseen on ensisijaisen tärkeä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta; toteaa, että ravitsemus liittyy useimpiin tai kaikkiin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, jotka liittyvät toisiinsa läheisesti; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että kaikkien oikeus ravintoon ja hyvään ravitsemukseen on ensisijaisen tärkeä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta; toteaa, että ravitsemus liittyy useimpiin tai kaikkiin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, jotka liittyvät toisiinsa läheisesti;

| AA. | toteaa, että erilaisissa kansainvälisissä oikeusvälineissä oikeus ravintoon yhdistetään muihin ihmisoikeuksiin, mukaan luettuina oikeus elämään, oikeus toimeentuloon, oikeus terveyteen, omistusoikeus, oikeus koulutukseen ja oikeus veteen; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että erilaisissa kansainvälisissä oikeusvälineissä oikeus ravintoon yhdistetään muihin ihmisoikeuksiin, mukaan luettuina oikeus elämään, oikeus toimeentuloon, oikeus terveyteen, omistusoikeus, oikeus koulutukseen ja oikeus veteen;

| AB. | toteaa, että maataloudelle kansainvälisesti osoitetun virallisen kehitysavun osuus on pienentynyt dramaattisesti kolmen viime vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että maataloudelle kansainvälisesti osoitetun virallisen kehitysavun osuus on pienentynyt dramaattisesti kolmen viime vuosikymmenen aikana;

| AC. | toteaa, että elintarvike- ja ravintoturva eivät merkitse pelkästään elintarvikkeiden saantia, vaan FAO:n mukaan siihen kuuluvat myös oikeus ruokaan, täsmälliset tiedot siitä, mitä me syömme, sekä terveellisen ravinnon yleinen ja kestävä saatavuus; toteaa, että tähän sisältyy myös muita tekijöitä, kuten jätevesihuolto, hygienia, rokotukset ja loisten häätäminen; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että elintarvike- ja ravintoturva eivät merkitse pelkästään elintarvikkeiden saantia, vaan FAO:n mukaan siihen kuuluvat myös oikeus ruokaan, täsmälliset tiedot siitä, mitä me syömme, sekä terveellisen ravinnon yleinen ja kestävä saatavuus; toteaa, että tähän sisältyy myös muita tekijöitä, kuten jätevesihuolto, hygienia, rokotukset ja loisten häätäminen;

| AD. | toteaa, että nälkä ja aliravitsemus ovat ihmiskunnan suurimpia kuolinsyitä ja suurimpia uhkia rauhalle ja turvallisuudelle maailmassa; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että nälkä ja aliravitsemus ovat ihmiskunnan suurimpia kuolinsyitä ja suurimpia uhkia rauhalle ja turvallisuudelle maailmassa;

| AE. | toteaa, että voimakkaasti vaihtelevat elintarvikkeiden hinnat heikentävät elintarviketurvaa ja vaikuttavat kielteisesti elintarvikkeiden toimitusketjuun; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että voimakkaasti vaihtelevat elintarvikkeiden hinnat heikentävät elintarviketurvaa ja vaikuttavat kielteisesti elintarvikkeiden toimitusketjuun;

| AF. | toteaa, että maailmanlaajuinen talouden taantuma ja elintarvikkeiden ja polttoaineiden hinnannousu ovat pahentaneet elintarviketilannetta monissa kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja jarruttaneet siten osittain köyhyyden vähentämisessä viime vuosikymmenen aikana saavutettua edistystä; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että maailmanlaajuinen talouden taantuma ja elintarvikkeiden ja polttoaineiden hinnannousu ovat pahentaneet elintarviketilannetta monissa kehitysmaissa ja erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja jarruttaneet siten osittain köyhyyden vähentämisessä viime vuosikymmenen aikana saavutettua edistystä;

| AG. | toteaa, että kehitysmaiden maatalous- ja kalastustuotemarkkinoiden haurauden vuoksi elintarviketuotanto on liian haavoittuvaa luonnonkatastrofeille, konflikteille tai kansanterveyteen liittyville kriiseille; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että kehitysmaiden maatalous- ja kalastustuotemarkkinoiden haurauden vuoksi elintarviketuotanto on liian haavoittuvaa luonnonkatastrofeille, konflikteille tai kansanterveyteen liittyville kriiseille;

| AH. | toteaa, että elintarvikejärjestelmä sekä edistää ilmanmuutosta että muuttuu sen vaikutuksesta, sillä ilmastonmuutos vaikuttaa luonnonvarojen saatavuuteen samoin kuin maatalous-, kalastus- ja teollisuustuotannon edellytyksiin; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että elintarvikejärjestelmä sekä edistää ilmanmuutosta että muuttuu sen vaikutuksesta, sillä ilmastonmuutos vaikuttaa luonnonvarojen saatavuuteen samoin kuin maatalous-, kalastus- ja teollisuustuotannon edellytyksiin;

| AI. | toteaa, että ilmastonmuutoksen aiheuttamilla luonnonkatastrofeilla on vakavia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioissa ja merentakaisilla alueilla ja ne uhkaavat elintarviketurvaa ja elintarvikeitsenäisyyttä varsinkin jo valmiiksi haavoittuvaisissa tilanteissa; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että ilmastonmuutoksen aiheuttamilla luonnonkatastrofeilla on vakavia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioissa ja merentakaisilla alueilla ja ne uhkaavat elintarviketurvaa ja elintarvikeitsenäisyyttä varsinkin jo valmiiksi haavoittuvaisissa tilanteissa;

| AJ. | panee merkille, että komission arvion mukaan 30 prosenttia koko maailman elintarvikkeista menetetään tai menee pilalle ja nykyään Euroopan unionissa haaskataan ruokaa vuosittain noin 89 miljoonaa tonnia eli 179 kiloa asukasta kohden; toteaa, että vuoteen 2020 mennessä määrän arvioidaan nousevan noin 126 miljoonaan tonniin eli kasvavan 40 prosenttia, ellei ennalta ehkäiseviin toimiin ryhdytä; |
| --- | --- |

AJ.

panee merkille, että komission arvion mukaan 30 prosenttia koko maailman elintarvikkeista menetetään tai menee pilalle ja nykyään Euroopan unionissa haaskataan ruokaa vuosittain noin 89 miljoonaa tonnia eli 179 kiloa asukasta kohden; toteaa, että vuoteen 2020 mennessä määrän arvioidaan nousevan noin 126 miljoonaan tonniin eli kasvavan 40 prosenttia, ellei ennalta ehkäiseviin toimiin ryhdytä;

| AK. | katsoo, että elintarvikeketjun parempi hallinta tehostaisi elintarvikkeiden haaskauksen vähentämistä ja maankäyttöä, parantaisi vesivarojen hoitoa ja vaikuttaisi myönteisesti koko maatalouteen ja kalastusalaan maailmanlaajuisesti sekä tukisi myös aliravitsemuksen ja kehnon ruokavalion torjuntaa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että elintarvikeketjun parempi hallinta tehostaisi elintarvikkeiden haaskauksen vähentämistä ja maankäyttöä, parantaisi vesivarojen hoitoa ja vaikuttaisi myönteisesti koko maatalouteen ja kalastusalaan maailmanlaajuisesti sekä tukisi myös aliravitsemuksen ja kehnon ruokavalion torjuntaa kehitysmaissa;

| AL. | toteaa, että kalasaaliiden poisheittäminen on elävien luonnonvarojen tarpeetonta tuhlausta ja sillä on huomattava merkitys meripopulaatioiden ehtymiseen; toteaa, että poisheittämisellä voi olla lukuisia meren ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä ekologisia vaikutuksia, jotka johtuvat ravintoverkkojen ja luontotyyppien yleisen rakenteen muutoksista, jotka puolestaan voivat vaarantaa nykyisen kalastuksen kestävyyden; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että kalasaaliiden poisheittäminen on elävien luonnonvarojen tarpeetonta tuhlausta ja sillä on huomattava merkitys meripopulaatioiden ehtymiseen; toteaa, että poisheittämisellä voi olla lukuisia meren ekosysteemeihin kohdistuvia kielteisiä ekologisia vaikutuksia, jotka johtuvat ravintoverkkojen ja luontotyyppien yleisen rakenteen muutoksista, jotka puolestaan voivat vaarantaa nykyisen kalastuksen kestävyyden;

| AM. | toteaa, että samanaikaisesti nälän ja ali- ja virheravitsemuksen kanssa liikalihavuus on paradoksaalisen yleistä ja epätasapainoiseen ruokavalioon liittyvillä sairauksilla on sosiaalisia ja taloudellisia sekä usein dramaattisia vaikutuksia ihmisten terveyteen; |
| --- | --- |

AM.

toteaa, että samanaikaisesti nälän ja ali- ja virheravitsemuksen kanssa liikalihavuus on paradoksaalisen yleistä ja epätasapainoiseen ruokavalioon liittyvillä sairauksilla on sosiaalisia ja taloudellisia sekä usein dramaattisia vaikutuksia ihmisten terveyteen;

| AN. | toteaa, että investointeja koskevilla kauppasopimuksilla voi olla haitallinen vaikutus elintarviketurvaan ja virheravitsemukseen, jos viljelysmaan vuokraamisen tai yksityisille sijoittajille myymisen seurauksena on se, että paikallinen väestö menettää toimeentulolleen välttämättömät mahdollisuutensa käyttää tuotantoresursseja tai jos ruokaa viedään tai myydään suuria määriä kansainvälisille markkinoille ja isäntävaltiosta tehdään tällä tavoin entistä riippuvaisempi kansainvälisillä markkinoilla tapahtuvasta hyödykkeiden hintojen vaihtelusta tai entistä haavoittuvaisempi sille; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että investointeja koskevilla kauppasopimuksilla voi olla haitallinen vaikutus elintarviketurvaan ja virheravitsemukseen, jos viljelysmaan vuokraamisen tai yksityisille sijoittajille myymisen seurauksena on se, että paikallinen väestö menettää toimeentulolleen välttämättömät mahdollisuutensa käyttää tuotantoresursseja tai jos ruokaa viedään tai myydään suuria määriä kansainvälisille markkinoille ja isäntävaltiosta tehdään tällä tavoin entistä riippuvaisempi kansainvälisillä markkinoilla tapahtuvasta hyödykkeiden hintojen vaihtelusta tai entistä haavoittuvaisempi sille;

| AO. | toteaa, että nälkää ei voida poistaa kestävästi vain toimittamalla tarpeeksi ruokaa kaikille; toteaa, että tämä saavutetaan ainoastaan siten, että pienimuotoista viljelyä ja kalastusta harjoittaville viljelijöille annetaan mahdollisuus pitää maansa ja vetensä ja työskennellä niiden parissa ja säilytetään reilun kaupan järjestelmät sekä jaetaan tietoa, innovaatioita ja kestäviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että nälkää ei voida poistaa kestävästi vain toimittamalla tarpeeksi ruokaa kaikille; toteaa, että tämä saavutetaan ainoastaan siten, että pienimuotoista viljelyä ja kalastusta harjoittaville viljelijöille annetaan mahdollisuus pitää maansa ja vetensä ja työskennellä niiden parissa ja säilytetään reilun kaupan järjestelmät sekä jaetaan tietoa, innovaatioita ja kestäviä käytäntöjä;

| AP. | katsoo, että viljelijöiden ja kalastajien ja erityisesti perheviljelyn ja perhekohtaisen kalastuksen keskeinen merkitys on aiheellista ottaa huomioon maailman elintarviketurvan varmistamisessa; |
| --- | --- |

AP.

katsoo, että viljelijöiden ja kalastajien ja erityisesti perheviljelyn ja perhekohtaisen kalastuksen keskeinen merkitys on aiheellista ottaa huomioon maailman elintarviketurvan varmistamisessa;

| AQ. | toteaa, että on erittäin tärkeää tunnustaa kalastajien ja kalankasvattajien keskeinen asema Euroopan rannikkoalueilla ja saarilla; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että on erittäin tärkeää tunnustaa kalastajien ja kalankasvattajien keskeinen asema Euroopan rannikkoalueilla ja saarilla;

| AR. | katsoo, että on tärkeää tunnustaa maatalouden, metsätalouden ja kalastuksen monivaikutteisuus ja se, että elintarvikkeiden tuottamisen lisäksi niillä on keskeinen merkitys julkisille hyödykkeille, joita ovat esimerkiksi maisemien laatu, biologinen monimuotoisuus, ilmaston vakaus, valtamerten laatu ja kyky lieventää luonnonkatastrofien, kuten tulvien, kuivuuden ja tulipalojen, vaikutuksia; |
| --- | --- |

AR.

katsoo, että on tärkeää tunnustaa maatalouden, metsätalouden ja kalastuksen monivaikutteisuus ja se, että elintarvikkeiden tuottamisen lisäksi niillä on keskeinen merkitys julkisille hyödykkeille, joita ovat esimerkiksi maisemien laatu, biologinen monimuotoisuus, ilmaston vakaus, valtamerten laatu ja kyky lieventää luonnonkatastrofien, kuten tulvien, kuivuuden ja tulipalojen, vaikutuksia;

| 1. | korostaa, että seuraavat seikat ovat olennaisen tärkeitä vastattaessa elintarviketurvaa koskeviin haasteisiin: vahva ja kestävä maatalous- ja kalastusala kaikkialla EU:ssa, kukoistava ja entistä monipuolisempi maaseudun talous, puhdas ympäristö ja perheviljelmät, joita tuetaan vankalla, entistä oikeudenmukaisemmalla, kansainvälisesti kestävällä ja asianmukaisesti rahoitetulla yhteisellä maatalouspolitiikalla; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että seuraavat seikat ovat olennaisen tärkeitä vastattaessa elintarviketurvaa koskeviin haasteisiin: vahva ja kestävä maatalous- ja kalastusala kaikkialla EU:ssa, kukoistava ja entistä monipuolisempi maaseudun talous, puhdas ympäristö ja perheviljelmät, joita tuetaan vankalla, entistä oikeudenmukaisemmalla, kansainvälisesti kestävällä ja asianmukaisesti rahoitetulla yhteisellä maatalouspolitiikalla;

| 2. | korostaa, että on myös tärkeää panna täytäntöön kestävä ja asianmukaisesti rahoitettu yhteinen kalastuspolitiikka sekä varmistaa johdonmukaisuus EU:n kauppa- ja kalastuspolitiikkojen välillä; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että on myös tärkeää panna täytäntöön kestävä ja asianmukaisesti rahoitettu yhteinen kalastuspolitiikka sekä varmistaa johdonmukaisuus EU:n kauppa- ja kalastuspolitiikkojen välillä;

| 3. | katsoo, että ympäristön kestävä kehitys sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen vaikutusten lieventämiseen tähtäävät toimet ovat mahdollisia ja voivat onnistua ainoastaan niin, että viljelijöille taataan kestävän talouden edellytykset ja edistetään viljelijöiden mahdollisuuksia saada käyttöönsä viljeltävää maaperää, lainaa ja koulutusta; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että ympäristön kestävä kehitys sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen vaikutusten lieventämiseen tähtäävät toimet ovat mahdollisia ja voivat onnistua ainoastaan niin, että viljelijöille taataan kestävän talouden edellytykset ja edistetään viljelijöiden mahdollisuuksia saada käyttöönsä viljeltävää maaperää, lainaa ja koulutusta;

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan Milanon vuoden 2015 maailmanäyttelyn teemaa ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” ja antamaan sitoumuksia, joiden avulla voidaan toteuttaa oikeus riittävään, terveelliseen, kestävään ja tietoon perustuvaan elintarvikkeiden kulutukseen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan Milanon vuoden 2015 maailmanäyttelyn teemaa ”Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” ja antamaan sitoumuksia, joiden avulla voidaan toteuttaa oikeus riittävään, terveelliseen, kestävään ja tietoon perustuvaan elintarvikkeiden kulutukseen;

| 5. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n paviljonki vuoden 2015 maailmannäyttelyssä parantaa tietämystä tarpeesta käsitellä elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa kiireellisiä ongelmia, mukaan luettuina elintarvikkeiden tuotannon, jakelun ja kuluttamisen pitkän aikavälin kestävyys, jotta voidaan torjua ruoan haaskausta sekä aliravitsemukseen, kehnoon ruokavalioon ja liikalihavuuteen liittyvää ongelmaa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n paviljonki vuoden 2015 maailmannäyttelyssä parantaa tietämystä tarpeesta käsitellä elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa kiireellisiä ongelmia, mukaan luettuina elintarvikkeiden tuotannon, jakelun ja kuluttamisen pitkän aikavälin kestävyys, jotta voidaan torjua ruoan haaskausta sekä aliravitsemukseen, kehnoon ruokavalioon ja liikalihavuuteen liittyvää ongelmaa;

| 6. | korostaa, että oikeus ruokaan on ihmisen perusoikeus ja voi toteutua vain silloin, kun kaikilla ihmisillä on mahdollisuus saada sopivaa, turvallista ja ravitsevaa ruokaa niin, että he voivat tyydyttää ravitsemukselliset tarpeensa ja viettää aktiivista ja tervettä elämää; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että oikeus ruokaan on ihmisen perusoikeus ja voi toteutua vain silloin, kun kaikilla ihmisillä on mahdollisuus saada sopivaa, turvallista ja ravitsevaa ruokaa niin, että he voivat tyydyttää ravitsemukselliset tarpeensa ja viettää aktiivista ja tervettä elämää;

| 7. | painottaa, että mahdollisuus saada ruokaa on köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisen sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen ennakkoedellytys; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että mahdollisuus saada ruokaa on köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisen sekä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen ennakkoedellytys;

| 8. | korostaa, että aliravitsemuksen torjumisen sekä ravitsevan ruoan yleisen saatavuuden olisi oltava edelleen yksi nälän poistamiseen tähtäävän vuoden 2015 jälkeisen ohjelman tärkeimmistä tavoitteista siten, että pyritään erityisesti poistamaan vuoteen 2030 mennessä kaikki virheravitsemuksen muodot; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että aliravitsemuksen torjumisen sekä ravitsevan ruoan yleisen saatavuuden olisi oltava edelleen yksi nälän poistamiseen tähtäävän vuoden 2015 jälkeisen ohjelman tärkeimmistä tavoitteista siten, että pyritään erityisesti poistamaan vuoteen 2030 mennessä kaikki virheravitsemuksen muodot;

| 9. | katsoo, että elintarvikemarkkinoiden hintojen yhä suurempi vaihtelu aiheuttaa ongelmia kestävyydelle ja edellyttää sellaisten toimenpiteiden nopeuttamista, joilla tehostetaan elintarvikkeiden toimitusvarmuutta ja elintarviketuotannon ympäristökestävyyttä siten, että puututaan luonnonvarojen niukkuuteen sekä edistetään maatalouden ja kalastuksen tutkimusta ja innovointia; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että elintarvikemarkkinoiden hintojen yhä suurempi vaihtelu aiheuttaa ongelmia kestävyydelle ja edellyttää sellaisten toimenpiteiden nopeuttamista, joilla tehostetaan elintarvikkeiden toimitusvarmuutta ja elintarviketuotannon ympäristökestävyyttä siten, että puututaan luonnonvarojen niukkuuteen sekä edistetään maatalouden ja kalastuksen tutkimusta ja innovointia;

| 10. | uskoo, että asianmukaisilla institutionaalisilla sekä sääntelyä ja valvontaa koskevilla kehyksillä voidaan edistää vakaita, kestäviä, tasapuolisia, kohtuuhintaisia ja monipuolisia maatalouden ja kalastusalan markkinajärjestelmiä kehittävää ympäristöä; |
| --- | --- |

10.

uskoo, että asianmukaisilla institutionaalisilla sekä sääntelyä ja valvontaa koskevilla kehyksillä voidaan edistää vakaita, kestäviä, tasapuolisia, kohtuuhintaisia ja monipuolisia maatalouden ja kalastusalan markkinajärjestelmiä kehittävää ympäristöä;

| 11. | vaatii komissiota varmistamaan kauppapolitiikasta, maataloudesta ja kalastusasioista vastaavien pääosastojensa poliittisten päätösten johdonmukaisuuden hygienia- ja kestävyysvaatimusten vastavuoroisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

11.

vaatii komissiota varmistamaan kauppapolitiikasta, maataloudesta ja kalastusasioista vastaavien pääosastojensa poliittisten päätösten johdonmukaisuuden hygienia- ja kestävyysvaatimusten vastavuoroisuuden varmistamiseksi;

| 12. | katsoo, että pienimuotoista viljelyä sekä luonnonmukaista viljelyä ja luonnonarvoltaan merkittävää tai puuhun perustuvaa maataloutta olisi edistettävä malleina, jotka tuovat tehokkaasti kestävyyttä maailman elintarviketuotantoon; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että pienimuotoista viljelyä sekä luonnonmukaista viljelyä ja luonnonarvoltaan merkittävää tai puuhun perustuvaa maataloutta olisi edistettävä malleina, jotka tuovat tehokkaasti kestävyyttä maailman elintarviketuotantoon;

| 13. | kehottaa komissiota tukemaan entistä tehokkaampia maatalouden menetelmiä, kuten maatalousekologisia ja monipuolistamiseen perustuvia lähestymistapoja, ja entistä parempaa maatalouden resurssien kestävää hallintaa, jotta voidaan vähentää maataloustuotannon tuotantopanoskustannuksia ja ravintoaineiden haaskausta, parantaa tietämyksen ja innovoinnin siirtämistä sekä tukea resurssitehokkuutta ja lisätä viljelykasvien moninaisuutta sekä kestävyyttä maatalouden järjestelmissä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota tukemaan entistä tehokkaampia maatalouden menetelmiä, kuten maatalousekologisia ja monipuolistamiseen perustuvia lähestymistapoja, ja entistä parempaa maatalouden resurssien kestävää hallintaa, jotta voidaan vähentää maataloustuotannon tuotantopanoskustannuksia ja ravintoaineiden haaskausta, parantaa tietämyksen ja innovoinnin siirtämistä sekä tukea resurssitehokkuutta ja lisätä viljelykasvien moninaisuutta sekä kestävyyttä maatalouden järjestelmissä;

| 14. | kehottaa komissiota tukemaan rannikkovesien laatua, maanhallintaa ja kestävää tehostamista koskevaa tutkimusta edistämällä entistä tehokkaampaa ravintoaineiden, veden ja energian käyttöä, kiinnittämään enemmän huomiota vesi- ja maaperäresurssien säilyttämiseen, mukauttamaan edelleen biologisia menetelmiä tuholaisten torjunnassa sekä edistämään tutkimusta, jotta satoja voidaan parantaa ja ympäristövaikutuksia samalla vähentää; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tukemaan rannikkovesien laatua, maanhallintaa ja kestävää tehostamista koskevaa tutkimusta edistämällä entistä tehokkaampaa ravintoaineiden, veden ja energian käyttöä, kiinnittämään enemmän huomiota vesi- ja maaperäresurssien säilyttämiseen, mukauttamaan edelleen biologisia menetelmiä tuholaisten torjunnassa sekä edistämään tutkimusta, jotta satoja voidaan parantaa ja ympäristövaikutuksia samalla vähentää;

| 15. | on huolissaan maananastuksen yleistymisestä ja sen vaikutuksista kehitysmaiden elintarviketurvaan sekä maatalouden ja maataloustuottajien tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

15.

on huolissaan maananastuksen yleistymisestä ja sen vaikutuksista kehitysmaiden elintarviketurvaan sekä maatalouden ja maataloustuottajien tulevaisuuteen;

| 16. | on huolissaan kaikkialla maailmassa yleistyvästä laittomasta kalastuksesta, jolla on hyvin haitallisia vaikutuksia ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja talouteen; |
| --- | --- |

16.

on huolissaan kaikkialla maailmassa yleistyvästä laittomasta kalastuksesta, jolla on hyvin haitallisia vaikutuksia ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja talouteen;

| 17. | kehottaa komissiota lisäämään jäsenvaltioiden tietämystä maaperän tarjoamista resursseista ja edistämään niiden käyttöä kestävyystarkoituksessa, mikä on tarpeen elintarviketurvan ja hyvän ravitsemuksen saavuttamisessa, ilmastomuutokseen sopeutumisessa ja sen lieventämisessä sekä yleisesti kestävän kehityksen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota lisäämään jäsenvaltioiden tietämystä maaperän tarjoamista resursseista ja edistämään niiden käyttöä kestävyystarkoituksessa, mikä on tarpeen elintarviketurvan ja hyvän ravitsemuksen saavuttamisessa, ilmastomuutokseen sopeutumisessa ja sen lieventämisessä sekä yleisesti kestävän kehityksen saavuttamisessa;

| 18. | korostaa, että on tärkeää puuttua maaperän huonontumiseen, sillä se kärjistää entisestään köyhyyttä ja elintarvike-epävarmuutta; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on tärkeää puuttua maaperän huonontumiseen, sillä se kärjistää entisestään köyhyyttä ja elintarvike-epävarmuutta;

| 19. | kehottaa komissiota edistämään maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallintaa koskevien FAO:n vapaaehtoisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkialla maailmassa sekä sijoittajien että kohdemaiden keskuudessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota edistämään maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallintaa koskevien FAO:n vapaaehtoisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa kaikkialla maailmassa sekä sijoittajien että kohdemaiden keskuudessa;

| 20. | kehottaa Italian hallitusta ehdottamaan ja kehittämään vuoden 2015 maailmannäyttelyn näyttelyalueiden kestävää uudelleenkäyttöä koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Italian hallitusta ehdottamaan ja kehittämään vuoden 2015 maailmannäyttelyn näyttelyalueiden kestävää uudelleenkäyttöä koskevia hankkeita;

| 21. | kehottaa komissiota edistämään maailmanlaajuisesti sellaisten FAO:n asettamien tavoitteiden saavuttamista, joilla pyritään tukemaan kestävälle perheviljelylle suotuisten maanviljelyyn, ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvien toimien kehittämistä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota edistämään maailmanlaajuisesti sellaisten FAO:n asettamien tavoitteiden saavuttamista, joilla pyritään tukemaan kestävälle perheviljelylle suotuisten maanviljelyyn, ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvien toimien kehittämistä;

| 22. | korostaa, että tämänhetkinen epätasapaino elintarvikeketjussa uhkaa elintarviketuotannon kestävyyttä, ja kehottaa lisäämään toimitusketjun avoimuutta ja oikeudenmukaisuutta sekä poistamaan hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ja muut markkinoiden vääristymät, jotta voidaan varmistaa maataloustuottajien oikeudenmukainen tulotaso, oikeudenmukaiset voitot ja hinnoittelu elintarvikeketjussa ja elintarviketurvan varmistava elinkelpoinen maataloustuotanto; kehottaa tästä syystä komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta nämä tavoitteet saavutetaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että tämänhetkinen epätasapaino elintarvikeketjussa uhkaa elintarviketuotannon kestävyyttä, ja kehottaa lisäämään toimitusketjun avoimuutta ja oikeudenmukaisuutta sekä poistamaan hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ja muut markkinoiden vääristymät, jotta voidaan varmistaa maataloustuottajien oikeudenmukainen tulotaso, oikeudenmukaiset voitot ja hinnoittelu elintarvikeketjussa ja elintarviketurvan varmistava elinkelpoinen maataloustuotanto; kehottaa tästä syystä komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta nämä tavoitteet saavutetaan mahdollisimman pian;

| 23. | pitää välttämättömänä, että komissio ja jäsenvaltiot edistävät toimia, joiden tarkoituksena on torjua vilpillisiä käytäntöjä, joiden olemassaolosta on keskusteltu toimitusketjun parantamista käsittelevässä komission keskustelufoorumissa; |
| --- | --- |

23.

pitää välttämättömänä, että komissio ja jäsenvaltiot edistävät toimia, joiden tarkoituksena on torjua vilpillisiä käytäntöjä, joiden olemassaolosta on keskusteltu toimitusketjun parantamista käsittelevässä komission keskustelufoorumissa;

| 24. | korostaa, että elintarviketurvan varmistamiseksi on pyrittävä voimakkaasti estämään maaperän kulutusta ja marginaalisten maatalousmaiden hylkäämistä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että elintarviketurvan varmistamiseksi on pyrittävä voimakkaasti estämään maaperän kulutusta ja marginaalisten maatalousmaiden hylkäämistä;

| 25. | korostaa, että elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi on pyrittävä voimakkaasti torjumaan laitonta kalastusta; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että elintarviketurvallisuuden varmistamiseksi on pyrittävä voimakkaasti torjumaan laitonta kalastusta;

| 26. | korostaa maaseudun kehittämisen keskeistä asemaa alueiden taloudelliselle kasvulle ja yhteiskunnalliselle kehittämiselle ja kehottaa tukemaan nuoria viljelijöitä; |
| --- | --- |

26.

korostaa maaseudun kehittämisen keskeistä asemaa alueiden taloudelliselle kasvulle ja yhteiskunnalliselle kehittämiselle ja kehottaa tukemaan nuoria viljelijöitä;

| 27. | kehottaa komissiota pyrkimään kunnianhimoiseen kansainväliseen sopimukseen, joka antaa pohjaa ilmastonmuutoksen hillitsemiselle ottaen huomioon kansainväliset neuvottelut Pariisissa vuonna 2015 järjestettävän ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon yhteydessä; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota pyrkimään kunnianhimoiseen kansainväliseen sopimukseen, joka antaa pohjaa ilmastonmuutoksen hillitsemiselle ottaen huomioon kansainväliset neuvottelut Pariisissa vuonna 2015 järjestettävän ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten konferenssin 21. istunnon yhteydessä;

| 28. | kehottaa neuvostoa tunnustamaan koko maatalousalan roolin ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen mukautumisessa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa neuvostoa tunnustamaan koko maatalousalan roolin ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen mukautumisessa;

| 29. | kehottaa komissiota vastustamaan ruoan haaskausta kunnianhimoisilla, selvästi määritellyillä ja sitovilla tavoitteilla, joilla jäsenvaltioita kannustetaan toteuttamaan ruoan haaskauksen vastaisia toimia elintarvikkeiden toimitusketjun kaikilla tasoilla pellolta pöytään; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota vastustamaan ruoan haaskausta kunnianhimoisilla, selvästi määritellyillä ja sitovilla tavoitteilla, joilla jäsenvaltioita kannustetaan toteuttamaan ruoan haaskauksen vastaisia toimia elintarvikkeiden toimitusketjun kaikilla tasoilla pellolta pöytään;

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita kouluttamaan kansalaisia, edistämään ja levittämään parhaita käytäntöjä, suorittamaan analyysejä ja panemaan alulle yhteiskunnallisia kampanjoita ja koulukampanjoita ruoan haaskauksen torjumiseksi ja tiedon jakamiseksi paikallisia maataloustuotteita suosivan terveellisen ja tasapainoisen ravinnon käytön merkityksestä ja kehottaa nimeämään vuoden 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi; |
| --- | --- |

30.

kehottaa jäsenvaltioita kouluttamaan kansalaisia, edistämään ja levittämään parhaita käytäntöjä, suorittamaan analyysejä ja panemaan alulle yhteiskunnallisia kampanjoita ja koulukampanjoita ruoan haaskauksen torjumiseksi ja tiedon jakamiseksi paikallisia maataloustuotteita suosivan terveellisen ja tasapainoisen ravinnon käytön merkityksestä ja kehottaa nimeämään vuoden 2016 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi;

| 31. | pitää tärkeänä keskustelun aikaansaamista sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että myymättä jäänyt ja syömäkelpoinen ruoka annetaan automaattisesti hyväntekeväisyysjärjestöjen käyttöön; |
| --- | --- |

31.

pitää tärkeänä keskustelun aikaansaamista sidosryhmien kanssa sen varmistamiseksi, että myymättä jäänyt ja syömäkelpoinen ruoka annetaan automaattisesti hyväntekeväisyysjärjestöjen käyttöön;

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan toimia terveellisen ruoan, järkevän ravitsemuksen sekä laatu- ja kestävyysnormien edistämiseksi koulutuksessa ja tutkimuksessa sekä aloittamaan ne mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; kehottaa niitä edistämään vastuullista ja terveellistä elämäntapaa ja kehittämään entisestään toimia aliravitsemuksen poistamiseksi ja liikalihavuuden estämiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan toimia terveellisen ruoan, järkevän ravitsemuksen sekä laatu- ja kestävyysnormien edistämiseksi koulutuksessa ja tutkimuksessa sekä aloittamaan ne mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; kehottaa niitä edistämään vastuullista ja terveellistä elämäntapaa ja kehittämään entisestään toimia aliravitsemuksen poistamiseksi ja liikalihavuuden estämiseksi;

| 33. | korostaa, että on tärkeää lisätä opetusta terveellisestä ja tasapainoisesta ravitsemuksesta ja lisätä tietämystä paikallisista tuotteista ja perinteisistä ruokavalioista ja edistää niitä; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että on tärkeää lisätä opetusta terveellisestä ja tasapainoisesta ravitsemuksesta ja lisätä tietämystä paikallisista tuotteista ja perinteisistä ruokavalioista ja edistää niitä;

| 34. | painottaa, että koko elintarvikejärjestelmän, johon maatalous osana kuuluu, olisi yhdessä kauppa-, terveys-, koulutus-, ilmasto- ja energiapolitiikkojen kanssa toimittava ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan pohjalta ja että unionin olisi oltava niissä edelläkävijä; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että koko elintarvikejärjestelmän, johon maatalous osana kuuluu, olisi yhdessä kauppa-, terveys-, koulutus-, ilmasto- ja energiapolitiikkojen kanssa toimittava ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan pohjalta ja että unionin olisi oltava niissä edelläkävijä;

| 35. | kehottaa siksi sisällyttämään sukupuolinäkökohdat ja naisten vaikutusvallan lisäämisen kaikkiin politiikkatoimiin, joilla pyritään torjumaan elintarvike-epävarmuutta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa siksi sisällyttämään sukupuolinäkökohdat ja naisten vaikutusvallan lisäämisen kaikkiin politiikkatoimiin, joilla pyritään torjumaan elintarvike-epävarmuutta;

| 36. | muistuttaa, että on tärkeää edistää maataloutta ja kalastusta kehitysmaissa ja myöntää riittävä osuus EU:n kolmansien maiden julkisesta kehitysavusta maatalousalalle; pitää valitettavana, että maataloudelle osoitetun kehitysavun osuus on vähentynyt dramaattisesti 1980-luvulta lähtien, ja pitää myönteisenä sen tunnustamista, että mainittu kehityssuunta olisi käännettävä päinvastaiseksi; |
| --- | --- |

36.

muistuttaa, että on tärkeää edistää maataloutta ja kalastusta kehitysmaissa ja myöntää riittävä osuus EU:n kolmansien maiden julkisesta kehitysavusta maatalousalalle; pitää valitettavana, että maataloudelle osoitetun kehitysavun osuus on vähentynyt dramaattisesti 1980-luvulta lähtien, ja pitää myönteisenä sen tunnustamista, että mainittu kehityssuunta olisi käännettävä päinvastaiseksi;

| 37. | katsoo, että on tärkeää parantaa maataloudessa toimivien naisten olosuhteita etenkin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT-maat), koska maaseudulla asuvien naisten vaikutusvallan lisäämisen ja heihin tehtävien investointien on osoitettu lisäävän huomattavasti tuottavuutta ja vähentävän nälkää ja aliravitsemusta; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että on tärkeää parantaa maataloudessa toimivien naisten olosuhteita etenkin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT-maat), koska maaseudulla asuvien naisten vaikutusvallan lisäämisen ja heihin tehtävien investointien on osoitettu lisäävän huomattavasti tuottavuutta ja vähentävän nälkää ja aliravitsemusta;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan mikroluottoon keskittyviä yhteistyöohjelmia, joiden tavoitteena on tukea ympäristöllisesti kestävää ja paikallisten väestöjen ravitsemukseen tarkoitettua pientuotantoa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suosimaan mikroluottoon keskittyviä yhteistyöohjelmia, joiden tavoitteena on tukea ympäristöllisesti kestävää ja paikallisten väestöjen ravitsemukseen tarkoitettua pientuotantoa;

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä Milanon vuoden 2015 maailmannäyttelystä vastuussa oleville osallistuvien jäsenvaltioiden edustajille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä Milanon vuoden 2015 maailmannäyttelystä vastuussa oleville osallistuvien jäsenvaltioiden edustajille.

---

(1)  EUVL C 136 E, 11.5.2012, s. 8.

(2)  EUVL C 227 E, 6.8.2013, s. 25.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Nigerian tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nigerian tilanteesta (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nigeriasta ja erityisesti viimeisimmän täysistuntokeskustelunsa tästä aiheesta keskiviikkona 14. tammikuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nigeriasta ja erityisesti viimeisimmän täysistuntokeskustelunsa tästä aiheesta keskiviikkona 14. tammikuuta 2015,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 8. ja 19. tammikuuta, 31. maaliskuuta sekä 14. ja 15. huhtikuuta 2015 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 8. ja 19. tammikuuta, 31. maaliskuuta sekä 14. ja 15. huhtikuuta 2015 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 583/2014 (1), jolla lisätään Boko Haram luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 583/2014 (1), jolla lisätään Boko Haram luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee,

| — | ottaa huomioon Abujassa 27. marraskuuta 2014 järjestetyn viidennen Nigerian ja EU:n välisen ministeritason vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Abujassa 27. marraskuuta 2014 järjestetyn viidennen Nigerian ja EU:n välisen ministeritason vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskuntien alustavat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskuntien alustavat päätelmät,

| — | ottaa huomioon Niameyssä 20. tammikuuta 2015 järjestetyn alueellisen turvallisuuskonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Niameyssä 20. tammikuuta 2015 järjestetyn alueellisen turvallisuuskonferenssin,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin Ban Ki-moonin julkilausumat väkivaltaisuuksien jatkumisesta ja turvallisuustilanteen heikentymisestä Koillis-Nigeriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin Ban Ki-moonin julkilausumat väkivaltaisuuksien jatkumisesta ja turvallisuustilanteen heikentymisestä Koillis-Nigeriassa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumat mahdollisuudesta asettaa Boko Haramin jäsenet syytteeseen sotarikoksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun julkilausumat mahdollisuudesta asettaa Boko Haramin jäsenet syytteeseen sotarikoksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 annetun YK:n julistuksen kaikkinaisen uskontoon tai uskoon perustuvan syrjinnän ja suvaitsemattomuuden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, jonka Nigeria ratifioi 22. kesäkuuta 1983, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, jonka Nigeria ratifioi 22. kesäkuuta 1983,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria ratifioi 29. lokakuuta 1993, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Nigeria ratifioi 29. lokakuuta 1993,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 1999 hyväksytyn Nigerian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen IV luvun säännökset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 1999 hyväksytyn Nigerian liittotasavallan perustuslain ja erityisesti sen IV luvun säännökset,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW) sekä sen valinnaisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen (CEDAW) sekä sen valinnaisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa määrätään kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen ottamisesta huomioon kaikissa unionin ulkoisissa politiikoissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa määrätään kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevan periaatteen ottamisesta huomioon kaikissa unionin ulkoisissa politiikoissa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Nigeria on Afrikan väkirikkain, etnisesti monimuotoinen maa, ja toteaa, että maa on niin alueellisesti kuin uskonnollisestikin jakaantunut ja sen pohjois- ja eteläosa ovat hyvin erilaiset ja niiden välillä on jyrkkiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Nigeria on Afrikan väkirikkain, etnisesti monimuotoinen maa, ja toteaa, että maa on niin alueellisesti kuin uskonnollisestikin jakaantunut ja sen pohjois- ja eteläosa ovat hyvin erilaiset ja niiden välillä on jyrkkiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja;

| B. | ottaa huomioon, että Nigeria on Afrikan mantereen suurin talous ja kuuluu unionin tärkeimpiin kauppakumppaneihin mutta valtavista luonnonvaroistaan huolimatta Nigeria kuuluu niihin maailman maihin, joissa vallitsee suurin eriarvoisuus; toteaa, että yli 70 prosenttia sen väestöstä elää alle 1,25 Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja 10 prosenttia maan väestöstä pitää hallinnassaan yli 90:tä prosenttia maan varallisuudesta ja resursseista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Nigeria on Afrikan mantereen suurin talous ja kuuluu unionin tärkeimpiin kauppakumppaneihin mutta valtavista luonnonvaroistaan huolimatta Nigeria kuuluu niihin maailman maihin, joissa vallitsee suurin eriarvoisuus; toteaa, että yli 70 prosenttia sen väestöstä elää alle 1,25 Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja 10 prosenttia maan väestöstä pitää hallinnassaan yli 90:tä prosenttia maan varallisuudesta ja resursseista;

| C. | ottaa huomioon, että Boko Haram iski 3.–8. tammikuuta 2015 Bagaan ja 16:een lähialueen kaupunkiin ja kylään ja tuhosi satelliittikuvien perusteella lähes 3 700 erilaista rakennetta ja surmasi tuhansia ihmisiä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Boko Haram iski 3.–8. tammikuuta 2015 Bagaan ja 16:een lähialueen kaupunkiin ja kylään ja tuhosi satelliittikuvien perusteella lähes 3 700 erilaista rakennetta ja surmasi tuhansia ihmisiä;

| D. | toteaa, että Boko Haram on vallannut ja pitänyt hallinnassaan useita kaupunkeja Nigerian koillisosassa ja että se jatkaa siviilien, myös lukuisien lasten, värväämistä pakolla joukkoihinsa; toteaa, että Boko Haramin väkivalta on vuodesta 2009 alkaen aiheuttanut yli 22 000 ihmisen kuoleman ja että se kohdistuu umpimähkäisesti kristittyihin, muslimeihin ja kaikkiin, jotka eivät hyväksy sen dogmaattisia ja äärimmäisiä ajatuksia; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2015 Boko Haram vannoi uskollisuutta IS-ääriryhmälle; ottaa huomioon, että 27. maaliskuuta 2015 maan koillisosassa sijaitsevasta Damasakin kaupungista löydettiin satoja ruumiita, jotka kuuluvat ilmeisesti Boko Haramin kapinallisten uhreille; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Boko Haram on vallannut ja pitänyt hallinnassaan useita kaupunkeja Nigerian koillisosassa ja että se jatkaa siviilien, myös lukuisien lasten, värväämistä pakolla joukkoihinsa; toteaa, että Boko Haramin väkivalta on vuodesta 2009 alkaen aiheuttanut yli 22 000 ihmisen kuoleman ja että se kohdistuu umpimähkäisesti kristittyihin, muslimeihin ja kaikkiin, jotka eivät hyväksy sen dogmaattisia ja äärimmäisiä ajatuksia; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2015 Boko Haram vannoi uskollisuutta IS-ääriryhmälle; ottaa huomioon, että 27. maaliskuuta 2015 maan koillisosassa sijaitsevasta Damasakin kaupungista löydettiin satoja ruumiita, jotka kuuluvat ilmeisesti Boko Haramin kapinallisten uhreille;

| E. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2014 yli 270 tyttöä siepattiin valtion koulusta Chibokissa (Bornon osavaltiossa); toteaa, että suurin osa heistä on edelleen kadoksissa ja heitä uhkaa seksuaalinen väkivalta, orjuus ja pakkoavioliitot; ottaa huomioon, että sittemmin Boko Haram on siepannut satoja muita ihmisiä; ottaa huomioon, että 28. huhtikuuta 2015 lähes 300 naista ja tyttöä pelastettiin Sambisan metsästä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2014 yli 270 tyttöä siepattiin valtion koulusta Chibokissa (Bornon osavaltiossa); toteaa, että suurin osa heistä on edelleen kadoksissa ja heitä uhkaa seksuaalinen väkivalta, orjuus ja pakkoavioliitot; ottaa huomioon, että sittemmin Boko Haram on siepannut satoja muita ihmisiä; ottaa huomioon, että 28. huhtikuuta 2015 lähes 300 naista ja tyttöä pelastettiin Sambisan metsästä;

| F. | toteaa, että Yhdistyneet kansakunnat arvioi Bornon, Yoben ja Adamawan osavaltioissa tapahtuneiden väkivaltaisuuksien ajaneen 1,5 miljoonaa ihmistä, mukaan lukien 800 000 lasta, kotiseudultaan ja että yli kolme miljoonaa ihmistä on joutunut kärsimään kapinallisten toiminnan takia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Yhdistyneet kansakunnat arvioi Bornon, Yoben ja Adamawan osavaltioissa tapahtuneiden väkivaltaisuuksien ajaneen 1,5 miljoonaa ihmistä, mukaan lukien 800 000 lasta, kotiseudultaan ja että yli kolme miljoonaa ihmistä on joutunut kärsimään kapinallisten toiminnan takia;

| G. | toteaa, että yli 300 000 nigerialaista on paennut väkivaltaisuuksia Luoteis-Kameruniin ja Lounais-Nigeriin ja että sadat nigerialaiset vaarantavat henkensä Euroopan unioniin johtavilla muuttoreiteillä parempien taloudellisten ja sosiaalisten olojen ja turvallisemman elämän toivossa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että yli 300 000 nigerialaista on paennut väkivaltaisuuksia Luoteis-Kameruniin ja Lounais-Nigeriin ja että sadat nigerialaiset vaarantavat henkensä Euroopan unioniin johtavilla muuttoreiteillä parempien taloudellisten ja sosiaalisten olojen ja turvallisemman elämän toivossa;

| H. | toteaa, että Boko Haramin pyrkimyksenä on perustaa Nigerian pohjoisosiin täysin islamilainen valtio, mihin kuuluu šaria-rikostuomioistuinten ottaminen käyttöön, sekä kieltää länsimainen koulutus; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Boko Haramin pyrkimyksenä on perustaa Nigerian pohjoisosiin täysin islamilainen valtio, mihin kuuluu šaria-rikostuomioistuinten ottaminen käyttöön, sekä kieltää länsimainen koulutus;

| I. | ottaa huomioon, että turvattomuuden lisääntyessä maanviljelijät eivät voi enää viljellä maitaan tai kerätä satoaan, koska he pelkäävät Boko Haramin jäsenten hyökkäyksiä, mikä heikentää entisestään puutteellista ruokaturvaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että turvattomuuden lisääntyessä maanviljelijät eivät voi enää viljellä maitaan tai kerätä satoaan, koska he pelkäävät Boko Haramin jäsenten hyökkäyksiä, mikä heikentää entisestään puutteellista ruokaturvaa;

| J. | ottaa huomioon, että iskut ovat lisääntymässä ja myös lapsia käytetään yhä enemmän itsemurhapommi-iskujen tekijöinä ja että iskut ovat levinneet laajoille alueille sekä myös naapurimaihin Tšadiin ja Kameruniin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että iskut ovat lisääntymässä ja myös lapsia käytetään yhä enemmän itsemurhapommi-iskujen tekijöinä ja että iskut ovat levinneet laajoille alueille sekä myös naapurimaihin Tšadiin ja Kameruniin;

| K. | toteaa, että Nigerian viranomaisten alkuvaiheen toimet olivat täysin riittämättömät ja tämä on saanut maan väestön tuntemaan epäluottamusta instituutioita kohtaan; panee merkille, että edellisen hallituksen aikana Nigerian viranomaiset suorittivat joukkopidätyksiä ja -vangitsemisia sekä laittomia teloituksia ja rikkoivat myös monin muin tavoin kansainvälistä oikeutta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Nigerian viranomaisten alkuvaiheen toimet olivat täysin riittämättömät ja tämä on saanut maan väestön tuntemaan epäluottamusta instituutioita kohtaan; panee merkille, että edellisen hallituksen aikana Nigerian viranomaiset suorittivat joukkopidätyksiä ja -vangitsemisia sekä laittomia teloituksia ja rikkoivat myös monin muin tavoin kansainvälistä oikeutta;

| L. | toteaa, että Boko Haramin kapinaliikkeen leviäminen naapurimaihin osoittaa, että on tärkeää lisätä alueellista yhteistyötä ja alueellisia toimia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Boko Haramin kapinaliikkeen leviäminen naapurimaihin osoittaa, että on tärkeää lisätä alueellista yhteistyötä ja alueellisia toimia;

| M. | ottaa huomioon, että Nigerialla on keskeinen rooli alueellisessa ja afrikkalaisessa politiikassa ja että se toimii ponnekkaasti alueellisen yhdentymisen puolesta Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ECOWASin puitteissa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Nigerialla on keskeinen rooli alueellisessa ja afrikkalaisessa politiikassa ja että se toimii ponnekkaasti alueellisen yhdentymisen puolesta Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ECOWASin puitteissa;

| N. | ottaa huomioon, että öljytulot ovat jatkuvasti vähentyneet ja edessä häämöttää talouskriisi; toteaa, että joidenkin arvioiden mukaan nigerialaista öljyä varastetaan vuosittain 3–8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta; toteaa, että vuosikymmeniä jatkuneet huono taloushallinto, epävakaus ja korruptio ovat estäneet investoinnit Nigerian koulutus- ja sosiaalipalvelujärjestelmiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että öljytulot ovat jatkuvasti vähentyneet ja edessä häämöttää talouskriisi; toteaa, että joidenkin arvioiden mukaan nigerialaista öljyä varastetaan vuosittain 3–8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta; toteaa, että vuosikymmeniä jatkuneet huono taloushallinto, epävakaus ja korruptio ovat estäneet investoinnit Nigerian koulutus- ja sosiaalipalvelujärjestelmiin;

| O. | katsoo, että koulutus, luku- ja kirjoitustaito, naisten oikeudet, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja valtiontulojen oikeudenmukainen yhteiskunnallinen jakaminen verojärjestelmien kautta, siten, että vähennetään eriarvoisuutta samoin kuin korruption ja verovilpin torjunta ovat keskeisiä fundamentalismin, väkivallan ja suvaitsemattomuuden torjunnan kannalta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että koulutus, luku- ja kirjoitustaito, naisten oikeudet, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja valtiontulojen oikeudenmukainen yhteiskunnallinen jakaminen verojärjestelmien kautta, siten, että vähennetään eriarvoisuutta samoin kuin korruption ja verovilpin torjunta ovat keskeisiä fundamentalismin, väkivallan ja suvaitsemattomuuden torjunnan kannalta;

| P. | toteaa, että terrorismi on maailmanlaajuinen uhka mutta kansainvälisen yhteisön vahvempi panostus Boko Haramin vastaisiin toimiin Nigeriassa oli jossain määrin riippuvainen siitä, että vaalit olisivat olleet täysin uskottavat, vastuulliset ja avoimet; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että terrorismi on maailmanlaajuinen uhka mutta kansainvälisen yhteisön vahvempi panostus Boko Haramin vastaisiin toimiin Nigeriassa oli jossain määrin riippuvainen siitä, että vaalit olisivat olleet täysin uskottavat, vastuulliset ja avoimet;

| Q. | ottaa huomioon, että demokratia on Nigeriassa edelleen nuorta ja haurasta ja että maassa koettiin äärimmäisiä väkivaltaisuuksia vuoden 2011 vaalituloksen ja vaalivilppisyytösten jälkeen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että demokratia on Nigeriassa edelleen nuorta ja haurasta ja että maassa koettiin äärimmäisiä väkivaltaisuuksia vuoden 2011 vaalituloksen ja vaalivilppisyytösten jälkeen;

| R. | ottaa huomioon, että riippumaton kansallinen vaalilautakunta (INEC) lykkäsi vaaleja helmikuun 14. ja 28. päivästä 2015 maaliskuun 28. päivään ja huhtikuun 11. päivään 2015, jotta hallitus pystyi käynnistämään sotilaalliset toimet Boko Haramia vastaan, ja toteaa, että alueelliset toimet käynnistettiin maaliskuussa 2015; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että riippumaton kansallinen vaalilautakunta (INEC) lykkäsi vaaleja helmikuun 14. ja 28. päivästä 2015 maaliskuun 28. päivään ja huhtikuun 11. päivään 2015, jotta hallitus pystyi käynnistämään sotilaalliset toimet Boko Haramia vastaan, ja toteaa, että alueelliset toimet käynnistettiin maaliskuussa 2015;

| S. | ottaa huomioon, että Tšadin armeija yhdessä Nigerin ja Kamerunin kanssa muodostaa tärkeimmän osan Boko Haramia vastaan taistelevista joukoista, ja antaa tunnustusta laajalle toiminnalle Boko Haramin terroristeja vastaan Gamboru Ngalassa, Malam Fatorissa ja Kangalamissa Nigeriassa; panee merkille tämän armeijan suuret uhraukset terrorismin vastaisessa taistelussa; ilmaisee myötätuntonsa haavoittuneille ja kuolleiden omaisille; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Tšadin armeija yhdessä Nigerin ja Kamerunin kanssa muodostaa tärkeimmän osan Boko Haramia vastaan taistelevista joukoista, ja antaa tunnustusta laajalle toiminnalle Boko Haramin terroristeja vastaan Gamboru Ngalassa, Malam Fatorissa ja Kangalamissa Nigeriassa; panee merkille tämän armeijan suuret uhraukset terrorismin vastaisessa taistelussa; ilmaisee myötätuntonsa haavoittuneille ja kuolleiden omaisille;

| T. | ottaa huomioon, että vaalit järjestettiin kireässä ilmapiirissä ja eri puolilla maata ja etenkin maan etelä- ja lounaisosissa esiintyi vaaleihin liittyviä väkivaltaisuuksia, Boko Haramin iskuja äänestäjien pelottelemiseksi, kampanjasääntöjen rikkomista ja äänestäjien suostuttelua; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vaalit järjestettiin kireässä ilmapiirissä ja eri puolilla maata ja etenkin maan etelä- ja lounaisosissa esiintyi vaaleihin liittyviä väkivaltaisuuksia, Boko Haramin iskuja äänestäjien pelottelemiseksi, kampanjasääntöjen rikkomista ja äänestäjien suostuttelua;

| U. | ottaa huomioon, että paikalliset ja kansainväliset tarkkailijat, Euroopan unionin vaalitarkkailijat mukaan lukien, havaitsivat järjestelmällisiä puutteita etenkin tuloslaskennassa sekä valta-aseman väärinkäyttöä ja väkivaltaa; toteaa kuitenkin, että mitään järjestelmällistä manipulointia ei havaittu; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että paikalliset ja kansainväliset tarkkailijat, Euroopan unionin vaalitarkkailijat mukaan lukien, havaitsivat järjestelmällisiä puutteita etenkin tuloslaskennassa sekä valta-aseman väärinkäyttöä ja väkivaltaa; toteaa kuitenkin, että mitään järjestelmällistä manipulointia ei havaittu;

| V. | toteaa, että Euroopan unioni lähetti maahan hallituksen kutsusta pitkäaikaisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan, jossa oli mukana myös Euroopan parlamentin valtuuskunta; ottaa huomioon, että myös Afrikan unioni, Kansainyhteisö ja ECOWAS lähettivät vaalitarkkailijoita; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että Euroopan unioni lähetti maahan hallituksen kutsusta pitkäaikaisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan, jossa oli mukana myös Euroopan parlamentin valtuuskunta; ottaa huomioon, että myös Afrikan unioni, Kansainyhteisö ja ECOWAS lähettivät vaalitarkkailijoita;

| W. | ottaa huomioon, että 31. maaliskuuta 2015 oppositiopuolue All Progressive Congressin (APC) presidenttiehdokas kenraali Muhammadu Buhari julistettiin vaalien voittajaksi ja istuva presidentti myönsi rauhanomaisesti tappionsa; ottaa huomioon, että oppositiopuolue APC sai neljässä kuudesta geopoliittisesta alueesta enemmistön presidentinvaaleissa sekä senaatin ja edustajainhuoneen vaaleissa annetuista äänistä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että 31. maaliskuuta 2015 oppositiopuolue All Progressive Congressin (APC) presidenttiehdokas kenraali Muhammadu Buhari julistettiin vaalien voittajaksi ja istuva presidentti myönsi rauhanomaisesti tappionsa; ottaa huomioon, että oppositiopuolue APC sai neljässä kuudesta geopoliittisesta alueesta enemmistön presidentinvaaleissa sekä senaatin ja edustajainhuoneen vaaleissa annetuista äänistä;

| X. | ottaa huomioon, että vaaleissa pääsi läpi vähemmän naisia kuin vuonna 2011 ja että heidän määränsä oli jo tuolloin ollut vähenemään päin; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vaaleissa pääsi läpi vähemmän naisia kuin vuonna 2011 ja että heidän määränsä oli jo tuolloin ollut vähenemään päin;

| Y. | ottaa huomioon, että 17 prosenttia tytöistä menee naimisiin ennen kuin he täyttävät 15 ja että lapsiavioliittojen osuus maan luoteisosissa on peräti 76 prosenttia; ottaa huomioon, että Nigeriassa on absoluuttisesti eniten sukuelinten silpomisen uhriksi joutuneita naisia maailmassa ja maassa elää arviolta neljännes maailman arviolta 115–130 miljoonasta silvotusta naisesta; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että 17 prosenttia tytöistä menee naimisiin ennen kuin he täyttävät 15 ja että lapsiavioliittojen osuus maan luoteisosissa on peräti 76 prosenttia; ottaa huomioon, että Nigeriassa on absoluuttisesti eniten sukuelinten silpomisen uhriksi joutuneita naisia maailmassa ja maassa elää arviolta neljännes maailman arviolta 115–130 miljoonasta silvotusta naisesta;

| 1. | tuomitsee jyrkästi jatkuvan ja yhä enemmän levottomuutta herättävän väkivallan, kuten terroristilahko Boko Haramin siviilejä, hallitusvaltaa ja sotilaallisia kohteita vastaan Nigeriassa tekemät jatkuvat aseelliset hyökkäykset ja pommi-iskut, itsemurhaiskut, seksiorjuuden ja muun seksuaalisen väkivallan, sieppaukset ja muut väkivaltaisuudet, joiden seurauksena tuhannet ovat kuolleet tai haavoittuneet ja sadattuhannet joutuneet siirtymään kotiseudultaan; katsoo, että näitä voidaan pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi jatkuvan ja yhä enemmän levottomuutta herättävän väkivallan, kuten terroristilahko Boko Haramin siviilejä, hallitusvaltaa ja sotilaallisia kohteita vastaan Nigeriassa tekemät jatkuvat aseelliset hyökkäykset ja pommi-iskut, itsemurhaiskut, seksiorjuuden ja muun seksuaalisen väkivallan, sieppaukset ja muut väkivaltaisuudet, joiden seurauksena tuhannet ovat kuolleet tai haavoittuneet ja sadattuhannet joutuneet siirtymään kotiseudultaan; katsoo, että näitä voidaan pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan;

| 2. | tuomitsee viattomien miesten, naisten ja lasten joukkomurhat ja tukee Nigerian kansaa sen pyrkimyksissä taistella määrätietoisesti maassa esiintyvää terrorismia vastaan sen kaikissa muodoissa; antaa tunnustusta kaikkien toimittajien ja ihmisoikeusaktivistien työlle heidän pyrkiessään saattamaan Boko Haramin ekstremismin ja sen väkivallan viattomat uhrit maailman tietoisuuteen; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee viattomien miesten, naisten ja lasten joukkomurhat ja tukee Nigerian kansaa sen pyrkimyksissä taistella määrätietoisesti maassa esiintyvää terrorismia vastaan sen kaikissa muodoissa; antaa tunnustusta kaikkien toimittajien ja ihmisoikeusaktivistien työlle heidän pyrkiessään saattamaan Boko Haramin ekstremismin ja sen väkivallan viattomat uhrit maailman tietoisuuteen;

| 3. | muistuttaa, että on kulunut vuosi siitä, kun 276 tyttöä siepattiin Chibokin ulkopuolella sijainneesta koulusta, ja että ihmisoikeusjärjestöjen mukaan vähintään 2 000 muuta tyttöä ja naista on siepattu; kehottaa hallitusta ja kansainvälistä yhteisöä tekemään kaiken vallassaan olevan siepattujen löytämiseksi ja vapauttamiseksi; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että on kulunut vuosi siitä, kun 276 tyttöä siepattiin Chibokin ulkopuolella sijainneesta koulusta, ja että ihmisoikeusjärjestöjen mukaan vähintään 2 000 muuta tyttöä ja naista on siepattu; kehottaa hallitusta ja kansainvälistä yhteisöä tekemään kaiken vallassaan olevan siepattujen löytämiseksi ja vapauttamiseksi;

| 4. | pyytää vastavalittua presidenttiä pitämään kampanjassaan antamansa lupaukset ja panostamaan kaikin tavoin Boko Haramin väkivaltaisuuksien lopettamiseen, vakauden ja turvallisuuden palauttamiseen koko maahan sekä tämän terrorismin perimmäisiin syihin puuttumiseen ja pyytää tätä etenkin toteuttamaan tiukempia toimia sisäisen korruption, huonon hallinnon ja tehottomuuden kitkemiseksi valtion laitosten ja armeijan keskuudesta, sillä niiden vuoksi ne eivät ole kyenneet tekemään loppua Boko Haramin aiheuttamista tuhoista maan pohjoisosissa, sekä pyytää ryhtymään toimiin Boko Haramin laittomien tulonlähteiden, etenkin salakuljetuksen ja ihmiskaupan, tyrehdyttämiseksi yhteistyössä naapurimaiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

pyytää vastavalittua presidenttiä pitämään kampanjassaan antamansa lupaukset ja panostamaan kaikin tavoin Boko Haramin väkivaltaisuuksien lopettamiseen, vakauden ja turvallisuuden palauttamiseen koko maahan sekä tämän terrorismin perimmäisiin syihin puuttumiseen ja pyytää tätä etenkin toteuttamaan tiukempia toimia sisäisen korruption, huonon hallinnon ja tehottomuuden kitkemiseksi valtion laitosten ja armeijan keskuudesta, sillä niiden vuoksi ne eivät ole kyenneet tekemään loppua Boko Haramin aiheuttamista tuhoista maan pohjoisosissa, sekä pyytää ryhtymään toimiin Boko Haramin laittomien tulonlähteiden, etenkin salakuljetuksen ja ihmiskaupan, tyrehdyttämiseksi yhteistyössä naapurimaiden kanssa;

| 5. | kehottaa Nigerian uskonnollisia auktoriteetteja ja johtajia tekemään aktiivista yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten kanssa ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Nigerian uskonnollisia auktoriteetteja ja johtajia tekemään aktiivista yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja viranomaisten kanssa ääriliikkeiden ja radikalisoitumisen torjumiseksi;

| 6. | kehottaa Nigerian uutta hallitusta hyväksymään etenemissuunnitelman pohjoisten ja eteläisten osavaltioiden sosiaalisesta ja taloudellisesta kehittämisestä, jotta voidaan puuttua köyhyyteen ja eriarvoisuuteen, parantaa koulutusmahdollisuuksia ja terveydenhuollon saatavuutta sekä edistää öljytulojen oikeudenmukaista jakamista hajauttamisen puitteissa, sillä ne ovat yksi syy kiihtyvällä vauhdilla lisääntyviin väkivaltaisuuksiin; kehottaa Nigerian viranomaisia myös ryhtymään tositoimiin naisten sukuelinten silpomisen, lapsiavioliittojen ja lapsityön lopettamiseksi; pyytää Euroopan unionia käyttämään kaikkia välineitään näiden toimenpiteiden edistämiseksi sekä hillitsemään tehokkaasti laittomia rahavirtoja sekä verovilppiä ja veronkiertoa ja vauhdittamaan demokraattista kansainvälistä yhteistyötä veroasioissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Nigerian uutta hallitusta hyväksymään etenemissuunnitelman pohjoisten ja eteläisten osavaltioiden sosiaalisesta ja taloudellisesta kehittämisestä, jotta voidaan puuttua köyhyyteen ja eriarvoisuuteen, parantaa koulutusmahdollisuuksia ja terveydenhuollon saatavuutta sekä edistää öljytulojen oikeudenmukaista jakamista hajauttamisen puitteissa, sillä ne ovat yksi syy kiihtyvällä vauhdilla lisääntyviin väkivaltaisuuksiin; kehottaa Nigerian viranomaisia myös ryhtymään tositoimiin naisten sukuelinten silpomisen, lapsiavioliittojen ja lapsityön lopettamiseksi; pyytää Euroopan unionia käyttämään kaikkia välineitään näiden toimenpiteiden edistämiseksi sekä hillitsemään tehokkaasti laittomia rahavirtoja sekä verovilppiä ja veronkiertoa ja vauhdittamaan demokraattista kansainvälistä yhteistyötä veroasioissa;

| 7. | iloitsee 13 osanottajamaan Niameyn alueellisessa huippukokouksessa 20. ja 21. tammikuuta 2015 ilmaisemasta päättäväisyydestä ja eritoten Tšadin sekä Kamerunin, Nigerin ja Nigerian sotilaallisesta sitoutumisesta taisteluun Boko Haramin aiheuttamia terrorismiuhkia vastaan; kannustaa voimistamaan näitä alueellisia toimia kaikkia olemassa olevia välineitä käyttäen ja kansainvälistä oikeutta noudattaen; kehottaa ECOWASia erityisesti jatkamaan uuden terrorismin vastaisen strategiansa täytäntöönpanoa ja kiinnittämään siinä erityistä huomiota aseiden, taistelijoiden ja salakuljetetun tavaran laittomien rajatylittävien siirtojen estämiseen; varoittaa edelleen, että ilman tällaista yhteistyötä väkivalta todennäköisesti jatkuu ja heikentää rauhaa ja vakautta koko alueella; huomauttaa, että Boko Haram on vannonut uskollisuutta IS-järjestölle ja että näiden kahden terroristijärjestön välinen tiiviimpi koordinointi tai yhteistyö ja niiden aiheuttaman uhan laajeneminen täytyy estää; |
| --- | --- |

7.

iloitsee 13 osanottajamaan Niameyn alueellisessa huippukokouksessa 20. ja 21. tammikuuta 2015 ilmaisemasta päättäväisyydestä ja eritoten Tšadin sekä Kamerunin, Nigerin ja Nigerian sotilaallisesta sitoutumisesta taisteluun Boko Haramin aiheuttamia terrorismiuhkia vastaan; kannustaa voimistamaan näitä alueellisia toimia kaikkia olemassa olevia välineitä käyttäen ja kansainvälistä oikeutta noudattaen; kehottaa ECOWASia erityisesti jatkamaan uuden terrorismin vastaisen strategiansa täytäntöönpanoa ja kiinnittämään siinä erityistä huomiota aseiden, taistelijoiden ja salakuljetetun tavaran laittomien rajatylittävien siirtojen estämiseen; varoittaa edelleen, että ilman tällaista yhteistyötä väkivalta todennäköisesti jatkuu ja heikentää rauhaa ja vakautta koko alueella; huomauttaa, että Boko Haram on vannonut uskollisuutta IS-järjestölle ja että näiden kahden terroristijärjestön välinen tiiviimpi koordinointi tai yhteistyö ja niiden aiheuttaman uhan laajeneminen täytyy estää;

| 8. | pitää myönteisinä Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston aloitteita ja pyytää Afrikan unionia ryhtymään kiireesti konkreettisiin toimiin yhdessä kaikkien osapuolina olevien maiden kanssa, jotta Sahelin alueen terroristiryhmiä vastaan voidaan taistella koordinoidusti; kehottaa Euroopan unionia tukemaan alueellisten konfliktinhallintamekanismien, kuten Afrikan valmiusjoukkojen (ASF), kehittämistä sekä mahdollisuutta turvautua Afrikan rauhanrahastoon ja EU:n kriisinhallintavälineisiin; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisinä Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston aloitteita ja pyytää Afrikan unionia ryhtymään kiireesti konkreettisiin toimiin yhdessä kaikkien osapuolina olevien maiden kanssa, jotta Sahelin alueen terroristiryhmiä vastaan voidaan taistella koordinoidusti; kehottaa Euroopan unionia tukemaan alueellisten konfliktinhallintamekanismien, kuten Afrikan valmiusjoukkojen (ASF), kehittämistä sekä mahdollisuutta turvautua Afrikan rauhanrahastoon ja EU:n kriisinhallintavälineisiin;

| 9. | vaatii kansainvälistä yhteisöä panostamaan enemmän Nigerian hallituksen auttamiseen Boko Haramin vastaisessa taistelussa sekä puuttumaan terrorismin perimmäisiin syihin, sillä väkivallasta ja fundamentalismista päästään lopullisesti eroon ainoastaan kansainvälisin toimin; |
| --- | --- |

9.

vaatii kansainvälistä yhteisöä panostamaan enemmän Nigerian hallituksen auttamiseen Boko Haramin vastaisessa taistelussa sekä puuttumaan terrorismin perimmäisiin syihin, sillä väkivallasta ja fundamentalismista päästään lopullisesti eroon ainoastaan kansainvälisin toimin;

| 10. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita täyttämään sitoumuksensa, joka koskee laaja-alaisen kehitysavun ja poliittisen ja humanitaarisen avun tarjoamista Nigerialle ja sen kansalle Boko Haramin edustaman uhan torjumiseksi ja maan kehityksen varmistamiseksi; kehottaa Euroopan unionia jatkamaan poliittista vuoropuhelua Nigerian kanssa tarkistetun Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti ja siinä yhteydessä käsittelemään kysymyksiä, jotka liittyvät yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin, kuten ajatuksenvapauteen, omantunnonvapauteen ja uskonnon tai vakaumuksen vapauteen, sekä kaikenlaisen syrjinnän kieltämiseen, jotka on vahvistettu yleismaailmallisissa, alueellisissa ja kansallisissa ihmisoikeusasiakirjoissa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita täyttämään sitoumuksensa, joka koskee laaja-alaisen kehitysavun ja poliittisen ja humanitaarisen avun tarjoamista Nigerialle ja sen kansalle Boko Haramin edustaman uhan torjumiseksi ja maan kehityksen varmistamiseksi; kehottaa Euroopan unionia jatkamaan poliittista vuoropuhelua Nigerian kanssa tarkistetun Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti ja siinä yhteydessä käsittelemään kysymyksiä, jotka liittyvät yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin, kuten ajatuksenvapauteen, omantunnonvapauteen ja uskonnon tai vakaumuksen vapauteen, sekä kaikenlaisen syrjinnän kieltämiseen, jotka on vahvistettu yleismaailmallisissa, alueellisissa ja kansallisissa ihmisoikeusasiakirjoissa;

| 11. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan myös naapurivaltioihin paenneita Nigerian pakolaisia; kehottaa unionin jäsenvaltioita perustamaan välittömästi uskottavan ja kokonaisvaltaisen eurooppalaisen järjestelmän Saharan eteläpuolisesta Afrikasta Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan kulkevien muuttoreittien hallintaa varten, tarjoamaan kestäviä kehitysratkaisuja lähtömaille, muun muassa Nigerialle, sekä huolehtimaan siitä, että näillä reiteillä tapahtuvat inhimilliset murhenäytelmät saadaan loppumaan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan myös naapurivaltioihin paenneita Nigerian pakolaisia; kehottaa unionin jäsenvaltioita perustamaan välittömästi uskottavan ja kokonaisvaltaisen eurooppalaisen järjestelmän Saharan eteläpuolisesta Afrikasta Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan kulkevien muuttoreittien hallintaa varten, tarjoamaan kestäviä kehitysratkaisuja lähtömaille, muun muassa Nigerialle, sekä huolehtimaan siitä, että näillä reiteillä tapahtuvat inhimilliset murhenäytelmät saadaan loppumaan;

| 12. | kehottaa unionia tutkimaan Boko Haramin rahoitusta ja tarkastelemaan kaikilla luonnonvaroilla, myös öljyllä, käytävän kaupan avoimuutta, jotta vältetään, että mitkään yhtiöt lietsovat konflikteja; kehottaa Nigerian viranomaisia ja ulkomaisia yrityksiä auttamaan hallinnon vahvistamisessa kaivannaisalalla noudattamalla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta ja julkistamalla, paljonko ne maksavat Nigerian hallitukselle; |
| --- | --- |

12.

kehottaa unionia tutkimaan Boko Haramin rahoitusta ja tarkastelemaan kaikilla luonnonvaroilla, myös öljyllä, käytävän kaupan avoimuutta, jotta vältetään, että mitkään yhtiöt lietsovat konflikteja; kehottaa Nigerian viranomaisia ja ulkomaisia yrityksiä auttamaan hallinnon vahvistamisessa kaivannaisalalla noudattamalla kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaa aloitetta ja julkistamalla, paljonko ne maksavat Nigerian hallitukselle;

| 13. | katsoo, että Nigerian hallituksella on oikeus ja velvollisuus puolustaa maan kansaa terrorismia vastaan, mutta pitää kiinni siitä, että tällaiset toimet on toteutettava ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioittaen; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että Nigerian hallituksella on oikeus ja velvollisuus puolustaa maan kansaa terrorismia vastaan, mutta pitää kiinni siitä, että tällaiset toimet on toteutettava ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioittaen;

| 14. | kehottaa tutkimaan huolellisesti väitetyt ihmisoikeuksien loukkaukset, mukaan luettuna laittomat teloitukset, kidutus, mielivaltaiset pidätykset ja väärinkäytökset, joihin liittyy kiristystä, ja katsoo, ettei tällaisia toimia voi perustella sillä, että ne ovat keino torjua Boko Haramin tai jonkin muun terroristijärjestön aiheuttamaa uhkaa; katsoo, että Nigerian oikeusjärjestelmää samoin kuin Nigerian turvallisuusjoukkoja on kiireellisesti uudistettava, jotta saadaan luotua tehokas rikosoikeusjärjestelmä terrorismin torjumiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa tutkimaan huolellisesti väitetyt ihmisoikeuksien loukkaukset, mukaan luettuna laittomat teloitukset, kidutus, mielivaltaiset pidätykset ja väärinkäytökset, joihin liittyy kiristystä, ja katsoo, ettei tällaisia toimia voi perustella sillä, että ne ovat keino torjua Boko Haramin tai jonkin muun terroristijärjestön aiheuttamaa uhkaa; katsoo, että Nigerian oikeusjärjestelmää samoin kuin Nigerian turvallisuusjoukkoja on kiireellisesti uudistettava, jotta saadaan luotua tehokas rikosoikeusjärjestelmä terrorismin torjumiseksi;

| 15. | vaatii, että haavoittuneille sotilaille annetaan tarvittava hoito ja että aseellisen selkkauksen yhteydessä raiskatuiksi joutuneille tytöille ja naisille tarjotaan kaikki mahdolliset seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut unionin rahoittaman humanitaarisen avun puitteissa, kuten määrätään Geneven yleissopimusten yhteisessä 3 artiklassa, jolla taataan kaikki tarvittava lääketieteellinen hoito haavoittuneille ja sairaille ilman minkäänlaista epäsuopeaa erottelua; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että haavoittuneille sotilaille annetaan tarvittava hoito ja että aseellisen selkkauksen yhteydessä raiskatuiksi joutuneille tytöille ja naisille tarjotaan kaikki mahdolliset seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut unionin rahoittaman humanitaarisen avun puitteissa, kuten määrätään Geneven yleissopimusten yhteisessä 3 artiklassa, jolla taataan kaikki tarvittava lääketieteellinen hoito haavoittuneille ja sairaille ilman minkäänlaista epäsuopeaa erottelua;

| 16. | onnittelee presidentinvaalit voittanutta APC-puolueen ehdokkaana ollutta Muhammadu Buharia ja kaikkia niitä eri puolueiden jäseniä, jotka pääsivät senaattiin, edustajainhuoneeseen, kuvernööriksi tai osavaltioiden edustajainhuoneisiin; antaa tunnustusta ehdokkaille, jotka ovat myöntäneet tappionsa arvokkaasti, kuten valtaa pitänyt presidenttiehdokas Goodluck Jonathan, ja panee tyytyväisenä merkille, että kaikki poliittiset puolueet ja ehdokkaat ovat uskollisesti sitoutuneet rauhanomaisiin vaaleihin, ja kehottaa niitä hyväksymään tulokset turvautumatta väkivaltaan; |
| --- | --- |

16.

onnittelee presidentinvaalit voittanutta APC-puolueen ehdokkaana ollutta Muhammadu Buharia ja kaikkia niitä eri puolueiden jäseniä, jotka pääsivät senaattiin, edustajainhuoneeseen, kuvernööriksi tai osavaltioiden edustajainhuoneisiin; antaa tunnustusta ehdokkaille, jotka ovat myöntäneet tappionsa arvokkaasti, kuten valtaa pitänyt presidenttiehdokas Goodluck Jonathan, ja panee tyytyväisenä merkille, että kaikki poliittiset puolueet ja ehdokkaat ovat uskollisesti sitoutuneet rauhanomaisiin vaaleihin, ja kehottaa niitä hyväksymään tulokset turvautumatta väkivaltaan;

| 17. | antaa tunnustusta nigerialaisille näiden innostuneesta suhtautumisesta demokratiaan ja aktiivisuudesta koko vaalien ajan sekä pyytää Nigerian viranomaisia lujittamaan hyvää hallintoa ja edistämään vastuullisempia demokraattisia instituutioita; uskoo, että vallansiirto vaaliuurnilla on osoitus Nigerian syvenevästä demokratiasta, joka voisi toimia mallina muille Afrikan kansakunnille; |
| --- | --- |

17.

antaa tunnustusta nigerialaisille näiden innostuneesta suhtautumisesta demokratiaan ja aktiivisuudesta koko vaalien ajan sekä pyytää Nigerian viranomaisia lujittamaan hyvää hallintoa ja edistämään vastuullisempia demokraattisia instituutioita; uskoo, että vallansiirto vaaliuurnilla on osoitus Nigerian syvenevästä demokratiasta, joka voisi toimia mallina muille Afrikan kansakunnille;

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että INEC toimi päättäväisesti sen eteen, että vaaleista tuli (mahdollisuuksien rajoissa) kohtuullisen uskottavat, avoimet ja tasapuoliset huolimatta sisäisistä ja ulkoisista rajoitteista ja paineista, jotka siihen kohdistuivat; pitää erityisen myönteisenä, että vammaiset henkilöt pystyivät osallistumaan niihin; |
| --- | --- |

18.

panee tyytyväisenä merkille, että INEC toimi päättäväisesti sen eteen, että vaaleista tuli (mahdollisuuksien rajoissa) kohtuullisen uskottavat, avoimet ja tasapuoliset huolimatta sisäisistä ja ulkoisista rajoitteista ja paineista, jotka siihen kohdistuivat; pitää erityisen myönteisenä, että vammaiset henkilöt pystyivät osallistumaan niihin;

| 19. | kannustaa vääryyttä kokeneita valittamaan asiasta virallisen riitojenratkaisumekanismin kautta ja pyytää Nigerian viranomaisia tutkimaan kunkin valitukset kattavasti ja uskottavasti ja korjaamaan vääryydet lainsäädännön mukaisesti; pyytää unionia tukemaan tällaisten mekanismien kehittämistä; |
| --- | --- |

19.

kannustaa vääryyttä kokeneita valittamaan asiasta virallisen riitojenratkaisumekanismin kautta ja pyytää Nigerian viranomaisia tutkimaan kunkin valitukset kattavasti ja uskottavasti ja korjaamaan vääryydet lainsäädännön mukaisesti; pyytää unionia tukemaan tällaisten mekanismien kehittämistä;

| 20. | kehottaa Nigerian hallitusta edistämään naisten osallistumista julkiseen ja poliittiseen elämään; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Nigerian hallitusta edistämään naisten osallistumista julkiseen ja poliittiseen elämään;

| 21. | pyytää jälleen kumoamaan homoseksuaalisuuden vastaisen lain ja poistamaan kuolemanrangaistuksen; |
| --- | --- |

21.

pyytää jälleen kumoamaan homoseksuaalisuuden vastaisen lain ja poistamaan kuolemanrangaistuksen;

| 22. | kehottaa Nigerian viranomaisia toteuttamaan hätätoimenpiteitä Niger-joen suistolla, mukaan luettuna toimenpiteet öljyyn liittyvän laittoman toiminnan lopettamiseksi ja pilaantumiselle altistuneiden ihmisten auttamiseksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä asiantuntemusta ja resursseja, joilla avustetaan alueen ennallistamisessa; kehottaa kaikkia alueella toimivia yrityksiä toimimaan tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti ja pidättymään kaikista toimista, jotka saattavat vahingoittaa ympäristöä ja paikallisyhteisöjä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa Nigerian viranomaisia toteuttamaan hätätoimenpiteitä Niger-joen suistolla, mukaan luettuna toimenpiteet öljyyn liittyvän laittoman toiminnan lopettamiseksi ja pilaantumiselle altistuneiden ihmisten auttamiseksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tarjoamaan teknistä asiantuntemusta ja resursseja, joilla avustetaan alueen ennallistamisessa; kehottaa kaikkia alueella toimivia yrityksiä toimimaan tiukimpien kansainvälisten normien mukaisesti ja pidättymään kaikista toimista, jotka saattavat vahingoittaa ympäristöä ja paikallisyhteisöjä;

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Nigerian hallitukselle ja parlamentille sekä ECOWASin ja Afrikan unionin edustajille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Nigerian hallitukselle ja parlamentille sekä ECOWASin ja Afrikan unionin edustajille.

---

(1)  EUVL L 160, 29.5.2014, s. 27.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Nadija Savtšenkon tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 Nadija Savtšenkon tapauksesta (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja Ukrainasta ja erityisesti 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman venäläisen oppositiojohtajan Boris Nemtsovin murhasta ja demokratian tilasta Venäjällä (1) sekä 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Ukrainan tilanteesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venäjästä ja Ukrainasta ja erityisesti 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman venäläisen oppositiojohtajan Boris Nemtsovin murhasta ja demokratian tilasta Venäjällä (1) sekä 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Ukrainan tilanteesta (2),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 4. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman Nadija Savtšenkon pidätyksen jatkumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 4. maaliskuuta 2015 antaman julkilausuman Nadija Savtšenkon pidätyksen jatkumisesta,

| — | ottaa huomioon Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka kokonaisuudessaan hyväksyttiin 17. helmikuuta 2015 annetussa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka kokonaisuudessaan hyväksyttiin 17. helmikuuta 2015 annetussa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2202 (2015),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2015 annetun EU:n julkilausuman Ukrainan kansalaisten kaappaamisesta ja laittomasta pidättämisestä Venäjän federaation toimesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2015 annetun EU:n julkilausuman Ukrainan kansalaisten kaappaamisesta ja laittomasta pidättämisestä Venäjän federaation toimesta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden määräykset ja erityisesti 12. elokuuta 1949 hyväksytyn Geneven sopimuksen sotavankien kohtelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden määräykset ja erityisesti 12. elokuuta 1949 hyväksytyn Geneven sopimuksen sotavankien kohtelusta,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Ukrainan 17. huippukokouksen johdosta annetun Ukrainan presidentin, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan yhteisen julkilausuman, jossa kehotetaan pikaisesti vapauttamaan kaikki panttivangit ja laittomasti pidätetyt henkilöt, mukaan luettuna Nadija Savtšenko, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Ukrainan 17. huippukokouksen johdosta annetun Ukrainan presidentin, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan yhteisen julkilausuman, jossa kehotetaan pikaisesti vapauttamaan kaikki panttivangit ja laittomasti pidätetyt henkilöt, mukaan luettuna Nadija Savtšenko,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Itä-Ukrainan alueella sijaitsevan niin sanotun Luhanskin kansantasavallan venäläismieliset taistelijat laittomasti kaappasivat sotilaslentäjän ja Ukrainan armeijan entisen aktiiviupseerin, luutnantti Nadija Savtšenkon Ukrainan alueella 18. kesäkuuta 2014, pidättivät hänet ja siirsivät sitten laittomasti Venäjän federaatioon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Itä-Ukrainan alueella sijaitsevan niin sanotun Luhanskin kansantasavallan venäläismieliset taistelijat laittomasti kaappasivat sotilaslentäjän ja Ukrainan armeijan entisen aktiiviupseerin, luutnantti Nadija Savtšenkon Ukrainan alueella 18. kesäkuuta 2014, pidättivät hänet ja siirsivät sitten laittomasti Venäjän federaatioon;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 1981 syntyneellä Savtšenkolla on takanaan menestyksekäs sotilasura, jonka aikana hän ollut ainoa naissotilas Ukrainan rauhanturvajoukoissa Irakissa ja ensimmäinen Ukrainan ilmavoimien sotilasakatemiassa opiskellut nainen ja että hän osallistui Aidar-pataljoonan vapaaehtoisena taisteluun Itä-Ukrainassa, jossa hänet kaapattiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 1981 syntyneellä Savtšenkolla on takanaan menestyksekäs sotilasura, jonka aikana hän ollut ainoa naissotilas Ukrainan rauhanturvajoukoissa Irakissa ja ensimmäinen Ukrainan ilmavoimien sotilasakatemiassa opiskellut nainen ja että hän osallistui Aidar-pataljoonan vapaaehtoisena taisteluun Itä-Ukrainassa, jossa hänet kaapattiin;

| C. | ottaa huomioon, että 24. huhtikuuta 2015 venäläinen tutkintakomitea esitti lopulliset syytteet Nadija Savtšenkoa vastaan (avunanto kahden tai useamman henkilön murhaan, avunanto yritykseen kahden tai useamman henkilön henkeä vastaan ja luvaton Venäjän federaation rajan ylittäminen); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 24. huhtikuuta 2015 venäläinen tutkintakomitea esitti lopulliset syytteet Nadija Savtšenkoa vastaan (avunanto kahden tai useamman henkilön murhaan, avunanto yritykseen kahden tai useamman henkilön henkeä vastaan ja luvaton Venäjän federaation rajan ylittäminen);

| D. | ottaa huomioon, että Nadija Savtšenko on Verhovna Radan jäsen ja Ukrainan valtuuskunnan jäsen Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työjärjestysasioita, koskemattomuutta ja institutionaalisia asioita käsittelevä valiokunta on vahvistanut hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio kiistää Nadija Savtšenkolle myönnetyn diplomaattisen koskemattomuuden Verhovna Radan jäsenenä; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on toteuttanut Savtšenkon vapauttamiseksi useita toimenpiteitä, joiden joukossa on Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselma 2034 (2015), jossa pyydetään hänen välitöntä vapauttamistaan ja hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa kunnioittamista Ukrainan valtuuskunnan jäsenenä Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Nadija Savtšenko on Verhovna Radan jäsen ja Ukrainan valtuuskunnan jäsen Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen työjärjestysasioita, koskemattomuutta ja institutionaalisia asioita käsittelevä valiokunta on vahvistanut hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa; ottaa huomioon, että Venäjän federaatio kiistää Nadija Savtšenkolle myönnetyn diplomaattisen koskemattomuuden Verhovna Radan jäsenenä; ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on toteuttanut Savtšenkon vapauttamiseksi useita toimenpiteitä, joiden joukossa on Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselma 2034 (2015), jossa pyydetään hänen välitöntä vapauttamistaan ja hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa kunnioittamista Ukrainan valtuuskunnan jäsenenä Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa;

| E. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on sopinut kaikkien poliittisten panttivankien ja laittomasti pidätettyjen henkilöiden vaihtamisesta Minskin sopimusten mukaisesti ja lukumäärästä riippumatta, ja että tämän oletettiin tapahtuvan viimeistään viidentenä päivänä raskaiden aseiden poisvetämisen jälkeen; ottaa huomioon, että Nadija Savtšenkolle on useaan kertaan tarjottu armahdusta sillä ehdolla, että hän myöntää syyllisyytensä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on sopinut kaikkien poliittisten panttivankien ja laittomasti pidätettyjen henkilöiden vaihtamisesta Minskin sopimusten mukaisesti ja lukumäärästä riippumatta, ja että tämän oletettiin tapahtuvan viimeistään viidentenä päivänä raskaiden aseiden poisvetämisen jälkeen; ottaa huomioon, että Nadija Savtšenkolle on useaan kertaan tarjottu armahdusta sillä ehdolla, että hän myöntää syyllisyytensä;

| F. | ottaa huomioon, että Nadija Savtšenko on ollut nälkälakossa yli kolme kuukautta protestina laitonta pidättämistään vastaan; ottaa huomioon, että hänet on pakotettu psykiatrisiin tutkimuksiin ja hoitoihin; ottaa huomioon, että Moskovassa olevat tuomioistuimet ovat hylänneet Nadija Savtšenkon vetoomukset tutkintavankeuttaan vastaan; ottaa huomioon, että samaan aikaan hänen terveydentilansa on heikentynyt; ottaa huomioon, että EU ja useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet tätä koskevan aidon humanitaarisen huolensa; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle ja Kansainväliselle punaiselle ristille on esitetty useita vetoomuksia Nadija Savtšenko vapauttamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Nadija Savtšenko on ollut nälkälakossa yli kolme kuukautta protestina laitonta pidättämistään vastaan; ottaa huomioon, että hänet on pakotettu psykiatrisiin tutkimuksiin ja hoitoihin; ottaa huomioon, että Moskovassa olevat tuomioistuimet ovat hylänneet Nadija Savtšenkon vetoomukset tutkintavankeuttaan vastaan; ottaa huomioon, että samaan aikaan hänen terveydentilansa on heikentynyt; ottaa huomioon, että EU ja useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet tätä koskevan aidon humanitaarisen huolensa; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle ja Kansainväliselle punaiselle ristille on esitetty useita vetoomuksia Nadija Savtšenko vapauttamiseksi;

| 1. | vaatii vapauttamaan Nadija Savtšenkon välittömästi ja ehdoitta; tuomitsee Venäjän federaation Nadija Savtšenkon laittomasta kaappaamisesta, pitämisestä vankilassa lähes vuoden ajan ja hänen tutkinnastaan; kehottaa Venäjän viranomaisia kunnioittamaan Minskin sopimuksen mukaista sitoumustaan ja erityisesti sovittua Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevaa pakettia; katsoo, että Venäjällä ei ole oikeudellisia perusteita eikä tuomiovaltaa minkäänlaisten toimien, kuten pidättämisen, tutkinnan tai syyttämisen, toteuttamiseen Nadija Savtšenkoa vastaan; |
| --- | --- |

1.

vaatii vapauttamaan Nadija Savtšenkon välittömästi ja ehdoitta; tuomitsee Venäjän federaation Nadija Savtšenkon laittomasta kaappaamisesta, pitämisestä vankilassa lähes vuoden ajan ja hänen tutkinnastaan; kehottaa Venäjän viranomaisia kunnioittamaan Minskin sopimuksen mukaista sitoumustaan ja erityisesti sovittua Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevaa pakettia; katsoo, että Venäjällä ei ole oikeudellisia perusteita eikä tuomiovaltaa minkäänlaisten toimien, kuten pidättämisen, tutkinnan tai syyttämisen, toteuttamiseen Nadija Savtšenkoa vastaan;

| 2. | katsoo, että Nadija Savtšenkon pitäminen sotavankina Venäjällä sijaitsevassa vankilassa on Geneven sopimuksen vastaista; korostaa, että hänen laittomasta vangittuna pitämisestään Venäjällä vastuussa olevat voivat joutua toimistaan kansainvälisten pakotteiden tai oikeudellisten menettelyjen kohteiksi; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Nadija Savtšenkon pitäminen sotavankina Venäjällä sijaitsevassa vankilassa on Geneven sopimuksen vastaista; korostaa, että hänen laittomasta vangittuna pitämisestään Venäjällä vastuussa olevat voivat joutua toimistaan kansainvälisten pakotteiden tai oikeudellisten menettelyjen kohteiksi;

| 3. | muistuttaa Venäjän viranomaisia siitä, että Savtšenkon terveydentila on yhä erittäin heikko ja että kyseiset viranomaiset ovat suoraan vastuussa hänen turvallisuudestaan ja hyvinvoinnistaan; kehottaa Venäjän viranomaisia sallimaan puolueettomille kansainvälisille lääkäreille pääsyn Savtšenkon luo ja takaamaan, että lääketieteellisiä ja psykologisia tutkimuksia toteutetaan ainoastaan Savtšenkon suostumuksella ja ottaen huomioon hänen pitkän nälkälakkonsa vaikutukset; kehottaa Venäjää sallimaan kansainvälisille humanitaarisille järjestöille pysyvän päästyn Savtšenkon luo; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa Venäjän viranomaisia siitä, että Savtšenkon terveydentila on yhä erittäin heikko ja että kyseiset viranomaiset ovat suoraan vastuussa hänen turvallisuudestaan ja hyvinvoinnistaan; kehottaa Venäjän viranomaisia sallimaan puolueettomille kansainvälisille lääkäreille pääsyn Savtšenkon luo ja takaamaan, että lääketieteellisiä ja psykologisia tutkimuksia toteutetaan ainoastaan Savtšenkon suostumuksella ja ottaen huomioon hänen pitkän nälkälakkonsa vaikutukset; kehottaa Venäjää sallimaan kansainvälisille humanitaarisille järjestöille pysyvän päästyn Savtšenkon luo;

| 4. | kehottaa välittömästi vapauttamaan kaikki muut Ukrainan kansalaiset, mukaan lukien ukrainalaisen elokuvaohjaajan Oleg Sentsovin ja Khaizer Dzhemilevin, joita pidetään laittomasti vangittuina Venäjällä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa välittömästi vapauttamaan kaikki muut Ukrainan kansalaiset, mukaan lukien ukrainalaisen elokuvaohjaajan Oleg Sentsovin ja Khaizer Dzhemilevin, joita pidetään laittomasti vangittuina Venäjällä;

| 5. | kehottaa Ranskan presidenttiä ja Saksan liittokansleria sekä asiaankuuluvia ulkoministereitä ottamaan Nadija Savtšenkon vapauttamista koskevan kysymyksen esille Minskin sopimuksen täytäntöönpanoa käsittelevän kontaktiryhmän seuraavissa kokouksissa Normandian menettelytavan mukaisesti; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) jatkamaan Nadija Savtšenkon tapauksen tarkkaa seuraamista ja ottamaan sen esille eri muodoissa ja kokouksissa Venäjän viranomaisten kanssa sekä tiedottamaan Euroopan parlamentille toimien tuloksista; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Ranskan presidenttiä ja Saksan liittokansleria sekä asiaankuuluvia ulkoministereitä ottamaan Nadija Savtšenkon vapauttamista koskevan kysymyksen esille Minskin sopimuksen täytäntöönpanoa käsittelevän kontaktiryhmän seuraavissa kokouksissa Normandian menettelytavan mukaisesti; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) jatkamaan Nadija Savtšenkon tapauksen tarkkaa seuraamista ja ottamaan sen esille eri muodoissa ja kokouksissa Venäjän viranomaisten kanssa sekä tiedottamaan Euroopan parlamentille toimien tuloksista;

| 6. | painottaa, että Nadija Savtšenkon vapauttaminen on välttämätöntä askel paitsi kohti Ukrainan ja Venäjän välisiä parempia suhteita myös osoitus siitä, että Venäjän viranomaiset kunnioittavat perusihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että Nadija Savtšenkon vapauttaminen on välttämätöntä askel paitsi kohti Ukrainan ja Venäjän välisiä parempia suhteita myös osoitus siitä, että Venäjän viranomaiset kunnioittavat perusihmisoikeuksia;

| 7. | muistuttaa, että Nadija Savtšenko valittiin Ukrainan parlamentin jäseneksi lokakuussa 2014 pidetyissä Ukrainan parlamenttivaaleissa ja on Ukrainan valtuuskunnan jäsen Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa ja että siinä ominaisuudessa hänelle on myönnetty kansainvälinen koskemattomuus; muistuttaa Venäjää sen kansainvälisestä velvoitteesta kunnioittaa Savtšenkon koskemattomuutta Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen jäsenenä; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että Nadija Savtšenko valittiin Ukrainan parlamentin jäseneksi lokakuussa 2014 pidetyissä Ukrainan parlamenttivaaleissa ja on Ukrainan valtuuskunnan jäsen Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa ja että siinä ominaisuudessa hänelle on myönnetty kansainvälinen koskemattomuus; muistuttaa Venäjää sen kansainvälisestä velvoitteesta kunnioittaa Savtšenkon koskemattomuutta Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen jäsenenä;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen puhemiehelle. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Ukrainan presidentille, hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen puhemiehelle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0074.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Syyriassa sijaitsevan Jarmukin pakolaisleirin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 tilanteesta Jarmukin pakolaisleirillä Syyriassa (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden määräykset,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Syyriasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Syyriasta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen 10. huhtikuuta 2015 antaman julkilausuman tilanteesta Jarmukissa, Syyriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan komission jäsenen 10. huhtikuuta 2015 antaman julkilausuman tilanteesta Jarmukissa, Syyriassa,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 18. huhtikuuta 2015 antaman lausuman tilanteesta Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirillä Syyriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 18. huhtikuuta 2015 antaman lausuman tilanteesta Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirillä Syyriassa,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2139 (2014), 2165 (2014) ja 2191(2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2139 (2014), 2165 (2014) ja 2191(2014),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Da'esh-järjestö hyökkäsi Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille 1. huhtikuuta 2015; ottaa huomioon, että Assadin hallinnon joukot jatkoivat leirin tulittamista ja ilmapommituksia vastauksena Da'eshin hyökkäykseen ja Assadin hallintoa vastustavat aseistetut oppositioryhmät Aknaf Beit al-Maqdis sekä Da'esh ja Jabhat al-Nusra kävivät leirillä kiivaita keskinäisiä taisteluja; ottaa huomioon, että palestiinalaiset sotilasyksiköt pakottivat syyrialaiskapinallisten avulla Da'eshin taistelijat vetäytymään leiriltä 16. huhtikuuta 2015; toteaa, että Da'eshin vetäytymisen jälkeen leiri jää Jabhat al-Nusra:n hallintaan ja tällä on yhteyksiä al-Qaidaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Da'esh-järjestö hyökkäsi Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille 1. huhtikuuta 2015; ottaa huomioon, että Assadin hallinnon joukot jatkoivat leirin tulittamista ja ilmapommituksia vastauksena Da'eshin hyökkäykseen ja Assadin hallintoa vastustavat aseistetut oppositioryhmät Aknaf Beit al-Maqdis sekä Da'esh ja Jabhat al-Nusra kävivät leirillä kiivaita keskinäisiä taisteluja; ottaa huomioon, että palestiinalaiset sotilasyksiköt pakottivat syyrialaiskapinallisten avulla Da'eshin taistelijat vetäytymään leiriltä 16. huhtikuuta 2015; toteaa, että Da'eshin vetäytymisen jälkeen leiri jää Jabhat al-Nusra:n hallintaan ja tällä on yhteyksiä al-Qaidaan;

| B. | ottaa huomioon, että Jarmuk on palestiinalaisten suurin pakolaisleiri Syyriassa ja se perustettiin vuonna 1957 arabien ja Israelin välistä konfliktia pakenevia ihmisiä varten, ja toteaa, että leiri on joutunut keskelle Syyrian hallituksen ja Jabhat al-Nusran ja Syyrian vapautusarmeijan kaltaisten aseistettujen ryhmien taisteluja; ottaa huomioon, että ennen Syyrian konfliktia leirillä eli yli 160 000 siviiliä, kun tällä hetkellä heitä on jäljellä vain 18 000; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Jarmuk on palestiinalaisten suurin pakolaisleiri Syyriassa ja se perustettiin vuonna 1957 arabien ja Israelin välistä konfliktia pakenevia ihmisiä varten, ja toteaa, että leiri on joutunut keskelle Syyrian hallituksen ja Jabhat al-Nusran ja Syyrian vapautusarmeijan kaltaisten aseistettujen ryhmien taisteluja; ottaa huomioon, että ennen Syyrian konfliktia leirillä eli yli 160 000 siviiliä, kun tällä hetkellä heitä on jäljellä vain 18 000;

| C. | toteaa, että 480 000 palestiinalaispakolaista on edelleen erityisen haavoittuva ryhmä Syyrian kriisissä; ottaa huomioon, että palestiinalaispakolaiset jakautuvat yli 60 leirille eri puolilla aluetta; ottaa huomioon, että 95 prosenttia palestiinalaispakolaisista saa nykyään apua YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestöltä (UNRWA) päivittäisiin elintarvikkeita, vettä ja terveydenhoitoa koskeviin tarpeisiinsa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 480 000 palestiinalaispakolaista on edelleen erityisen haavoittuva ryhmä Syyrian kriisissä; ottaa huomioon, että palestiinalaispakolaiset jakautuvat yli 60 leirille eri puolilla aluetta; ottaa huomioon, että 95 prosenttia palestiinalaispakolaisista saa nykyään apua YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestöltä (UNRWA) päivittäisiin elintarvikkeita, vettä ja terveydenhoitoa koskeviin tarpeisiinsa;

| D. | ottaa huomioon, että Jarmukin leirin siviiliväestö eli piirityksessä joulukuusta 2012 lähtien ja kärsi Assadin hallinnon summittaisista pommituksista ja tulituksesta, ja toteaa, että siviiliväestö on edelleen loukussa leirillä; toteaa, että UNRWA:n mukaan 18 000 palestiinalaista ja syyrialaista siviiliä, joiden joukossa on 3 500 lasta, tarvitsee Jarmukissa humanitaarista perusapua; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Jarmukin leirin siviiliväestö eli piirityksessä joulukuusta 2012 lähtien ja kärsi Assadin hallinnon summittaisista pommituksista ja tulituksesta, ja toteaa, että siviiliväestö on edelleen loukussa leirillä; toteaa, että UNRWA:n mukaan 18 000 palestiinalaista ja syyrialaista siviiliä, joiden joukossa on 3 500 lasta, tarvitsee Jarmukissa humanitaarista perusapua;

| E. | ottaa huomioon, että leirillä vallitsee jatkuva terveyskriisi ja siellä puhkesi lavantautiepidemia vuonna 2014 ja hepatiitti A ja veteen liittyvät sairaudet sekä aliravitsemus kaikkine tunnettuine seurauksineen ovat yleisiä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että leirillä vallitsee jatkuva terveyskriisi ja siellä puhkesi lavantautiepidemia vuonna 2014 ja hepatiitti A ja veteen liittyvät sairaudet sekä aliravitsemus kaikkine tunnettuine seurauksineen ovat yleisiä;

| F. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on pyytänyt kaikilta Syyrian sisällissodan osapuolilta humanitaarisen avun pääsyä Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille ja sallimaan humanitaaristen avustusten esteettomän perillepääsyn Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on pyytänyt kaikilta Syyrian sisällissodan osapuolilta humanitaarisen avun pääsyä Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille ja sallimaan humanitaaristen avustusten esteettomän perillepääsyn Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirille;

| G. | ottaa huomioon, että komissio antoi tätä varten 2,5 miljoonaa euroa välitöntä hätärahoitusta UNRWA:n toimintaan, jolla annetaan elintärkeää apua Syyrian palestiinalaispakolaisille rahana ja hätäaputarvikkeina; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio antoi tätä varten 2,5 miljoonaa euroa välitöntä hätärahoitusta UNRWA:n toimintaan, jolla annetaan elintärkeää apua Syyrian palestiinalaispakolaisille rahana ja hätäaputarvikkeina;

| H. | ottaa huomioon, että lisäksi tuki mahdollistaa nopean humanitaarisen avun haavoittuvassa asemassa oleville perheille ja se on osa EU:n humanitaarista apua Syyrialle vuonna 2015; panee merkille, että tuki kattaa kaikki konfliktista kärsimään joutuneet Syyrian osat, ja erityisesti siinä otetaan huomioon äskettäiset väkivaltaisuudet Jarmukissa, Idlibissä, Daraassa ja Aleppossa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että lisäksi tuki mahdollistaa nopean humanitaarisen avun haavoittuvassa asemassa oleville perheille ja se on osa EU:n humanitaarista apua Syyrialle vuonna 2015; panee merkille, että tuki kattaa kaikki konfliktista kärsimään joutuneet Syyrian osat, ja erityisesti siinä otetaan huomioon äskettäiset väkivaltaisuudet Jarmukissa, Idlibissä, Daraassa ja Aleppossa;

| I. | panee merkille, että Syyrian hallinto ja muut sotaakäyvät osapuolet estävät jatkuvasti humanitaarisen avun perillepääsyn Jarmukin leirillä eläville pakolaisille, ja katsoo, että tämä on vastoin kansainvälistä humanitaarista oikeutta; panee merkille, että Syyriassa toteutettavien humanitaaristen toimien jatkuva alirahoitus heikentää UNRWA:n mahdollisuuksia jatkaa elintärkeitä hätäaputoimia, joilla vastataan Jarmukin leirin tapahtumien kaltaisiin äkillisiin tilanteisiin; |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että Syyrian hallinto ja muut sotaakäyvät osapuolet estävät jatkuvasti humanitaarisen avun perillepääsyn Jarmukin leirillä eläville pakolaisille, ja katsoo, että tämä on vastoin kansainvälistä humanitaarista oikeutta; panee merkille, että Syyriassa toteutettavien humanitaaristen toimien jatkuva alirahoitus heikentää UNRWA:n mahdollisuuksia jatkaa elintärkeitä hätäaputoimia, joilla vastataan Jarmukin leirin tapahtumien kaltaisiin äkillisiin tilanteisiin;

| 1. | on erittäin huolissaan Syyrian turvallisuustilanteen ja humanitaarisen tilanteen jatkuvasta heikkenemisestä etenkin Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirillä ja muilla palestiinalaisleireillä; ilmoittaa sitoutuneensa lujasti Syyrian konfliktin uhrien tukemiseen; |
| --- | --- |

1.

on erittäin huolissaan Syyrian turvallisuustilanteen ja humanitaarisen tilanteen jatkuvasta heikkenemisestä etenkin Jarmukin palestiinalaisten pakolaisleirillä ja muilla palestiinalaisleireillä; ilmoittaa sitoutuneensa lujasti Syyrian konfliktin uhrien tukemiseen;

| 2. | tuomitsee sen, että Da'esh ja Jabhat al-Nusra valtasivat Jarmukin pakolaisleirin ja syyllistyivät siellä terroritekoihin ja että Assadin hallinnon joukot piirittivät Jarmukin ja pommittivat leiriä käyttäen tuolloin myös tynnyripommeja, jotka aiheuttivat hirmuisia kärsimyksiä alueen väestölle; kehottaa lopettamaan piirityksen välittömästi ja lopettamaan kaikki siviiliväestöön kohdistuvat iskut; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee sen, että Da'esh ja Jabhat al-Nusra valtasivat Jarmukin pakolaisleirin ja syyllistyivät siellä terroritekoihin ja että Assadin hallinnon joukot piirittivät Jarmukin ja pommittivat leiriä käyttäen tuolloin myös tynnyripommeja, jotka aiheuttivat hirmuisia kärsimyksiä alueen väestölle; kehottaa lopettamaan piirityksen välittömästi ja lopettamaan kaikki siviiliväestöön kohdistuvat iskut;

| 3. | on huolissaan kaikista ihmisoikeusaktivisteista, joita pidetään Jarmukin leirillä tai jotka ovat joutuneet Syyrian turvallisuusjoukkojen pidättämiksi; kehottaa kaikkia Jarmukin leirillä olevia aseistettuja ryhmiä lopettamaan ihmisoikeusaktivistien kohteeksi ottamisen; |
| --- | --- |

3.

on huolissaan kaikista ihmisoikeusaktivisteista, joita pidetään Jarmukin leirillä tai jotka ovat joutuneet Syyrian turvallisuusjoukkojen pidättämiksi; kehottaa kaikkia Jarmukin leirillä olevia aseistettuja ryhmiä lopettamaan ihmisoikeusaktivistien kohteeksi ottamisen;

| 4. | pyytää kunnioittamaan Jarmukin puolueetonta asemaa ja suojelemaan leirillä olevia siviilejä, etenkin naisia ja lapsia, sekä turvaamaan terveysasemat, koulut ja suojapaikat; |
| --- | --- |

4.

pyytää kunnioittamaan Jarmukin puolueetonta asemaa ja suojelemaan leirillä olevia siviilejä, etenkin naisia ja lapsia, sekä turvaamaan terveysasemat, koulut ja suojapaikat;

| 5. | korostaa, että Syyriassa käynnissä oleva sota ja Da’eshin uhkaava toiminta muodostavat vakavan vaaran syyrialaisille ja laajemmin Lähi-idän alueen ihmisille; edellyttää unionin osallistuvan yhteisiin toimiin humanitaarisen kriisin lievittämiseksi ja Syyrian naapurimaiden auttamiseen niiden tarjotessa suojaa Syyrian konfliktia pakeneville pakolaisille, joista monet menettävät henkensä yrittäessään ylittää Välimeren erilaisilla aluksilla; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että Syyriassa käynnissä oleva sota ja Da’eshin uhkaava toiminta muodostavat vakavan vaaran syyrialaisille ja laajemmin Lähi-idän alueen ihmisille; edellyttää unionin osallistuvan yhteisiin toimiin humanitaarisen kriisin lievittämiseksi ja Syyrian naapurimaiden auttamiseen niiden tarjotessa suojaa Syyrian konfliktia pakeneville pakolaisille, joista monet menettävät henkensä yrittäessään ylittää Välimeren erilaisilla aluksilla;

| 6. | edellyttää, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2139 (2014), 2165 (2014) ja 2191 (2014) pannaan täytäntöön koko Syyrian alueella; kehottaa konfliktin kaikkia osapuolia takaamaan UNRWA:lle, Kansainväliselle Punaiselle Ristille ja muille kansainvälisille avustusjärjestöille esteettömän pääsyn Jarmukin pakolaisleirille, mahdollistamaan humanitaarisen avun toimittamisen pikaisesti ja ehdoitta, evakuoimaan haavoittuneet siviilit ja takaamaan turvallisen poistumisreitin kaikille siviileille, jotka haluavat lähteä leiriltä; vaatii, että perustetaan humanitaarisen avun käytäviä, jotka eivät ole Da’eshin eivätkä Jabhat al-Nusran valvonnassa, koska ne ovat rikkoneet räikeästi ja toistuvasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

6.

edellyttää, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2139 (2014), 2165 (2014) ja 2191 (2014) pannaan täytäntöön koko Syyrian alueella; kehottaa konfliktin kaikkia osapuolia takaamaan UNRWA:lle, Kansainväliselle Punaiselle Ristille ja muille kansainvälisille avustusjärjestöille esteettömän pääsyn Jarmukin pakolaisleirille, mahdollistamaan humanitaarisen avun toimittamisen pikaisesti ja ehdoitta, evakuoimaan haavoittuneet siviilit ja takaamaan turvallisen poistumisreitin kaikille siviileille, jotka haluavat lähteä leiriltä; vaatii, että perustetaan humanitaarisen avun käytäviä, jotka eivät ole Da’eshin eivätkä Jabhat al-Nusran valvonnassa, koska ne ovat rikkoneet räikeästi ja toistuvasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta;

| 7. | pitää myönteisenä, että komissio on antanut 2,5 miljoonaa euroa välitöntä hätärahoitusta UNRWA:n toimintaan, millä annetaan elintärkeää apua Syyrian palestiinalaispakolaisille; kiittää UNRWA:ta sen tekemästä tärkeästä työstä ja sitoutuu painokkaasti jatkamaan työskentelyä yhdessä järjestön johtajan Pierre Krähenbühlin sekä kaikkien muiden kumppanien kanssa suurimmassa avuntarpeessa olevien ihmisten kärsimysten helpottamiseksi; korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden on lisättävä tukeaan UNRWA:lle, jotta Jarmukin ja Syyrian muiden alueiden siviileille voidaan antaa hätäapua ja varmistaa, että kaikki palestiinalaispakolaiset, vastaanottavat yhteisöt ja muut tahot saavat tarvitsemaansa apua; kehottaa unionia osallistumaan UNRWA:n esittämän 30 miljoonan dollarin hätäapupyynnön rahoittamiseen ja antamaan UNRWA:lle diplomaattista ja poliittista tukea; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä, että komissio on antanut 2,5 miljoonaa euroa välitöntä hätärahoitusta UNRWA:n toimintaan, millä annetaan elintärkeää apua Syyrian palestiinalaispakolaisille; kiittää UNRWA:ta sen tekemästä tärkeästä työstä ja sitoutuu painokkaasti jatkamaan työskentelyä yhdessä järjestön johtajan Pierre Krähenbühlin sekä kaikkien muiden kumppanien kanssa suurimmassa avuntarpeessa olevien ihmisten kärsimysten helpottamiseksi; korostaa, että unionin ja jäsenvaltioiden on lisättävä tukeaan UNRWA:lle, jotta Jarmukin ja Syyrian muiden alueiden siviileille voidaan antaa hätäapua ja varmistaa, että kaikki palestiinalaispakolaiset, vastaanottavat yhteisöt ja muut tahot saavat tarvitsemaansa apua; kehottaa unionia osallistumaan UNRWA:n esittämän 30 miljoonan dollarin hätäapupyynnön rahoittamiseen ja antamaan UNRWA:lle diplomaattista ja poliittista tukea;

| 8. | tuomitsee jyrkästi lapsiin kohdistuvan väkivallan sekä verilöylyt, kidutuksen, tappamiset ja seksuaalisen väkivallan, joiden uhreiksi syyrialaiset joutuvat; tähdentää, että on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä viattomien siviilien, joiden joukossa on naisia ja lapsia, turvallisuuden takaamiseksi; toteaa, että naiset ja tytöt joutuvat usein Syyrian konfliktissa sodankäynnin muotona tehtyjen raiskausten uhreiksi ja he joutuvat raiskatuiksi myös maan hallituksen vankiloissa; korostaa Geneven yleissopimusten yhteistä 3 artiklaa, jossa taataan erotuksetta haavoittuneille ja sairaille kaikki heidän tilansa edellyttämä lääkintäapu; kehottaa humanitaarisen avun toimittajia tarjoamaan kaikkia terveyspalveluja unionin tätä varten rahoittamissa tiloissa; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee jyrkästi lapsiin kohdistuvan väkivallan sekä verilöylyt, kidutuksen, tappamiset ja seksuaalisen väkivallan, joiden uhreiksi syyrialaiset joutuvat; tähdentää, että on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä viattomien siviilien, joiden joukossa on naisia ja lapsia, turvallisuuden takaamiseksi; toteaa, että naiset ja tytöt joutuvat usein Syyrian konfliktissa sodankäynnin muotona tehtyjen raiskausten uhreiksi ja he joutuvat raiskatuiksi myös maan hallituksen vankiloissa; korostaa Geneven yleissopimusten yhteistä 3 artiklaa, jossa taataan erotuksetta haavoittuneille ja sairaille kaikki heidän tilansa edellyttämä lääkintäapu; kehottaa humanitaarisen avun toimittajia tarjoamaan kaikkia terveyspalveluja unionin tätä varten rahoittamissa tiloissa;

| 9. | antaa täyden tukensa YK:n Syyrian-erityislähettiläälle Staffan de Misturalle tämän pyrkiessä saamaan aikaan paikallisia tulitaukoja ja suostutellessa kaikkia osapuolia humanitaaristen tulitaukojen pitämiseen humanitaarisen avun saamiseksi perille; kehottaa unionia osoittamaan aloitteellisuutta tätä koskevien diplomaattisten pyrkimysten aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

antaa täyden tukensa YK:n Syyrian-erityislähettiläälle Staffan de Misturalle tämän pyrkiessä saamaan aikaan paikallisia tulitaukoja ja suostutellessa kaikkia osapuolia humanitaaristen tulitaukojen pitämiseen humanitaarisen avun saamiseksi perille; kehottaa unionia osoittamaan aloitteellisuutta tätä koskevien diplomaattisten pyrkimysten aikaansaamiseksi;

| 10. | edellyttää kestävän ratkaisun löytämistä Syyrian konfliktiin osallistavassa ja Syyrian johtamassa poliittisessa prosessissa, joka perustuu kesäkuussa 2012 annettuun Geneven tiedonantoon; toteaa, että tämä johtaa aitoon poliittiseen muutokseen, joka vastaa Syyrian kansan oikeutettuja pyrkimyksiä ja joka antaa kansalaisille mahdollisuuden päättää itsenäisesti ja demokraattisesti omasta tulevaisuudestaan; pitää myönteisenä ilmoitusta, jonka mukaan Assadin hallinto, oppositio, YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet ja alueelliset voimatekijät, mukaan luettuna Iran, jatkavat Geneven neuvotteluja toukokuussa; |
| --- | --- |

10.

edellyttää kestävän ratkaisun löytämistä Syyrian konfliktiin osallistavassa ja Syyrian johtamassa poliittisessa prosessissa, joka perustuu kesäkuussa 2012 annettuun Geneven tiedonantoon; toteaa, että tämä johtaa aitoon poliittiseen muutokseen, joka vastaa Syyrian kansan oikeutettuja pyrkimyksiä ja joka antaa kansalaisille mahdollisuuden päättää itsenäisesti ja demokraattisesti omasta tulevaisuudestaan; pitää myönteisenä ilmoitusta, jonka mukaan Assadin hallinto, oppositio, YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet ja alueelliset voimatekijät, mukaan luettuna Iran, jatkavat Geneven neuvotteluja toukokuussa;

| 11. | on edelleen vakuuttunut siitä, että kestävän rauhan aikaansaaminen Syyriaan edellyttää, että kaikki konfliktin osapuolet joutuvat vastuuseen tekemistään rikoksista, myös Jarmukin leiriä vastaan tehdyistä rikoksista; kehottaa jälleen viemään Syyrian tilanteen virallisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita harkitsemaan vakavasti YK:n Syyrian tutkintalautakunnan äskettäistä ehdotusta, jonka mukaan olisi arvioitava tarvetta perustaa erityistuomioistuin Syyriassa tehtyjä rikoksia varten; |
| --- | --- |

11.

on edelleen vakuuttunut siitä, että kestävän rauhan aikaansaaminen Syyriaan edellyttää, että kaikki konfliktin osapuolet joutuvat vastuuseen tekemistään rikoksista, myös Jarmukin leiriä vastaan tehdyistä rikoksista; kehottaa jälleen viemään Syyrian tilanteen virallisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita harkitsemaan vakavasti YK:n Syyrian tutkintalautakunnan äskettäistä ehdotusta, jonka mukaan olisi arvioitava tarvetta perustaa erityistuomioistuin Syyriassa tehtyjä rikoksia varten;

| 12. | aikoo järjestää pikavierailun Jarmukin pakolaisleirille heti, kun turvallisuustilanne sen sallii teettääkseen riippumattoman arvion leirin humanitaarisesta tilanteesta yhteistyössä YK:n kanssa ja ottamatta Assadin hallintoa tai muita konfliktin osapuolia mukaan; |
| --- | --- |

12.

aikoo järjestää pikavierailun Jarmukin pakolaisleirille heti, kun turvallisuustilanne sen sallii teettääkseen riippumattoman arvion leirin humanitaarisesta tilanteesta yhteistyössä YK:n kanssa ja ottamatta Assadin hallintoa tai muita konfliktin osapuolia mukaan;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ja Arabiliiton Syyrian-erityislähettiläälle, Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston pääsihteerille, palestiinalaishallinnon puheenjohtajalle, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle sekä kaikille Syyrian konfliktin osapuolille. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, YK:n ja Arabiliiton Syyrian-erityislähettiläälle, Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston pääsihteerille, palestiinalaishallinnon puheenjohtajalle, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle sekä kaikille Syyrian konfliktin osapuolille.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien vangitseminen Algeriassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien vangitsemisesta Algeriassa (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Algeriasta ja erityisesti 9. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman lehdistönvapaudesta Algeriassa (1) ja 10. lokakuuta 2002 antamansa päätöslauselman assosiaatiosopimuksen tekemisestä Algerian kanssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Algeriasta ja erityisesti 9. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman lehdistönvapaudesta Algeriassa (1) ja 10. lokakuuta 2002 antamansa päätöslauselman assosiaatiosopimuksen tekemisestä Algerian kanssa (2),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (3) ja 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta – Euroopan parlamentin kanta vuoden 2012 määräaikaiskertomuksiin” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (3) ja 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta – Euroopan parlamentin kanta vuoden 2012 määräaikaiskertomuksiin” (4),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2015 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmät Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta,

| — | ottaa huomioon EU–Algeria-assosiaationeuvoston kahdeksannen kokouksen päätteeksi 13. toukokuuta 2014 annetun EU:n julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU–Algeria-assosiaationeuvoston kahdeksannen kokouksen päätteeksi 13. toukokuuta 2014 annetun EU:n julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)0014),

| — | ottaa huomioon komission vuoden 2013 Euroopan naapuruuspolitiikkaa käsittelevän, maaliskuussa 2014 julkaistun muistion Algeriasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuoden 2013 Euroopan naapuruuspolitiikkaa käsittelevän, maaliskuussa 2014 julkaistun muistion Algeriasta,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2011 annetun Eurooppa-neuvoston julistuksen eteläisestä naapurialueesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2011 annetun Eurooppa-neuvoston julistuksen eteläisestä naapurialueesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn Algerian-vierailullaan syyskuussa 2012 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Navi Pillayn Algerian-vierailullaan syyskuussa 2012 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Algerian assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Algerian assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2005,

| — | ottaa huomioon edellä mainitun assosiaatiosopimuksen 2 artiklan, jossa määrätään, että demokratian periaatteiden ja perustavien ihmisoikeuksien kunnioittaminen on osapuolten sisäpolitiikan ja kansainvälisen politiikan lähtökohta ja tämän sopimuksen olennainen osa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edellä mainitun assosiaatiosopimuksen 2 artiklan, jossa määrätään, että demokratian periaatteiden ja perustavien ihmisoikeuksien kunnioittaminen on osapuolten sisäpolitiikan ja kansainvälisen politiikan lähtökohta ja tämän sopimuksen olennainen osa,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 1996 pidetyssä kansanäänestyksessä hyväksytyn Algerian perustuslain ja erityisesti sen 34–36, 39, 41 ja 43 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 1996 pidetyssä kansanäänestyksessä hyväksytyn Algerian perustuslain ja erityisesti sen 34–36, 39, 41 ja 43 pykälän,

| — | ottaa huomioon EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan 5. elokuuta 2012 päivätyn loppuraportin Algerian parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan 5. elokuuta 2012 päivätyn loppuraportin Algerian parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joissa Algeria on sopimuspuolena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joissa Algeria on sopimuspuolena,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta vuodelta 1948 sekä yleissopimuksen nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta vuodelta 1949, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta vuodelta 1948 sekä yleissopimuksen nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta vuodelta 1949,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Algeriassa on viime aikoina ollut työttömyyden vastaisia mielenosoituksia; ottaa huomioon, että Algerian viranomaiset myöntävät, että mielenosoittajien vaatimukset ovat oikeutettuja; toteaa kuitenkin, että ihmisoikeuksia ja myös työntekijöiden oikeuksia puolustavia aktivisteja on neljän viime vuoden aikana ja lisääntyvässä määrin vuoden 2015 alusta uhkailtu, solvattu ja kohdeltu kaltoin ja heihin on kohdistunut myös oikeudellinen ajojahti varsinkin Algerian eteläosissa samalla, kun taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat mielenilmaukset ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Algeriassa on viime aikoina ollut työttömyyden vastaisia mielenosoituksia; ottaa huomioon, että Algerian viranomaiset myöntävät, että mielenosoittajien vaatimukset ovat oikeutettuja; toteaa kuitenkin, että ihmisoikeuksia ja myös työntekijöiden oikeuksia puolustavia aktivisteja on neljän viime vuoden aikana ja lisääntyvässä määrin vuoden 2015 alusta uhkailtu, solvattu ja kohdeltu kaltoin ja heihin on kohdistunut myös oikeudellinen ajojahti varsinkin Algerian eteläosissa samalla, kun taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat mielenilmaukset ovat lisääntyneet;

| B. | ottaa huomioon, että työttömien oikeuksia puolustavassa kansallisessa komiteassa (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) toimiva Mohamed Rag pidätettiin Laghouat’n kaupungissa 22. tammikuuta 2015 ja hänelle langetettiin 18 kuukauden vankeustuomio ja 20 000 Algerian dinaarin sakko siksi, että hän oli ”hyökännyt virantoimituksessa olleen turvallisuusjoukkojen virkamiehen kimppuun”; toteaa, että tuomio vahvistettiin muutoksenhaussa 18. maaliskuuta 2015; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että työttömien oikeuksia puolustavassa kansallisessa komiteassa (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) toimiva Mohamed Rag pidätettiin Laghouat’n kaupungissa 22. tammikuuta 2015 ja hänelle langetettiin 18 kuukauden vankeustuomio ja 20 000 Algerian dinaarin sakko siksi, että hän oli ”hyökännyt virantoimituksessa olleen turvallisuusjoukkojen virkamiehen kimppuun”; toteaa, että tuomio vahvistettiin muutoksenhaussa 18. maaliskuuta 2015;

| C. | ottaa huomioon, että kahdeksan muuta työntekijöiden oikeuksia puolustavaa aktivistia ja CNDDC:n jäsentä – Khencha Belgacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar ja Djaballah Abdelkader – pidätettiin Laghouat’n kaupungissa 28. tammikuuta 2015 siksi, että he olivat kokoontuneet kaupungin tuomioistuimen eteen vaatimaan Mohamed Ragin vapauttamista; toteaa, että näille kahdeksalle aktivistille langetettiin sittemmin viime maaliskuussa yhden vuoden vankeusrangaistus, josta kuusi kuukautta ehdollisena, ja kullekin heistä määrättiin 5 000 Algerian dinaarin sakko ”luvattomasta/laittomasta kokoontumisesta” ja ”tuomareiden painostamisesta päätöksenteossa”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kahdeksan muuta työntekijöiden oikeuksia puolustavaa aktivistia ja CNDDC:n jäsentä – Khencha Belgacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar ja Djaballah Abdelkader – pidätettiin Laghouat’n kaupungissa 28. tammikuuta 2015 siksi, että he olivat kokoontuneet kaupungin tuomioistuimen eteen vaatimaan Mohamed Ragin vapauttamista; toteaa, että näille kahdeksalle aktivistille langetettiin sittemmin viime maaliskuussa yhden vuoden vankeusrangaistus, josta kuusi kuukautta ehdollisena, ja kullekin heistä määrättiin 5 000 Algerian dinaarin sakko ”luvattomasta/laittomasta kokoontumisesta” ja ”tuomareiden painostamisesta päätöksenteossa”;

| D. | toteaa, että Laghouat’ssa 11. maaliskuuta 2015 pidetyn edellä mainittujen CNDDC:n aktivistien oikeudenkäynnin aikana paikalle oli komennettu poikkeuksellisen suuri määrä poliiseja, jolloin yleisön ja puolustuksen todistajien pääsy oikeussali estettiin, ja että oikeussalin ulkopuolella poliisi pidätti ja sittemmin vapautti lähes 50 rauhanomaista mielenosoittajaa, jotka halusivat ilmaista tukensa näille yhdeksälle vangille; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Laghouat’ssa 11. maaliskuuta 2015 pidetyn edellä mainittujen CNDDC:n aktivistien oikeudenkäynnin aikana paikalle oli komennettu poikkeuksellisen suuri määrä poliiseja, jolloin yleisön ja puolustuksen todistajien pääsy oikeussali estettiin, ja että oikeussalin ulkopuolella poliisi pidätti ja sittemmin vapautti lähes 50 rauhanomaista mielenosoittajaa, jotka halusivat ilmaista tukensa näille yhdeksälle vangille;

| E. | huomauttaa, että poikkeustila kumottiin helmikuussa 2011 useiden demokratian puolesta järjestettyjen joukkomielenosoitusten jälkeen, mutta rauhanomaisia kokoontumisia rajoitetaan edelleen lainsäädännössä ja käytännössä, ja mainitsee tästä esimerkkinä erityisesti 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen, jolla yhä kielletään julkiset mielenosoitukset Alger’n kaupungissa, sekä julkisista kokoontumisista ja mielenosoituksista 2. joulukuuta 1991 annetun lain nro 91-19, jonka nojalla kaikkiin julkisiin tapahtumiin tarvitaan ennakkolupa; toteaa, että sisäministeriö antaa luvan julkisiin kokoontumisiin vain harvoin; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että poikkeustila kumottiin helmikuussa 2011 useiden demokratian puolesta järjestettyjen joukkomielenosoitusten jälkeen, mutta rauhanomaisia kokoontumisia rajoitetaan edelleen lainsäädännössä ja käytännössä, ja mainitsee tästä esimerkkinä erityisesti 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen, jolla yhä kielletään julkiset mielenosoitukset Alger’n kaupungissa, sekä julkisista kokoontumisista ja mielenosoituksista 2. joulukuuta 1991 annetun lain nro 91-19, jonka nojalla kaikkiin julkisiin tapahtumiin tarvitaan ennakkolupa; toteaa, että sisäministeriö antaa luvan julkisiin kokoontumisiin vain harvoin;

| F. | toteaa, että luvattomiin mielenosoituksiin osallistuvat voidaan Algerian rikoslain 99 ja 100 pykälän nojalla asettaa syytteeseen ja tuomita vankeusrangaistukseen, jonka kesto on kahdesta kuukaudesta viiteen vuoteen; ottaa huomioon, että tammikuussa 2014 – uusien yhdistysten rekisteröitymisen viimeisenä päivänä – kaikista yhdistyksistä, joita ei hyväksytty, tehtiin laittomia; ottaa huomioon, että poliisi hajottaa rauhanomaisia mielenosoituksia voimakeinoin ja toisinaan jopa väkivaltaisesti ja että rauhanomaisia mielenosoittajia voidaan pidättää ennen mielenosoituksia, jotta niiden järjestäminen estettäisiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että luvattomiin mielenosoituksiin osallistuvat voidaan Algerian rikoslain 99 ja 100 pykälän nojalla asettaa syytteeseen ja tuomita vankeusrangaistukseen, jonka kesto on kahdesta kuukaudesta viiteen vuoteen; ottaa huomioon, että tammikuussa 2014 – uusien yhdistysten rekisteröitymisen viimeisenä päivänä – kaikista yhdistyksistä, joita ei hyväksytty, tehtiin laittomia; ottaa huomioon, että poliisi hajottaa rauhanomaisia mielenosoituksia voimakeinoin ja toisinaan jopa väkivaltaisesti ja että rauhanomaisia mielenosoittajia voidaan pidättää ennen mielenosoituksia, jotta niiden järjestäminen estettäisiin;

| G. | toteaa, että Algerian hallitus teki vuonna 2014 perustuslakiin demokratiaa edistäviä muutoksia ja lupasi ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia lisäuudistuksia; katsoo, että näitä uudistuksia ei toistaiseksi ole pantu tyydyttävästi täytäntöön; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Algerian hallitus teki vuonna 2014 perustuslakiin demokratiaa edistäviä muutoksia ja lupasi ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia lisäuudistuksia; katsoo, että näitä uudistuksia ei toistaiseksi ole pantu tyydyttävästi täytäntöön;

| H. | ottaa huomioon, että neljä muuta työntekijöiden oikeuksia puolustavaa aktivistia ja CNDDC:n jäsentä – Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi ja Ferhat Missa – pidätettiin El Ouedin kaupungissa maaliskuussa 2015 ja heitä syytettiin kokoontumiseen yllyttämisestä; toteaa, että kaksi heistä vapautettiin syytteistä mutta Rachid Aouine tuomittiin ja Youssef Sultani päästettiin vapaaksi odottamaan oikeudenkäyntiä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että neljä muuta työntekijöiden oikeuksia puolustavaa aktivistia ja CNDDC:n jäsentä – Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi ja Ferhat Missa – pidätettiin El Ouedin kaupungissa maaliskuussa 2015 ja heitä syytettiin kokoontumiseen yllyttämisestä; toteaa, että kaksi heistä vapautettiin syytteistä mutta Rachid Aouine tuomittiin ja Youssef Sultani päästettiin vapaaksi odottamaan oikeudenkäyntiä;

| I. | huomauttaa, että tammikuussa 2012 voimaan tulleessa uudessa yhdistyslaissa nro 12-06 asetetaan valtiosta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan ryhmille rajoituksia, jotka koskevat niiden perustamista, toimintaa, rekisteröitymistä ja mahdollisuuksia saada ulkomaista rahoitusta; toteaa, että laissa myös kriminalisoidaan rekisteröimättömien, lakkautettujen ja hajotettujen yhdistysten jäsenet, joille voidaan määrätä kuuden kuukauden vankeustuomio ja ankara sakko, ja heikennetään siten yhdistymisvapautta; |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että tammikuussa 2012 voimaan tulleessa uudessa yhdistyslaissa nro 12-06 asetetaan valtiosta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan ryhmille rajoituksia, jotka koskevat niiden perustamista, toimintaa, rekisteröitymistä ja mahdollisuuksia saada ulkomaista rahoitusta; toteaa, että laissa myös kriminalisoidaan rekisteröimättömien, lakkautettujen ja hajotettujen yhdistysten jäsenet, joille voidaan määrätä kuuden kuukauden vankeustuomio ja ankara sakko, ja heikennetään siten yhdistymisvapautta;

| J. | ottaa huomioon, että ammattiyhdistysoikeuksien käyttämisen edellytyksistä 2. kesäkuuta 1990 annetussa laissa nro 90-14 sallitaan työntekijöiden järjestäytyä ilmoittamalla tästä viranomaisille kirjallisesti ilman erillistä lupahakemusta, mutta viranomaiset ovat useissa tapauksissa kieltäytyneet antamasta todistusta, jota ilman ammattiyhdistys ei voi laillisesti edustaa työntekijöitä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ammattiyhdistysoikeuksien käyttämisen edellytyksistä 2. kesäkuuta 1990 annetussa laissa nro 90-14 sallitaan työntekijöiden järjestäytyä ilmoittamalla tästä viranomaisille kirjallisesti ilman erillistä lupahakemusta, mutta viranomaiset ovat useissa tapauksissa kieltäytyneet antamasta todistusta, jota ilman ammattiyhdistys ei voi laillisesti edustaa työntekijöitä;

| K. | toteaa, että Algeria oli kesäkuussa 2014 tutkinnan kohteena siitä, miten se soveltaa ILO:n yleissopimusta nro 87, ja ILO:n asiantuntijat ovat useissa raporteissaan todenneet Algerian loukkaavan työntekijöiden lakko- ja järjestäytymisoikeutta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Algeria oli kesäkuussa 2014 tutkinnan kohteena siitä, miten se soveltaa ILO:n yleissopimusta nro 87, ja ILO:n asiantuntijat ovat useissa raporteissaan todenneet Algerian loukkaavan työntekijöiden lakko- ja järjestäytymisoikeutta;

| L. | ottaa huomioon, että neuvottelut EU:n ja Algerian välisestä toimintasuunnitelmasta Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä käynnistyivät vuonna 2012; toteaa, että vaikka komission mukaan on kummankin osapuolen edun mukaista lujittaa vuoropuhelua ja yhteistyötä turvallisuusasioissa ja alueellisissa kysymyksissä, se ilmaisi maaliskuussa 2014 huolensa oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta ja tilanteen heikkenemisestä yhdistymis-, kokoontumis- ja sananvapauden osalta Algeriassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että neuvottelut EU:n ja Algerian välisestä toimintasuunnitelmasta Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä käynnistyivät vuonna 2012; toteaa, että vaikka komission mukaan on kummankin osapuolen edun mukaista lujittaa vuoropuhelua ja yhteistyötä turvallisuusasioissa ja alueellisissa kysymyksissä, se ilmaisi maaliskuussa 2014 huolensa oikeuslaitoksen riippumattomuuden puutteesta ja tilanteen heikkenemisestä yhdistymis-, kokoontumis- ja sananvapauden osalta Algeriassa;

| M. | toteaa, että Algeria on ollut YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsen tammikuusta 2014; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Algeria on ollut YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsen tammikuusta 2014;

| 1. | tuomitsee sen, että rauhanomaiset aktivistit Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar ja Djaballah Abdelkaderon pidätetty ja he ovat vangittuina siitä huolimatta, että heidän toimintansa on täysin sallittua Algerian lainsäädännön nojalla ja niiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti, jotka Algeria on ratifioinut; vaatii vapauttamaan heidät ja luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee sen, että rauhanomaiset aktivistit Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar ja Djaballah Abdelkaderon pidätetty ja he ovat vangittuina siitä huolimatta, että heidän toimintansa on täysin sallittua Algerian lainsäädännön nojalla ja niiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti, jotka Algeria on ratifioinut; vaatii vapauttamaan heidät ja luopumaan kaikista syytteistä heitä vastaan;

| 2. | toteaa jälleen, että assosiaatiosopimuksen 2 artikla, jonka mukaisesti demokratian periaatteiden ja perustavien ihmisoikeuksien kunnioittaminen on sopimuksen olennainen osa, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä Afrikan peruskirja ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista sitovat Algeriaa ja että Algerialla on sen vuoksi velvollisuus kunnioittaa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, joihin sisältyy kokoontumis- ja yhdistymisvapaus; |
| --- | --- |

2.

toteaa jälleen, että assosiaatiosopimuksen 2 artikla, jonka mukaisesti demokratian periaatteiden ja perustavien ihmisoikeuksien kunnioittaminen on sopimuksen olennainen osa, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä Afrikan peruskirja ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista sitovat Algeriaa ja että Algerialla on sen vuoksi velvollisuus kunnioittaa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, joihin sisältyy kokoontumis- ja yhdistymisvapaus;

| 3. | katsoo, että työntekijöiden oikeuksia ja ihmisoikeuksia puolustavien aktivistien häirintä ja pelottelu, myös tuomioistuimissa, ei ole käytäntö, jossa noudatettaisiin YK:n julistusta ihmisoikeuksien puolustajista; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että työntekijöiden oikeuksia ja ihmisoikeuksia puolustavien aktivistien häirintä ja pelottelu, myös tuomioistuimissa, ei ole käytäntö, jossa noudatettaisiin YK:n julistusta ihmisoikeuksien puolustajista;

| 4. | katsoo, että oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja kaikkien pidätettyjen, myös ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien, oikeutta puolustukseen koskevan vähimmäistakeen varmistaminen ovat sopusoinnussa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen – jonka Algeria on ratifioinut – 14 artiklan 3 kohdan kanssa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja kaikkien pidätettyjen, myös ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavien aktivistien, oikeutta puolustukseen koskevan vähimmäistakeen varmistaminen ovat sopusoinnussa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen – jonka Algeria on ratifioinut – 14 artiklan 3 kohdan kanssa;

| 5. | pyytää Algerian viranomaisia myös varmistamaan ja takaamaan oikeuden sanan- ja yhdistymisvapauteen sekä rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja toteuttamaan asianmukaisia toimia taatakseen kansalaisyhteiskunnan aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien turvallisuuden sekä heidän vapautensa harjoittaa oikeutettua ja rauhanomaista toimintaa; |
| --- | --- |

5.

pyytää Algerian viranomaisia myös varmistamaan ja takaamaan oikeuden sanan- ja yhdistymisvapauteen sekä rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja toteuttamaan asianmukaisia toimia taatakseen kansalaisyhteiskunnan aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien turvallisuuden sekä heidän vapautensa harjoittaa oikeutettua ja rauhanomaista toimintaa;

| 6. | palauttaa mieliin mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä ja suojelusta vastaavan YK:n erityisedustajan Algerian hallitukselle esittämän suosituksen, että se kumoaa 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen, jolla kielletään rauhanomaiset mielenosoitukset ja kaikenlaiset julkiset mielenilmaukset Alger’ssa, ja ottaa käyttöön järjestelmän, jossa julkisiin mielenosoituksiin riittää pelkkä ilmoitus eivätkä ne edellytä ennakkolupaa; |
| --- | --- |

6.

palauttaa mieliin mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä ja suojelusta vastaavan YK:n erityisedustajan Algerian hallitukselle esittämän suosituksen, että se kumoaa 18. kesäkuuta 2001 annetun asetuksen, jolla kielletään rauhanomaiset mielenosoitukset ja kaikenlaiset julkiset mielenilmaukset Alger’ssa, ja ottaa käyttöön järjestelmän, jossa julkisiin mielenosoituksiin riittää pelkkä ilmoitus eivätkä ne edellytä ennakkolupaa;

| 7. | vaatii Algerian viranomaisia kumoamaan yhdistyslain nro 12-06 ja käynnistämään aidon vuoropuhelun kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta voidaan laatia uusi laki, joka on sopusoinnussa kansainvälisten ihmisoikeusvaatimusten ja Algerian perustuslain kanssa; |
| --- | --- |

7.

vaatii Algerian viranomaisia kumoamaan yhdistyslain nro 12-06 ja käynnistämään aidon vuoropuhelun kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta voidaan laatia uusi laki, joka on sopusoinnussa kansainvälisten ihmisoikeusvaatimusten ja Algerian perustuslain kanssa;

| 8. | pitää myönteisenä, että vuoden 2012 jälkeen 12 ammattiyhdistystä on saanut toimiluvan; toteaa jälleen, että oikeudellista asemaa ei saa hallintokiemuroilla evätä riippumattomilta liitoilta, jotka pyrkivät toimimaan voimassa olevan ammattiyhdistysjärjestelmän ulkopuolella; pyytää Algerian viranomaisia sallimaan uusien ammattiyhdistysten laillisen rekisteröitymisen ja noudattamaan Algerian ratifioimia ILO:n yleissopimuksia, erityisesti yleissopimusta nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä yleissopimusta nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä, että vuoden 2012 jälkeen 12 ammattiyhdistystä on saanut toimiluvan; toteaa jälleen, että oikeudellista asemaa ei saa hallintokiemuroilla evätä riippumattomilta liitoilta, jotka pyrkivät toimimaan voimassa olevan ammattiyhdistysjärjestelmän ulkopuolella; pyytää Algerian viranomaisia sallimaan uusien ammattiyhdistysten laillisen rekisteröitymisen ja noudattamaan Algerian ratifioimia ILO:n yleissopimuksia, erityisesti yleissopimusta nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta sekä yleissopimusta nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta;

| 9. | arvostaa sitä, että Algeria on ratifioinut valtaosan kansainvälisistä ihmisoikeussopimuksista; rohkaisee lisäämään ja parantamaan Algerian viranomaisten yhteydenpitoa ja yhteistyötä YK:n kanssa ja erityisesti ILO:n ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa; kehottaa Algerian viranomaisia tekemään yhteistyötä YK:n erityismenettelyjen kanssa esimerkiksi kutsumalla maahan YK:n erityisraportoijia ja ottamaan huomioon näiden suositukset; pyytää Algeriaa myös tekemään aktiivisesti yhteistyötä Afrikan unionin ihmisoikeusmekanismien ja varsinkin ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän erityisraportoijan kanssa; |
| --- | --- |

9.

arvostaa sitä, että Algeria on ratifioinut valtaosan kansainvälisistä ihmisoikeussopimuksista; rohkaisee lisäämään ja parantamaan Algerian viranomaisten yhteydenpitoa ja yhteistyötä YK:n kanssa ja erityisesti ILO:n ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa; kehottaa Algerian viranomaisia tekemään yhteistyötä YK:n erityismenettelyjen kanssa esimerkiksi kutsumalla maahan YK:n erityisraportoijia ja ottamaan huomioon näiden suositukset; pyytää Algeriaa myös tekemään aktiivisesti yhteistyötä Afrikan unionin ihmisoikeusmekanismien ja varsinkin ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän erityisraportoijan kanssa;

| 10. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n politiikka Algerian suhteen on selkeää ja periaatteellista ja että se sisältää ihmisoikeusvuoropuhelun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen mukaisesti; pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että poliittiselle sekä turvallisuus- ja ihmisoikeusvuoropuhelulle Algerian kanssa annetaan sisältöä kaikilla kolmella osa-alueella, ja pyytää sen vuoksi Euroopan ulkosuhdehallintoa laatimaan selkeitä vertailuarvoja ja indikaattoreita, joiden avulla voidaan seurata EU:n tavoitteita ja arvioida edistymistä ihmisoikeuksien, rankaisemattomuuden, yhdistymis-, kokoontumis- ja sananvapauden ja oikeusvaltioperiaatteen alalla sekä ihmisoikeuksien puolustajien tilanteessa Algeriassa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n politiikka Algerian suhteen on selkeää ja periaatteellista ja että se sisältää ihmisoikeusvuoropuhelun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen mukaisesti; pyytää varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita varmistamaan, että poliittiselle sekä turvallisuus- ja ihmisoikeusvuoropuhelulle Algerian kanssa annetaan sisältöä kaikilla kolmella osa-alueella, ja pyytää sen vuoksi Euroopan ulkosuhdehallintoa laatimaan selkeitä vertailuarvoja ja indikaattoreita, joiden avulla voidaan seurata EU:n tavoitteita ja arvioida edistymistä ihmisoikeuksien, rankaisemattomuuden, yhdistymis-, kokoontumis- ja sananvapauden ja oikeusvaltioperiaatteen alalla sekä ihmisoikeuksien puolustajien tilanteessa Algeriassa;

| 11. | kehottaa Algerian viranomaisia sekä varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa sisällyttämään EU:n ja Algerian väliseen tulevaan toimintasuunnitelmaan ihmisoikeuksia koskevan painokkaan luvun, jossa ilmaistaan vakaa poliittinen tahto yhdessä edistyä oikeudellisesti ja tosiasiallisesti ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa Algerian perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten sekä niiden Afrikan alueellisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti, joissa Algeria on sopimuspuolena; katsoo, että EU:n ja Algerian väliseen toimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä erityisiä ihmisoikeustavoitteita ja aikataulu uudistuksille, jotka Algerian on toteutettava, ja riippumaton kansalaisyhteiskunta olisi otettava siihen mukaan merkityksellisellä tavalla; pyytää määrittelemään suunnitelmassa indikaattoreita, joiden avulla Algerian ihmisoikeustilannetta voidaan arvioida puolueettomasti ja säännöllisesti; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Algerian viranomaisia sekä varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja ulkosuhdehallintoa sisällyttämään EU:n ja Algerian väliseen tulevaan toimintasuunnitelmaan ihmisoikeuksia koskevan painokkaan luvun, jossa ilmaistaan vakaa poliittinen tahto yhdessä edistyä oikeudellisesti ja tosiasiallisesti ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa Algerian perustuslain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten sekä niiden Afrikan alueellisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti, joissa Algeria on sopimuspuolena; katsoo, että EU:n ja Algerian väliseen toimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä erityisiä ihmisoikeustavoitteita ja aikataulu uudistuksille, jotka Algerian on toteutettava, ja riippumaton kansalaisyhteiskunta olisi otettava siihen mukaan merkityksellisellä tavalla; pyytää määrittelemään suunnitelmassa indikaattoreita, joiden avulla Algerian ihmisoikeustilannetta voidaan arvioida puolueettomasti ja säännöllisesti;

| 12. | pyytää ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti kaikkia ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavia aktivisteja vastaan aloitettuja oikeudenkäyntejä ja oikeuskäsittelyjä siten, että niissä on mukana Alger’ssa sijaitsevan EU:n edustuston ja siellä toimivien EU:n jäsenvaltioiden suurlähetystöjen edustajia, ja raportoimaan asiasta parlamentille; |
| --- | --- |

12.

pyytää ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti kaikkia ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia puolustavia aktivisteja vastaan aloitettuja oikeudenkäyntejä ja oikeuskäsittelyjä siten, että niissä on mukana Alger’ssa sijaitsevan EU:n edustuston ja siellä toimivien EU:n jäsenvaltioiden suurlähetystöjen edustajia, ja raportoimaan asiasta parlamentille;

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Alger’ssa sijaitsevalle EU:n edustustolle, Algerian hallitukselle, YK:n pääsihteerille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

13.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksia käsittelevälle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Alger’ssa sijaitsevalle EU:n edustustolle, Algerian hallitukselle, YK:n pääsihteerille ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle.

---

(1)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 567.

(2)  EUVL C 279 E, 20.11.2003, s. 115.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0076.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0446.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Komission jäsenehdokkaiden taloudellisten sidonnaisuuksien tutkiminen (työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohdan tulkinta)

Euroopan parlamentin päätös 28. huhtikuuta 2015 tulkinnasta, joka koskee komission jäsenehdokkaan taloudellisten sidonnaisuuksien tutkimista (työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohdan tulkinta) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 9. huhtikuuta 2015 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan 9. huhtikuuta 2015 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 226 artiklan,

| 1. | päättää lisätä työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohtaan tulkinnan seuraavasti:
  ”Tutkiessaan komission jäsenehdokkaan taloudellisia sidonnaisuuksia koskevan ilmoituksen oikeudellisista asioista vastaava valiokunta ei pelkästään tarkista, että ilmoitus on täytetty asianmukaisesti, vaan se myös arvioi, voidaanko ilmoituksen sisällön perusteella todeta eturistiriita. Sen jälkeen kuulemisesta vastaava valiokunta päättää, pyytääkö se komission jäsenehdokkaalta lisätietoja.” |
| --- | --- |

1.

päättää lisätä työjärjestyksen liitteessä XVI olevan 1 kohdan a alakohtaan tulkinnan seuraavasti:

”Tutkiessaan komission jäsenehdokkaan taloudellisia sidonnaisuuksia koskevan ilmoituksen oikeudellisista asioista vastaava valiokunta ei pelkästään tarkista, että ilmoitus on täytetty asianmukaisesti, vaan se myös arvioi, voidaanko ilmoituksen sisällön perusteella todeta eturistiriita. Sen jälkeen kuulemisesta vastaava valiokunta päättää, pyytääkö se komission jäsenehdokkaalta lisätietoja.”

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 28. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Kalastusaluksen laivaväkeä koskeva kansainvälinen yleissopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta tulla Euroopan unionin edun mukaisesti kalastusaluksen laivaväen koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimukseen osapuoleksi (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 346/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15528/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15528/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 46 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 62 artiklan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 46 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan ja 62 artiklan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0295/2014),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan, 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0064/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Esitys lisätalousarvioksi nro 2/2015: Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 2/2015 varainhoitovuodeksi 2015, pääluokka III – Komissio (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2015 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon komission 20. tammikuuta 2015 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2015 (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. tammikuuta 2015 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2015 (COM(2015)0016),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. huhtikuuta 2015 vahvistaman ja 22. huhtikuuta 2015 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2015 (07660/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. huhtikuuta 2015 vahvistaman ja 22. huhtikuuta 2015 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2015 (07660/2015),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0138/2015),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 2/2015 liittyy ehdotukseen neuvoston asetukseksi monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen muuttamisesta (COM(2015)0015) sen 19 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesitys nro 2/2015 liittyy ehdotukseen neuvoston asetukseksi monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen muuttamisesta (COM(2015)0015) sen 19 artiklan mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklassa säädetään, että jos sääntöjen antaminen tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien ohjelmien hyväksyminen viivästyy, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan siirtämällä varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklassa säädetään, että jos sääntöjen antaminen tai yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien ohjelmien hyväksyminen viivästyy, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan siirtämällä varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla;

| C. | ottaa huomioon, että niiden monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklassa tarkoitettujen, yhteistyössä hallinnoitaviin ohjelmiin kuuluvien maksusitoumusmäärärahojen määrä, jotka peruuntuivat vuonna 2014, oli 21 043 639 478 euroa käypinä hintoina; ottaa huomioon, että määrä muodostuu niistä ohjelmiin vuodelle 2014 kohdennetuista määrärahoista, joita ei voitu sitoa vuonna 2014 eikä siirtää vuodelle 2015; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että niiden monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklassa tarkoitettujen, yhteistyössä hallinnoitaviin ohjelmiin kuuluvien maksusitoumusmäärärahojen määrä, jotka peruuntuivat vuonna 2014, oli 21 043 639 478 euroa käypinä hintoina; ottaa huomioon, että määrä muodostuu niistä ohjelmiin vuodelle 2014 kohdennetuista määrärahoista, joita ei voitu sitoa vuonna 2014 eikä siirtää vuodelle 2015;

| D. | toteaa, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2015 mukaan suurin osa näistä määrärahoista siirretään vuoden 2015 talousarvioon ja pienempiä siirtoja sisällytetään vuosien 2016 ja 2017 talousarvioesityksiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että lisätalousarvioesityksen nro 2/2015 mukaan suurin osa näistä määrärahoista siirretään vuoden 2015 talousarvioon ja pienempiä siirtoja sisällytetään vuosien 2016 ja 2017 talousarvioesityksiin;

| E. | toteaa, että lisätalousarvioesityksessä nro 2/2015 ehdotetaan 16 476,4 miljoonan euron lisäystä vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahoihin useisiin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin rahastoihin alaotsakkeessa 1 b, otsakkeessa 2 ja otsakkeessa 3; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että lisätalousarvioesityksessä nro 2/2015 ehdotetaan 16 476,4 miljoonan euron lisäystä vuoden 2015 maksusitoumusmäärärahoihin useisiin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin rahastoihin alaotsakkeessa 1 b, otsakkeessa 2 ja otsakkeessa 3;

| F. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 2/2015 ehdotetaan myös 2,5 miljoonan euron lisäystä liittymistä valmistelevalle tukivälineelle (IPA II) otsakkeessa 4, jotta voidaan kohdella yhdenmukaisesti määrärahoja, jotka osoitetaan otsakkeesta 4 ja alaotsakkeesta 1 b Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitettaviin Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 2/2015 ehdotetaan myös 2,5 miljoonan euron lisäystä liittymistä valmistelevalle tukivälineelle (IPA II) otsakkeessa 4, jotta voidaan kohdella yhdenmukaisesti määrärahoja, jotka osoitetaan otsakkeesta 4 ja alaotsakkeesta 1 b Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) rahoitettaviin Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin;

| 1. | panee merkille komission antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2015 ja neuvoston kannan siihen; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 2/2015 ja neuvoston kannan siihen;

| 2. | muistuttaa, että monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen tarkistaminen on vakiomenettely kunkin monivuotista rahoituskehystä koskevan jakson alussa ja että sitä vastaava lisätalousarvioesitys on mukautettava tähän tarkistukseen; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen tarkistaminen on vakiomenettely kunkin monivuotista rahoituskehystä koskevan jakson alussa ja että sitä vastaava lisätalousarvioesitys on mukautettava tähän tarkistukseen;

| 3. | muistuttaa, että on elintärkeää unionin kansalaisille ja kaikkien jäsenvaltioiden talouksille, että vuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siirtää seuraaville vuosille, jotta siten on mahdollista osallistua työpaikkojen ja kasvun luomiseen; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että on elintärkeää unionin kansalaisille ja kaikkien jäsenvaltioiden talouksille, että vuonna 2014 käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siirtää seuraaville vuosille, jotta siten on mahdollista osallistua työpaikkojen ja kasvun luomiseen;

| 4. | on tyytyväinen siihen, että mahdollisimman suuri osa vuonna 2014 käyttämättä jääneistä määrärahoista siirrettiin varainhoitovuodelle 2015, koska näin vältetään tiettyjen jäsenvaltioiden, alueiden ja toimenpideohjelmien epäoikeudenmukainen kohtelu ja nopeutetaan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja toteutusta sekä vältetään helpommin maksujen keskittymistä monivuotisen rahoituskehyksen jakson loppuun; |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen siihen, että mahdollisimman suuri osa vuonna 2014 käyttämättä jääneistä määrärahoista siirrettiin varainhoitovuodelle 2015, koska näin vältetään tiettyjen jäsenvaltioiden, alueiden ja toimenpideohjelmien epäoikeudenmukainen kohtelu ja nopeutetaan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja toteutusta sekä vältetään helpommin maksujen keskittymistä monivuotisen rahoituskehyksen jakson loppuun;

| 5. | on kuitenkin huolestunut tämän yhden vuoden viivästymisen pitkän aikavälin vaikutuksesta maksujen kokonaistilanteeseen; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tiivisti täytäntöönpanoa ja tekemään kaiken voitavansa maksamattomien laskujen lumipalloefektin välttämiseksi esittämällä asianmukaisia ehdotuksia maksumäärärahojen vuosittaisten tasojen mukauttamiseksi tarvittaessa monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen asianomaisten säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

on kuitenkin huolestunut tämän yhden vuoden viivästymisen pitkän aikavälin vaikutuksesta maksujen kokonaistilanteeseen; kehottaa siksi komissiota seuraamaan tiivisti täytäntöönpanoa ja tekemään kaiken voitavansa maksamattomien laskujen lumipalloefektin välttämiseksi esittämällä asianmukaisia ehdotuksia maksumäärärahojen vuosittaisten tasojen mukauttamiseksi tarvittaessa monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen asianomaisten säännösten mukaisesti;

| 6. | kiinnittää huomiota siihen, että päätös siirtää suurin osa varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneistä määrärahoista varainhoitovuodelle 2015 saattaa edellyttää joustavaa menettelytapaa komissiolta, jotta voidaan ratkaista vaikeudet, joita mahdollisesti aiheutuu epätasaisesta rahoitusprofiilista, minkä johdosta maksusitoumusmäärärahoja saattaa jäädä käyttämättä kaudella 2014-2020; kehottaa komissiota esittämään tällaisen tilanteen varalta asianmukaisia toimenpiteitä, jotka perustuvat vastaaviin aikaisempiin kokemuksiin, joissa on otettu huomioon ohjelmien viivästynyt hyväksyntä; |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota siihen, että päätös siirtää suurin osa varainhoitovuonna 2014 käyttämättä jääneistä määrärahoista varainhoitovuodelle 2015 saattaa edellyttää joustavaa menettelytapaa komissiolta, jotta voidaan ratkaista vaikeudet, joita mahdollisesti aiheutuu epätasaisesta rahoitusprofiilista, minkä johdosta maksusitoumusmäärärahoja saattaa jäädä käyttämättä kaudella 2014-2020; kehottaa komissiota esittämään tällaisen tilanteen varalta asianmukaisia toimenpiteitä, jotka perustuvat vastaaviin aikaisempiin kokemuksiin, joissa on otettu huomioon ohjelmien viivästynyt hyväksyntä;

| 7. | painottaa, että tämä lisätalousarvioesitys on tarpeen hyväksyä hyvissä ajoin, jotta kaikki siitä rahoitettavat ohjelmat voitaisiin hyväksyä nopeasti; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että tämä lisätalousarvioesitys on tarpeen hyväksyä hyvissä ajoin, jotta kaikki siitä rahoitettavat ohjelmat voitaisiin hyväksyä nopeasti;

| 8. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2015; |
| --- | --- |

8.

hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 2/2015;

| 9. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 1/2015 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 1/2015 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, alueiden komitealle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle, alueiden komitealle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 69, 13.3.2015.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 103, 22.4.2015, s. 1.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Ajoneuvoon asennettavan eCall-järjestelmän käyttöönotto ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi hätänumeroon 112 perustuvan ajoneuvoon asennettavan eCall-järjestelmän käyttöönottoa koskevista tyyppihyväksyntävaatimuksista ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 346/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 19. syyskuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0316),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0053/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0053/2015),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 341, 21.11.2013, s. 47.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 26.2.2014, P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi ja uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 346/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. huhtikuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. huhtikuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0595),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 1. huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 1. huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0025/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn toisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 198, 10.7.2013, s. 56.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 11.9.2013, P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/... antamiseksi bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta annetun direktiivin 98/70/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin 2009/28/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentäminen ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämisen osalta (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 346/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. helmikuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. helmikuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0761),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0130/2015),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 3. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 5. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 214, 8.7.2014, s. 40.

(2)  EUVL C 174, 7.6.2014, s. 43.

(3)  Hyväksytyt tekstit, 16.4.2014, P7_TA(2014)0417.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin lausuma

Euroopan parlamentti panee merkille komission kannan direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämiseksi aikaansaatuun sopimukseen.

Komissio esitti perusteluissaan, että sen alkuperäisen ehdotuksen tavoitteena oli ”rajoittaa kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, erityisesti roskaantumista, sekä vaikuttaa jätteen syntymisen vähentämiseen ja tehokkaampaan resurssien käyttöön, samalla kun rajoitetaan negatiivisia sosioekonomisia vaikutuksia. Ehdotuksen tavoitteena on erityisesti vähentää EU:ssa sellaisten muovisten kantokassien käyttöä, joiden paksuus on alle 50 mikronia (0,05 millimetriä).”

Euroopan parlamentti katsoo, että lainsäätäjien hyväksymä teksti on täysin linjassa komission ehdotuksen tavoitteiden kanssa.

Komissio totesi vaikutustenarvioinnissaan, että ”EU:n laajuiseen käytön ehkäisemistä koskevaan tavoitteeseen, johon liittyy selkeä suositus käyttää taloudellisia välineitä sekä jäsenvaltioiden mahdollisuus soveltaa markkinoille saattamisen rajoituksia poiketen siitä, mitä 18 artiklassa säädetään[...], liittyy eniten potentiaalia saada hyviä ympäristötuloksia samalla kun saadaan aikaan myönteisiä taloudellisia vaikutuksia, rajoitetaan kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen, varmistetaan suuren yleisön hyväksyntä sekä edistetään laajempaa tietoisuutta kestävästä kulutuksesta”.

Euroopan parlamentti katsoo, että hyväksytty lopullinen teksti perustuu komission vaikutustenarvioinnissa parhaana pidettyyn vaihtoehtoon ja siinä annetaan jäsenvaltioille asianmukaiset keinot varmistaa, että muovikassien kulutus vähenee todella kaikkialla unionissa.

Euroopan parlamentti muistuttaa lisäksi, että paremmasta lainsäädännöstä vuonna 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 30 kohdan mukaan lainsäätäjät voivat teettää vaikutusanalyysin ennen merkittävän tarkistuksen hyväksymistä.

Euroopan parlamentti muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”toimielimet tekevät keskenään vilpitöntä yhteistyötä”. Parlamentti pitää arvossa komission ponnistuksia saattaa toimielinten väliset neuvottelut päätökseen mutta pitää valitettavana, että komission julistuksessa puututaan asioihin, jotka on jo käsitelty asianmukaisesti lainsäädäntömenettelyn aikana.

Lopuksi parlamentti muistuttaa komissiota siitä, että perussopimusten vartijana komissio on täydessä vastuussa siitä, että jäsenvaltiot soveltavat unionin lainsäädäntöä oikein.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Meriliikenteen hiilidioksidipäästöt ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta sekä direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 346/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0480),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0122/2015),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 67, 6.3.2014, s. 70.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 16.4.2014, P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Euroopan tilastot ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009 muuttamisesta (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 346/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin sekä Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Espanjan edustajainhuoneen ja Espanjan senaatin sekä Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 6. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 6. marraskuuta 2012 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0167),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0137/2015),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 374, 4.12.2012, s. 2.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 21.11.2013, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Itämeren turska-, silakka- ja kilohailikantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 28. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itämeren turska-, silakka- ja kilohailikantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1098/2007 kumoamisesta (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/27)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Yhdistyneiden Kansakuntien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä merioikeusyleissopimuksessa (16), jossa unioni on sopimuspuolena, vahvistetaan säilyttämisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite, jonka mukaan hyödynnettävät kannat pidetään kestävän enimmäistuoton mahdollistavilla tasoilla tai palautetaan tällaisille tasoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Yhdistyneiden Kansakuntien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä merioikeusyleissopimuksessa (16), jossa unioni on sopimuspuolena, vahvistetaan säilyttämisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite, jonka mukaan hyödynnettävät kannat pidetään kestävän enimmäistuoton mahdollistavilla tasoilla tai palautetaan tällaisille tasoille.

| (1) | Yhdistyneiden Kansakuntien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä merioikeusyleissopimuksessa (16), jossa unioni on sopimuspuolena, vahvistetaan säilyttämisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite, jonka mukaan hyödynnettävät kannat pidetään
  asiaankuuluvien ympäristöllisten ja taloudellisten seikkojen suoman
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavilla tasoilla tai palautetaan tällaisille tasoille. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneiden Kansakuntien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä merioikeusyleissopimuksessa (16), jossa unioni on sopimuspuolena, vahvistetaan säilyttämisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite, jonka mukaan hyödynnettävät kannat pidetään
  asiaankuuluvien ympäristöllisten ja taloudellisten seikkojen suoman
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavilla tasoilla tai palautetaan tällaisille tasoille.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetaan yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP” , säännöt unionin kansainvälisen velvoitteiden mukaisesti. YKP:n tavoitteita ovat muun muassa sen varmistaminen, että kalastus ja vesiviljely ovat
  ekologisesti
  kestäviä pitkällä aikavälillä ja että
  kalastuksenhoitoon sovelletaan
  ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetaan yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP” , säännöt unionin kansainvälisen velvoitteiden mukaisesti. YKP:n tavoitteita ovat muun muassa sen varmistaminen, että kalastus ja vesiviljely ovat
  ekologisesti
  kestäviä pitkällä aikavälillä ja että
  kalastuksenhoitoon sovelletaan
  ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetaan yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP”, säännöt unionin kansainvälisen velvoitteiden mukaisesti. YKP:n tavoitteita ovat muun muassa sen varmistaminen, että kalastus ja vesiviljely ovat
  sosioekonomisesta ja ekologisesta näkökulmasta
  kestäviä pitkällä aikavälillä ja että ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa
  sovelletaan kalastuksenhoitoon tasapainoisesti
  . |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 vahvistetaan yhteisen kalastuspolitiikan, jäljempänä ”YKP”, säännöt unionin kansainvälisen velvoitteiden mukaisesti. YKP:n tavoitteita ovat muun muassa sen varmistaminen, että kalastus ja vesiviljely ovat
  sosioekonomisesta ja ekologisesta näkökulmasta
  kestäviä pitkällä aikavälillä ja että ennalta varautuvaa ja ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa
  sovelletaan kalastuksenhoitoon tasapainoisesti
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Tässä asetuksessa perustettava useita lajeja koskeva hoitosuunnitelma edellyttää, että suunnitelman piiriin kuuluvien lajien erilaiset ekologiset roolit ja tehtävät otetaan paremmin huomioon. Koska eri lajit ovat läheisessä vuorovaikutuksessa, saaliita ei voida samanaikaisesti kaikkien lajien osalta kestävästi maksimoida, ja on päätettävä, mitä lajeja priorisoidaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Tässä asetuksessa perustettava useita lajeja koskeva hoitosuunnitelma edellyttää, että suunnitelman piiriin kuuluvien lajien erilaiset ekologiset roolit ja tehtävät otetaan paremmin huomioon. Koska eri lajit ovat läheisessä vuorovaikutuksessa, saaliita ei voida samanaikaisesti kaikkien lajien osalta kestävästi maksimoida, ja on päätettävä, mitä lajeja priorisoidaan.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 b) | Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi otettava huomioon ICESin viimeisimmät suositukset ja raportit kestävästä enimmäistuotosta varmistaakseen, että tämä asetus on mahdollisimman ajantasainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 b)

Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi otettava huomioon ICESin viimeisimmät suositukset ja raportit kestävästä enimmäistuotosta varmistaakseen, että tämä asetus on mahdollisimman ajantasainen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 c) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY

   (1bis)

  , jäljempänä ”meristrategiapuitedirektiivi”, mukaisesti kaupallisesti hyödynnettävien kalakantojen luonnollinen koko- ja ikäjakauma on tärkeä indikaattori pyrittäessä saavuttamaan meriympäristön hyvä tila. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 c)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY

   (1bis)

  , jäljempänä ”meristrategiapuitedirektiivi”, mukaisesti kaupallisesti hyödynnettävien kalakantojen luonnollinen koko- ja ikäjakauma on tärkeä indikaattori pyrittäessä saavuttamaan meriympäristön hyvä tila.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | On aiheellista
  vahvistaa useita lajeja koskeva kalastuksenhoitosuunnitelma ottaen huomioon turska-, silakka- ja kilohailikantojen välinen vuorovaikutus sekä näiden kantojen kalastuksen sivusaalislajit, erityisesti Itämeren punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakannat. Suunnitelman tavoitteena olisi oltava kyseisten kantojen kestävän
  enimmäistuoton saavuttaminen ja ylläpitäminen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

On aiheellista
  vahvistaa useita lajeja koskeva kalastuksenhoitosuunnitelma ottaen huomioon turska-, silakka- ja kilohailikantojen välinen vuorovaikutus sekä näiden kantojen kalastuksen sivusaalislajit, erityisesti Itämeren punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakannat. Suunnitelman tavoitteena olisi oltava kyseisten kantojen kestävän
  enimmäistuoton saavuttaminen ja ylläpitäminen
  .

| (8) | Tärkeimpänä tavoitteena on
  vahvistaa useita lajeja koskeva kalastuksenhoitosuunnitelma ottaen huomioon turska-, silakka- ja kilohailikantojen välinen vuorovaikutus sekä näiden kantojen kalastuksen sivusaalislajit, erityisesti Itämeren punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakannat. Suunnitelman tavoitteena olisi oltava
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että asianomaisten lajien populaatiot palautetaan ja pidetään pysyvästi
  kyseisten kantojen kestävän
  tuoton mahdollistavia tasoja suurempina samalla kun mahdollisimman suuressa määrin minimoidaan vaikutukset muihin lajeihin, kuten merilintuihin, ja muuhun meriympäristöön
  . |
| --- | --- |

(8)

Tärkeimpänä tavoitteena on
  vahvistaa useita lajeja koskeva kalastuksenhoitosuunnitelma ottaen huomioon turska-, silakka- ja kilohailikantojen välinen vuorovaikutus sekä näiden kantojen kalastuksen sivusaalislajit, erityisesti Itämeren punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakannat. Suunnitelman tavoitteena olisi oltava
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että asianomaisten lajien populaatiot palautetaan ja pidetään pysyvästi
  kyseisten kantojen kestävän
  tuoton mahdollistavia tasoja suurempina samalla kun mahdollisimman suuressa määrin minimoidaan vaikutukset muihin lajeihin, kuten merilintuihin, ja muuhun meriympäristöön
  .

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Turska- ja pelagisten kantojen hyödyntäminen ei saisi vaarantaa niiden kalastuksen sivusaaliina pyydettyjen kantojen ja erityisesti Itämeren punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan kantojen kestävyyttä. Sen vuoksi suunnitelmassa olisi pyrittävä myös varmistamaan näiden sivusaaliskantojen säilyminen ennalta varautuvan lähestymistavan mukaista biomassatasoa suurempina. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Turska- ja pelagisten kantojen hyödyntäminen ei saisi vaarantaa niiden kalastuksen sivusaaliina pyydettyjen kantojen ja erityisesti Itämeren punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan kantojen kestävyyttä. Sen vuoksi suunnitelmassa olisi pyrittävä myös varmistamaan näiden sivusaaliskantojen säilyminen ennalta varautuvan lähestymistavan mukaista biomassatasoa suurempina.

| (9) | Turska- ja pelagisten kantojen hyödyntäminen ei saisi vaarantaa niiden kalastuksen sivusaaliina pyydettyjen kantojen ja erityisesti Itämeren punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan kantojen kestävyyttä. Sen vuoksi suunnitelmassa olisi pyrittävä myös varmistamaan näiden sivusaaliskantojen säilyminen
  kalastuksenhoitoon sovellettavan
  ennalta varautuvan
  ja ekosysteemilähtöisen
  lähestymistavan mukaista
  , kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa
  biomassatasoa suurempina. |
| --- | --- |

(9)

Turska- ja pelagisten kantojen hyödyntäminen ei saisi vaarantaa niiden kalastuksen sivusaaliina pyydettyjen kantojen ja erityisesti Itämeren punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan kantojen kestävyyttä. Sen vuoksi suunnitelmassa olisi pyrittävä myös varmistamaan näiden sivusaaliskantojen säilyminen
  kalastuksenhoitoon sovellettavan
  ennalta varautuvan
  ja ekosysteemilähtöisen
  lähestymistavan mukaista
  , kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa
  biomassatasoa suurempina.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Asetuksella (EU) N:o 1380/2013 pyritään lisäksi parhaat tieteelliset lausunnot huomioon ottaen asteittain lopettamaan saaliiden poisheittäminen välttämällä ja mahdollisimman pitkälti vähentämällä tahattomia saaliita. Tavoite voidaan saavuttaa parantamalla pyydysten ja kalastusmenetelmien valikoivuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Asetuksella (EU) N:o 1380/2013 pyritään lisäksi parhaat tieteelliset lausunnot huomioon ottaen asteittain lopettamaan saaliiden poisheittäminen välttämällä ja mahdollisimman pitkälti vähentämällä tahattomia saaliita. Tavoite voidaan saavuttaa parantamalla pyydysten ja kalastusmenetelmien valikoivuutta.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kalastusmahdollisuudet on määriteltävä monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kalastusmahdollisuudet on määriteltävä monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.

| (11) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kalastusmahdollisuudet on määriteltävä monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
  Kalastuskuolevuuden ja biomassan tavoitetasojen olisi perustuttava mahdollisimman ajantasaisiin tieteellisiin lausuntoihin. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kalastusmahdollisuudet on määriteltävä monivuotisissa suunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
  Kalastuskuolevuuden ja biomassan tavoitetasojen olisi perustuttava mahdollisimman ajantasaisiin tieteellisiin lausuntoihin.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Sen vuoksi nämä tavoitteet olisi vahvistettava ja ilmaistava tieteellisiin lausuntoihin (19) perustuvina kalastuskuolevuustasoina. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Sen vuoksi nämä tavoitteet olisi vahvistettava ja ilmaistava tieteellisiin lausuntoihin (19) perustuvina kalastuskuolevuustasoina.

| (12) | Sen vuoksi nämä tavoitteet olisi vahvistettava ja ilmaistava tieteellisiin lausuntoihin (19) perustuvina kalastuskuolevuustasoina
  , joilla pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään niitä suurempina
  .
  Kestävän enimmäistuoton hyödyntämistason olisi oltava hyödyntämisen ylärajana. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi nämä tavoitteet olisi vahvistettava ja ilmaistava tieteellisiin lausuntoihin (19) perustuvina kalastuskuolevuustasoina
  , joilla pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään niitä suurempina
  .
  Kestävän enimmäistuoton hyödyntämistason olisi oltava hyödyntämisen ylärajana.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Olisi vahvistettava
  lisävarotoimenpiteenä
  säilyttämisen viitearvot, kun kannan koko pienenee tietylle kriittiselle tasolle, johon liittyy vakava riski. Ne olisi määriteltävä kannan
  täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavan
  kutevan
  biomassan
  vähimmäistasoina
  .
  Jos
  kannan
  koko laskee kutevan biomassan vähimmäistason
  alapuolelle, olisi suunniteltava korjaavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Olisi vahvistettava
  lisävarotoimenpiteenä
  säilyttämisen viitearvot, kun kannan koko pienenee tietylle kriittiselle tasolle, johon liittyy vakava riski. Ne olisi määriteltävä kannan
  täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavan
  kutevan
  biomassan
  vähimmäistasoina
  .
  Jos
  kannan
  koko laskee kutevan biomassan vähimmäistason
  alapuolelle, olisi suunniteltava korjaavia toimenpiteitä.

| (13) | Olisi vahvistettava
  lisävarotoimenpiteinä
  säilyttämisen viitearvot, kun kannan koko pienenee tietylle kriittiselle tasolle, johon liittyy vakava riski. Ne olisi määriteltävä kannan
  kestävää enimmäistuottoa
  vastaavan biomassan
  (BMSY) tasoina
  .
  Jotta voidaan estää
  kannan
  koon laskeminen kyseisen tason
  alapuolelle, olisi suunniteltava korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(13)

Olisi vahvistettava
  lisävarotoimenpiteinä
  säilyttämisen viitearvot, kun kannan koko pienenee tietylle kriittiselle tasolle, johon liittyy vakava riski. Ne olisi määriteltävä kannan
  kestävää enimmäistuottoa
  vastaavan biomassan
  (BMSY) tasoina
  .
  Jotta voidaan estää
  kannan
  koon laskeminen kyseisen tason
  alapuolelle, olisi suunniteltava korjaavia toimenpiteitä.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Sivusaaliina pyydettyjen kantojen osalta kutevan biomassan vähimmäistasoa koskevien tieteellisten lausuntojen puuttuessa olisi toteutettava erityisiä säilyttämistoimenpiteitä, kun kanta on tieteellisen lausunnon mukaan vaarassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Sivusaaliina pyydettyjen kantojen osalta kutevan biomassan vähimmäistasoa koskevien tieteellisten lausuntojen puuttuessa olisi toteutettava erityisiä säilyttämistoimenpiteitä, kun kanta on tieteellisen lausunnon mukaan vaarassa.

| (14) | Sivusaaliina pyydettyjen kantojen osalta kutevan biomassan vähimmäistasoa koskevien tieteellisten lausuntojen puuttuessa olisi toteutettava erityisiä säilyttämistoimenpiteitä, kun kanta on
  muihin indikaattoreihin perustuvan
  tieteellisen lausunnon mukaan vaarassa.
  Sivusaaliina pyydettyjen kantojen kutevan biomassan tasoa koskevat tieteelliset tiedot on asetettava nopeasti saataville, jotta voidaan tarvittaviin ryhtyä toimiin. |
| --- | --- |

(14)

Sivusaaliina pyydettyjen kantojen osalta kutevan biomassan vähimmäistasoa koskevien tieteellisten lausuntojen puuttuessa olisi toteutettava erityisiä säilyttämistoimenpiteitä, kun kanta on
  muihin indikaattoreihin perustuvan
  tieteellisen lausunnon mukaan vaarassa.
  Sivusaaliina pyydettyjen kantojen kutevan biomassan tasoa koskevat tieteelliset tiedot on asetettava nopeasti saataville, jotta voidaan tarvittaviin ryhtyä toimiin.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi suunnitelmassa olisi määrättävä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään. Tällaiset toimenpiteet olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi suunnitelmassa olisi määrättävä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään. Tällaiset toimenpiteet olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä.

| (16) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi suunnitelmassa olisi määrättävä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään. Tällaiset toimenpiteet olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä
  , kun on ensin kuultu asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia
  . |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi suunnitelmassa olisi määrättävä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään. Tällaiset toimenpiteet olisi vahvistettava delegoiduilla säädöksillä
  , kun on ensin kuultu asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia
  .

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Komission olisi otettava huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot, kun se antaa delegoituja säädöksiä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi, jotta voidaan määrätä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Komission olisi otettava huomioon asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot, kun se antaa delegoituja säädöksiä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen noudattamiseksi, jotta voidaan määrätä muista hoitotoimenpiteistä, kuten saman asetuksen 15 artiklan 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetään.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Suunnitelmassa olisi määrättävä myös tietyistä delegoiduilla säädöksillä toteutettavista teknisistä liitännäistoimenpiteistä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti nuorten kalojen tai kutevien kalojen suojelemisen osalta. Ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (20) tarkistamista olisi myös harkittava mahdollisuutta, että tällaiset toimenpiteet voivat silloin, kun ne ovat tarpeen suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, poiketa kyseisen asetuksen tietyistä muista kuin sen keskeisistä osista. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Suunnitelmassa olisi määrättävä myös tietyistä delegoiduilla säädöksillä toteutettavista teknisistä liitännäistoimenpiteistä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti nuorten kalojen tai kutevien kalojen suojelemisen osalta. Ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (20) tarkistamista olisi myös harkittava mahdollisuutta, että tällaiset toimenpiteet voivat silloin, kun ne ovat tarpeen suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, poiketa kyseisen asetuksen tietyistä muista kuin sen keskeisistä osista.

| (17) | Suunnitelmassa olisi määrättävä myös tietyistä
  asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien kuulemisen jälkeen
  delegoiduilla säädöksillä toteutettavista teknisistä liitännäistoimenpiteistä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti nuorten kalojen tai kutevien kalojen suojelemisen osalta. Ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (20) tarkistamista olisi myös harkittava mahdollisuutta, että tällaiset toimenpiteet voivat silloin, kun ne ovat tarpeen suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, poiketa kyseisen asetuksen tietyistä muista kuin sen keskeisistä osista. |
| --- | --- |

(17)

Suunnitelmassa olisi määrättävä myös tietyistä
  asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien kuulemisen jälkeen
  delegoiduilla säädöksillä toteutettavista teknisistä liitännäistoimenpiteistä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti nuorten kalojen tai kutevien kalojen suojelemisen osalta. Ennen neuvoston asetuksen (EY) N:o 2187/2005 (20) tarkistamista olisi myös harkittava mahdollisuutta, että tällaiset toimenpiteet voivat silloin, kun ne ovat tarpeen suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, poiketa kyseisen asetuksen tietyistä muista kuin sen keskeisistä osista.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa teknisiä liitännäistoimenpiteitä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa teknisiä liitännäistoimenpiteitä suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi oikea-aikaisesti ja oikeasuhteisesti sekä eräiden toimenpiteiden joustavuuden varmistamiseksi ja kehittymisen sallimiseksi komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen täydentämistä punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että kaikki asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi oikea-aikaisesti ja oikeasuhteisesti sekä eräiden toimenpiteiden joustavuuden varmistamiseksi ja kehittymisen sallimiseksi komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen täydentämistä punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että kaikki asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (18) | Teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi oikea-aikaisesti ja oikeasuhteisesti sekä eräiden toimenpiteiden joustavuuden varmistamiseksi ja kehittymisen sallimiseksi komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen täydentämistä punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  joihin osallistuvat muun muassa jäsenvaltioiden ja unionin asiantuntijat ja asiantuntijaelimet, Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijat mukaan lukien
  .
  Asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa olisi keskusteltava perusteellisesti ennen kuin toimenpiteestä päätetään lopullisesti.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi oikea-aikaisesti ja oikeasuhteisesti sekä eräiden toimenpiteiden joustavuuden varmistamiseksi ja kehittymisen sallimiseksi komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen täydentämistä punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset,
  joihin osallistuvat muun muassa jäsenvaltioiden ja unionin asiantuntijat ja asiantuntijaelimet, Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijat mukaan lukien
  .
  Asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa olisi keskusteltava perusteellisesti ennen kuin toimenpiteestä päätetään lopullisesti.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan laajentamiseksi punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen soveltamisalan laajentamiseksi punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevien korjaavien toimenpiteiden, purkamisvelvoitteen soveltamisen sekä teknisten toimenpiteiden osalta.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 b) | Tässä asetuksessa perustettavaa suunnitelmaa täytäntöön pantaessa etusijalle olisi asetettava alueellistamisperiaatteen soveltaminen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 b)

Tässä asetuksessa perustettavaa suunnitelmaa täytäntöön pantaessa etusijalle olisi asetettava alueellistamisperiaatteen soveltaminen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti silloin, kun komissiolle on myönnetty valta antaa delegoituja säädöksiä tietyistä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä, niillä jäsenvaltioilla, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Itämerellä, olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tällaisista toimenpiteistä, jotta ne on suunniteltu vastaamaan mahdollisimman hyvin Itämeren ja sen kalastuksen erityispiirteitä. Kyseisen asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi vahvistettava määräaika näiden suositusten toimittamiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti silloin, kun komissiolle on myönnetty valta antaa delegoituja säädöksiä tietyistä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä, niillä jäsenvaltioilla, joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Itämerellä, olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tällaisista toimenpiteistä, jotta ne on suunniteltu vastaamaan mahdollisimman hyvin Itämeren ja sen kalastuksen erityispiirteitä. Kyseisen asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi vahvistettava määräaika näiden suositusten toimittamiselle.

| (19) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti silloin, kun komissiolle on myönnetty valta antaa delegoituja säädöksiä tietyistä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä, niillä jäsenvaltioilla
  ja neuvoa-antavilla toimikunnilla
  , joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Itämerellä, olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tällaisista toimenpiteistä, jotta ne on suunniteltu vastaamaan mahdollisimman hyvin Itämeren ja sen kalastuksen erityispiirteitä. Kyseisen asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi vahvistettava määräaika näiden suositusten toimittamiselle. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan mukaisesti silloin, kun komissiolle on myönnetty valta antaa delegoituja säädöksiä tietyistä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä, niillä jäsenvaltioilla
  ja neuvoa-antavilla toimikunnilla
  , joilla on välitön kalastuksenhoitoetu Itämerellä, olisi oltava mahdollisuus laatia yhteisiä suosituksia tällaisista toimenpiteistä, jotta ne on suunniteltu vastaamaan mahdollisimman hyvin Itämeren ja sen kalastuksen erityispiirteitä. Kyseisen asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi vahvistettava määräaika näiden suositusten toimittamiselle.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Jotta suunnitelma olisi mahdollisimman tehokas ja innovoiva, yhteisillä suosituksilla ja myöhemmin annettavilla delegoiduilla säädöksillä olisi pyrittävä varmistamaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan ja tulosperusteisen lähestymistavan soveltaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Jotta suunnitelma olisi mahdollisimman tehokas ja innovoiva, yhteisillä suosituksilla ja myöhemmin annettavilla delegoiduilla säädöksillä olisi pyrittävä varmistamaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan ja tulosperusteisen lähestymistavan soveltaminen.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa delegoituja säädöksiä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Komission olisi otettava asianomaisten neuvoa-antavien toimikuntien lausunnot huomioon, kun se antaa delegoituja säädöksiä suunnitelmassa määrätyistä säilyttämistoimenpiteistä.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Olisi annettava säännöt, joilla varmistetaan, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014

   (1bis)

  mukaisen taloudellisen tuen myöntäminen on mahdollista kalastustoiminnan väliaikaisen lopettamisen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Olisi annettava säännöt, joilla varmistetaan, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014

   (1bis)

  mukaisen taloudellisen tuen myöntäminen on mahdollista kalastustoiminnan väliaikaisen lopettamisen yhteydessä.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Aikataulun osalta odotetaan
  , että
  kestävä enimmäistuotto
  kyseisten kantojen
  osalta
  saavutetaan viimeistään vuonna 2015
  , mistä eteenpäin se
  olisi säilytettävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Aikataulun osalta odotetaan
  , että
  kestävä enimmäistuotto
  kyseisten kantojen
  osalta
  saavutetaan viimeistään vuonna 2015
  , mistä eteenpäin se
  olisi säilytettävä.

| (25) | Aikataulusta voidaan todeta
  , että kyseisten kantojen
  tavoitetasot
  saavutetaan
  mahdollisuuksien mukaan
  viimeistään vuonna 2015
  . Hyödyntämistasojen saavuttaminen tätä myöhemmin olisi sallittava vain, jos niiden saavuttaminen viimeistään vuonna 2015 vaarantaisi vakavasti kyseisten kalastuslaivastojen sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden. Vuoden 2015 jälkeen kyseiset tasot olisi saavutettava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään vuoteen 2020 mennessä. Tavoitetasot
  olisi säilytettävä
  siitä eteenpäin
  . |
| --- | --- |

(25)

Aikataulusta voidaan todeta
  , että kyseisten kantojen
  tavoitetasot
  saavutetaan
  mahdollisuuksien mukaan
  viimeistään vuonna 2015
  . Hyödyntämistasojen saavuttaminen tätä myöhemmin olisi sallittava vain, jos niiden saavuttaminen viimeistään vuonna 2015 vaarantaisi vakavasti kyseisten kalastuslaivastojen sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden. Vuoden 2015 jälkeen kyseiset tasot olisi saavutettava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään vuoteen 2020 mennessä. Tavoitetasot
  olisi säilytettävä
  siitä eteenpäin
  .

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Pyyntiponnistusjärjestelmän puuttuessa on tarpeen poistaa Riianlahdella sovellettavat säännöt, jotka koskevat erityiskalastuslupaa ja aluksen tai moottorin korvaamista. Sen vuoksi neuvoston asetusta (EY) N:o 2187/2005 olisi muutettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Pyyntiponnistusjärjestelmän puuttuessa on tarpeen poistaa Riianlahdella sovellettavat säännöt, jotka koskevat erityiskalastuslupaa ja aluksen tai moottorin korvaamista. Sen vuoksi neuvoston asetusta (EY) N:o 2187/2005 olisi muutettava.

Poistetaan.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Suunnitelmaa
  sovelletaan
  myös
  ICES-osa-alueilla 22–32
  pyydettyyn punakampelaan, kampelaan, piikkikampelaan ja silokampelaan kalastettaessa kyseisiä kantoja
  . | 2.   
  Tässä asetuksessa säädetään myös punakampelan, kampelan, piikkikampelan ja silokampelan sivusaaliita koskevista toimista, joita
  sovelletaan
  pyydettäessä 1 kohdassa tarkoitettuja kantoja
  ICES-osa-alueilla 22–32. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Suunnitelmaa
  sovelletaan
  myös
  ICES-osa-alueilla 22–32
  pyydettyyn punakampelaan, kampelaan, piikkikampelaan ja silokampelaan kalastettaessa kyseisiä kantoja
  .

2.   
  Tässä asetuksessa säädetään myös punakampelan, kampelan, piikkikampelan ja silokampelan sivusaaliita koskevista toimista, joita
  sovelletaan
  pyydettäessä 1 kohdassa tarkoitettuja kantoja
  ICES-osa-alueilla 22–32.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – b ja c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | ”loukuilla” tarkoitetaan
  suuria
  ankkuroituja, seipäisiin kiinnitettyjä tai ajoittain kelluvia verkkopyydyksiä,
  jotka ovat päältä avoimia ja
  jotka on varustettu erilaisilla kalojen kokoamiseen ja pyydystämiseen tarkoitetuilla välineillä ja jotka on yleensä jaettu alareunasta havaksella suljettuihin osastoihin; |

Komission teksti

Tarkistus

b)

”loukuilla” tarkoitetaan
  suuria
  ankkuroituja, seipäisiin kiinnitettyjä tai ajoittain kelluvia verkkopyydyksiä,
  jotka ovat päältä avoimia ja
  jotka on varustettu erilaisilla kalojen kokoamiseen ja pyydystämiseen tarkoitetuilla välineillä ja jotka on yleensä jaettu alareunasta havaksella suljettuihin osastoihin;

| b) | ”loukuilla
  , rysillä ja pauneteillä
  ” tarkoitetaan ankkuroituja, seipäisiin kiinnitettyjä tai ajoittain kelluvia verkkopyydyksiä, jotka on varustettu erilaisilla kalojen kokoamiseen ja pyydystämiseen tarkoitetuilla välineillä ja jotka on yleensä jaettu alareunasta havaksella suljettuihin osastoihin; |
| --- | --- |

b)

”loukuilla
  , rysillä ja pauneteillä
  ” tarkoitetaan ankkuroituja, seipäisiin kiinnitettyjä tai ajoittain kelluvia verkkopyydyksiä, jotka on varustettu erilaisilla kalojen kokoamiseen ja pyydystämiseen tarkoitetuilla välineillä ja jotka on yleensä jaettu alareunasta havaksella suljettuihin osastoihin;

| c) | ”
  rysillä ja
  merroilla” tarkoitetaan äyriäisten tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia
  pieniä
  ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka on tehty eri materiaaleista ja jotka sijoitetaan merenpohjaan yksittäin tai riveihin ja kiinnitetään niiden sijainnin osoittaviin pinnalla kelluviin poijuihin; |
| --- | --- |

c)

”
  rysillä ja
  merroilla” tarkoitetaan äyriäisten tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia
  pieniä
  ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka on tehty eri materiaaleista ja jotka sijoitetaan merenpohjaan yksittäin tai riveihin ja kiinnitetään niiden sijainnin osoittaviin pinnalla kelluviin poijuihin;

| c) | ”merroilla” tarkoitetaan äyriäisten tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka on tehty eri materiaaleista ja jotka sijoitetaan merenpohjaan yksittäin tai riveihin ja kiinnitetään niiden sijainnin osoittaviin pinnalla kelluviin poijuihin; |
| --- | --- |

c)

”merroilla” tarkoitetaan äyriäisten tai kalojen pyydystämiseen tarkoitettuja häkkien tai korien muotoisia ansoja, joissa on yksi tai useampi suuaukko ja jotka on tehty eri materiaaleista ja jotka sijoitetaan merenpohjaan yksittäin tai riveihin ja kiinnitetään niiden sijainnin osoittaviin pinnalla kelluviin poijuihin;

Tarkistukset 63, 28, ja 56

Ehdotus asetukseksi

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Suunnitelmalla
  pyritään edistämään
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa lueteltujen yhteisen kalastuspolitiikan
  tavoitteita
  ja erityisesti | 1.   Suunnitelmalla
  varmistetaan
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa lueteltujen
  ja meristrategiapuitedirektiivissä 2008/56/EY asetettujen
  yhteisen kalastuspolitiikan
  tavoitteiden saavuttaminen
  ja erityisesti |
| a) | saavuttamaan ja säilyttämään
  kyseisten kantojen
  kestävä enimmäistuotto
  sekä |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Suunnitelmalla
  pyritään edistämään
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa lueteltujen yhteisen kalastuspolitiikan
  tavoitteita
  ja erityisesti

1.   Suunnitelmalla
  varmistetaan
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa lueteltujen
  ja meristrategiapuitedirektiivissä 2008/56/EY asetettujen
  yhteisen kalastuspolitiikan
  tavoitteiden saavuttaminen
  ja erityisesti

a)

saavuttamaan ja säilyttämään
  kyseisten kantojen
  kestävä enimmäistuotto
  sekä

| a) | palautetaan
  kyseisten kantojen
  biomassataso kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja pidetään se tällaisella tasolla
  sekä |
| --- | --- |

a)

palautetaan
  kyseisten kantojen
  biomassataso kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi ja pidetään se tällaisella tasolla
  sekä

| b) | varmistamaan
  punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakantojen säilyminen
  ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti
  . |
| --- | --- |

b)

varmistamaan
  punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakantojen säilyminen
  ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti
  .

| b) | varmistetaan
  punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakantojen säilyminen
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina
  . |
| --- | --- |

b)

varmistetaan
  punakampela-, silokampela-, kampela- ja piikkikampelakantojen säilyminen
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suurempina
  .

2.   Suunnitelmalla
  pyritään edistämään
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa kyseisten kantojen ja punakampelan osalta.

2.   Suunnitelmalla
  edistetään saaliiden poisheittämisen lopettamista parhaat saatavilla olevat tieteelliset lausunnot huomioon ottaen välttämällä ja vähentämällä tahattomia saaliita sekä
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa säädetyn purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa kyseisten kantojen ja punakampelan osalta.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

3 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a artikla |
| | Johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa |
| | 1.
     
  Suunnitelmassa sovelletaan kalastuksenhoitoon ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa. |
| | 2.
     
  Jotta voidaan varmistaa, että kalastustoimien vuoksi meriekosysteemiin kohdistuvat haittavaikutukset minimoidaan ja kalastustoimissa vältetään merellisen ympäristön huonontuminen, suunnitelman on oltava johdonmukainen meristrategiapuitedirektiivin kanssa ja edistettävä sen tavoitteita ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi viimeistään vuonna 2020. Erityisesti siinä |
| | a) | pyritään varmistamaan kyseisen direktiivin liitteessä I olevassa laadullisessa kuvaajassa 3 kuvattujen olosuhteiden toteutuminen |

Komission teksti

Tarkistus

3 a artikla

Johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa

1.
     
  Suunnitelmassa sovelletaan kalastuksenhoitoon ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa.

2.
     
  Jotta voidaan varmistaa, että kalastustoimien vuoksi meriekosysteemiin kohdistuvat haittavaikutukset minimoidaan ja kalastustoimissa vältetään merellisen ympäristön huonontuminen, suunnitelman on oltava johdonmukainen meristrategiapuitedirektiivin kanssa ja edistettävä sen tavoitteita ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi viimeistään vuonna 2020. Erityisesti siinä

a)

pyritään varmistamaan kyseisen direktiivin liitteessä I olevassa laadullisessa kuvaajassa 3 kuvattujen olosuhteiden toteutuminen

| b) | pyritään edistämään kyseisen direktiivin liitteessä I olevien laadullisten kuvaajien 1, 4 ja 6 toteutumista suhteessa siihen, missä määrin kalastus vaikuttaa niiden toteutumiseen. |
| --- | --- |

b)

pyritään edistämään kyseisen direktiivin liitteessä I olevien laadullisten kuvaajien 1, 4 ja 6 toteutumista suhteessa siihen, missä määrin kalastus vaikuttaa niiden toteutumiseen.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tavoitteena
  oleva kalastuskuolevuustaso kyseisille kannoille, joka
  on saavutettava vuoteen 2015 mennessä ja säilytettävä siitä eteenpäin
  , on seuraavien vaihteluvälien mukainen
  : | 1.   Tavoitteena
  olevassa kalastuskuolevuustasossa on otettava huomioon viimeisimmät tieteelliset lausunnot, ja se
  on
  mahdollisuuksien mukaan
  saavutettava vuoteen 2015 mennessä ja
  asteittain viimeistään vuoteen 2020 mennessä sekä
  säilytettävä siitä eteenpäin
  kyseisten kantojen osalta. Kyseisten kantojen kalastuskuolevuuden
  on
  pysyttävä seuraavissa vaihteluväleissä
  : |
| Kanta | Tavoitteena oleva kalastuskuolevuu-den vaihteluväli | Kanta | Tavoitteena oleva kalastuskuolevuu-den vaihteluväli |
| Itämeren länsiosan turska | 0,23 –0,29 | Itämeren länsiosan turska | 0–FMSY |
| Itämeren itäosan turska | 0,41 –0,51 | Itämeren itäosan turska | 0–FMSY |
| Itämeren keskiosan silakka | 0,23 –0,29 | Itämeren keskiosan silakka | 0–FMSY |
| Riianlahden silakka | 0,32 –0,39 | Riianlahden silakka | 0–FMSY |
| Selkämeren silakka | 0,13 –0,17 | Selkämeren silakka | 0–FMSY |
| Pohjanlahden silakka | Ei määritelty | Pohjanlahden silakka | 0 to FMSY |
| Itämeren länsiosan silakka | 0,25 –0,31 | Itämeren länsiosan silakka | 0–FMSY |
| Itämeren kilohaili | 0,26 –0,32 | Itämeren kilohaili | 0–FMSY |
| | Kestävän enimmäistuoton saavuttamista vastaavan kalastuskuolevuuden eli FMSY:n arvot määritetään viimeisimmän luotettavan tieteellisen lausunnon perusteella, ja kalastuskuolevuuden (F) tavoitearvona olisi oltava 0,8 kertaa FMSY. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tavoitteena
  oleva kalastuskuolevuustaso kyseisille kannoille, joka
  on saavutettava vuoteen 2015 mennessä ja säilytettävä siitä eteenpäin
  , on seuraavien vaihteluvälien mukainen
  :

1.   Tavoitteena
  olevassa kalastuskuolevuustasossa on otettava huomioon viimeisimmät tieteelliset lausunnot, ja se
  on
  mahdollisuuksien mukaan
  saavutettava vuoteen 2015 mennessä ja
  asteittain viimeistään vuoteen 2020 mennessä sekä
  säilytettävä siitä eteenpäin
  kyseisten kantojen osalta. Kyseisten kantojen kalastuskuolevuuden
  on
  pysyttävä seuraavissa vaihteluväleissä
  :

Kanta

Tavoitteena oleva kalastuskuolevuu-den vaihteluväli

Kanta

Tavoitteena oleva kalastuskuolevuu-den vaihteluväli

Itämeren länsiosan turska

0,23 –0,29

Itämeren länsiosan turska

0–FMSY

Itämeren itäosan turska

0,41 –0,51

Itämeren itäosan turska

0–FMSY

Itämeren keskiosan silakka

0,23 –0,29

Itämeren keskiosan silakka

0–FMSY

Riianlahden silakka

0,32 –0,39

Riianlahden silakka

0–FMSY

Selkämeren silakka

0,13 –0,17

Selkämeren silakka

0–FMSY

Pohjanlahden silakka

Ei määritelty

Pohjanlahden silakka

0 to FMSY

Itämeren länsiosan silakka

0,25 –0,31

Itämeren länsiosan silakka

0–FMSY

Itämeren kilohaili

0,26 –0,32

Itämeren kilohaili

0–FMSY

Kestävän enimmäistuoton saavuttamista vastaavan kalastuskuolevuuden eli FMSY:n arvot määritetään viimeisimmän luotettavan tieteellisen lausunnon perusteella, ja kalastuskuolevuuden (F) tavoitearvona olisi oltava 0,8 kertaa FMSY.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kalastusmahdollisuudet olisi asetettava tasolle, jolla ne alle 5 prosentin todennäköisyydellä ylittävät 1 kohdassa olevassa taulukossa vahvistetut FMSY:n arvot. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Kalastusmahdollisuudet olisi asetettava tasolle, jolla ne alle 5 prosentin todennäköisyydellä ylittävät 1 kohdassa olevassa taulukossa vahvistetut FMSY:n arvot.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Tässä asetuksessa varaudutaan kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 508/2014 33 artiklassa, jonka yhteydessä voidaan myöntää taloudellista tukea mainitun asetuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

2 b.
     
  Tässä asetuksessa varaudutaan kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EU) N:o 508/2014 33 artiklassa, jonka yhteydessä voidaan myöntää taloudellista tukea mainitun asetuksen mukaisesti.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavan kutevan biomassan vähimmäistasona ilmaistujen
  viitearvojen on kyseisten kantojen osalta oltava seuraavat: | 1.   Täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavien säilyttämisen
  viitearvojen on kyseisten kantojen osalta oltava seuraavat: |
| Kanta | Kutevan biomassan vähimmäistaso (tonnia) | Kanta | Kutevan biomassan vähimmäistaso (tonnia) |
| Itämeren länsiosan turska | 36 400 | Itämeren länsiosan turska | 36 400
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina |
| Itämeren itäosan turska | 88 200 | Itämeren itäosan turska | 88 200
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina |
| Itämeren keskiosan silakka | 600 000 | Itämeren keskiosan silakka | 600 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina |
| Riianlahden silakka | Ei määritelty | Riianlahden silakka | Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina |
| Selkämeren silakka | Ei määritelty | Selkämeren silakka | Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina |
| Pohjanlahden silakka | Ei määritelty | Pohjanlahden silakka | Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina |
| Itämeren länsiosan silakka | 110 000 | Itämeren länsiosan silakka | 110 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina |
| Itämeren kilohaili | 570 000 | Itämeren kilohaili | 570 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavan kutevan biomassan vähimmäistasona ilmaistujen
  viitearvojen on kyseisten kantojen osalta oltava seuraavat:

1.   Täyttä lisääntymiskykyä
  vastaavien säilyttämisen
  viitearvojen on kyseisten kantojen osalta oltava seuraavat:

Kanta

Kutevan biomassan vähimmäistaso (tonnia)

Kanta

Kutevan biomassan vähimmäistaso (tonnia)

Itämeren länsiosan turska

36 400

Itämeren länsiosan turska

36 400
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina

Itämeren itäosan turska

88 200

Itämeren itäosan turska

88 200
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina

Itämeren keskiosan silakka

600 000

Itämeren keskiosan silakka

600 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina

Riianlahden silakka

Ei määritelty

Riianlahden silakka

Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina

Selkämeren silakka

Ei määritelty

Selkämeren silakka

Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina

Pohjanlahden silakka

Ei määritelty

Pohjanlahden silakka

Ei määritelty
  vuodeksi 2015, BMSY muina vuosina

Itämeren länsiosan silakka

110 000

Itämeren länsiosan silakka

110 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina

Itämeren kilohaili

570 000

Itämeren kilohaili

570 000
  vuonna 2015 ja BMSY muina vuosina

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos jonkin kyseisen kannan kuteva biomassa on 1 kohdassa vahvistetun kutevan biomassan vähimmäistason alapuolella, on toteutettava asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseinen kanta palautuu nopeasti
  ennalta varautuvalle tasolle
  . Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta poiketen ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti on erityisesti vahvistettava kalastusmahdollisuudet 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tavoitteena olevia kalastuskuolevuustasoja alhaisemmille tasoille. Korvaaviin toimiin voi tarvittaessa sisältyä komission lainsäädäntöehdotuksia ja komission asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisesti vahvistamia kiireellisiä toimenpiteitä. | 2.   Jos jonkin kyseisen kannan kuteva biomassa on 1 kohdassa vahvistetun kutevan biomassan vähimmäistason alapuolella, on toteutettava asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseinen kanta palautuu
  mahdollisimman
  nopeasti
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi
  . Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta poiketen ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti on erityisesti vahvistettava kalastusmahdollisuudet
  tämän asetuksen
  4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tavoitteena olevia kalastuskuolevuustasoja alhaisemmille tasoille. Korvaaviin toimiin voi tarvittaessa sisältyä komission lainsäädäntöehdotuksia ja komission asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisesti vahvistamia kiireellisiä toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jos jonkin kyseisen kannan kuteva biomassa on 1 kohdassa vahvistetun kutevan biomassan vähimmäistason alapuolella, on toteutettava asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseinen kanta palautuu nopeasti
  ennalta varautuvalle tasolle
  . Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta poiketen ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti on erityisesti vahvistettava kalastusmahdollisuudet 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tavoitteena olevia kalastuskuolevuustasoja alhaisemmille tasoille. Korvaaviin toimiin voi tarvittaessa sisältyä komission lainsäädäntöehdotuksia ja komission asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisesti vahvistamia kiireellisiä toimenpiteitä.

2.   Jos jonkin kyseisen kannan kuteva biomassa on 1 kohdassa vahvistetun kutevan biomassan vähimmäistason alapuolella, on toteutettava asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseinen kanta palautuu
  mahdollisimman
  nopeasti
  kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi
  . Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdasta poiketen ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti on erityisesti vahvistettava kalastusmahdollisuudet
  tämän asetuksen
  4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä tavoitteena olevia kalastuskuolevuustasoja alhaisemmille tasoille. Korvaaviin toimiin voi tarvittaessa sisältyä komission lainsäädäntöehdotuksia ja komission asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisesti vahvistamia kiireellisiä toimenpiteitä.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jos jonkin kyseisen kannan biomassa laskee tiettynä vuonna seuraavassa taulukossa vahvistettua tasoa alhaisemmaksi, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä kyseisen kannan kohdennetun kalastuksen keskeyttämiseksi: |
| | Kanta | Biomassa-tason raja-arvo (tonnia) |
| | Itämeren länsiosan turska | 26 000 |
| | Itämeren itäosan turska | 63 000 |
| | Itämeren keskiosan silakka | 430 000 |
| | Riianlahden silakka | Ei määritelty |
| | Selkämeren silakka | Ei määritelty |
| | Pohjanlahden silakka | Ei määritelty |
| | Itämeren länsiosan silakka | 90 000 |
| | Itämeren kilohaili | 410 000 |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Jos jonkin kyseisen kannan biomassa laskee tiettynä vuonna seuraavassa taulukossa vahvistettua tasoa alhaisemmaksi, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä kyseisen kannan kohdennetun kalastuksen keskeyttämiseksi:

Kanta

Biomassa-tason raja-arvo (tonnia)

Itämeren länsiosan turska

26 000

Itämeren itäosan turska

63 000

Itämeren keskiosan silakka

430 000

Riianlahden silakka

Ei määritelty

Selkämeren silakka

Ei määritelty

Pohjanlahden silakka

Ei määritelty

Itämeren länsiosan silakka

90 000

Itämeren kilohaili

410 000

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| Toimenpiteet punakampelan, kampelan, piikkikampelan ja silokampelan ollessa uhattuina | Punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevat tekniset säilyttämistoimenpiteet |
| 1.   Jos
  jokin
  Itämeren
  punakampela-, kampela-, piikkikampela- tai silokampelakannoista on tieteellisten lausuntojen mukaan uhattuna
  , komissiolla on 15 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  uhanalaista kantaa
  koskevista erityisistä säilyttämistoimenpiteistä ja seuraavista
  aiheista: | 1.   Jos
  tieteellisten lausuntojen perusteella tarvitaan korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että
  Itämeren
  punakampela-, kampela-, piikkikampela- tai silokampelakantoja hoidetaan ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti
  , komissiolla on 15 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan sivusaaliita
  koskevista erityisistä säilyttämistoimenpiteistä ja seuraavista
  teknisistä toimenpiteistä, jotka koskevat |
| c) | a) kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen
  mukauttaminen
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Toimenpiteet punakampelan, kampelan, piikkikampelan ja silokampelan ollessa uhattuina

Punakampelaa, kampelaa, piikkikampelaa ja silokampelaa koskevat tekniset säilyttämistoimenpiteet

1.   Jos
  jokin
  Itämeren
  punakampela-, kampela-, piikkikampela- tai silokampelakannoista on tieteellisten lausuntojen mukaan uhattuna
  , komissiolla on 15 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  uhanalaista kantaa
  koskevista erityisistä säilyttämistoimenpiteistä ja seuraavista
  aiheista:

1.   Jos
  tieteellisten lausuntojen perusteella tarvitaan korjaavia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että
  Itämeren
  punakampela-, kampela-, piikkikampela- tai silokampelakantoja hoidetaan ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti
  , komissiolla on 15 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä
  punakampelan, silokampelan, kampelan ja piikkikampelan sivusaaliita
  koskevista erityisistä säilyttämistoimenpiteistä ja seuraavista
  teknisistä toimenpiteistä, jotka koskevat

c)

a) kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen
  mukauttaminen
  ;

| a) | kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen
  mukauttamista
  ; |
| --- | --- |

a)

kalastuskapasiteetin ja pyyntiponnistuksen
  mukauttamista
  ;

| d) | b) tekniset toimenpiteet, jotka koskevat esimerkiksi |
| --- | --- |

d)

b) tekniset toimenpiteet, jotka koskevat esimerkiksi

| 1) | pyydysten ominaisuuksia, erityisesti silmäkokoa, langan paksuutta ja pyydyksen kokoa; |
| --- | --- |

1)

pyydysten ominaisuuksia, erityisesti silmäkokoa, langan paksuutta ja pyydyksen kokoa;

| b) | pyydysten ominaisuuksia, erityisesti silmäkokoa, langan paksuutta ja pyydyksen kokoa; |
| --- | --- |

b)

pyydysten ominaisuuksia, erityisesti silmäkokoa, langan paksuutta ja pyydyksen kokoa;

| 2) | pyydysten käyttöä, erityisesti vedessäoloaikaa ja käyttösyvyyttä; |
| --- | --- |

2)

pyydysten käyttöä, erityisesti vedessäoloaikaa ja käyttösyvyyttä;

| c) | pyydysten käyttöä, erityisesti vedessäoloaikaa ja käyttösyvyyttä; |
| --- | --- |

c)

pyydysten käyttöä, erityisesti vedessäoloaikaa ja käyttösyvyyttä;

| 3) | kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tietyillä alueilla; |
| --- | --- |

3)

kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tietyillä alueilla;

| d) | kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tietyillä alueilla; |
| --- | --- |

d)

kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tietyillä alueilla;

| 4) | kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tiettyinä aikoina; |
| --- | --- |

4)

kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tiettyinä aikoina;

| e) | kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tiettyinä aikoina; |
| --- | --- |

e)

kalastuksen kieltämistä tai rajoittamista tiettyinä aikoina;

| 5) | säilyttämisen vähimmäisviitekokoa. |
| --- | --- |

5)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa.

| f) | säilyttämisen vähimmäisviitekokoa; |
| --- | --- |

f)

säilyttämisen vähimmäisviitekokoa;

| g) | muita valikoivuuteen liittyviä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

g)

muita valikoivuuteen liittyviä ominaisuuksia.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt tavoitteet, ja niiden on perustuttava tieteellisiin lausuntoihin.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyt tavoitteet
  ja varmistamaan johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa 3 a artiklan mukaisesti
  , ja niiden on perustuttava
  parhaisiin saatavilla oleviin
  tieteellisiin lausuntoihin.

3.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittaa yhteisiä suosituksia 1 kohdassa tarkoitetuiksi erityisiksi säilyttämistoimenpiteiksi.

3.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittaa yhteisiä suosituksia 1 kohdassa tarkoitetuiksi erityisiksi säilyttämistoimenpiteiksi.

3 a.
     
  Komissio kuulee Euroopan parlamenttia ja asianomaisia neuvoa-antavia toimikuntia ennen delegoidun säädöksen antamista.

3 b.
     
  Komissio arvioi asianomaisia jäsenvaltioita kuullen 1 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten vaikutuksia vuoden kuluttua niiden antamisesta ja sen jälkeen joka vuosi. Jos tällaisessa arvioinnissa käy ilmi, että delegoitu säädös ei ole kyseisessä tilanteessa tarkoituksenmukainen, asianomaiset jäsenvaltiot voivat antaa yhteisen suosituksen asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdasta poiketen purkamisvelvoitetta ei sovelleta
  kyseisiin kantoihin ja punakampelaan
  kalastettaessa loukuilla, rysillä ja merroilla. | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdasta poiketen purkamisvelvoitetta ei sovelleta
  turskaan
  kalastettaessa
  seuraavilla pyydyksillä:
  loukuilla, rysillä
  , pauneteilla
  ja merroilla. |

Komission teksti

Tarkistus

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdasta poiketen purkamisvelvoitetta ei sovelleta
  kyseisiin kantoihin ja punakampelaan
  kalastettaessa loukuilla, rysillä ja merroilla.

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdasta poiketen purkamisvelvoitetta ei sovelleta
  turskaan
  kalastettaessa
  seuraavilla pyydyksillä:
  loukuilla, rysillä
  , pauneteilla
  ja merroilla.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen suojelu. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen suojelu
  , johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa 3 a artiklan mukaisesti ja kalastustoimien vuoksi meriekosysteemiin kohdistuvien haittavaikutusten minimoiminen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen suojelu.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä on pyrittävä saavuttamaan 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja erityisesti varmistamaan nuorten tai kutevien kalojen suojelu
  , johdonmukaisuus unionin ympäristölainsäädännön kanssa 3 a artiklan mukaisesti ja kalastustoimien vuoksi meriekosysteemiin kohdistuvien haittavaikutusten minimoiminen
  .

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | asetuksen (EY) N:o 2187/2005 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut liitteissä II
  ja
  III vahvistetut kohdelajit
  ja
  silmäkoot; |

Komission teksti

Tarkistus

a)

asetuksen (EY) N:o 2187/2005 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut liitteissä II
  ja
  III vahvistetut kohdelajit
  ja
  silmäkoot;

| a) | asetuksen (EY) N:o 2187/2005 3 ja 4 artiklassa
  ja 14 artiklan 1 kohdassa
  tarkoitetut
  ja kyseisen asetuksen
  liitteissä II, III
  ja IV
  vahvistetut kohdelajit, silmäkoot
  ja säilyttämisen vähimmäisviitekoot
  ; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 2187/2005 3 ja 4 artiklassa
  ja 14 artiklan 1 kohdassa
  tarkoitetut
  ja kyseisen asetuksen
  liitteissä II, III
  ja IV
  vahvistetut kohdelajit, silmäkoot
  ja säilyttämisen vähimmäisviitekoot
  ;

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | mainitun asetuksen 22 artiklassa säädetty troolauskielto Riianlahdella. |

Komission teksti

Tarkistus

f)

mainitun asetuksen 22 artiklassa säädetty troolauskielto Riianlahdella.

Poistetaan.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio pyrkii lisäksi ottamaan huomioon viimeisimmät tieteelliset tutkimukset, myös ICESin tutkimukset, ennen teknisten toimenpiteiden hyväksymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio pyrkii lisäksi ottamaan huomioon viimeisimmät tieteelliset tutkimukset, myös ICESin tutkimukset, ennen teknisten toimenpiteiden hyväksymistä.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Turskan kutuaikana on kiellettyä harjoittaa pelagista kalastusta seisovilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on alle 110 millimetriä tai levityspuomeja käyttävien pyydysten tapauksessa alle 120 millimetriä. |

Komission teksti

Tarkistus

4 b.
     
  Turskan kutuaikana on kiellettyä harjoittaa pelagista kalastusta seisovilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on alle 110 millimetriä tai levityspuomeja käyttävien pyydysten tapauksessa alle 120 millimetriä.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

VI a luku (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | VI a LUKU |
| | ERITYISTOIMENPITEET |
| | 9 a artikla |
| | Erityistoimenpiteet |
| | 1.
     
  Kaikki kalastustoiminta kielletään 1 päivästä toukokuuta 31 päivään lokakuuta seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella, joka mitataan WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen: |
| | a) | Alue 1: |

Komission teksti

Tarkistus

VI a LUKU

ERITYISTOIMENPITEET

9 a artikla

Erityistoimenpiteet

1.
     
  Kaikki kalastustoiminta kielletään 1 päivästä toukokuuta 31 päivään lokakuuta seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajaamalla alueella, joka mitataan WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen:

a)

Alue 1:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| b) | Alue 2: |
| --- | --- |

b)

Alue 2:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ E

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ E

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ E

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| c) | Alue 3: |
| --- | --- |

c)

Alue 3:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ E

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ E

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ E

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ E

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ E

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ E

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E.

2.
     
  Kaikilla vähintään kahdeksan metrin pituisilla unionin aluksilla, joilla on turskankalastukseen Itämerellä asetuksen (EY) N:o 2187/2005 3 artiklan mukaisesti sallittu pyydys tai jotka käyttävät tällaista pyydystä, on oltava erityislupa turskankalastukseen Itämerellä.

3.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan mukaisesti tämän artiklan muuttamisesta tarvittaessa 3 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti nuorten tai kutevien kalojen suojelun varmistamiseksi.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10 artikla | 10 artikla |
| Alueellinen yhteistyö | Alueellinen yhteistyö |
| 1.   
  Tässä luvussa säädettyihin
  toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1–6 kohtaa. | 1.   
  Tämän asetuksen 6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettuihin
  toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1–6 kohtaa. |
| 2.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  toimittaa yhteisiä suosituksia
  1 kohdassa tarkoitetuiksi toimenpiteiksi seuraavien määräaikojen kuluessa: | 2.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat
  alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia kuultuaan
  toimittaa
  6 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja
  yhteisiä suosituksia
  ensimmäisen kerran viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen aina 12 kuukauden kuluttua suunnitelmaa koskevan arvioinnin esittämisestä 14 artiklan mukaisesti, kuitenkin viimeistään 1 päivänä syyskuuta jäsenvaltioita koskevien toimenpiteiden osalta
  .
  Jäsenvaltiot voivat myös toimittaa tällaisia suosituksia, jos suunnitelmaan sisältyvien kantojen tilassa tapahtuu yhtäkkinen muutos ja jos suositettavat toimenpiteet ovat tieteellisen lausunnon perusteella tarpeellisia tai perusteltuja. |
| a) | 6 artiklan 1 kohdassa säädettyjen, tiettyä kalenterivuotta koskevien toimenpiteiden osalta viimeistään edellisen vuoden 1 päivänä syyskuuta; |

Komission teksti

Tarkistus

10 artikla

10 artikla

Alueellinen yhteistyö

Alueellinen yhteistyö

1.   
  Tässä luvussa säädettyihin
  toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1–6 kohtaa.

1.   
  Tämän asetuksen 6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettuihin
  toimenpiteisiin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1–6 kohtaa.

2.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat
  asetuksen (EU) N:o 1380/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  toimittaa yhteisiä suosituksia
  1 kohdassa tarkoitetuiksi toimenpiteiksi seuraavien määräaikojen kuluessa:

2.   Kyseiset jäsenvaltiot voivat
  alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia kuultuaan
  toimittaa
  6 artiklan 3 kohdassa, 8 artiklan 3 kohdassa ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja
  yhteisiä suosituksia
  ensimmäisen kerran viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen aina 12 kuukauden kuluttua suunnitelmaa koskevan arvioinnin esittämisestä 14 artiklan mukaisesti, kuitenkin viimeistään 1 päivänä syyskuuta jäsenvaltioita koskevien toimenpiteiden osalta
  .
  Jäsenvaltiot voivat myös toimittaa tällaisia suosituksia, jos suunnitelmaan sisältyvien kantojen tilassa tapahtuu yhtäkkinen muutos ja jos suositettavat toimenpiteet ovat tieteellisen lausunnon perusteella tarpeellisia tai perusteltuja.

a)

6 artiklan 1 kohdassa säädettyjen, tiettyä kalenterivuotta koskevien toimenpiteiden osalta viimeistään edellisen vuoden 1 päivänä syyskuuta;

| b) | 8 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden osalta ensimmäisen kerran viimeistään kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen joka kuudes kuukausi suunnitelman arvioinnin esittämisestä 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

8 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden osalta ensimmäisen kerran viimeistään kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen ja sen jälkeen joka kuudes kuukausi suunnitelman arvioinnin esittämisestä 14 artiklan mukaisesti.

2 a.
     
  Asianomaiset neuvoa-antavat toimikunnat voivat myös antaa suosituksia 2 kohdassa asetetun aikataulun mukaisesti.

2 b.
     
  Jos komissio poikkeaa yhteisestä suosituksesta, poikkeukset on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja ne on voitava tutkia.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12 artikla | 12 artikla |
| Ennakkoilmoitukset | Ennakkoilmoitukset |
| 1.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty ennakkoilmoitusvelvoite koskee
  sellaisten unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään 300 kilogrammaa turskaa tai kaksi tonnia pelagisia lajeja. | 1.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty ennakkoilmoitusvelvoite koskee |
| | a) | turskaa kohdelajina pyytävien unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään 300 kilogrammaa turskaa; |

Komission teksti

Tarkistus

12 artikla

12 artikla

Ennakkoilmoitukset

Ennakkoilmoitukset

1.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty ennakkoilmoitusvelvoite koskee
  sellaisten unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään 300 kilogrammaa turskaa tai kaksi tonnia pelagisia lajeja.

1.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty ennakkoilmoitusvelvoite koskee

a)

turskaa kohdelajina pyytävien unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään 300 kilogrammaa turskaa;

| b) | silakkaa ja/tai kilohailia kohdelajina pyytävien unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään kaksi tonnia pelagisia lajeja. |
| --- | --- |

b)

silakkaa ja/tai kilohailia kohdelajina pyytävien unionin kalastusalusten päälliköitä, joiden aluksen kokonaispituus on vähintään kahdeksan metriä ja joilla on aluksella vähintään kaksi tonnia pelagisia lajeja.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty määräaika ennakkoilmoituksen tekemiselle on vähintään tunti ennen arvioitua satamaantuloaikaa.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 17 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseisessä artiklassa säädetty määräaika ennakkoilmoituksen tekemiselle on vähintään tunti ennen arvioitua satamaantuloaikaa.
  Rannikkojäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tapauskohtaisesti luvan aikaisempaan satamaantuloon, jos tarvittavat edellytykset soveltuvien valvontatoimien toteuttamiseksi täyttyvät.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | 5
  tonnia pelagisia kantoja. |

Komission teksti

Tarkistus

b)

5
  tonnia pelagisia kantoja.

| b) | 2
  tonnia pelagisia kantoja. |
| --- | --- |

b)

2
  tonnia pelagisia kantoja.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

14 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14 artikla | 14 artikla |
| Suunnitelman arviointi | Suunnitelman arviointi |
| Komissio arvioi suunnitelman vaikutukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin kantoihin ja niitä hyödyntäviin kalastuksiin erityisesti, jotta voidaan
  ottaa huomioon muutokset tieteellisissä lausunnoissa, kuuden vuoden kuluttua suunnitelman voimaantulosta ja sen jälkeen joka kuudes vuosi
  . Komissio toimittaa
  näiden arviointien
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | Kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein
  komissio arvioi
  monivuotisen
  suunnitelman vaikutukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin kantoihin ja niitä hyödyntäviin kalastuksiin erityisesti, jotta voidaan
  todeta, onko kalakantojen palauttamisessa kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pitämisessä tällaisilla tasoilla edistytty
  . Komissio toimittaa
  tämän arvioinnin
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  ja voi tarvittaessa viimeisimmät tieteelliset lausunnot huomioon ottaen ehdottaa mukautuksia monivuotiseen suunnitelmaan tai aloittaa menettelyn delegoitujen säädösten muuttamiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

14 artikla

14 artikla

Suunnitelman arviointi

Suunnitelman arviointi

Komissio arvioi suunnitelman vaikutukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin kantoihin ja niitä hyödyntäviin kalastuksiin erityisesti, jotta voidaan
  ottaa huomioon muutokset tieteellisissä lausunnoissa, kuuden vuoden kuluttua suunnitelman voimaantulosta ja sen jälkeen joka kuudes vuosi
  . Komissio toimittaa
  näiden arviointien
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein
  komissio arvioi
  monivuotisen
  suunnitelman vaikutukset tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin kantoihin ja niitä hyödyntäviin kalastuksiin erityisesti, jotta voidaan
  todeta, onko kalakantojen palauttamisessa kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pitämisessä tällaisilla tasoilla edistytty
  . Komissio toimittaa
  tämän arvioinnin
  tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  ja voi tarvittaessa viimeisimmät tieteelliset lausunnot huomioon ottaen ehdottaa mukautuksia monivuotiseen suunnitelmaan tai aloittaa menettelyn delegoitujen säädösten muuttamiseksi
  .

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

IX a luku (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | IX a LUKU |
| | EUROOPAN MERI- JA KALATALOUSRAHASTON TUKI |
| | 14 a artikla |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tuki |
| | Asetuksen (EU) N:o 508/2014 33 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tässä asetuksessa säädettyä monivuotista suunnitelmaa pidetään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklassa tarkoitettuna monivuotisena suunnitelmana. |

Komission teksti

Tarkistus

IX a LUKU

EUROOPAN MERI- JA KALATALOUSRAHASTON TUKI

14 a artikla

Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tuki

Asetuksen (EU) N:o 508/2014 33 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tässä asetuksessa säädettyä monivuotista suunnitelmaa pidetään asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklassa tarkoitettuna monivuotisena suunnitelmana.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Edellä
  6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettu
  vallan siirto komissiolle tapahtuu määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä
  . | 2.   
  Siirretään komissiolle 1 päivästä syyskuuta 2015 viiden vuoden ajaksi
  6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettu
  valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

2.   
  Edellä
  6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettu
  vallan siirto komissiolle tapahtuu määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä
  .

2.   
  Siirretään komissiolle 1 päivästä syyskuuta 2015 viiden vuoden ajaksi
  6, 8 ja 9 artiklassa tarkoitettu
  valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

16 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Poistetaan asetuksen
  (EY) N:o 2187/2005
  20 ja 21 artikla. | Muutetaan asetus
  (EY) N:o 2187/2005
  seuraavasti: |
| | 1.
     
  Poistetaan 13 artiklan 3 kohta
  . |
| | 2.
     
  Korvataan liitteessä IV olevan taulukon sarakkeessa, jonka otsikko on ”Alin mitta”, turskan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa koskeva mitta ”38 cm” mitalla ”35 cm”. |

Komission teksti

Tarkistus

Poistetaan asetuksen
  (EY) N:o 2187/2005
  20 ja 21 artikla.

Muutetaan asetus
  (EY) N:o 2187/2005
  seuraavasti:

1.
     
  Poistetaan 13 artiklan 3 kohta
  .

2.
     
  Korvataan liitteessä IV olevan taulukon sarakkeessa, jonka otsikko on ”Alin mitta”, turskan säilyttämisen vähimmäisviitekokoa koskeva mitta ”38 cm” mitalla ”35 cm”.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 61 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A8-0128/2015).

(16)  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3.

(16)  EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3.

(1bis)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

(19)  ICES technical services, syyskuu 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(19)  ICES technical services, syyskuu 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005, kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta (EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1).

(20)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005, kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta (EUVL L 349, 31.12.2005, s. 1).

(1bis)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Purkamisvelvoite ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta purkamisvelvoitteen huomioon ottamiseksi (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0889),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0465/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. huhtikuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 20. helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 20. helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0060/2014),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 311, 12.9.2014, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 28. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi neuvoston asetusten (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2187/2005, (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 2347/2002 ja (EY) N:o 1224/2009 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1379/2013 ja (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse purkamisvelvoitteesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1434/98 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/812.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

EY:n ja Venäjän kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävä pöytäkirja Kroatian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 28. huhtikuuta 2015 esityksestä neuvoston päätökseksi kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken tehtyyn kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen liitettävän, Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Hyväksyntä)

(2016/C 346/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11878/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11878/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettäväksi pöytäkirjaksi (11513/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Venäjän federaation kesken Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettäväksi pöytäkirjaksi (11513/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan, 212 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 207 artiklan, 212 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0006/2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0129/2015),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation hallituksille ja parlamenteille.

---

Keskiviikko 29. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettavien toimenpideohjelmien ennakkomaksu ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0046),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 164 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 164 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0036/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. maaliskuuta 2015 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. maaliskuuta 2015 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon ehdotuksen rahoituksen yhteensopivuudesta,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0134/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaville toimenpideohjelmille maksettavan ylimääräisen ensimmäisen ennakkomaksun osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0707),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0271/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 11. maaliskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 50 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 50 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0026/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/93 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/937.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Norjan kanssa tehdyssä sopimuksessa määrätyt suojatoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2016/C 346/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0304),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0010/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0046/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämäänt parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämäänt parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa määrätyistä suojatoimenpiteistä (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Albanian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2016/C 346/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0375),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0034/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Albanian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus sekä kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2016/C 346/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0443),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0087/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0017/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

(2016/C 346/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0394),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0041/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0132/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen soveltamiseksi (kodifikaatio)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltaminen tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (kodifikaatio) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Kuuleminen – kodifiointi)

(2016/C 346/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2014)0377),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0139/2014),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0029/2014),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

SEUT-sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevat säännöt *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (kodifikaatio) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Kuuleminen – kodifiointi)

(2016/C 346/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2014)0534),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0212/2014),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2014),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Rahamarkkinarahastot ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 29. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/38)

Tarkistus 1

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON

ASETUKSEKSI (EU) 2015/...

rahamarkkinarahastoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Rahamarkkinarahastot tarjoavat lyhytaikaista rahoitusta finanssilaitoksille, yrityksille tai valtioille. Tarjoamalla rahoitusta näille yhteisöille rahamarkkinarahastot osallistuvat Euroopan talouden rahoittamiseen.
  Nämä yhteisöt käyttävät sijoituksiaan rahamarkkinarahastoihin tehokkaana keinona jakaa luottoriskiä ja vastuita yksinomaan pankkitalletuksiin turvautumisen sijaan. |
| --- | --- |

(1)

Rahamarkkinarahastot tarjoavat lyhytaikaista rahoitusta finanssilaitoksille, yrityksille tai valtioille. Tarjoamalla rahoitusta näille yhteisöille rahamarkkinarahastot osallistuvat Euroopan talouden rahoittamiseen.
  Nämä yhteisöt käyttävät sijoituksiaan rahamarkkinarahastoihin tehokkaana keinona jakaa luottoriskiä ja vastuita yksinomaan pankkitalletuksiin turvautumisen sijaan.

| (2) | Kysyntäpuolella rahamarkkinarahastot on lyhytaikaisen kassanhallinnan välineitä, joiden etuina ovat suuri likviditeetti, hajautus, sijoitetun pääoman arvon vakaus sekä markkinaperusteinen tuotto. Rahamarkkinarahastoja käyttävät
  monet eri tahot, kuten hyväntekeväisyysjärjestöt, asunto-osuuskunnat, paikallisviranomaiset ja suuret ammattisijoittajat, esimerkiksi
  yritykset
  ja eläkerahastot
  , jotka haluavat sijoittaa ylimääräiset käteisvaransa lyhyeksi ajaksi. Rahamarkkinarahastot toimivat siis tärkeänä linkkinä, joka yhdistää lyhyen rahan kysynnän ja tarjonnan. |
| --- | --- |

(2)

Kysyntäpuolella rahamarkkinarahastot on lyhytaikaisen kassanhallinnan välineitä, joiden etuina ovat suuri likviditeetti, hajautus, sijoitetun pääoman arvon vakaus sekä markkinaperusteinen tuotto. Rahamarkkinarahastoja käyttävät
  monet eri tahot, kuten hyväntekeväisyysjärjestöt, asunto-osuuskunnat, paikallisviranomaiset ja suuret ammattisijoittajat, esimerkiksi
  yritykset
  ja eläkerahastot
  , jotka haluavat sijoittaa ylimääräiset käteisvaransa lyhyeksi ajaksi. Rahamarkkinarahastot toimivat siis tärkeänä linkkinä, joka yhdistää lyhyen rahan kysynnän ja tarjonnan.

| (3) | Finanssikriisin aikaiset tapahtumat ovat tuoneet rahamarkkinarahastoissa esiin piirteitä, jotka altistavat ne häiriöille, kun finanssimarkkinoilla esiintyy ongelmia, ja
  ne
  voivat sen vuoksi levittää tai kasvattaa riskejä koko rahoitusjärjestelmässä. Kun sellaisten omaisuuserien hinnat, joihin rahamarkkinarahastot ovat sijoittaneet, alkavat laskea erityisesti stressikausien markkinaolosuhteissa, rahamarkkinarahastot eivät pysty aina lupaustensa mukaisesti lunastamaan heti sijoittajien merkitsemiä osuuksia tai osakkeita
  eivätkä
  säilyttämään niiden alkuperäistä arvoa. Tämä tilanne
  , joka voi finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien järjestön (IOSCO) mukaan olla erityisen vakava kiinteän tai vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastoissa,
  voi johtaa äkillisiin
  merkittäviin
  lunastusvaatimuksiin, joilla voi olla laajempia makrotaloudellisia seurauksia. |
| --- | --- |

(3)

Finanssikriisin aikaiset tapahtumat ovat tuoneet rahamarkkinarahastoissa esiin piirteitä, jotka altistavat ne häiriöille, kun finanssimarkkinoilla esiintyy ongelmia, ja
  ne
  voivat sen vuoksi levittää tai kasvattaa riskejä koko rahoitusjärjestelmässä. Kun sellaisten omaisuuserien hinnat, joihin rahamarkkinarahastot ovat sijoittaneet, alkavat laskea erityisesti stressikausien markkinaolosuhteissa, rahamarkkinarahastot eivät pysty aina lupaustensa mukaisesti lunastamaan heti sijoittajien merkitsemiä osuuksia tai osakkeita
  eivätkä
  säilyttämään niiden alkuperäistä arvoa. Tämä tilanne
  , joka voi finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) ja kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien järjestön (IOSCO) mukaan olla erityisen vakava kiinteän tai vakaan nettoarvon rahamarkkinarahastoissa,
  voi johtaa äkillisiin
  merkittäviin
  lunastusvaatimuksiin, joilla voi olla laajempia makrotaloudellisia seurauksia.

| (4) | Suuret lunastusvaatimukset voivat pakottaa rahamarkkinarahastot myymään osan sijoitusomaisuudestaan taantuvilla markkinoilla, mikä
  saattaa
  kiihdyttää likviditeettikriisiä. Näissä olosuhteissa liikkeeseenlaskijat voivat kohdata rahamarkkinoilla vakavia rahoitusvaikeuksia, jos yritystodistusten ja muiden rahamarkkinainstrumenttien markkinat hiipuvat.
  Tämä voi johtaa
  kriisin
  mahdolliseen leviämiseen
  lyhytaikaisen rahoituksen markkinoille
  ja
  aiheuttaa suoraan suuria vaikeuksia finanssilaitosten, yritysten ja valtioiden rahoitukselle ja näin ollen koko taloudelle. |
| --- | --- |

(4)

Suuret lunastusvaatimukset voivat pakottaa rahamarkkinarahastot myymään osan sijoitusomaisuudestaan taantuvilla markkinoilla, mikä
  saattaa
  kiihdyttää likviditeettikriisiä. Näissä olosuhteissa liikkeeseenlaskijat voivat kohdata rahamarkkinoilla vakavia rahoitusvaikeuksia, jos yritystodistusten ja muiden rahamarkkinainstrumenttien markkinat hiipuvat.
  Tämä voi johtaa
  kriisin
  mahdolliseen leviämiseen
  lyhytaikaisen rahoituksen markkinoille
  ja
  aiheuttaa suoraan suuria vaikeuksia finanssilaitosten, yritysten ja valtioiden rahoitukselle ja näin ollen koko taloudelle.

| (5) | Järjestäjien tukemat
  varainhoitajat voivat päättää tarjota harkinnanvaraista tukea rahamarkkinarahastojensa likviditeetin ja vakauden ylläpitämiseksi. Järjestäjien on ▌usein pakko tukea
  arvoaan menettäviä rahamarkkinarahastojaan
  , joiden järjestäjinä ne toimivat, koska ne pelkäävät maineriskiä ja sitä mahdollisuutta, että paniikki leviää niiden muuhun liiketoimintaan. Järjestäjien antama tuki voi rahaston koon ja lunastuspaineen mukaan kasvaa suuremmaksi kuin niiden helposti käytettävissä olevat varat. Sen vuoksi on tärkeää luoda yhtenäinen säännöstö, jolla voidaan estää järjestäjän vararikko ja häiriöiden leviäminen muihin rahamarkkinarahastojen järjestäjinä toimiviin yhteisöihin. |
| --- | --- |

(5)

Järjestäjien tukemat
  varainhoitajat voivat päättää tarjota harkinnanvaraista tukea rahamarkkinarahastojensa likviditeetin ja vakauden ylläpitämiseksi. Järjestäjien on ▌usein pakko tukea
  arvoaan menettäviä rahamarkkinarahastojaan
  , joiden järjestäjinä ne toimivat, koska ne pelkäävät maineriskiä ja sitä mahdollisuutta, että paniikki leviää niiden muuhun liiketoimintaan. Järjestäjien antama tuki voi rahaston koon ja lunastuspaineen mukaan kasvaa suuremmaksi kuin niiden helposti käytettävissä olevat varat. Sen vuoksi on tärkeää luoda yhtenäinen säännöstö, jolla voidaan estää järjestäjän vararikko ja häiriöiden leviäminen muihin rahamarkkinarahastojen järjestäjinä toimiviin yhteisöihin.

| (6) | Jotta sisämarkkinat voitaisiin säilyttää eheinä ja vakaina ▌, on tarpeen vahvistaa säännöt rahamarkkinarahastojen toiminnasta ja erityisesti niiden sijoitussalkkujen koostumuksesta.
  Tällä on tarkoitus parantaa rahamarkkinarahastojen kestokykyä ja rajoittaa häiriöiden leviämiskanavia.
  Sen varmistamiseksi, että rahamarkkinarahastot voivat välittömästi
  täyttää
  sijoittajien
  lunastuspyynnöt
  erityisesti stressikausien markkinaolosuhteissa, tarvitaan koko unionia koskevat yhtenäiset säännöt. Rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkuja koskevia yhtenäisiä sääntöjä tarvitaan myös sen varmistamiseksi, että rahamarkkinarahastot voivat kestää tilanteen, jossa suuri joukko sijoittajia esittää äkillisesti
  merkittäviä
  lunastusvaatimuksia. |
| --- | --- |

(6)

Jotta sisämarkkinat voitaisiin säilyttää eheinä ja vakaina ▌, on tarpeen vahvistaa säännöt rahamarkkinarahastojen toiminnasta ja erityisesti niiden sijoitussalkkujen koostumuksesta.
  Tällä on tarkoitus parantaa rahamarkkinarahastojen kestokykyä ja rajoittaa häiriöiden leviämiskanavia.
  Sen varmistamiseksi, että rahamarkkinarahastot voivat välittömästi
  täyttää
  sijoittajien
  lunastuspyynnöt
  erityisesti stressikausien markkinaolosuhteissa, tarvitaan koko unionia koskevat yhtenäiset säännöt. Rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkuja koskevia yhtenäisiä sääntöjä tarvitaan myös sen varmistamiseksi, että rahamarkkinarahastot voivat kestää tilanteen, jossa suuri joukko sijoittajia esittää äkillisesti
  merkittäviä
  lunastusvaatimuksia.

| (7) | Rahamarkkinarahastoja koskevia yhtenäisiä sääntöjä tarvitaan myös sen varmistamiseksi, että lyhytaikaisen rahoituksen markkinat toimivat moitteettomasti finanssilaitosten, lyhytaikaista velkaa liikkeeseen laskevien yritysten ja valtioiden kannalta. Sääntöjä tarvitaan myös sen vuoksi, että niillä varmistetaan rahamarkkinarahastojen sijoittajien yhdenvertainen kohtelu ja vältetään tilanne, jossa myöhään lunastuksia vaativille koituu
  haittaa, jos
  lunastukset keskeytetään väliaikaisesti tai
  jos
  rahamarkkinarahasto likvidoidaan. |
| --- | --- |

(7)

Rahamarkkinarahastoja koskevia yhtenäisiä sääntöjä tarvitaan myös sen varmistamiseksi, että lyhytaikaisen rahoituksen markkinat toimivat moitteettomasti finanssilaitosten, lyhytaikaista velkaa liikkeeseen laskevien yritysten ja valtioiden kannalta. Sääntöjä tarvitaan myös sen vuoksi, että niillä varmistetaan rahamarkkinarahastojen sijoittajien yhdenvertainen kohtelu ja vältetään tilanne, jossa myöhään lunastuksia vaativille koituu
  haittaa, jos
  lunastukset keskeytetään väliaikaisesti tai
  jos
  rahamarkkinarahasto likvidoidaan.

| (8) | On tarpeen säätää rahamarkkinarahastoja koskevien vakavaraisuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta vahvistamalla selkeät säännöt, joissa rahamarkkinarahastoille ja niiden hoitajille asetetaan suoria velvoitteita unionin laajuisesti. Tämä lisäisi rahamarkkinarahastojen vakautta valtioiden ja yritysten lyhytaikaisen rahoituksen lähteenä koko unionissa. Se takaisi myös, että rahamarkkinarahastot säilyvät luotettavana välineenä, jota voidaan käyttää unionin talouselämässä kassanhallinnan tarpeisiin. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen säätää rahamarkkinarahastoja koskevien vakavaraisuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta vahvistamalla selkeät säännöt, joissa rahamarkkinarahastoille ja niiden hoitajille asetetaan suoria velvoitteita unionin laajuisesti. Tämä lisäisi rahamarkkinarahastojen vakautta valtioiden ja yritysten lyhytaikaisen rahoituksen lähteenä koko unionissa. Se takaisi myös, että rahamarkkinarahastot säilyvät luotettavana välineenä, jota voidaan käyttää unionin talouselämässä kassanhallinnan tarpeisiin.

| (9) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia ▌eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden
  , mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana
  . Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia ▌eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden
  , mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana
  . Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi.

| (10) | Ilman asetusta, jossa vahvistetaan rahamarkkinarahastoja koskevat säännöt, on mahdollista, että kansallisella tasolla toteutetaan toisistaan poikkeavia toimenpiteitä, jotka todennäköisesti aiheuttavat merkittäviä kilpailun vääristymiä keskeisissä sijoitussuojanormeissa esiintyvien huomattavien erojen vuoksi. Toisistaan poikkeavat vaatimukset, jotka koskevat sijoitussalkun koostumusta, hyväksyttäviä omaisuuseriä, niiden maturiteettia, likviditeettiä ja hajautusta sekä rahamarkkinainstrumenttien liikkeeseenlaskijoiden luottokelpoisuutta, aiheuttavat eroja sijoittajansuojan tasossa, koska rahamarkkinarahastojen tarjoamien sijoitusmahdollisuuksien riskit vaihtelevat suuruudeltaan. ▌Sen vuoksi on olennaisen tärkeää antaa yhtenäiset säännöt, jotta häiriöt eivät leviäisi lyhytaikaisen rahoituksen markkinoille ja rahamarkkinarahastojen järjestäjiin, jolloin ne vaarantaisivat ▌unionin finanssimarkkinoiden vakauden.
  Järjestelmäriskien vähentämiseksi kiinteän nettoarvon (CNAV) rahamarkkinarahastot voisivat tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen toimia unionissa vain joko julkiseen velkaan liittyvänä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona, yksityissijoittajille tarkoitettuna kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona tai alhaisen volatiliteetin nettoarvon (LVNAV) rahamarkkinarahastona. Kaikkia tämän asetuksen viittauksia kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin olisi pidettävä viittauksina valtion julkiseen velkaan liittyviin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, yksityissijoittajille tarkoitettuihin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, ellei toisin mainita. Olemassa olevien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi sen sijaan voitava valita toimiminen vaihtuvan nettoarvon rahamarkkinarahastona. |
| --- | --- |

(10)

Ilman asetusta, jossa vahvistetaan rahamarkkinarahastoja koskevat säännöt, on mahdollista, että kansallisella tasolla toteutetaan toisistaan poikkeavia toimenpiteitä, jotka todennäköisesti aiheuttavat merkittäviä kilpailun vääristymiä keskeisissä sijoitussuojanormeissa esiintyvien huomattavien erojen vuoksi. Toisistaan poikkeavat vaatimukset, jotka koskevat sijoitussalkun koostumusta, hyväksyttäviä omaisuuseriä, niiden maturiteettia, likviditeettiä ja hajautusta sekä rahamarkkinainstrumenttien liikkeeseenlaskijoiden luottokelpoisuutta, aiheuttavat eroja sijoittajansuojan tasossa, koska rahamarkkinarahastojen tarjoamien sijoitusmahdollisuuksien riskit vaihtelevat suuruudeltaan. ▌Sen vuoksi on olennaisen tärkeää antaa yhtenäiset säännöt, jotta häiriöt eivät leviäisi lyhytaikaisen rahoituksen markkinoille ja rahamarkkinarahastojen järjestäjiin, jolloin ne vaarantaisivat ▌unionin finanssimarkkinoiden vakauden.
  Järjestelmäriskien vähentämiseksi kiinteän nettoarvon (CNAV) rahamarkkinarahastot voisivat tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen toimia unionissa vain joko julkiseen velkaan liittyvänä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona, yksityissijoittajille tarkoitettuna kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona tai alhaisen volatiliteetin nettoarvon (LVNAV) rahamarkkinarahastona. Kaikkia tämän asetuksen viittauksia kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin olisi pidettävä viittauksina valtion julkiseen velkaan liittyviin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, yksityissijoittajille tarkoitettuihin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, ellei toisin mainita. Olemassa olevien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi sen sijaan voitava valita toimiminen vaihtuvan nettoarvon rahamarkkinarahastona.

| (11) | Rahamarkkinarahastoja koskevat uudet säännöt liittyvät läheisesti direktiiviin 2009/65/EY (3) ja direktiiviin 2011/61/EU (4), koska ne muodostavat unionissa rahamarkkinarahastojen perustamisen, hoidon ja markkinoinnin oikeudellisen kehyksen. |
| --- | --- |

(11)

Rahamarkkinarahastoja koskevat uudet säännöt liittyvät läheisesti direktiiviin 2009/65/EY (3) ja direktiiviin 2011/61/EU (4), koska ne muodostavat unionissa rahamarkkinarahastojen perustamisen, hoidon ja markkinoinnin oikeudellisen kehyksen.

| (12) | Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset voivat toimia unionissa siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavina yrityksinä (yhteissijoitusyritykset), joita hoitavat direktiivin 2009/65/EY mukaisesti toimiluvan saaneet yhteissijoitusyritysten hoitajat tai sijoitusyhtiöt, tai vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina, joita hoitavat direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saaneet tai rekisteröidyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat. Näiden direktiivien säännöksiä täydennetään rahamarkkinarahastoja koskevilla uusilla säännöillä. Uusia yhtenäisiä sääntöjä olisi siis sovellettava direktiiveissä 2009/65/EY ja 2011/61/EU vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Samalla olisi nimenomaan oltava soveltamatta joitakin direktiivin 2009/65/EY VII luvussa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat yhteissijoitusyritysten sijoituspolitiikkaa, ja rahamarkkinarahastoja koskevissa uusissa yhtenäisissä säännöissä olisi vahvistettava erityiset tuotesäännöt. |
| --- | --- |

(12)

Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset voivat toimia unionissa siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavina yrityksinä (yhteissijoitusyritykset), joita hoitavat direktiivin 2009/65/EY mukaisesti toimiluvan saaneet yhteissijoitusyritysten hoitajat tai sijoitusyhtiöt, tai vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina, joita hoitavat direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saaneet tai rekisteröidyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajat. Näiden direktiivien säännöksiä täydennetään rahamarkkinarahastoja koskevilla uusilla säännöillä. Uusia yhtenäisiä sääntöjä olisi siis sovellettava direktiiveissä 2009/65/EY ja 2011/61/EU vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Samalla olisi nimenomaan oltava soveltamatta joitakin direktiivin 2009/65/EY VII luvussa vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat yhteissijoitusyritysten sijoituspolitiikkaa, ja rahamarkkinarahastoja koskevissa uusissa yhtenäisissä säännöissä olisi vahvistettava erityiset tuotesäännöt.

| (13) | Yhdenmukaistettuja sääntöjä olisi sovellettava yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan rahamarkkinarahastoja. Rahamarkkinarahastoja koskevien uusien sääntöjen soveltamisen olisi oltava pakollista yhteissijoitusyrityksille ja vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille, jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin, kuten rahamarkkinainstrumentteihin tai talletuksiin, tai tekevät takaisinostosopimuksia tai tiettyjä johdannaissopimuksia ainoastaan suojautuakseen rahaston muihin sijoituksiin liittyviltä riskeiltä ja joiden tavoitteena on tarjota tuottoa rahamarkkinakorkojen mukaisesti tai säilyttää sijoituksen arvo. |
| --- | --- |

(13)

Yhdenmukaistettuja sääntöjä olisi sovellettava yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan rahamarkkinarahastoja. Rahamarkkinarahastoja koskevien uusien sääntöjen soveltamisen olisi oltava pakollista yhteissijoitusyrityksille ja vaihtoehtoisille sijoitusrahastoille, jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin, kuten rahamarkkinainstrumentteihin tai talletuksiin, tai tekevät takaisinostosopimuksia tai tiettyjä johdannaissopimuksia ainoastaan suojautuakseen rahaston muihin sijoituksiin liittyviltä riskeiltä ja joiden tavoitteena on tarjota tuottoa rahamarkkinakorkojen mukaisesti tai säilyttää sijoituksen arvo.

| (14) | Rahamarkkinarahastojen erityisluonne johtuu omaisuuseristä, joihin ne sijoittavat, sekä tavoitteista, joihin ne pyrkivät. Tavoite tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa ja tavoite säilyttää sijoituksen arvo eivät ole toisiaan pois sulkevia. Rahamarkkinarahastolla voi olla jompikumpi näistä tavoitteista tai kummatkin niistä. |
| --- | --- |

(14)

Rahamarkkinarahastojen erityisluonne johtuu omaisuuseristä, joihin ne sijoittavat, sekä tavoitteista, joihin ne pyrkivät. Tavoite tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa ja tavoite säilyttää sijoituksen arvo eivät ole toisiaan pois sulkevia. Rahamarkkinarahastolla voi olla jompikumpi näistä tavoitteista tai kummatkin niistä.

| (15) | Tavoite tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa olisi ymmärrettävä laajassa merkityksessä. Ennakoidun tuoton ei tarvitse olla täysin EONIAn, Liborin, Euroborin tai muun asiaankuuluvan rahamarkkinakoron mukaista. Jos yhteissijoitusyrityksen tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tavoitteena on ylittää rahamarkkinakorko pienellä marginaalilla, tätä ei saisi pitää tavoitteena, jonka vuoksi yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto olisi jätettävä uusien yhtenäisten sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(15)

Tavoite tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa olisi ymmärrettävä laajassa merkityksessä. Ennakoidun tuoton ei tarvitse olla täysin EONIAn, Liborin, Euroborin tai muun asiaankuuluvan rahamarkkinakoron mukaista. Jos yhteissijoitusyrityksen tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston tavoitteena on ylittää rahamarkkinakorko pienellä marginaalilla, tätä ei saisi pitää tavoitteena, jonka vuoksi yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto olisi jätettävä uusien yhtenäisten sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (16) | Tavoitetta säilyttää sijoituksen arvo ei saisi pitää rahaston lupaamana pääomatakuuna, vaan se olisi katsottava päämääräksi, johon yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto pyrkii. Sijoitusten arvo aleneminen ei saisi merkitä sitä, että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys on muuttanut tavoitettaan säilyttää sijoituksen arvo. |
| --- | --- |

(16)

Tavoitetta säilyttää sijoituksen arvo ei saisi pitää rahaston lupaamana pääomatakuuna, vaan se olisi katsottava päämääräksi, johon yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto pyrkii. Sijoitusten arvo aleneminen ei saisi merkitä sitä, että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittava yritys on muuttanut tavoitettaan säilyttää sijoituksen arvo.

| (17) | On tärkeää, että yhteissijoitusyritykset ja vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joilla on rahamarkkinarahastojen ominaisuudet, yksilöidään rahamarkkinarahastoiksi ja että niiden kyky noudattaa jatkuvasti rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhtenäisiä sääntöjä tarkistetaan nimenomaisesti. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi myönnettävä rahamarkkinarahastojen toimiluvat. Jos yhteissijoitusyritykselle myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona, tämä olisi tehtävä osana direktiivissä 2009/65/EY säädettyjen yhdenmukaistettujen menettelyjen mukaista luvan myöntämistä yhteissijoitusyrityksenä toimimiseen. Koska direktiivissä 2011/61/EU ei säädetä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja koskevista yhdenmukaistetuista toimilupa- ja valvontamenettelyistä, on tarpeen antaa toimiluvan myöntämistä koskevat yhteiset perussäännöt, jotka vastaavat yhteissijoitusyrityksiä koskevia voimassa olevia yhdenmukaistettuja sääntöjä. Tällaisilla menettelyillä olisi varmistettava, että vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla, joka on saanut luvan toimia rahamarkkinarahastona, on hoitajanaan direktiivin 2011/61/EY mukaisesti toimiluvan saanut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja. |
| --- | --- |

(17)

On tärkeää, että yhteissijoitusyritykset ja vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joilla on rahamarkkinarahastojen ominaisuudet, yksilöidään rahamarkkinarahastoiksi ja että niiden kyky noudattaa jatkuvasti rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhtenäisiä sääntöjä tarkistetaan nimenomaisesti. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi myönnettävä rahamarkkinarahastojen toimiluvat. Jos yhteissijoitusyritykselle myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona, tämä olisi tehtävä osana direktiivissä 2009/65/EY säädettyjen yhdenmukaistettujen menettelyjen mukaista luvan myöntämistä yhteissijoitusyrityksenä toimimiseen. Koska direktiivissä 2011/61/EU ei säädetä vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja koskevista yhdenmukaistetuista toimilupa- ja valvontamenettelyistä, on tarpeen antaa toimiluvan myöntämistä koskevat yhteiset perussäännöt, jotka vastaavat yhteissijoitusyrityksiä koskevia voimassa olevia yhdenmukaistettuja sääntöjä. Tällaisilla menettelyillä olisi varmistettava, että vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla, joka on saanut luvan toimia rahamarkkinarahastona, on hoitajanaan direktiivin 2011/61/EY mukaisesti toimiluvan saanut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja.

| (18) | Sen varmistamiseksi, että kaikkiin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, joilla on rahamarkkinarahastojen ominaisuudet, sovelletaan rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhteisiä sääntöjä, olisi kiellettävä ”rahamarkkinarahaston” tai muun sellaisen nimityksen käyttö, joka viittaa siihen, että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavalla yrityksellä on samat ominaisuudet kuin rahamarkkinarahastolla, kaikissa tapauksissa, joissa tätä asetusta ei noudateta. Jotta estettäisiin rahamarkkinarahastoja koskevien sääntöjen kiertäminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava lainkäyttöalueelleen sijoittautuneiden tai lainkäyttöalueellaan markkinoitavien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten markkinakäytäntöjä sen varmistamiseksi, etteivät ne käytä väärin ”rahamarkkinarahasto”-nimitystä tai anna ymmärtää olevansa rahamarkkinarahastoja noudattamatta kuitenkaan uutta oikeudellista kehystä. |
| --- | --- |

(18)

Sen varmistamiseksi, että kaikkiin yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, joilla on rahamarkkinarahastojen ominaisuudet, sovelletaan rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhteisiä sääntöjä, olisi kiellettävä ”rahamarkkinarahaston” tai muun sellaisen nimityksen käyttö, joka viittaa siihen, että yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavalla yrityksellä on samat ominaisuudet kuin rahamarkkinarahastolla, kaikissa tapauksissa, joissa tätä asetusta ei noudateta. Jotta estettäisiin rahamarkkinarahastoja koskevien sääntöjen kiertäminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava lainkäyttöalueelleen sijoittautuneiden tai lainkäyttöalueellaan markkinoitavien yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten markkinakäytäntöjä sen varmistamiseksi, etteivät ne käytä väärin ”rahamarkkinarahasto”-nimitystä tai anna ymmärtää olevansa rahamarkkinarahastoja noudattamatta kuitenkaan uutta oikeudellista kehystä.

| (19) | Rahamarkkinarahastoihin sovellettavien uusien sääntöjen olisi perustuttava nykyiseen oikeudellisen kehykseen, joka on luotu direktiivillä 2009/65/EY, direktiivillä 2011/61/EU ja niiden täytäntöön panemiseksi annetuilla säädöksillä. Rahamarkkinarahastoja koskevia tuotesääntöjä olisi sen vuoksi sovellettava voimassa olevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen tuotesääntöjen lisäksi, jollei ole kyse nimenomaisesta poikkeuksesta. Lisäksi rahamarkkinarahastoihin olisi sovellettava voimassa olevassa kehyksessä vahvistettuja rahaston hoitoa ja markkinointia koskevia sääntöjä ottaen huomioon, ovatko kyseiset rahastot yhteissijoitusyrityksiä vai vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Vastaavalla tavalla olisi sovellettava direktiiveissä 2009/65/EY ja 2011/61/EU vahvistettuja palvelujen rajatylittävää tarjontaa ja sijoittautumisvapautta koskevia sääntöjä rahamarkkinarahastojen rajatylittäviin toimintoihin. |
| --- | --- |

(19)

Rahamarkkinarahastoihin sovellettavien uusien sääntöjen olisi perustuttava nykyiseen oikeudellisen kehykseen, joka on luotu direktiivillä 2009/65/EY, direktiivillä 2011/61/EU ja niiden täytäntöön panemiseksi annetuilla säädöksillä. Rahamarkkinarahastoja koskevia tuotesääntöjä olisi sen vuoksi sovellettava voimassa olevassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen tuotesääntöjen lisäksi, jollei ole kyse nimenomaisesta poikkeuksesta. Lisäksi rahamarkkinarahastoihin olisi sovellettava voimassa olevassa kehyksessä vahvistettuja rahaston hoitoa ja markkinointia koskevia sääntöjä ottaen huomioon, ovatko kyseiset rahastot yhteissijoitusyrityksiä vai vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja. Vastaavalla tavalla olisi sovellettava direktiiveissä 2009/65/EY ja 2011/61/EU vahvistettuja palvelujen rajatylittävää tarjontaa ja sijoittautumisvapautta koskevia sääntöjä rahamarkkinarahastojen rajatylittäviin toimintoihin.

| (20) | Koska yhteissijoitusyrityksillä ja vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla voi olla erilaisia oikeudellisia muotoja, jotka eivät välttämättä anna niille oikeushenkilöllisyyttä, olisi säännöksiä, joissa rahamarkkinarahastot velvoitetaan toteuttamaan toimia, tulkittava siten, että ne viittaavat rahamarkkinarahaston hoitajaan sellaisissa tapauksissa, joissa rahamarkkinarahasto on perustettu yhteissijoitusyritykseksi tai vaihtoehtoiseksi sijoitusrahastoksi, joka ei voi toimia yksinään, koska sillä ei ole omaa oikeushenkilöllisyyttä. |
| --- | --- |

(20)

Koska yhteissijoitusyrityksillä ja vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla voi olla erilaisia oikeudellisia muotoja, jotka eivät välttämättä anna niille oikeushenkilöllisyyttä, olisi säännöksiä, joissa rahamarkkinarahastot velvoitetaan toteuttamaan toimia, tulkittava siten, että ne viittaavat rahamarkkinarahaston hoitajaan sellaisissa tapauksissa, joissa rahamarkkinarahasto on perustettu yhteissijoitusyritykseksi tai vaihtoehtoiseksi sijoitusrahastoksi, joka ei voi toimia yksinään, koska sillä ei ole omaa oikeushenkilöllisyyttä.

| (21) | Rahamarkkinarahaston sijoitussalkkua koskevissa säännöissä olisi mainittava selvästi, mihin omaisuuserien luokkiin rahamarkkinarahastot voivat sijoittaa ja millä edellytyksillä ne voivat niihin sijoittaa. Rahamarkkinarahastojen luotettavuuden varmistamiseksi on myös suotavaa kieltää rahamarkkinarahastoa osallistumasta rahoitustoimiin, jotka vaarantaisivat sen sijoitusstrategian ja -tavoitteet. |
| --- | --- |

(21)

Rahamarkkinarahaston sijoitussalkkua koskevissa säännöissä olisi mainittava selvästi, mihin omaisuuserien luokkiin rahamarkkinarahastot voivat sijoittaa ja millä edellytyksillä ne voivat niihin sijoittaa. Rahamarkkinarahastojen luotettavuuden varmistamiseksi on myös suotavaa kieltää rahamarkkinarahastoa osallistumasta rahoitustoimiin, jotka vaarantaisivat sen sijoitusstrategian ja -tavoitteet.

| (22) | Rahamarkkinainstrumentit ovat siirtokelpoisia instrumentteja, joilla käydään yleensä kauppaa rahamarkkinoilla ja joihin kuuluvat muun muassa valtion velkasitoumukset, kuntatodistukset, sijoitustodistukset, yritystodistukset,
  laadukkaat likvidit omaisuusvakuudelliset arvopaperit,
  pankkivekselit tai keskipitkän tai lyhyen aikavälin velkakirjat. Rahamarkkinarahastoilla olisi oltava mahdollisuus sijoittaa näihin instrumentteihin vain, jos ne ovat maturiteettirajojen mukaisia
  tai jos ne omaisuusvakuudellisten arvopaperien tapauksessa ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013

   (5)

  kuudennessa osassa vahvistettujen maksuvalmiusvaatimusten mukaisesti hyväksyttäviä laadukkaita omaisuuseriä
  ja rahamarkkinarahasto katsoo, että niiden luottoluokitus on hyvä. |
| --- | --- |

(22)

Rahamarkkinainstrumentit ovat siirtokelpoisia instrumentteja, joilla käydään yleensä kauppaa rahamarkkinoilla ja joihin kuuluvat muun muassa valtion velkasitoumukset, kuntatodistukset, sijoitustodistukset, yritystodistukset,
  laadukkaat likvidit omaisuusvakuudelliset arvopaperit,
  pankkivekselit tai keskipitkän tai lyhyen aikavälin velkakirjat. Rahamarkkinarahastoilla olisi oltava mahdollisuus sijoittaa näihin instrumentteihin vain, jos ne ovat maturiteettirajojen mukaisia
  tai jos ne omaisuusvakuudellisten arvopaperien tapauksessa ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013

   (5)

  kuudennessa osassa vahvistettujen maksuvalmiusvaatimusten mukaisesti hyväksyttäviä laadukkaita omaisuuseriä
  ja rahamarkkinarahasto katsoo, että niiden luottoluokitus on hyvä.

| (23) | Lyhytaikaisia omaisuusvakuudellisia rahamarkkinavelkakirjoja (ABCP-instrumentit) olisi pidettävä hyväksyttävinä rahamarkkinainstrumentteina, jos ne ovat lisävaatimusten mukaisia. Koska tietyt arvopaperistamiset olivat kriisin aikana erityisen epävakaita, kohde-etuuksille olisi määrättävä maturiteettirajat ja laatukriteerit
  sekä varmistettava, että vastuuryhmä on riittävän hajautettu
  . Kaikki kohde-etuuksien luokat eivät
  kuitenkaan ole osoittautuneet epävakaiksi eivätkä etenkään ne arvopaperistamiset, joissa kohde-etuudet liittyivät valmistajien käyttöpääoman ja reaalitalouden tuotteiden ja palveluiden myynnin tukemiseen
  .
  Kyseiset arvopaperistamiset suoriutuivat hyvin, ja niitä olisi pidettävä hyväksyttävinä rahamarkkinainstrumentteina, jos ne ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 kuudennessa osassa vahvistettujen maksuvalmiusvaatimusten mukaisesti hyväksyttäviä laadukkaita likvidejä omaisuuseriä, jotka täsmennetään komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o .../...

   (6)

  . Tätä olisi sovellettava hyväksyttyihin laadukkaisiin likvideihin omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin, jotka kuuluvat johonkin komission delegoidun asetuksen (EU) N:o .../... 13 artiklan 2 kohdan g alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitettuun arvopaperistettujen kohde-etuuksien alaluokkaan, joita ovat autolainat ja/tai autoleasingsopimukset jäsenvaltioon sijoittautuneille tai jäsenvaltiossa asuville velallisille tai vuokraajille, taikka kaupalliset lainat, leasingsopimukset tai luottojärjestelyt jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille pääomamenojen tai liiketoiminnan rahoittamiseksi lukuun ottamatta liikekiinteistön hankintaa tai rakentamista. On tärkeää viitata komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o .../... tarkoitettuihin tiettyihin arvopaperistettujen kohde-etuuksien alaluokkiin, jotta varmistetaan hyväksyttävien arvopaperistettujen kohde-etuuksien yhdenmukainen määritelmä luottolaitosten maksuvalmiussäännöksiä ja tätä asetusta varten, mikä puolestaan on tärkeää näiden välineiden likviditeetin kannalta reaalitalouden arvopaperistamisen esteiden torjumiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Lyhytaikaisia omaisuusvakuudellisia rahamarkkinavelkakirjoja (ABCP-instrumentit) olisi pidettävä hyväksyttävinä rahamarkkinainstrumentteina, jos ne ovat lisävaatimusten mukaisia. Koska tietyt arvopaperistamiset olivat kriisin aikana erityisen epävakaita, kohde-etuuksille olisi määrättävä maturiteettirajat ja laatukriteerit
  sekä varmistettava, että vastuuryhmä on riittävän hajautettu
  . Kaikki kohde-etuuksien luokat eivät
  kuitenkaan ole osoittautuneet epävakaiksi eivätkä etenkään ne arvopaperistamiset, joissa kohde-etuudet liittyivät valmistajien käyttöpääoman ja reaalitalouden tuotteiden ja palveluiden myynnin tukemiseen
  .
  Kyseiset arvopaperistamiset suoriutuivat hyvin, ja niitä olisi pidettävä hyväksyttävinä rahamarkkinainstrumentteina, jos ne ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 kuudennessa osassa vahvistettujen maksuvalmiusvaatimusten mukaisesti hyväksyttäviä laadukkaita likvidejä omaisuuseriä, jotka täsmennetään komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o .../...

   (6)

  . Tätä olisi sovellettava hyväksyttyihin laadukkaisiin likvideihin omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin, jotka kuuluvat johonkin komission delegoidun asetuksen (EU) N:o .../... 13 artiklan 2 kohdan g alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitettuun arvopaperistettujen kohde-etuuksien alaluokkaan, joita ovat autolainat ja/tai autoleasingsopimukset jäsenvaltioon sijoittautuneille tai jäsenvaltiossa asuville velallisille tai vuokraajille, taikka kaupalliset lainat, leasingsopimukset tai luottojärjestelyt jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille pääomamenojen tai liiketoiminnan rahoittamiseksi lukuun ottamatta liikekiinteistön hankintaa tai rakentamista. On tärkeää viitata komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o .../... tarkoitettuihin tiettyihin arvopaperistettujen kohde-etuuksien alaluokkiin, jotta varmistetaan hyväksyttävien arvopaperistettujen kohde-etuuksien yhdenmukainen määritelmä luottolaitosten maksuvalmiussäännöksiä ja tätä asetusta varten, mikä puolestaan on tärkeää näiden välineiden likviditeetin kannalta reaalitalouden arvopaperistamisen esteiden torjumiseksi.

| (23 a) | Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet yksinkertaisen, avoimen ja standardoidun arvopaperistamisen määrittämiseksi. Komission olisi tässä yhteydessä varmistettava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 575/2013 460 artiklan ja vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY 135 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten kanssa ja otettava huomioon niiden arvopaperistamisten erityispiirteet, joiden maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on alle 397 päivää. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet korkean luottoluokan velan ja likvidien lyhytaikaisten omaisuusvakuudellisten rahamarkkinavelkakirjojen määrittämiseksi. Komission olisi varmistettava johdonmukaisuus Euroopan pankkiviranomaisen asiaan liittyvän työn kanssa ja tuettava sitä. |
| --- | --- |

(23 a)

Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet yksinkertaisen, avoimen ja standardoidun arvopaperistamisen määrittämiseksi. Komission olisi tässä yhteydessä varmistettava yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 575/2013 460 artiklan ja vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY 135 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten kanssa ja otettava huomioon niiden arvopaperistamisten erityispiirteet, joiden maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on alle 397 päivää. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet korkean luottoluokan velan ja likvidien lyhytaikaisten omaisuusvakuudellisten rahamarkkinavelkakirjojen määrittämiseksi. Komission olisi varmistettava johdonmukaisuus Euroopan pankkiviranomaisen asiaan liittyvän työn kanssa ja tuettava sitä.

| (24) | Rahamarkkinarahastolle olisi annettava lupa sijoittaa talletuksiin vain, jos se pystyy nostamaan rahat milloin tahansa. Tosiasiallinen nostomahdollisuus heikkenee, jos ennenaikaisesta nostamisesta veloitettavat maksut ovat niin suuria, että ne ylittävät ennen nostoa kertyneen koron. Sen vuoksi rahamarkkinarahaston olisi huolehdittava asianmukaisesti siitä, ettei se tee talletuksia luottolaitokseen, joka vaatii keskimääräistä suurempia nostoprovisioita, tai sitoudu liian pitkäaikaisiin talletuksiin, jos se johtaa liian suuriin nostoprovisioihin. |
| --- | --- |

(24)

Rahamarkkinarahastolle olisi annettava lupa sijoittaa talletuksiin vain, jos se pystyy nostamaan rahat milloin tahansa. Tosiasiallinen nostomahdollisuus heikkenee, jos ennenaikaisesta nostamisesta veloitettavat maksut ovat niin suuria, että ne ylittävät ennen nostoa kertyneen koron. Sen vuoksi rahamarkkinarahaston olisi huolehdittava asianmukaisesti siitä, ettei se tee talletuksia luottolaitokseen, joka vaatii keskimääräistä suurempia nostoprovisioita, tai sitoudu liian pitkäaikaisiin talletuksiin, jos se johtaa liian suuriin nostoprovisioihin.

| (25) | Johdannaisinstrumenteilla, joihin rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa, olisi ainoastaan pyrittävä suojautumaan korko- ja valuuttariskeiltä, ja niiden kohde-etuuksina toimivina instrumentteina saisi olla pelkästään korkoja, valuuttoja tai näitä luokkia edustavia indeksejä. Johdannaisten käyttö muihin tarkoituksiin ja muunlaiset johdannaisten kohde-etuudet olisi kiellettävä. Johdannaisilla olisi ainoastaan täydennettävä rahaston strategiaa, eikä niitä saisi käyttää tärkeimpänä välineenä, jolla rahaston tavoitteet pyritään saavuttamaan. Jos rahamarkkinarahasto sijoittaa omaisuuseriin, jotka ovat muun valuutan kuin rahaston valuutan määräisinä, rahamarkkinarahaston hoitajalta odotetaan, että se suojautuu koko valuuttariskiltä, myös johdannaisten avulla.
  Rahamarkkinarahastojen olisi saatava sijoittaa johdannaisinstrumentteihin, jos niillä käydään kauppaa direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla tai pörssin ulkopuolella tai rahoitusvälineiden markkinoista 15 päivänä toukokuuta 2014 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 600/2014 tarkoitetuissa organisoiduissa kauppapaikoissa. |
| --- | --- |

(25)

Johdannaisinstrumenteilla, joihin rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa, olisi ainoastaan pyrittävä suojautumaan korko- ja valuuttariskeiltä, ja niiden kohde-etuuksina toimivina instrumentteina saisi olla pelkästään korkoja, valuuttoja tai näitä luokkia edustavia indeksejä. Johdannaisten käyttö muihin tarkoituksiin ja muunlaiset johdannaisten kohde-etuudet olisi kiellettävä. Johdannaisilla olisi ainoastaan täydennettävä rahaston strategiaa, eikä niitä saisi käyttää tärkeimpänä välineenä, jolla rahaston tavoitteet pyritään saavuttamaan. Jos rahamarkkinarahasto sijoittaa omaisuuseriin, jotka ovat muun valuutan kuin rahaston valuutan määräisinä, rahamarkkinarahaston hoitajalta odotetaan, että se suojautuu koko valuuttariskiltä, myös johdannaisten avulla.
  Rahamarkkinarahastojen olisi saatava sijoittaa johdannaisinstrumentteihin, jos niillä käydään kauppaa direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinalla tai pörssin ulkopuolella tai rahoitusvälineiden markkinoista 15 päivänä toukokuuta 2014 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 600/2014 tarkoitetuissa organisoiduissa kauppapaikoissa.

| (26) | Rahamarkkinarahastot voisivat käyttää takaisinmyyntisopimuksia välineinä, joilla ne sijoittaisivat ylimääräistä käteisvaroja hyvin lyhyeksi ajaksi, jos positio olisi suojattu kokonaan vakuuksilla. Sijoittajien etujen suojaamiseksi on tarpeen varmistaa, että takaisinmyyntisopimusten yhteydessä annetut vakuudet ovat laadukkaita. Rahamarkkinarahastot eivät saisi käyttää muita tehokkaita salkunhoitotekniikoita, kuten arvopapereiden lainaksiantoa tai -ottoa, koska nämä todennäköisesti haittaisivat rahamarkkinarahaston sijoitustavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(26)

Rahamarkkinarahastot voisivat käyttää takaisinmyyntisopimuksia välineinä, joilla ne sijoittaisivat ylimääräistä käteisvaroja hyvin lyhyeksi ajaksi, jos positio olisi suojattu kokonaan vakuuksilla. Sijoittajien etujen suojaamiseksi on tarpeen varmistaa, että takaisinmyyntisopimusten yhteydessä annetut vakuudet ovat laadukkaita. Rahamarkkinarahastot eivät saisi käyttää muita tehokkaita salkunhoitotekniikoita, kuten arvopapereiden lainaksiantoa tai -ottoa, koska nämä todennäköisesti haittaisivat rahamarkkinarahaston sijoitustavoitteiden saavuttamista.

| (27) | Rahamarkkinarahastojen riskinoton rajoittamiseksi on olennaisen tärkeää vähentää vastapuoliriskiä asettamalla rahamarkkinarahastojen sijoitussalkuille selkeät hajauttamisvaatimukset. Sen vuoksi on varmistettava, että takaisinmyyntisopimukset ovat kokonaan vakuudellisia ja että operatiivista riskiä rajoitetaan siten, että yhteen takaisinmyyntisopimuksen vastapuoleen liittyvä vastuu saa olla enintään 20 prosenttia rahamarkkinarahaston varoista. Kaikkiin OTC-johdannaisiin (”over-the-counter derivatives”) olisi sovellettava asetusta (EU) N:o 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

Rahamarkkinarahastojen riskinoton rajoittamiseksi on olennaisen tärkeää vähentää vastapuoliriskiä asettamalla rahamarkkinarahastojen sijoitussalkuille selkeät hajauttamisvaatimukset. Sen vuoksi on varmistettava, että takaisinmyyntisopimukset ovat kokonaan vakuudellisia ja että operatiivista riskiä rajoitetaan siten, että yhteen takaisinmyyntisopimuksen vastapuoleen liittyvä vastuu saa olla enintään 20 prosenttia rahamarkkinarahaston varoista. Kaikkiin OTC-johdannaisiin (”over-the-counter derivatives”) olisi sovellettava asetusta (EU) N:o 648/2012 (7).

| (28) | Vakavaraisuussyistä sekä sen estämiseksi, että rahamarkkinarahasto käyttää huomattavaa vaikutusvaltaa liikkeeseenlaskijan johtamisessa, on tarpeen välttää sitä, että rahamarkkinarahasto keskittyy liikaa saman liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskemiin sijoituskohteisiin. |
| --- | --- |

(28)

Vakavaraisuussyistä sekä sen estämiseksi, että rahamarkkinarahasto käyttää huomattavaa vaikutusvaltaa liikkeeseenlaskijan johtamisessa, on tarpeen välttää sitä, että rahamarkkinarahasto keskittyy liikaa saman liikkeeseenlaskijan liikkeeseen laskemiin sijoituskohteisiin.

| (29) | Rahamarkkinarahastolla olisi oltava velvollisuus sijoittaa laadukkaisiin hyväksyttäviin omaisuuseriin. Sen vuoksi rahamarkkinarahastolla olisi oltava varovainen
  luoton arviointimenettely
  sellaisten rahamarkkinainstrumenttien luottoluokituksen määrittämiseksi, joihin se aikoo sijoittaa. Liiallista luottoluokitusriippuvuutta rajoittavan unionin lainsäädännön mukaisesti on tärkeää, että rahamarkkinarahastot
  välttävät liiallista riippuvuutta
  luottoluokituslaitosten
  antamista luokituksista
  arvioidessaan hyväksyttävien omaisuuserien laatua. ▌ |
| --- | --- |

(29)

Rahamarkkinarahastolla olisi oltava velvollisuus sijoittaa laadukkaisiin hyväksyttäviin omaisuuseriin. Sen vuoksi rahamarkkinarahastolla olisi oltava varovainen
  luoton arviointimenettely
  sellaisten rahamarkkinainstrumenttien luottoluokituksen määrittämiseksi, joihin se aikoo sijoittaa. Liiallista luottoluokitusriippuvuutta rajoittavan unionin lainsäädännön mukaisesti on tärkeää, että rahamarkkinarahastot
  välttävät liiallista riippuvuutta
  luottoluokituslaitosten
  antamista luokituksista
  arvioidessaan hyväksyttävien omaisuuserien laatua. ▌

| (29 a) | Kun otetaan huomioon IOSCOn ja FSB:n kaltaisten kansainvälisten elinten tekemä työ sekä unionin lainsäädännön kehittyminen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 462/2013

   (8)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/14/EU

   (9)

  , joilla pyritään vähentämään sijoittajien liiallista luottamusta luottoluokituksiin, ei ole asianmukaista kieltää yksiselitteisesti mitään tuotetta, rahamarkkinarahastot mukaan lukien, pyytämästä tai rahoittamasta ulkopuolisen tekemää luottoluokitusta. |
| --- | --- |

(29 a)

Kun otetaan huomioon IOSCOn ja FSB:n kaltaisten kansainvälisten elinten tekemä työ sekä unionin lainsäädännön kehittyminen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 462/2013

   (8)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/14/EU

   (9)

  , joilla pyritään vähentämään sijoittajien liiallista luottamusta luottoluokituksiin, ei ole asianmukaista kieltää yksiselitteisesti mitään tuotetta, rahamarkkinarahastot mukaan lukien, pyytämästä tai rahoittamasta ulkopuolisen tekemää luottoluokitusta.

| (30) | On olennaisen tärkeää, että rahamarkkinarahastojen hoitajat
  ottavat käyttöön sisäisen arviointimenettelyn, joka perustuu varovaisiin, järjestelmällisiin ja jatkuviin luokitusmenetelmiin
  , jotta ne eivät
  käyttäisi rahamarkkinainstrumentin luottoluokituksen arviointiin erilaisia arviointiperusteita ja näin
  liittäisi samaan instrumenttiin erilaisia riskiominaisuuksia.
  Arviointiperusteita
  ovat esimerkiksi instrumentin liikkeeseenlaskijaa koskevat kvantitatiiviset toimenpiteet, kuten taloudelliset tunnusluvut, tasedynamiikka ja kannattavuutta koskevat suuntaviivat, joita arvioidaan ja verrataan saman toimialan vastaavien yritysten ja ryhmien kanssa, sekä rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijaa koskevat kvalitatiiviset toimenpiteet, kuten hallinnon tehokkuus ja yritysstrategia, joita analysoidaan sen varmistamiseksi, että liikkeeseenlaskijan kokonaisstrategia ei heikennä sen tulevaa luottoluokitusta. Korkeimman sisäisen
  arvioinnin
  olisi perustuttava siihen, että instrumenttien liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuus säilyy jatkuvasti mahdollisimman korkeana. |
| --- | --- |

(30)

On olennaisen tärkeää, että rahamarkkinarahastojen hoitajat
  ottavat käyttöön sisäisen arviointimenettelyn, joka perustuu varovaisiin, järjestelmällisiin ja jatkuviin luokitusmenetelmiin
  , jotta ne eivät
  käyttäisi rahamarkkinainstrumentin luottoluokituksen arviointiin erilaisia arviointiperusteita ja näin
  liittäisi samaan instrumenttiin erilaisia riskiominaisuuksia.
  Arviointiperusteita
  ovat esimerkiksi instrumentin liikkeeseenlaskijaa koskevat kvantitatiiviset toimenpiteet, kuten taloudelliset tunnusluvut, tasedynamiikka ja kannattavuutta koskevat suuntaviivat, joita arvioidaan ja verrataan saman toimialan vastaavien yritysten ja ryhmien kanssa, sekä rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijaa koskevat kvalitatiiviset toimenpiteet, kuten hallinnon tehokkuus ja yritysstrategia, joita analysoidaan sen varmistamiseksi, että liikkeeseenlaskijan kokonaisstrategia ei heikennä sen tulevaa luottoluokitusta. Korkeimman sisäisen
  arvioinnin
  olisi perustuttava siihen, että instrumenttien liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuus säilyy jatkuvasti mahdollisimman korkeana.

| (31) | Jotta voitaisiin kehittää avoin ja johdonmukainen
  luotonarviointimenettely
  , rahastonhoitajan olisi dokumentoitava
  luotonarvioinnissa
  käytettävät menettelyt. Näin pyritään varmistamaan, että menettelyissä noudatetaan selkeitä sääntöjä, joiden noudattamista voidaan valvoa, ja että käytetyt menetelmät voidaan pyynnöstä ilmoittaa asianomaisille sidosryhmille
  sekä kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle
  . |
| --- | --- |

(31)

Jotta voitaisiin kehittää avoin ja johdonmukainen
  luotonarviointimenettely
  , rahastonhoitajan olisi dokumentoitava
  luotonarvioinnissa
  käytettävät menettelyt. Näin pyritään varmistamaan, että menettelyissä noudatetaan selkeitä sääntöjä, joiden noudattamista voidaan valvoa, ja että käytetyt menetelmät voidaan pyynnöstä ilmoittaa asianomaisille sidosryhmille
  sekä kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle
  .

| (32) | Rahamarkkinarahaston sijoitussalkun riskin vähentämiseksi on tärkeä asettaa maturiteettirajoitukset, joissa vahvistetaan suurin sallittu painotettu keskimääräinen maturiteetti (Weighted Average Maturity, WAM) ja suurin sallittu painotettu keskimääräinen elinaika (Weighted Average Life, WAL). |
| --- | --- |

(32)

Rahamarkkinarahaston sijoitussalkun riskin vähentämiseksi on tärkeä asettaa maturiteettirajoitukset, joissa vahvistetaan suurin sallittu painotettu keskimääräinen maturiteetti (Weighted Average Maturity, WAM) ja suurin sallittu painotettu keskimääräinen elinaika (Weighted Average Life, WAL).

| (33) | Painotetulla keskimääräisellä maturiteetilla mitataan rahamarkkinarahaston herkkyyttä rahamarkkinakorkojen muutoksille. Määrittäessään painotettua keskimääräistä maturiteettia rahastonhoitajien olisi otettava huomioon johdannaisinstrumenttien, talletusten ja takaisinmyyntisopimusten vaikutukset ja huomioitava ne rahamarkkinarahaston korkoriskissä. Kun rahamarkkinarahasto toteuttaa swap-transaktion ottaakseen position kiinteäkorkoisessa instrumentissa vaihtuvakorkoisen instrumentin sijasta, tämä olisi otettava huomioon painotetun keskimääräisen maturiteetin määrityksessä. |
| --- | --- |

(33)

Painotetulla keskimääräisellä maturiteetilla mitataan rahamarkkinarahaston herkkyyttä rahamarkkinakorkojen muutoksille. Määrittäessään painotettua keskimääräistä maturiteettia rahastonhoitajien olisi otettava huomioon johdannaisinstrumenttien, talletusten ja takaisinmyyntisopimusten vaikutukset ja huomioitava ne rahamarkkinarahaston korkoriskissä. Kun rahamarkkinarahasto toteuttaa swap-transaktion ottaakseen position kiinteäkorkoisessa instrumentissa vaihtuvakorkoisen instrumentin sijasta, tämä olisi otettava huomioon painotetun keskimääräisen maturiteetin määrityksessä.

| (34) | Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään luottoriskin mittaamiseen, koska luottoriski on sitä suurempi mitä myöhemmin pääoma maksetaan takaisin. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään myös likviditeettiriskin rajoittamiseen. Toisin kun painotetun keskimääräisen maturiteetin laskennassa, painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa korontarkistuspäivien käyttö ei ole vaihtuvakorkoisten arvopapereiden ja strukturoitujen rahoitusinstrumenttien osalta sallittua, vaan on käytettävä rahoitusinstrumentin ilmoitettua lopullista maturiteettia. Painotetun keskimääräisen elinajan laskennassa maturiteettina käytetään lailliseen lunastuspäivään jäljellä olevaa maturiteettia, koska tämä on ainoa ajankohta, jona rahastoyhtiö voi olla varma siitä, että instrumentti maksetaan takaisin. Painotetun keskimääräisen elinajan laskennassa ei voida ottaa huomioon instrumentin ominaisuuksia, kuten mahdollisuutta lunastaa instrumentti tiettyinä ajankohtina eli niin kutsuttuja myyntioptioita. |
| --- | --- |

(34)

Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään luottoriskin mittaamiseen, koska luottoriski on sitä suurempi mitä myöhemmin pääoma maksetaan takaisin. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään myös likviditeettiriskin rajoittamiseen. Toisin kun painotetun keskimääräisen maturiteetin laskennassa, painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa korontarkistuspäivien käyttö ei ole vaihtuvakorkoisten arvopapereiden ja strukturoitujen rahoitusinstrumenttien osalta sallittua, vaan on käytettävä rahoitusinstrumentin ilmoitettua lopullista maturiteettia. Painotetun keskimääräisen elinajan laskennassa maturiteettina käytetään lailliseen lunastuspäivään jäljellä olevaa maturiteettia, koska tämä on ainoa ajankohta, jona rahastoyhtiö voi olla varma siitä, että instrumentti maksetaan takaisin. Painotetun keskimääräisen elinajan laskennassa ei voida ottaa huomioon instrumentin ominaisuuksia, kuten mahdollisuutta lunastaa instrumentti tiettyinä ajankohtina eli niin kutsuttuja myyntioptioita.

| (35) | Jotta voitaisiin vahvistaa rahamarkkinarahastojen kykyä hoitaa lunastukset ja estää rahamarkkinarahastojen varojen likvidointi huomattavasti alennettuun hintaan, niillä olisi oltava jatkuvasti hallussaan vähimmäismäärä likvidejä varoja, jotka erääntyvät päivän tai viikon kuluessa. Laskettaessa päivän ja viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuutta olisi käytettävä laillista lunastuspäivää. Tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon rahastonhoitajan mahdollisuus purkaa sopimus lyhyellä aikavälillä. Jos esimerkiksi takaisinmyyntisopimus voidaan purkaa yhden päivän ennakkoilmoituksella, sitä olisi pidettävä päivän kuluessa erääntyvänä omaisuuseränä. Jos rahastonhoitajalla on mahdollisuus nostaa rahaa talletustililtä yhden päivän ennakkoilmoituksella, näitä rahoja voidaan pitää päivän kuluessa erääntyvänä omaisuuseränä.
  Valtion liikkeeseen laskemat arvopaperit voidaan lukea päivän kuluessa erääntyviin omaisuuseriin, kun rahamarkkinarahaston hoitaja on määrittänyt valtion arvopaperin luottoluokituksen hyväksi. |
| --- | --- |

(35)

Jotta voitaisiin vahvistaa rahamarkkinarahastojen kykyä hoitaa lunastukset ja estää rahamarkkinarahastojen varojen likvidointi huomattavasti alennettuun hintaan, niillä olisi oltava jatkuvasti hallussaan vähimmäismäärä likvidejä varoja, jotka erääntyvät päivän tai viikon kuluessa. Laskettaessa päivän ja viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuutta olisi käytettävä laillista lunastuspäivää. Tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon rahastonhoitajan mahdollisuus purkaa sopimus lyhyellä aikavälillä. Jos esimerkiksi takaisinmyyntisopimus voidaan purkaa yhden päivän ennakkoilmoituksella, sitä olisi pidettävä päivän kuluessa erääntyvänä omaisuuseränä. Jos rahastonhoitajalla on mahdollisuus nostaa rahaa talletustililtä yhden päivän ennakkoilmoituksella, näitä rahoja voidaan pitää päivän kuluessa erääntyvänä omaisuuseränä.
  Valtion liikkeeseen laskemat arvopaperit voidaan lukea päivän kuluessa erääntyviin omaisuuseriin, kun rahamarkkinarahaston hoitaja on määrittänyt valtion arvopaperin luottoluokituksen hyväksi.

| (36) | Koska rahamarkkinarahastot voivat investoida maturiteetiltaan erilaisiin omaisuuseriin, sijoittajien olisi voitava erottaa eri rahamarkkinarahastoluokat toisistaan. Sen vuoksi rahamarkkinarahastot olisi luokiteltava joko lyhyiksi rahamarkkinarahastoiksi tai tavanomaisiksi rahamarkkinarahastoiksi. Lyhyiden rahamarkkinarahastojen tavoitteena on tarjota rahamarkkinakorkojen mukaista tuottoa ja varmistaa samalla mahdollisimman hyvä sijoittajansuoja. Lyhyiden rahamarkkinarahastojen duraatioriski ja luottoriski pidetään pieninä painotetun keskimääräisen maturiteetin ja painotetun keskimääräisen elinajan avulla. |
| --- | --- |

(36)

Koska rahamarkkinarahastot voivat investoida maturiteetiltaan erilaisiin omaisuuseriin, sijoittajien olisi voitava erottaa eri rahamarkkinarahastoluokat toisistaan. Sen vuoksi rahamarkkinarahastot olisi luokiteltava joko lyhyiksi rahamarkkinarahastoiksi tai tavanomaisiksi rahamarkkinarahastoiksi. Lyhyiden rahamarkkinarahastojen tavoitteena on tarjota rahamarkkinakorkojen mukaista tuottoa ja varmistaa samalla mahdollisimman hyvä sijoittajansuoja. Lyhyiden rahamarkkinarahastojen duraatioriski ja luottoriski pidetään pieninä painotetun keskimääräisen maturiteetin ja painotetun keskimääräisen elinajan avulla.

| (37) | Tavanomaisten rahamarkkinarahastojen tavoitteena on tarjota hieman suurempaa tuottoa kuin rahamarkkinat tarjoavat, minkä vuoksi tällaiset rahastot sijoittavat omaisuuseriin, joilla on pitkä maturiteetti. Jotta tähän luokkaan kuuluvat rahamarkkinarahastot saavuttaisivat tämän tuottotavoitteen, niiden olisi annettava soveltaa sijoitussalkun riskiin väljempiä rajoja, kuten painotettua keskimääräistä maturiteettia ja painotettua keskimääräistä elinaikaa. |
| --- | --- |

(37)

Tavanomaisten rahamarkkinarahastojen tavoitteena on tarjota hieman suurempaa tuottoa kuin rahamarkkinat tarjoavat, minkä vuoksi tällaiset rahastot sijoittavat omaisuuseriin, joilla on pitkä maturiteetti. Jotta tähän luokkaan kuuluvat rahamarkkinarahastot saavuttaisivat tämän tuottotavoitteen, niiden olisi annettava soveltaa sijoitussalkun riskiin väljempiä rajoja, kuten painotettua keskimääräistä maturiteettia ja painotettua keskimääräistä elinaikaa.

| (38) | Yhteissijoitusyritysten hoitajat voivat direktiivin 2009/65/EY 84 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaan keskeyttää väliaikaisesti lunastukset poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa olosuhteet sitä edellyttävät. Vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina toimivien rahamarkkinarahastojen hoitajat voivat direktiivin 2011/61/EU 16 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 231/2013 (10) 47 artiklan mukaan käyttää erityisjärjestelyjä puuttuakseen varojensa odottamattomaan epälikvidiyteen. |
| --- | --- |

(38)

Yhteissijoitusyritysten hoitajat voivat direktiivin 2009/65/EY 84 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaan keskeyttää väliaikaisesti lunastukset poikkeuksellisissa tilanteissa, joissa olosuhteet sitä edellyttävät. Vaihtoehtoisina sijoitusrahastoina toimivien rahamarkkinarahastojen hoitajat voivat direktiivin 2011/61/EU 16 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 231/2013 (10) 47 artiklan mukaan käyttää erityisjärjestelyjä puuttuakseen varojensa odottamattomaan epälikvidiyteen.

| (39) | Jotta
  rahamarkkinarahaston riskienhallintaan eivät
  vaikuttaisi
  lyhyen aikavälin päätökset, jotka perustuvat rahamarkkinarahaston mahdolliseen luokitukseen
  , kun rahamarkkinarahaston hoitaja pyytää ulkopuolisen tekemää luottoluokitusta, siihen olisi sovellettava asetusta (EU) N:o 462/2013, jonka mukaisesti se olisi suoritettava
  . ▌Likviditeetin asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi rahamarkkinarahastojen olisi luotava järkevät toimintaperiaatteet ja –menettelyt, jotta ne tuntisivat sijoittajansa. Toimintaperiaatteiden, jotka rahastonhoitajan on otettava käyttöön, olisi siinä määrin helpotettava rahamarkkinarahaston sijoittajapohjan ymmärtämistä, että laajamittaiset lunastukset pystytään ennakoimaan. Jotta rahamarkkinarahasto ei joutuisi äkillisten massiivisten lunastusten kohteeksi, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota suuriin sijoittajiin, jotka edustavat huomattavaa osaa rahamarkkinarahaston omaisuuseristä, sekä yksittäisiin sijoittajiin, joiden osuudet ovat suuremmat kuin päivän kuluessa erääntyvät omaisuuserät. Tässä tapauksessa rahamarkkinarahaston olisi kasvatettava päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuutta tällaisen sijoittajan osuuden suuruiseksi. Rahastonhoitajan olisi mahdollisuuksien mukaan tarkistettava sijoittajien henkilöllisyys, vaikka niitä edustaisivatkin halllintarekisteröidyt tilit, portaalit tai muut epäsuorat ostajat. |
| --- | --- |

(39)

Jotta
  rahamarkkinarahaston riskienhallintaan eivät
  vaikuttaisi
  lyhyen aikavälin päätökset, jotka perustuvat rahamarkkinarahaston mahdolliseen luokitukseen
  , kun rahamarkkinarahaston hoitaja pyytää ulkopuolisen tekemää luottoluokitusta, siihen olisi sovellettava asetusta (EU) N:o 462/2013, jonka mukaisesti se olisi suoritettava
  . ▌Likviditeetin asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi rahamarkkinarahastojen olisi luotava järkevät toimintaperiaatteet ja –menettelyt, jotta ne tuntisivat sijoittajansa. Toimintaperiaatteiden, jotka rahastonhoitajan on otettava käyttöön, olisi siinä määrin helpotettava rahamarkkinarahaston sijoittajapohjan ymmärtämistä, että laajamittaiset lunastukset pystytään ennakoimaan. Jotta rahamarkkinarahasto ei joutuisi äkillisten massiivisten lunastusten kohteeksi, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota suuriin sijoittajiin, jotka edustavat huomattavaa osaa rahamarkkinarahaston omaisuuseristä, sekä yksittäisiin sijoittajiin, joiden osuudet ovat suuremmat kuin päivän kuluessa erääntyvät omaisuuserät. Tässä tapauksessa rahamarkkinarahaston olisi kasvatettava päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuutta tällaisen sijoittajan osuuden suuruiseksi. Rahastonhoitajan olisi mahdollisuuksien mukaan tarkistettava sijoittajien henkilöllisyys, vaikka niitä edustaisivatkin halllintarekisteröidyt tilit, portaalit tai muut epäsuorat ostajat.

| (40) | Rahamarkkinarahastojen olisi tehtävä
  vähintään neljännesvuosittain
  stressitestejä osana järkevää riskienhallintaa. Jos stressitestien tulokset viittaavat haavoittuvuuksiin, rahamarkkinarahastojen hoitajien odotetaan toteuttavan toimia, joilla vahvistetaan rahamarkkinarahaston häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

(40)

Rahamarkkinarahastojen olisi tehtävä
  vähintään neljännesvuosittain
  stressitestejä osana järkevää riskienhallintaa. Jos stressitestien tulokset viittaavat haavoittuvuuksiin, rahamarkkinarahastojen hoitajien odotetaan toteuttavan toimia, joilla vahvistetaan rahamarkkinarahaston häiriönsietokykyä.

| (41) | Rahamarkkinarahastojen omaisuuserien arvo olisi arvostettava ensisijaisesti markkinahintaan, jotta se ilmaisisi niiden tosiasiallista arvoa. Rahastonhoitajalle ei saisi antaa mahdollisuutta käyttää malliin perustuvaa arvostamista, kun varojen arvo voidaan määrittää luotettavasti arvostamalla ne markkinahintaan, sillä malliin perustuva arvostaminen antaa helposti epätarkemman tuloksen. Yleensä oletetaan, että valtion velkasitoumusten, kuntatodistusten sekä keskipitkän ja lyhyen aikavälin velkakirjojen kaltaiset varat voidaan arvostaa luotettavasti markkinahintaan. Rahastonhoitajan olisi tarkistettava yritystodistusten tai sijoitustodistusten arvostamista varten, saadaanko tarkat hinnat jälkimarkkinoilta. Liikkeeseenlaskijan tarjoamaa takaisinostohintaa olisi myös pidettävänä hyvänä estimaattina yritystodistuksen arvosta. ▌Rahastonhoitajan olisi estimoitava arvo esimerkiksi käyttämällä markkinatietoja, kuten vastaavien liikkeeseenlaskujen ja vastaavien liikkeeseenlaskijoiden tuottoja
  , tai käytettävä kansainvälisesti hyväksyttyä jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa arvostusmenetelmää tunnustettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(41)

Rahamarkkinarahastojen omaisuuserien arvo olisi arvostettava ensisijaisesti markkinahintaan, jotta se ilmaisisi niiden tosiasiallista arvoa. Rahastonhoitajalle ei saisi antaa mahdollisuutta käyttää malliin perustuvaa arvostamista, kun varojen arvo voidaan määrittää luotettavasti arvostamalla ne markkinahintaan, sillä malliin perustuva arvostaminen antaa helposti epätarkemman tuloksen. Yleensä oletetaan, että valtion velkasitoumusten, kuntatodistusten sekä keskipitkän ja lyhyen aikavälin velkakirjojen kaltaiset varat voidaan arvostaa luotettavasti markkinahintaan. Rahastonhoitajan olisi tarkistettava yritystodistusten tai sijoitustodistusten arvostamista varten, saadaanko tarkat hinnat jälkimarkkinoilta. Liikkeeseenlaskijan tarjoamaa takaisinostohintaa olisi myös pidettävänä hyvänä estimaattina yritystodistuksen arvosta. ▌Rahastonhoitajan olisi estimoitava arvo esimerkiksi käyttämällä markkinatietoja, kuten vastaavien liikkeeseenlaskujen ja vastaavien liikkeeseenlaskijoiden tuottoja
  , tai käytettävä kansainvälisesti hyväksyttyä jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa arvostusmenetelmää tunnustettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti
  .

| (42) | Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen tavoitteena on säilyttää sijoituksen pääoma ja varmistaa samalla suuri likviditeetti. Kun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot jakavat tuottoja sijoittajille, valtaosa niistä käyttää osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa (Net Asset Value, NAV), joka voi olla esimerkiksi 1 euro, Yhdysvaltain dollari tai Englannin punta. Muut kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot kerryttävät tuotoilla rahaston nettoarvoa ja pitävät samalla omaisuuserän perusarvon vakiona. |
| --- | --- |

(42)

Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen tavoitteena on säilyttää sijoituksen pääoma ja varmistaa samalla suuri likviditeetti. Kun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot jakavat tuottoja sijoittajille, valtaosa niistä käyttää osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa (Net Asset Value, NAV), joka voi olla esimerkiksi 1 euro, Yhdysvaltain dollari tai Englannin punta. Muut kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot kerryttävät tuotoilla rahaston nettoarvoa ja pitävät samalla omaisuuserän perusarvon vakiona.

| (43) | Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi olisi sallittava, että tällaiset rahastot voivat käyttää myös jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa menetelmää kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon määrittämiseksi. Siitä huolimatta kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston olisi sen varmistamiseksi, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välistä erotusta seurataan jatkuvasti, laskettava omaisuuseriensä arvo myös markkinahintaan perustuvalla tai malliin perustuvalla arvostusmenetelmällä. |
| --- | --- |

(43)

Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen erityispiirteiden huomioon ottamiseksi olisi sallittava, että tällaiset rahastot voivat käyttää myös jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa menetelmää kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon määrittämiseksi. Siitä huolimatta kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston olisi sen varmistamiseksi, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välistä erotusta seurataan jatkuvasti, laskettava omaisuuseriensä arvo myös markkinahintaan perustuvalla tai malliin perustuvalla arvostusmenetelmällä.

| (44) | Koska rahamarkkinarahaston olisi julkaistava nettoarvo, joka ilmaisee kaikkia muutoksia sen omaisuuserien arvossa, julkaistava nettoarvo olisi pyöristettävä enintään lähimpään korkopisteeseen tai sen vasta-arvoon. Näin ollen, jos nettoarvo julkaistaan tietyn valuutan määräisenä, esimerkiksi 1 euron suuruisena, nettoarvon muutos olisi huomioitava aina, kun se on vähintään 0,0001 euroa. Vastaavasti, jos nettoarvo on 100 euroa, nettoarvon muutos olisi huomioitava aina, kun se on vähintään 0,01 euroa. Vain, jos on kyse kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastosta, rahamarkkinarahasto voi julkaista kurssin, joka ei noudata täysin sen varojen arvossa tapahtuvia muutoksia. Tässä tapauksessa, jos nettoarvo on 1 euro, se voidaan pyöristää lähimpään senttiin (jokaisen 0,01 euron suuruisen muutoksen osalta). |
| --- | --- |

(44)

Koska rahamarkkinarahaston olisi julkaistava nettoarvo, joka ilmaisee kaikkia muutoksia sen omaisuuserien arvossa, julkaistava nettoarvo olisi pyöristettävä enintään lähimpään korkopisteeseen tai sen vasta-arvoon. Näin ollen, jos nettoarvo julkaistaan tietyn valuutan määräisenä, esimerkiksi 1 euron suuruisena, nettoarvon muutos olisi huomioitava aina, kun se on vähintään 0,0001 euroa. Vastaavasti, jos nettoarvo on 100 euroa, nettoarvon muutos olisi huomioitava aina, kun se on vähintään 0,01 euroa. Vain, jos on kyse kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastosta, rahamarkkinarahasto voi julkaista kurssin, joka ei noudata täysin sen varojen arvossa tapahtuvia muutoksia. Tässä tapauksessa, jos nettoarvo on 1 euro, se voidaan pyöristää lähimpään senttiin (jokaisen 0,01 euron suuruisen muutoksen osalta).

| (44 a) | Sijoittajille olisi ilmoitettava selvästi ennen kuin ne sijoittavat rahamarkkinarahastoon, onko kyseinen rahamarkkinarahasto luonteeltaan lyhyt vai tavanomainen. Lisäksi kaikissa markkinointiasiakirjoissa olisi ilmoitettava selvästi, että rahamarkkinarahastoihin tehtäviä sijoituksia ei suojata millään takuilla, jotta sijoittajille ei syntyisi vääränlaisia odotuksia. |
| --- | --- |

(44 a)

Sijoittajille olisi ilmoitettava selvästi ennen kuin ne sijoittavat rahamarkkinarahastoon, onko kyseinen rahamarkkinarahasto luonteeltaan lyhyt vai tavanomainen. Lisäksi kaikissa markkinointiasiakirjoissa olisi ilmoitettava selvästi, että rahamarkkinarahastoihin tehtäviä sijoituksia ei suojata millään takuilla, jotta sijoittajille ei syntyisi vääränlaisia odotuksia.

| (45) | Jotta
  voidaan vähentää asiakkaiden mahdollisia lunastuksia markkinoiden vakavien stressikausien aikana, kaikilla julkiseen velkaan liittyvillä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoilla, yksityissijoittajille tarkoitetuilla kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoilla ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoilla olisi oltava käytössä likviditeettimaksuja ja lunastusrajoituksia koskevia määräyksiä sen estämiseksi, että merkittäviä lunastuksia vaaditaan markkinoiden stressikausien aikana, jolloin muut sijoittajat altistuisivat kohtuuttomasti vallitseville markkinaolosuhteille. Likviditeettimaksun olisi vastattava tosiasiallisia kustannuksia, jotka aiheutuvat omaisuuserien rahaksi muuttamisesta asiakkaan lunastuksen johdosta stressikausien markkinaolosuhteissa, eikä se saisi olla sakkoluonteinen maksu, jonka suuruus ylittäisi sen, mikä on tarpeen muille sijoittajille lunastuksesta aiheutuvien tappioiden kuittaamiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Jotta
  voidaan vähentää asiakkaiden mahdollisia lunastuksia markkinoiden vakavien stressikausien aikana, kaikilla julkiseen velkaan liittyvillä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoilla, yksityissijoittajille tarkoitetuilla kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoilla ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoilla olisi oltava käytössä likviditeettimaksuja ja lunastusrajoituksia koskevia määräyksiä sen estämiseksi, että merkittäviä lunastuksia vaaditaan markkinoiden stressikausien aikana, jolloin muut sijoittajat altistuisivat kohtuuttomasti vallitseville markkinaolosuhteille. Likviditeettimaksun olisi vastattava tosiasiallisia kustannuksia, jotka aiheutuvat omaisuuserien rahaksi muuttamisesta asiakkaan lunastuksen johdosta stressikausien markkinaolosuhteissa, eikä se saisi olla sakkoluonteinen maksu, jonka suuruus ylittäisi sen, mikä on tarpeen muille sijoittajille lunastuksesta aiheutuvien tappioiden kuittaamiseksi.

| (46) | Julkiseen velkaan liittyvien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen ja yksityissijoittajille tarkoitettujen kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi lakattava olemasta kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, jos ne eivät kykene täyttämään viikoittaisia vähimmäislikviditeettivaatimuksia 30 päivän kuluessa siitä, kun ne ovat käyttäneet likviditeettimaksuja tai lunastusrajoituksia. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen julkiseen velkaan liittyvän tai yksityissijoittajille tarkoitetun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston olisi automaattisesti muunnuttava vaihtuvan nettoarvon rahamarkkinarahastoksi tai se olisi likvidoitava. |
| --- | --- |

(46)

Julkiseen velkaan liittyvien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen ja yksityissijoittajille tarkoitettujen kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi lakattava olemasta kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, jos ne eivät kykene täyttämään viikoittaisia vähimmäislikviditeettivaatimuksia 30 päivän kuluessa siitä, kun ne ovat käyttäneet likviditeettimaksuja tai lunastusrajoituksia. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen julkiseen velkaan liittyvän tai yksityissijoittajille tarkoitetun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston olisi automaattisesti muunnuttava vaihtuvan nettoarvon rahamarkkinarahastoksi tai se olisi likvidoitava.

| (46 a) | Alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoille olisi myönnettävä toimilupa korkeintaan viideksi vuodeksi. Komission olisi tarkasteltava uudelleen alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastojen asianmukaisuutta neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Uudelleentarkastelussa olisi tarkasteltava alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevien säännösten vaikutusta ja täytäntöönpanoa, tässä asetuksessa tarkoitettujen suojamekanismien toistuvuus mukaan lukien. Lisäksi uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon unionin rahoitusjärjestelmän rahoitusvakauteen kohdistuva riski sekä taloudelle, myös yrityksille, rahamarkkinarahastoalalle ja finanssialalle laajemmin, aiheutuvat kustannukset. Uudelleentarkastelussa olisi myös tarkasteltava mahdollisuutta myöntää alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoille yli viisi vuotta tai jopa toistaiseksi voimassa oleva toimilupa sekä sitä, edellyttäisikö tämä muutoksia alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevaan järjestelmään. |
| --- | --- |

(46 a)

Alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoille olisi myönnettävä toimilupa korkeintaan viideksi vuodeksi. Komission olisi tarkasteltava uudelleen alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastojen asianmukaisuutta neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. Uudelleentarkastelussa olisi tarkasteltava alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevien säännösten vaikutusta ja täytäntöönpanoa, tässä asetuksessa tarkoitettujen suojamekanismien toistuvuus mukaan lukien. Lisäksi uudelleentarkastelussa olisi otettava huomioon unionin rahoitusjärjestelmän rahoitusvakauteen kohdistuva riski sekä taloudelle, myös yrityksille, rahamarkkinarahastoalalle ja finanssialalle laajemmin, aiheutuvat kustannukset. Uudelleentarkastelussa olisi myös tarkasteltava mahdollisuutta myöntää alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoille yli viisi vuotta tai jopa toistaiseksi voimassa oleva toimilupa sekä sitä, edellyttäisikö tämä muutoksia alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevaan järjestelmään.

| (47) | Ulkopuolinen tuki, joka annetaan rahamarkkinarahastolle ▌likviditeetin tai vakauden
  säilyttämiseksi
  tai
  tällaisten vaikutusten aikaansaamiseksi tosiasiallisesti
  , lisää leviämisriskiä rahamarkkinarahastoalan ja muun finanssialan välillä. Kolmannet osapuolet, jotka antavat tällaista tukea, antavat sitä oman etunsa vuoksi, koska niillä on taloudellinen intressi rahamarkkinarahastoa hoitavassa rahastoyhtiössä tai koska ne haluavat välttää sen, että niiden maine vahingoittuu, jos niiden nimi yhdistetään rahamarkkinarahaston kaatumiseen. Koska kolmannet osapuolet eivät nimenomaisesti sitoudu antamaan tai takaamaan tukea, epävarmaksi jää, myönnettäisiinkö tukea silloin, kun rahamarkkinarahasto sitä tarvitsee. Tässä tilanteessa järjestäjän tuen harkinnanvaraisuus lisää markkinatoimijoiden keskuudessa epävarmuutta siitä, kuka kantaa rahamarkkinarahaston tappiot, kun niitä syntyy. Tämä epävarmuus todennäköisesti altistaa rahamarkkinarahaston vielä enemmän sijoittajapaoille taloudellisesti epävakaina aikoina, jolloin laajemmat taloudelliset riskit ovat kaikkein ilmeisimpiä ja jolloin herää epäilyjä järjestäjien vakaudesta ja niiden kyvystä antaa tukea niihin sidoksissa oleville rahamarkkinarahastoille. Näistä syistä
  ulkopuolisen tuen antaminen rahamarkkinarahastoille olisi kiellettävä
  . |
| --- | --- |

(47)

Ulkopuolinen tuki, joka annetaan rahamarkkinarahastolle ▌likviditeetin tai vakauden
  säilyttämiseksi
  tai
  tällaisten vaikutusten aikaansaamiseksi tosiasiallisesti
  , lisää leviämisriskiä rahamarkkinarahastoalan ja muun finanssialan välillä. Kolmannet osapuolet, jotka antavat tällaista tukea, antavat sitä oman etunsa vuoksi, koska niillä on taloudellinen intressi rahamarkkinarahastoa hoitavassa rahastoyhtiössä tai koska ne haluavat välttää sen, että niiden maine vahingoittuu, jos niiden nimi yhdistetään rahamarkkinarahaston kaatumiseen. Koska kolmannet osapuolet eivät nimenomaisesti sitoudu antamaan tai takaamaan tukea, epävarmaksi jää, myönnettäisiinkö tukea silloin, kun rahamarkkinarahasto sitä tarvitsee. Tässä tilanteessa järjestäjän tuen harkinnanvaraisuus lisää markkinatoimijoiden keskuudessa epävarmuutta siitä, kuka kantaa rahamarkkinarahaston tappiot, kun niitä syntyy. Tämä epävarmuus todennäköisesti altistaa rahamarkkinarahaston vielä enemmän sijoittajapaoille taloudellisesti epävakaina aikoina, jolloin laajemmat taloudelliset riskit ovat kaikkein ilmeisimpiä ja jolloin herää epäilyjä järjestäjien vakaudesta ja niiden kyvystä antaa tukea niihin sidoksissa oleville rahamarkkinarahastoille. Näistä syistä
  ulkopuolisen tuen antaminen rahamarkkinarahastoille olisi kiellettävä
  .

| (48) | Sijoittajille olisi ilmoitettava selvästi ennen kuin ne sijoittavat rahamarkkinarahastoon, onko kyseinen rahamarkkinarahasto luonteeltaan lyhyt vai tavanomainen ▌. Lisäksi kaikissa markkinointiasiakirjoissa olisi ilmoitettava selvästi, että rahamarkkinarahastoihin tehtäviä sijoituksia ei suojata millään takuilla, jotta sijoittajille ei syntyisi vääränlaisia odotuksia. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Sijoittajille olisi ilmoitettava selvästi ennen kuin ne sijoittavat rahamarkkinarahastoon, onko kyseinen rahamarkkinarahasto luonteeltaan lyhyt vai tavanomainen ▌. Lisäksi kaikissa markkinointiasiakirjoissa olisi ilmoitettava selvästi, että rahamarkkinarahastoihin tehtäviä sijoituksia ei suojata millään takuilla, jotta sijoittajille ei syntyisi vääränlaisia odotuksia. ▌

| (48 a) | Sijoittajille olisi myös ilmoitettava, mistä nämä voivat saada tietoja sijoitussalkusta ja rahamarkkinarahaston likviditeettitasosta.


  ▌ |
| --- | --- |

(48 a)

Sijoittajille olisi myös ilmoitettava, mistä nämä voivat saada tietoja sijoitussalkusta ja rahamarkkinarahaston likviditeettitasosta.

▌

| (50) | Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen olisi tarkistettava, kykeneekö rahamarkkinarahasto noudattamaan jatkuvasti tätä asetusta. Toimivaltaisilla viranomaisilla on jo laajat valtuudet direktiivien 2009/65/EY ja 2011/61/EU nojalla, mutta näitä valtuuksia olisi laajennettava entisestään, jotta niitä voitaisiin käyttää myös rahamarkkinarahastoja koskevien uusien yhteisten sääntöjen yhteydessä. Lisäksi yhteissijoitusyritysten tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kaikki yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset, jotka muistuttavat ominaisuuksiltaan rahamarkkinarahastoja ja ovat olemassa tämän asetuksen tullessa voimaan, noudattava tätä asetusta. |
| --- | --- |

(50)

Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen olisi tarkistettava, kykeneekö rahamarkkinarahasto noudattamaan jatkuvasti tätä asetusta. Toimivaltaisilla viranomaisilla on jo laajat valtuudet direktiivien 2009/65/EY ja 2011/61/EU nojalla, mutta näitä valtuuksia olisi laajennettava entisestään, jotta niitä voitaisiin käyttää myös rahamarkkinarahastoja koskevien uusien yhteisten sääntöjen yhteydessä. Lisäksi yhteissijoitusyritysten tai vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kaikki yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset, jotka muistuttavat ominaisuuksiltaan rahamarkkinarahastoja ja ovat olemassa tämän asetuksen tullessa voimaan, noudattava tätä asetusta.

| (50 a) | Komission olisi kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta analysoitava tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutusta rahamarkkinarahastoihin liittyviin erilaisiin taloudellisiin näkökohtiin. Jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemat tai takaamat velkakirjat muodostavat oman sijoitusluokkansa, jolla on erityiset luotto- ja likviditeettiominaisuudet. Lisäksi valtionvelalla on ratkaisevan tärkeä rooli jäsenvaltioiden rahoituksessa. Komission olisi arvioitava jäsenvaltioiden liikkeeseen laskeman tai takaaman valtionvelan markkinoiden kehitystä sekä mahdollisuutta luoda erityinen kehys rahamarkkinarahastoille, jotka keskittävät sijoituspolitiikkansa tämäntyyppiseen velkaan. |
| --- | --- |

(50 a)

Komission olisi kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta analysoitava tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutusta rahamarkkinarahastoihin liittyviin erilaisiin taloudellisiin näkökohtiin. Jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemat tai takaamat velkakirjat muodostavat oman sijoitusluokkansa, jolla on erityiset luotto- ja likviditeettiominaisuudet. Lisäksi valtionvelalla on ratkaisevan tärkeä rooli jäsenvaltioiden rahoituksessa. Komission olisi arvioitava jäsenvaltioiden liikkeeseen laskeman tai takaaman valtionvelan markkinoiden kehitystä sekä mahdollisuutta luoda erityinen kehys rahamarkkinarahastoille, jotka keskittävät sijoituspolitiikkansa tämäntyyppiseen velkaan.

| (51) | Komission olisi hyväksyttävä sisäistä arviointimenettelyä koskevat delegoidut säädökset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. |
| --- | --- |

(51)

Komission olisi hyväksyttävä sisäistä arviointimenettelyä koskevat delegoidut säädökset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

| (52) | Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (11) 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tekniset täytäntöönpanostandardit täytäntöönpanosäädöksillä. EAMV:lle olisi annettava tehtäväksi laatia komissiolle toimitettavat teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, jotka koskevat raportointimallia, jonka mukaan rahamarkkinarahastot toimittavat tietonsa toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (11) 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tekniset täytäntöönpanostandardit täytäntöönpanosäädöksillä. EAMV:lle olisi annettava tehtäväksi laatia komissiolle toimitettavat teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, jotka koskevat raportointimallia, jonka mukaan rahamarkkinarahastot toimittavat tietonsa toimivaltaisille viranomaisille.

| (53) | EAMV:n olisi voitava käyttää kaikkia direktiivien 2009/65/EY ja 2011/61/EU mukaisia valtuuksiaan myös tämän asetuksen yhteydessä. Lisäksi sille annetaan tehtäväksi laatia teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien luonnoksia. |
| --- | --- |

(53)

EAMV:n olisi voitava käyttää kaikkia direktiivien 2009/65/EY ja 2011/61/EU mukaisia valtuuksiaan myös tämän asetuksen yhteydessä. Lisäksi sille annetaan tehtäväksi laatia teknisten sääntely- ja täytäntöönpanostandardien luonnoksia.

| (54) | On olennaisen tärkeää
  , että komissio analysoi
  kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ▌tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutuksia rahamarkkinarahastoihin liittyviin erilaisiin taloudellisiin näkökohtiin.
  Uudelleentarkastelussa olisi keskityttävä vaikutuksiin, joita tämän asetuksen edellyttämillä muutoksilla on reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen. |
| --- | --- |

(54)

On olennaisen tärkeää
  , että komissio analysoi
  kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ▌tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutuksia rahamarkkinarahastoihin liittyviin erilaisiin taloudellisiin näkökohtiin.
  Uudelleentarkastelussa olisi keskityttävä vaikutuksiin, joita tämän asetuksen edellyttämillä muutoksilla on reaalitalouteen ja rahoitusvakauteen.

| (55) | Rahamarkkinarahastoja koskevien uusien yhdenmukaisten sääntöjen olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (13) säännösten mukaiset. |
| --- | --- |

(55)

Rahamarkkinarahastoja koskevien uusien yhdenmukaisten sääntöjen olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (13) säännösten mukaiset.

| (56) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen
  tavoitteita
  eli varmistaa, että rahamarkkinarahastoihin sovelletaan yhdenmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia koko unionissa, ja ottaa samalla täysimittaisesti huomioon tarve sovittaa rahamarkkinarahastojen turvallisuus ja luotettavuus tasapainoisesti yhteen rahamarkkinoiden tehokkaan toiminnan ja eri markkinatoimijoille koituvien kustannusten kanssa, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla
  . Sen vuoksi
  unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
  tarpeen
  näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(56)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen
  tavoitteita
  eli varmistaa, että rahamarkkinarahastoihin sovelletaan yhdenmukaisia vakavaraisuusvaatimuksia koko unionissa, ja ottaa samalla täysimittaisesti huomioon tarve sovittaa rahamarkkinarahastojen turvallisuus ja luotettavuus tasapainoisesti yhteen rahamarkkinoiden tehokkaan toiminnan ja eri markkinatoimijoille koituvien kustannusten kanssa, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla
  . Sen vuoksi
  unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
  tarpeen
  näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (57) | Rahamarkkinarahastoja koskevissa uusissa yhtenäisissä säännöissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja niistä erityisesti kuluttajansuojaa, elinkeinovapautta ja henkilötietojen suojaa. Rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhtenäisiä sääntöjä olisi sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

(57)

Rahamarkkinarahastoja koskevissa uusissa yhtenäisissä säännöissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita ja niistä erityisesti kuluttajansuojaa, elinkeinovapautta ja henkilötietojen suojaa. Rahamarkkinarahastoja koskevia uusia yhtenäisiä sääntöjä olisi sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I luku

Yleiset säännökset

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt rahoitusinstrumenteista, joihin rahamarkkinarahasto voi sijoittaa, ja rahamarkkinarahaston sijoitussalkusta ja arvostamisesta sekä unioniin sijoittautunutta tai unionissa hoidettavaa tai markkinoitavaa rahamarkkinarahastoa koskevat raportointivaatimukset.

Tätä asetusta sovelletaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin,

| i. | jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja; |
| --- | --- |

i.

jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja;

| ii. | jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin; |
| --- | --- |

ii.

jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin;

| iii. | ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo. |
| --- | --- |

iii.

ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa asettaa lisävaatimuksia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa kysymyksissä.

1 a artikla

Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen tyypit

Tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot voivat toimia unionissa vain

| (a) | julkiseen velkaan liittyvänä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona; |
| --- | --- |

(a)

julkiseen velkaan liittyvänä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona;

| (b) | yksityissijoittajille tarkoitettuna kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona; tai |
| --- | --- |

(b)

yksityissijoittajille tarkoitettuna kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona; tai

| (c) | alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastona. |
| --- | --- |

(c)

alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastona.

Kaikkia tämän asetuksen viittauksia kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin pidetään viittauksina julkiseen velkaan liittyviin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, yksityissijoittajille tarkoitettuihin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, ellei toisin mainita.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| (1) | ”lyhytaikaisilla varoilla” rahoitusvaroja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta; |
| --- | --- |

(1)

”lyhytaikaisilla varoilla” rahoitusvaroja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta;

| (2) | ”rahamarkkinainstrumenteilla” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan o alakohdassa
  tarkoitettuja siirtokelpoisia instrumentteja, joilla käydään yleensä kauppaa rahamarkkinoilla ja joihin kuuluvat muun muassa valtion velkasitoumukset, kuntatodistukset, sijoitustodistukset, yritystodistukset, pankkivekselit tai keskipitkän tai lyhyen aikavälin velkakirjat, sekä direktiivin 2007/16/EY 3 artiklassa tarkoitetut välineet
  ; |
| --- | --- |

(2)

”rahamarkkinainstrumenteilla” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan o alakohdassa
  tarkoitettuja siirtokelpoisia instrumentteja, joilla käydään yleensä kauppaa rahamarkkinoilla ja joihin kuuluvat muun muassa valtion velkasitoumukset, kuntatodistukset, sijoitustodistukset, yritystodistukset, pankkivekselit tai keskipitkän tai lyhyen aikavälin velkakirjat, sekä direktiivin 2007/16/EY 3 artiklassa tarkoitetut välineet
  ;

| (3) | ”siirtokelpoisilla arvopapereilla” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määriteltyjä siirtokelpoisia arvopapereita; |
| --- | --- |

(3)

”siirtokelpoisilla arvopapereilla” direktiivin 2009/65/EY 2 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määriteltyjä siirtokelpoisia arvopapereita;

| (4) | ”takaisinostosopimuksella” sopimusta, jolla osapuoli siirtää arvopapereita tai niihin liittyviä omistusoikeuksia vastapuolelle ja sitoutuu ostamaan ne takaisin sovittuun hintaan määrättynä tai myöhemmin määrättävänä ajankohtana; |
| --- | --- |

(4)

”takaisinostosopimuksella” sopimusta, jolla osapuoli siirtää arvopapereita tai niihin liittyviä omistusoikeuksia vastapuolelle ja sitoutuu ostamaan ne takaisin sovittuun hintaan määrättynä tai myöhemmin määrättävänä ajankohtana;

| (5) | ”takaisinmyyntisopimuksella” sopimusta, jolla osapuoli vastaanottaa arvopapereita tai omaisuuserään tai arvopaperiin liittyviä omistusoikeuksia vastapuolelta ja sitoutuu myymään ne takaisin sovittuun hintaan määrättynä tai myöhemmin määrättävänä ajankohtana; |
| --- | --- |

(5)

”takaisinmyyntisopimuksella” sopimusta, jolla osapuoli vastaanottaa arvopapereita tai omaisuuserään tai arvopaperiin liittyviä omistusoikeuksia vastapuolelta ja sitoutuu myymään ne takaisin sovittuun hintaan määrättynä tai myöhemmin määrättävänä ajankohtana;

| (6) | ”arvopapereiden lainaksi antamisella” ja ”arvopapereiden lainaksi ottamisella” liiketoimia, joissa laitos tai sen vastapuoli siirtää arvopapereita ja lainanottaja sitoutuu palauttamaan vastaavat arvopaperit myöhempänä ajankohtana tai arvopaperit siirtävän laitoksen pyynnöstä ja joissa on kyse arvopapereiden lainaksi antamisesta sen laitoksen osalta, joka siirtää arvopaperit, ja arvopapereiden lainaksi ottamisesta sen laitoksen osalta, jolle ne siirretään; |
| --- | --- |

(6)

”arvopapereiden lainaksi antamisella” ja ”arvopapereiden lainaksi ottamisella” liiketoimia, joissa laitos tai sen vastapuoli siirtää arvopapereita ja lainanottaja sitoutuu palauttamaan vastaavat arvopaperit myöhempänä ajankohtana tai arvopaperit siirtävän laitoksen pyynnöstä ja joissa on kyse arvopapereiden lainaksi antamisesta sen laitoksen osalta, joka siirtää arvopaperit, ja arvopapereiden lainaksi ottamisesta sen laitoksen osalta, jolle ne siirretään;

| (7) | ”arvopaperistamisella” asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 61 alakohdassa määriteltyä arvopaperistamista; |
| --- | --- |

(7)

”arvopaperistamisella” asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 61 alakohdassa määriteltyä arvopaperistamista;

| (7 a) | ”


  laadukkaalla likvidillä omaisuusvakuudellisella arvopaperilla” hyväksyttyä omaisuusvakuudellista arvopaperia, joka täyttää asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 460 artiklan nojalla annetun komission delegoidun asetuksen N:o .../... 13 artiklassa esitetyt vaatimukset yhtenäisestä määritelmästä hyväksyttäviksi siirtokelpoisiksi varoiksi, joiden likvidiys ja luottoluokka on korkea asetuksen (EU) N:o 575/2013 416 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(7 a)

”


  laadukkaalla likvidillä omaisuusvakuudellisella arvopaperilla” hyväksyttyä omaisuusvakuudellista arvopaperia, joka täyttää asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta asetuksen (EU) N:o 575/2013 460 artiklan nojalla annetun komission delegoidun asetuksen N:o .../... 13 artiklassa esitetyt vaatimukset yhtenäisestä määritelmästä hyväksyttäviksi siirtokelpoisiksi varoiksi, joiden likvidiys ja luottoluokka on korkea asetuksen (EU) N:o 575/2013 416 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti;

| (8) | ”yritysvelalla” sellaisen yrityksen liikkeeseen laskemia velkainstrumentteja, joka tosiasiallisesti tuottaa tavaroita tai muita palveluja kuin finanssipalveluja tai käy niillä kauppaa; |
| --- | --- |

(8)

”yritysvelalla” sellaisen yrityksen liikkeeseen laskemia velkainstrumentteja, joka tosiasiallisesti tuottaa tavaroita tai muita palveluja kuin finanssipalveluja tai käy niillä kauppaa;

| (9) | ”arvostamisella markkinahintaan” positioiden arvostamista saatavilla oleviin, riippumattomista lähteistä peräisin oleviin päätöshintoihin, mukaan lukien pörssihintoihin, näytöllä julkistettaviin hintoihin tai useiden riippumattomien tunnettujen arvopaperinvälittäjien antamiin hintatarjouksiin; |
| --- | --- |

(9)

”arvostamisella markkinahintaan” positioiden arvostamista saatavilla oleviin, riippumattomista lähteistä peräisin oleviin päätöshintoihin, mukaan lukien pörssihintoihin, näytöllä julkistettaviin hintoihin tai useiden riippumattomien tunnettujen arvopaperinvälittäjien antamiin hintatarjouksiin;

| (10) | ”malliin perustuvalla arvostamisella” arvostamista, joka edellyttää vertailuanalyysia, ekstrapolointia tai muuta yhteen tai useampaan markkinatietoon perustuvaa laskentaa; |
| --- | --- |

(10)

”malliin perustuvalla arvostamisella” arvostamista, joka edellyttää vertailuanalyysia, ekstrapolointia tai muuta yhteen tai useampaan markkinatietoon perustuvaa laskentaa;

| (11) | ”jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla arvostusmenetelmällä” menetelmää, joka perustuu omaisuuserän hankintamenoon, jonka arvo mukautetaan preemioiden (tai diskonttojen) jaksottamiseen erääntymispäivään saakka; |
| --- | --- |

(11)

”jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla arvostusmenetelmällä” menetelmää, joka perustuu omaisuuserän hankintamenoon, jonka arvo mukautetaan preemioiden (tai diskonttojen) jaksottamiseen erääntymispäivään saakka;

| (12) | ”kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka pitää osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon muuttumattomana, jossa rahaston tuottoja kerrytetään päivittäin tai jossa ne voidaan maksaa sijoittajalle ja jossa varat arvostetaan yleensä jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä tai nettoarvo pyöristetään lähimpään prosenttiyksikköön tai kyseisen valuutan määräiseen vasta-arvoon; |
| --- | --- |

(12)

”kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka pitää osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon muuttumattomana, jossa rahaston tuottoja kerrytetään päivittäin tai jossa ne voidaan maksaa sijoittajalle ja jossa varat arvostetaan yleensä jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä tai nettoarvo pyöristetään lähimpään prosenttiyksikköön tai kyseisen valuutan määräiseen vasta-arvoon;

| (12 a) | ”yksityissijoittajille tarkoitetulla kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoa, jota voivat merkitä vain hyväntekeväisyysjärjestöt, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, viranomaiset ja julkiset säätiöt; |
| --- | --- |

(12 a)

”yksityissijoittajille tarkoitetulla kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoa, jota voivat merkitä vain hyväntekeväisyysjärjestöt, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, viranomaiset ja julkiset säätiöt;

| (12 b) | ”alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka täyttää 27 artiklan 1–4 kohdassa asetetut vaatimukset; |
| --- | --- |

(12 b)

”alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka täyttää 27 artiklan 1–4 kohdassa asetetut vaatimukset;

| (13) | ”lyhyellä rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka sijoittaa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin hyväksyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin; |
| --- | --- |

(13)

”lyhyellä rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka sijoittaa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin hyväksyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin;

| (14) | ”tavanomaisella rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka sijoittaa 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin hyväksyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin; |
| --- | --- |

(14)

”tavanomaisella rahamarkkinarahastolla” rahamarkkinarahastoa, joka sijoittaa 9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin hyväksyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin;

| (15) | ”luottolaitoksella” asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä luottolaitosta; |
| --- | --- |

(15)

”luottolaitoksella” asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määriteltyä luottolaitosta;

| (16) | ”rahamarkkinarahaston toimivaltaisella viranomaisella”






  (a) | yhteissijoitusyrityksen osalta direktiivin 2009/65/EY 97 artiklan mukaisesti nimettyä yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltion toimivaltaista viranomaista; |
| --- | --- | --- |

(16)

”rahamarkkinarahaston toimivaltaisella viranomaisella”

(a)

yhteissijoitusyrityksen osalta direktiivin 2009/65/EY 97 artiklan mukaisesti nimettyä yhteissijoitusyrityksen kotijäsenvaltion toimivaltaista viranomaista;

| (b) | unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta toimivaltaista viranomaista direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan p alakohdassa määritellyssä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

(b)

unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta toimivaltaista viranomaista direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan p alakohdassa määritellyssä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltiossa;

| (c) | unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta
  jotakin seuraavista:








  i) | sen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jossa unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa markkinoidaan unionissa ilman passia; |
| --- | --- | --- |

(c)

unionin ulkopuolelle sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston osalta
  jotakin seuraavista:

i)

sen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jossa unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa markkinoidaan unionissa ilman passia;

| ii) | unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa hoitavan unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltaista viranomaista, kun unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa markkinoidaan unionissa passin nojalla tai sitä ei markkinoida unionissa; |
| --- | --- |

ii)

unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa hoitavan unioniin sijoittautuneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltaista viranomaista, kun unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa markkinoidaan unionissa passin nojalla tai sitä ei markkinoida unionissa;

| iii) | viitejäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jos unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa ei hoida unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ja jos sitä markkinoidaan unionissa passin nojalla; |
| --- | --- |

iii)

viitejäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jos unionin ulkopuolelle sijoittautunutta vaihtoehtoista sijoitusrahastoa ei hoida unioniin sijoittautunut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ja jos sitä markkinoidaan unionissa passin nojalla;

| (17) | ”rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, jossa rahamarkkinarahasto on saanut toimiluvan; |
| --- | --- |

(17)

”rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, jossa rahamarkkinarahasto on saanut toimiluvan;

| (18) | ”painotetulla keskimääräisellä maturiteetilla (Weighted Average Maturity, WAM)” kaikkien rahastossa olevien kohde-etuuksien keskimääräistä maturiteettia, joka ulottuu lailliseen eräpäivään tai, jos kyseinen aika on lyhyempi, seuraavaan koron tarkistukseen rahamarkkinakorkoa vastaavaksi ja jossa otetaan huomioon, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on suhteellisesti; |
| --- | --- |

(18)

”painotetulla keskimääräisellä maturiteetilla (Weighted Average Maturity, WAM)” kaikkien rahastossa olevien kohde-etuuksien keskimääräistä maturiteettia, joka ulottuu lailliseen eräpäivään tai, jos kyseinen aika on lyhyempi, seuraavaan koron tarkistukseen rahamarkkinakorkoa vastaavaksi ja jossa otetaan huomioon, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on suhteellisesti;

| (19) | ”painotetulla keskimääräisellä elinajalla (Weighted Average Life, WAL)” keskimääräistä aikaa, joka ulottuu kaikkien rahastossa olevien kohde-etuuksien lailliseen eräpäivään ja jossa otetaan huomioon, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on suhteellisesti; |
| --- | --- |

(19)

”painotetulla keskimääräisellä elinajalla (Weighted Average Life, WAL)” keskimääräistä aikaa, joka ulottuu kaikkien rahastossa olevien kohde-etuuksien lailliseen eräpäivään ja jossa otetaan huomioon, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on suhteellisesti;

| (20) | ”laillisella eräpäivällä” päivämäärää, jona arvopaperin pääoma on maksettava kokonaan takaisin ja johon ei liity minkäänlaista optiota; |
| --- | --- |

(20)

”laillisella eräpäivällä” päivämäärää, jona arvopaperin pääoma on maksettava kokonaan takaisin ja johon ei liity minkäänlaista optiota;

| (21) | ”jäljellä olevalla maturiteetilla” aikaa lailliseen eräpäivään saakka; |
| --- | --- |

(21)

”jäljellä olevalla maturiteetilla” aikaa lailliseen eräpäivään saakka;

| (22) | ”lyhyeksimyynnillä” rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä. |
| --- | --- |

(22)

”lyhyeksimyynnillä” rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä.

| (22 a)” | julkiseen velkaan liittyvällä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoa, joka investoi 99,5 prosenttia varoistaan julkisen sektorin velkainstrumentteihin ja vuoteen 2020 mennessä vähintään 80 prosenttia varoistaan EU:n julkisen sektorin velkainstrumentteihin; kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi kasvatettava vähitellen julkiseen velkaan liittyviä sijoituksiaan; |
| --- | --- |

(22 a)”

julkiseen velkaan liittyvällä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastolla” kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoa, joka investoi 99,5 prosenttia varoistaan julkisen sektorin velkainstrumentteihin ja vuoteen 2020 mennessä vähintään 80 prosenttia varoistaan EU:n julkisen sektorin velkainstrumentteihin; kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen olisi kasvatettava vähitellen julkiseen velkaan liittyviä sijoituksiaan;

| (22 b) | ”ulkopuolisella tuella” kolmannen osapuolen, rahamarkkinarahaston järjestäjä mukaan lukien, tarjoamaa suoraa tai välillistä tukea, joka on tarkoitettu tai joka johtaisi käytännössä rahamarkkinarahaston likviditeetin takaamiseen tai rahamarkkinarahaston osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon vakauttamiseen ja jota on se, että








  (a) | kolmas osapuoli antaa rahamarkkinarahastolle käteisvaroja; |
| --- | --- | --- |

(22 b)

”ulkopuolisella tuella” kolmannen osapuolen, rahamarkkinarahaston järjestäjä mukaan lukien, tarjoamaa suoraa tai välillistä tukea, joka on tarkoitettu tai joka johtaisi käytännössä rahamarkkinarahaston likviditeetin takaamiseen tai rahamarkkinarahaston osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon vakauttamiseen ja jota on se, että

(a)

kolmas osapuoli antaa rahamarkkinarahastolle käteisvaroja;

| (b) | kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston omaisuuseriä ylihintaan; |
| --- | --- |

(b)

kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston omaisuuseriä ylihintaan;

| (c) | kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston osuuksia tai osakkeita lisätäkseen rahaston likviditeettiä; |
| --- | --- |

(c)

kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston osuuksia tai osakkeita lisätäkseen rahaston likviditeettiä;

| (d) | kolmas osapuoli laskee liikkeeseen minkä tahansa eksplisiittisen tai implisiittisen vakuuden, takauksen tai tukikirjeen rahamarkkinarahaston hyväksi; |
| --- | --- |

(d)

kolmas osapuoli laskee liikkeeseen minkä tahansa eksplisiittisen tai implisiittisen vakuuden, takauksen tai tukikirjeen rahamarkkinarahaston hyväksi;

| (e) | kolmas osapuoli toteuttaa muita toimia, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena on pitää yllä rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiilia tai osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa; |
| --- | --- |

(e)

kolmas osapuoli toteuttaa muita toimia, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena on pitää yllä rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiilia tai osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa;

| (22 c)” | EU:n julkisen sektorin velkainstrumenteilla” julkisen sektorin velkainstrumentteja, jotka ovat käteistä, jäsenvaltioiden omaisuutta tai takaisinmyyntisopimuksia, joiden vakuutena on Euroopan unionin toimielinten, elinten tai laitosten, muiden muassa Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja Euroopan strategisten investointien rahaston, julkinen velka; |
| --- | --- |

(22 c)”

EU:n julkisen sektorin velkainstrumenteilla” julkisen sektorin velkainstrumentteja, jotka ovat käteistä, jäsenvaltioiden omaisuutta tai takaisinmyyntisopimuksia, joiden vakuutena on Euroopan unionin toimielinten, elinten tai laitosten, muiden muassa Euroopan keskuspankin, Euroopan vakausmekanismin, Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja Euroopan strategisten investointien rahaston, julkinen velka;

| (22 d) | ”julkisen sektorin velkainstrumenteilla” käteistä, valtion omaisuutta tai takaisinmyyntisopimuksia, joiden vakuutena on rahamarkkinarahaston hoitajan määrittämän hyväksyttävän julkisyhteisön velka. |
| --- | --- |

(22 d)

”julkisen sektorin velkainstrumenteilla” käteistä, valtion omaisuutta tai takaisinmyyntisopimuksia, joiden vakuutena on rahamarkkinarahaston hoitajan määrittämän hyväksyttävän julkisyhteisön velka.

3 artikla

Toimiluvan myöntäminen rahamarkkinarahastolle

1.   Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavaa yritystä ei saa perustaa unioniin tai hoitaa tai markkinoida unionissa rahamarkkinarahastona, jollei sille ole myönnetty tämän asetuksen mukaista toimilupaa.

Toimilupa on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.

2.   Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavalle yritykselle, jolla on direktiivin 2009/65/EY mukaan oltava toimilupa voidakseen toimia yhteissijoitusyrityksenä, myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona direktiivin 2009/65/EY mukaisen toimilupamenettelyn yhteydessä.

3.   Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavalle yritykselle, joka on vaihtoehtoinen sijoitusrahasto, myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona 4 artiklan mukaisesti.

4.   Yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavalle yritykselle saa myöntää luvan toimia rahamarkkinarahastona ainoastaan, jos rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen katsoo, että rahamarkkinarahasto pystyy täyttämään kaikki tämän asetuksen vaatimukset.

5.   Rahamarkkinarahaston on toimiluvan myöntämistä varten toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselleen seuraavat asiakirjat:

| (a) | rahaston säännöt tai perustamisasiakirjat; |
| --- | --- |

(a)

rahaston säännöt tai perustamisasiakirjat;

| (b) | rahaston hoitajan tunnistetiedot; |
| --- | --- |

(b)

rahaston hoitajan tunnistetiedot;

| (c) | säilytysyhteisön tunnistetiedot; |
| --- | --- |

(c)

säilytysyhteisön tunnistetiedot;

| (d) | rahamarkkinarahaston kuvaus tai muut tiedot, jotka ovat sijoittajien saatavilla; |
| --- | --- |

(d)

rahamarkkinarahaston kuvaus tai muut tiedot, jotka ovat sijoittajien saatavilla;

| (e) | kuvaus tai muut tiedot järjestelyistä ja menettelyistä, jotka tarvitaan II–VII luvun vaatimusten noudattamiseksi; |
| --- | --- |

(e)

kuvaus tai muut tiedot järjestelyistä ja menettelyistä, jotka tarvitaan II–VII luvun vaatimusten noudattamiseksi;

| (f) | muut tiedot tai asiakirjat, jotka rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen vaatii sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

(f)

muut tiedot tai asiakirjat, jotka rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen vaatii sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa vahvistettuja vaatimuksia noudatetaan.

6.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava tämän asetuksen nojalla myönnetyistä tai peruutetuista toimiluvista EAMV:lle neljännesvuosittain.

7.   EAMV pitää julkista keskusrekisteriä, joka sisältää tiedot kustakin tämän asetuksen nojalla toimiluvan saaneesta rahamarkkinarahastosta, sen luokittelusta ja hoitajasta sekä sen toimivaltaisesta viranomaisesta. Rekisteri on asetettava saataville sähköisessä muodossa.

4 artikla

Menettely, jolla vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona

1.   Vaihtoehtoiselle sijoitusrahastolle myönnetään lupa toimia rahamarkkinarahastona vain, jos sen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt direktiivin 2011/61/EU nojalla toimiluvan saaneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan hakemuksen hoitaa vaihtoehtoista sijoitusrahastoa sekä rahaston säännöt ja säilytysyhteisön valinnan.

2.   Jättäessään vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitamista koskevan hakemuksen toimiluvan saaneen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on toimitettava rahamarkkinarahaston toimivaltaiselle viranomaiselle

| (a) | säilytysyhteisön kanssa tehty kirjallinen sopimus; |
| --- | --- |

(a)

säilytysyhteisön kanssa tehty kirjallinen sopimus;

| (b) | tiedot tehtävien siirtämistä koskevista järjestelyistä, jotka liittyvät vaihtoehtoisen sijoitusrahaston salkunhoitoon, riskienhallintaan ja hallintoon; |
| --- | --- |

(b)

tiedot tehtävien siirtämistä koskevista järjestelyistä, jotka liittyvät vaihtoehtoisen sijoitusrahaston salkunhoitoon, riskienhallintaan ja hallintoon;

| (c) | tiedot sen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategioista, riskiprofiilista ja muista ominaisuuksista, jonka hoitamiseen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on saanut toimiluvan. |
| --- | --- |

(c)

tiedot sen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston sijoitusstrategioista, riskiprofiilista ja muista ominaisuuksista, jonka hoitamiseen vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja on saanut toimiluvan.

Rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen voi pyytää vaihtoehtoisen sijoitusrahaston toimivaltaiselta viranomaiselta selvennyksiä ja tietoja edellisessä alakohdassa tarkoitetuista asiakirjoista tai todistusta siitä, kuuluvatko rahamarkkinarahastot vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle rahaston hoitamista varten myönnetyn toimiluvan piiriin. Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltaisen viranomaisen on vastattava rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa.

3.   Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan on viipymättä ilmoitettava 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen mahdollisista myöhemmistä muutoksista rahamarkkinarahaston toimivaltaiselle viranomaiselle.

4.   Rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen voi hylätä vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan hakemuksen vain, jos

| (a) | vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei noudata tätä asetusta; |
| --- | --- |

(a)

vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei noudata tätä asetusta;

| (b) | vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei noudata direktiiviä 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei noudata direktiiviä 2011/61/EU;

| (c) | vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltainen viranomainen ei ole antanut sille lupaa hoitaa rahamarkkinarahastoja; |
| --- | --- |

(c)

vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltainen viranomainen ei ole antanut sille lupaa hoitaa rahamarkkinarahastoja;

| (d) | vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei ole toimittanut 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja. |
| --- | --- |

(d)

vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja ei ole toimittanut 2 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja.

Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen on ennen hakemuksen hylkäämistä kuultava vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajan toimivaltaista viranomaista.

5.   Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston rahamarkkinarahastona toimimista koskevan luvan myöntämisen ehdoksi ei saa asettaa vaatimusta, että vaihtoehtoista sijoitusrahastoa hoitaa kyseisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltiossa toimiluvan saanut vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja tai että vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitaja harjoittaa toimintaa vaihtoehtoisen sijoitusrahaston kotijäsenvaltiossa tai siirtää toimintoja sinne.

6.   Vaihtoehtoisen sijoitusrahaston hoitajalle on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa täydellisen hakemuksen jättämisestä, onko vaihtoehtoisen sijoitusrahaston rahamarkkinarahastona toimimista koskeva lupa myönnetty.

7.   Rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen ei saa myöntää toimilupaa, jos vaihtoehtoisella sijoitusrahastolla on oikeudellinen este pitää osuuksiaan tai osakkeitaan kaupan kotijäsenvaltiossaan.

5 artikla

”Rahamarkkinarahasto”-nimityksen käyttö

1.   Yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto saa käyttää itsestään tai liikkeeseen laskemiensa osuuksien tai osakkeiden yhteydessä nimitystä ”rahamarkkinarahasto” vain, jos kyseinen yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto on saanut tämän asetuksen mukaisen toimiluvan.

Yhteissijoitusyritys tai vaihtoehtoinen sijoitusrahasto saa käyttää rahamarkkinarahastoon viittaavaa nimitystä tai käyttää sellaisia ilmaisuja kuin ”käteisvarat”, ”likvidi”, ”raha”, ”erittäin likvidit varat” ja ”talletuksen kaltainen” tai vastaavia ilmaisuja vain, jos se on saanut tämän asetuksen mukaisen toimiluvan.

2.   ”Rahamarkkinarahasto”-nimityksen, rahamarkkinarahastoon viittaavan nimityksen tai 1 kohdassa mainittujen ilmaisujen käyttö käsittää niiden käytön kaikissa ulkoisissa tai sisäisissä asiakirjoissa, raporteissa, lausunnoissa, mainoksissa, tiedonannoissa, kirjeissä tai muissa aineistoissa, jotka on osoitettu tai tarkoitettu jaettavaksi mahdollisille sijoittajille, osuudenhaltijoille, osakkeenomistajille tai toimivaltaisille viranomaisille kirjallisessa, suullisessa, sähköisessä tai muussa muodossa.

6 artikla

Sovellettavat säännöt

1.   Rahamarkkinarahaston on aina noudatettava tämän asetuksen säännöksiä.

2.   Rahamarkkinarahaston, joka on yhteissijoitusyritys, sekä sen hoitajan on aina noudatettava direktiivin 2009/65/EY vaatimuksia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

3.   Rahamarkkinarahaston, joka on vaihtoehtoinen sijoitusrahasto, sekä sen hoitajan on aina noudatettava direktiivin 2011/61/EU vaatimuksia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

4.   Rahamarkkinarahaston hoitajan vastuulla on varmistaa, että tätä asetusta noudatetaan. Kyseinen rahastonhoitaja on vastuussa kaikista tappioista tai vahingoista, jotka johtuvat tämän asetuksen noudattamatta jättämisestä.

5.   Tämä asetus ei estä rahamarkkinarahastoja soveltamasta sijoitusrajoituksia, jotka ovat tiukempia kuin tässä asetuksessa edellytetään.

II luku

Rahamarkkinarahastojen sijoituspolitiikkoja koskevat velvoitteet

I JAKSO

YLEISET SÄÄNNÖT JA HYVÄKSYTTÄVÄT OMAISUUSERÄT

7 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Jos rahamarkkinarahasto koostuu useammasta kuin yhdestä alarahastosta, kutakin alarahastoa pidetään erillisenä rahamarkkinarahastona II–VII lukua sovellettaessa.

2.   Yhteissijoitusyrityksenä toimiluvan saaneisiin rahamarkkinarahastoihin ei sovelleta sijoituspolitiikkaa koskevia velvoitteita, jotka vahvistetaan direktiivin 2009/65/EY 49, 50 ja 50 a artiklassa, 51 artiklan 2 kohdassa ja 52–57 artiklassa, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti toisin säädetä.

8 artikla

Hyväksyttävät omaisuuserät

1.   Rahamarkkinarahasto saa sijoittaa ainoastaan yhteen tai useampaan seuraavista rahoitusvarojen luokista ja ainoastaan tässä asetuksessa asetetuin edellytyksin:

| (a) | rahamarkkinainstrumentit; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinainstrumentit;

| (a a) | rahoitusinstrumentit, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana ovat yhdessä tai erikseen jäsenvaltioiden keskus-, alue- tai paikallisviranomaiset, jäsenvaltioiden keskuspankit tai Euroopan unionin toimielimet, elimet tai laitokset, muiden muassa Euroopan keskuspankki, taikka Euroopan investointipankki, Euroopan investointirahasto, uusi Euroopan strategisten investointien rahasto, Euroopan vakausmekanismi, Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Euroopan neuvoston kehityspankki tai Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki; |
| --- | --- |

(a a)

rahoitusinstrumentit, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana ovat yhdessä tai erikseen jäsenvaltioiden keskus-, alue- tai paikallisviranomaiset, jäsenvaltioiden keskuspankit tai Euroopan unionin toimielimet, elimet tai laitokset, muiden muassa Euroopan keskuspankki, taikka Euroopan investointipankki, Euroopan investointirahasto, uusi Euroopan strategisten investointien rahasto, Euroopan vakausmekanismi, Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Euroopan neuvoston kehityspankki tai Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki;

| (b) | luottolaitoksissa olevat talletukset; |
| --- | --- |

(b)

luottolaitoksissa olevat talletukset;

| (c) | hyväksyttävät
  johdannaisinstrumentit
  , joita käytetään yksinomaan suojaustarkoituksessa
  ; |
| --- | --- |

(c)

hyväksyttävät
  johdannaisinstrumentit
  , joita käytetään yksinomaan suojaustarkoituksessa
  ;

| (d) | takaisinmyyntisopimukset
  tai takaisinostosopimukset, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:








  i) | vakuutena käytettäviä omaisuuseriä ei myydä, sijoiteta uudelleen tai pantata; |
| --- | --- | --- |

(d)

takaisinmyyntisopimukset
  tai takaisinostosopimukset, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

vakuutena käytettäviä omaisuuseriä ei myydä, sijoiteta uudelleen tai pantata;

| ii) | takaisinostosopimus tehdään vain väliaikaisesti eikä sijoitustarkoituksessa; |
| --- | --- |

ii)

takaisinostosopimus tehdään vain väliaikaisesti eikä sijoitustarkoituksessa;

| iii) | rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla; |
| --- | --- |

iii)

rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla;

| iv) | käteisvarat, jotka rahamarkkinarahasto saa takaisinostosopimuksen osana, ovat enintään 10 prosenttia sen omaisuuseristä eikä niitä siirretä, sijoiteta uudelleen tai muuten käytetä uudelleen. |
| --- | --- |

iv)

käteisvarat, jotka rahamarkkinarahasto saa takaisinostosopimuksen osana, ovat enintään 10 prosenttia sen omaisuuseristä eikä niitä siirretä, sijoiteta uudelleen tai muuten käytetä uudelleen.

2.   Rahamarkkinarahasto ei saa suorittaa mitään seuraavista toiminnoista:

| (a) | sijoittaa muihin kuin 1 kohdassa mainittuihin omaisuuseriin; |
| --- | --- |

(a)

sijoittaa muihin kuin 1 kohdassa mainittuihin omaisuuseriin;

| (b) | myydä rahamarkkinainstrumentteja lyhyeksi; |
| --- | --- |

(b)

myydä rahamarkkinainstrumentteja lyhyeksi;

| (c) | ottaa
  pörssilistattuihin rahastoihin,
  osakkeisiin tai hyödykkeisiin suoraan tai epäsuorasti liittyviä vastuita, myöskään johdannaisten, niihin oikeuttavien todistusten, niihin perustuvien indeksien tai muiden sellaisten välineiden tai instrumenttien kautta, joilla se saisi tällaisia vastuita; |
| --- | --- |

(c)

ottaa
  pörssilistattuihin rahastoihin,
  osakkeisiin tai hyödykkeisiin suoraan tai epäsuorasti liittyviä vastuita, myöskään johdannaisten, niihin oikeuttavien todistusten, niihin perustuvien indeksien tai muiden sellaisten välineiden tai instrumenttien kautta, joilla se saisi tällaisia vastuita;

| (d) | tehdä arvopapereiden lainaksi antamista tai lainaksi ottamista koskevia sopimuksia ▌tai muita sopimuksia, jotka rasittaisivat rahamarkkinarahaston omaisuuseriä; |
| --- | --- |

(d)

tehdä arvopapereiden lainaksi antamista tai lainaksi ottamista koskevia sopimuksia ▌tai muita sopimuksia, jotka rasittaisivat rahamarkkinarahaston omaisuuseriä;

| (e) | ottaa ja antaa lainaksi käteisvaroja; |
| --- | --- |

(e)

ottaa ja antaa lainaksi käteisvaroja;

| (e a) | sijoittaa muihin rahamarkkinarahastoihin. |
| --- | --- |

(e a)

sijoittaa muihin rahamarkkinarahastoihin.

9 artikla

Hyväksyttävät rahamarkkinainstrumentit

1.   Rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

| (a) | se kuuluu johonkin direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b, c tai h alakohdassa tarkoitettuun rahamarkkinainstrumenttien luokkaan; |
| --- | --- |

(a)

se kuuluu johonkin direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b, c tai h alakohdassa tarkoitettuun rahamarkkinainstrumenttien luokkaan;

| (b) | sillä on jompikumpi seuraavista vaihtoehtoisista ominaisuuksista:






  i) | sen laillinen maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää; |
| --- | --- | --- |

(b)

sillä on jompikumpi seuraavista vaihtoehtoisista ominaisuuksista:

i)

sen laillinen maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää;

| ii) | sen jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää;
  tai |
| --- | --- |

ii)

sen jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää;
  tai

| iii) | se hyväksytään 2 artiklan 7 a kohdassa tarkoitetuksi laadukkaaksi likvidiksi omaisuusvakuudelliseksi arvopaperiksi; |
| --- | --- |

iii)

se hyväksytään 2 artiklan 7 a kohdassa tarkoitetuksi laadukkaaksi likvidiksi omaisuusvakuudelliseksi arvopaperiksi;

| (c) | rahamarkkinainstrumentin liikkeeseenlaskijalle on myönnetty jompikumpi kahdesta korkeimmasta sisäisestä luottoluokituksesta tämän asetuksen
  18
   artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinainstrumentin liikkeeseenlaskijalle on myönnetty jompikumpi kahdesta korkeimmasta sisäisestä luottoluokituksesta tämän asetuksen
  18
   artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti;

| (d) | jos rahamarkkinainstrumentissa on kyse arvopaperistamiseen liittyvästä vastuusta, kyseinen instrumentti täyttää 10 artiklassa säädetyt lisävaatimukset. |
| --- | --- |

(d)

jos rahamarkkinainstrumentissa on kyse arvopaperistamiseen liittyvästä vastuusta, kyseinen instrumentti täyttää 10 artiklassa säädetyt lisävaatimukset.

2.   Tavanomaisen rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa myös sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, jonka tuotto tarkistetaan rahamarkkinakorkoja vastaavaksi 397 päivän välein tai tiheämmin väliajoin ja jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta.

3.   Edellä olevaa 1 kohdan c alakohtaa ei sovelleta jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin.

10 artikla

Hyväksyttävät arvopaperistamiset

1.   
  Arvopaperistaminen on hyväksyttävä
  , jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | kohde-etuuteen liittyvä vastuu tai vastuuryhmä muodostuu pelkästään
  hyväksyttävästä velasta ja on riittävän hajautettu
  ; |
| --- | --- |

(a)

kohde-etuuteen liittyvä vastuu tai vastuuryhmä muodostuu pelkästään
  hyväksyttävästä velasta ja on riittävän hajautettu
  ;

| (b) | kohde-etuutena olevalla
  hyväksyttävällä velalla
  on hyvä luottoluokitus ja likviditeetti; |
| --- | --- |

(b)

kohde-etuutena olevalla
  hyväksyttävällä velalla
  on hyvä luottoluokitus ja likviditeetti;

| (c) | kohde-etuutena olevan
  hyväksyttävän velan
  laillinen maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää tai sen jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää. |
| --- | --- |

(c)

kohde-etuutena olevan
  hyväksyttävän velan
  laillinen maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on enintään 397 päivää tai sen jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää.

1 a.
     
  Edellä 2 artiklan 7 a kohdassa tarkoitettuja laadukkaita likvidejä omaisuusvakuudellisia arvopapereita pidetään hyväksyttävinä arvopaperistamisina.

1 b.
     
  Lyhytaikaisia omaisuusvakuudellisia rahamarkkinavelkakirjoja pidetään hyväksyttävinä arvopaperistamisina edellyttäen, että ne ovat asetuksen (EU) N:o 575/2013 mukaisesti likvidejä ja että kohde-etuutena olevalla velalla on hyvä luottoluokitus.

2.   
  Komissio hyväksyy 44 artiklan mukaisesti [kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta] delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet yksinkertaisen, avoimen ja standardoidun arvopaperistamisen määrittämiseksi kunkin seuraavan näkökohdan osalta:

| (a) | edellytykset ja olosuhteet, joiden vallitessa kohde-etuuteen liittyvän vastuun tai vastuuryhmän katsotaan muodostuvan pelkästään
  hyväksyttävästä velasta, ja se, katsotaanko se riittävän hajautetuksi
  ; |
| --- | --- |

(a)

edellytykset ja olosuhteet, joiden vallitessa kohde-etuuteen liittyvän vastuun tai vastuuryhmän katsotaan muodostuvan pelkästään
  hyväksyttävästä velasta, ja se, katsotaanko se riittävän hajautetuksi
  ;

| (b) | edellytykset ja numeeriset kynnysarvot, jotka määräävät sen, milloin
  kohde-etuutena olevalla velalla
  on hyvä luottoluokitus ja likviditeetti; |
| --- | --- |

(b)

edellytykset ja numeeriset kynnysarvot, jotka määräävät sen, milloin
  kohde-etuutena olevalla velalla
  on hyvä luottoluokitus ja likviditeetti;

| (b a) | arvopaperistamisen ja sen kohde-etuuksien avoimuusvaatimukset.



  Komissio varmistaa yhteydessä yhdenmukaisuuden asetuksen (EU) N:o 575/2013 460 artiklan ja vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/138/EY 135 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten kanssa ja ottaa huomioon niiden arvopaperistamisten erityispiirteet, joiden maturiteetti liikkeeseenlaskuhetkellä on alle 397 päivää.


  Lisäksi komissio hyväksyy [kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta] delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään perusteet korkean luottoluokan velan ja likvidien lyhytaikaisten omaisuusvakuudellisten rahamarkkinavelkakirjojen määrittämiseksi 1a kohdan osalta. Tässä yhteydessä komissio varmistaa johdonmukaisuuden Euroopan pankkiviranomaisen asiaan liittyvän työn kanssa ja tukee sitä. |
| --- | --- |

(b a)

arvopaperistamisen ja sen kohde-etuuksien avoimuusvaatimukset.

11 artikla

Hyväksyttävät luottolaitoksissa olevat talletukset

Rahamarkkinarahasto saa sijoittaa luottolaitoksessa olevaan talletukseen, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | talletus maksetaan vaadittaessa tai se voidaan nostaa milloin tahansa; |
| --- | --- |

(a)

talletus maksetaan vaadittaessa tai se voidaan nostaa milloin tahansa;

| (b) | talletuksen maturiteetti on enintään 12 kuukautta; |
| --- | --- |

(b)

talletuksen maturiteetti on enintään 12 kuukautta;

| (c) | luottolaitoksen sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa tai, jos sen sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa, siihen sovelletaan toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joita pidetään asetuksen (EU) N:o 575/2013 107 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti unionin lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia vastaavina. |
| --- | --- |

(c)

luottolaitoksen sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa tai, jos sen sääntömääräinen kotipaikka on kolmannessa maassa, siihen sovelletaan toiminnan vakautta koskevia sääntöjä, joita pidetään asetuksen (EU) N:o 575/2013 107 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti unionin lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia vastaavina.

12 artikla

Hyväksyttävät johdannaisinstrumentit

Rahamarkkinarahasto saa sijoittaa johdannaisinstrumenttiin, jos sillä käydään kauppaa direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetulla säännellyllä markkinapaikalla
  tai jos siihen sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 648/2012 tarkoitettua määritysvelvollisuutta, edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät ▌:

| (a) | johdannaisinstrumentin kohde-etuus koostuu koroista, valuuttakursseista, valuutoista tai indekseistä, jotka edustavat jotakin näistä luokista; |
| --- | --- |

(a)

johdannaisinstrumentin kohde-etuus koostuu koroista, valuuttakursseista, valuutoista tai indekseistä, jotka edustavat jotakin näistä luokista;

| (b) | johdannaisinstrumentilla pyritään ainoastaan suojautumaan duraatio- ja valuuttariskeiltä, jotka liittyvät rahamarkkinarahaston muihin sijoituksiin; |
| --- | --- |

(b)

johdannaisinstrumentilla pyritään ainoastaan suojautumaan duraatio- ja valuuttariskeiltä, jotka liittyvät rahamarkkinarahaston muihin sijoituksiin;

| (c) | johdannaisinstrumenttien
  vastapuolet ovat toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja valvonnan alaisia laitoksia, jotka kuuluvat rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin luokkiin; |
| --- | --- |

(c)

johdannaisinstrumenttien
  vastapuolet ovat toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja valvonnan alaisia laitoksia, jotka kuuluvat rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiin luokkiin;

| (d) | johdannaisten
  arvo määritetään luotettavasti ja todennettavasti päivittäin, ja ne voidaan rahamarkkinarahaston aloitteesta milloin tahansa myydä, muuttaa rahaksi tai kattaa vastakkaisella toimella niiden käypään arvoon. |
| --- | --- |

(d)

johdannaisten
  arvo määritetään luotettavasti ja todennettavasti päivittäin, ja ne voidaan rahamarkkinarahaston aloitteesta milloin tahansa myydä, muuttaa rahaksi tai kattaa vastakkaisella toimella niiden käypään arvoon.

13 artikla

Hyväksyttävät takaisinmyyntisopimukset

1.   Rahamarkkinarahasto saa tehdä takaisinmyyntisopimuksen, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla;

| (b) | takaisinmyyntisopimuksen osana saatujen omaisuuserien markkina-arvo on aina vähintään yhtä suuri kuin
  jaettujen
  käteisvarojen arvo. |
| --- | --- |

(b)

takaisinmyyntisopimuksen osana saatujen omaisuuserien markkina-arvo on aina vähintään yhtä suuri kuin
  jaettujen
  käteisvarojen arvo.

2.   Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamien omaisuuserien on oltava 9 artiklan
  säännösten
  mukaisia rahamarkkinainstrumentteja.

3.   Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan 10 artiklassa tarkoitettuja arvopaperistamisia takaisinmyyntisopimuksen osana. ▌

4.   Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamat omaisuuserät on otettava huomioon laskettaessa tässä asetuksessa vahvistettuja hajautus- ja keskittymärajoja.
  Näitä omaisuuseriä ei saa myydä, sijoittaa uudelleen, pantata tai siirtää muulla tavoin toiselle.

5.   Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, rahamarkkinarahasto saa ottaa vastaan takaisinmyyntisopimuksen osana likvidejä siirtokelpoisia arvopapereita tai muita kuin 9 artiklan
  säännösten
  mukaisia rahamarkkinainstrumentteja, jos kyseiset omaisuuserät täyttävät jommankumman seuraavista edellytyksistä:

| (a) | niillä on hyvä luottoluokitus ja niiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskusviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi tai Euroopan investointipankki; |
| --- | --- |

(a)

niillä on hyvä luottoluokitus ja niiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskusviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi tai Euroopan investointipankki;

| (b) | niiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki, jolloin edellytetään, että omaisuuserän liikkeeseen
  laskeva
  kolmannen maan
  liikkeeseenlaskija on läpäissyt sisäisen arvioinnin
  tämän asetuksen 16–19 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(b)

niiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki, jolloin edellytetään, että omaisuuserän liikkeeseen
  laskeva
  kolmannen maan
  liikkeeseenlaskija on läpäissyt sisäisen arvioinnin
  tämän asetuksen 16–19 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Ensimmäisen alakohdan mukaisesti takaisinmyyntisopimuksen osana saaduista omaisuuseristä on ilmoitettava rahamarkkinarahaston sijoittajille.

Ensimmäisen alakohdan mukaisesti takaisinmyyntisopimuksen osana saatuihin omaisuuseriin sovelletaan 14 artiklan 6 kohdassa vahvistettuja sääntöjä.

5 a.
     
  Rahamarkkinarahasto voi ottaa luottoa tai tehdä takaisinostosopimuksia, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | takaisinostosopimus tehdään vain väliaikaisesti enintään seitsemän työpäivän ajaksi eikä sijoitustarkoituksessa; |
| --- | --- |

(a)

takaisinostosopimus tehdään vain väliaikaisesti enintään seitsemän työpäivän ajaksi eikä sijoitustarkoituksessa;

| (b) | takaisinostosopimusten arvo on enintään 10 prosenttia asianomaisen rahamarkkinarahaston omaisuuseristä eikä sitä sijoiteta hyväksyttäviin omaisuuseriin; |
| --- | --- |

(b)

takaisinostosopimusten arvo on enintään 10 prosenttia asianomaisen rahamarkkinarahaston omaisuuseristä eikä sitä sijoiteta hyväksyttäviin omaisuuseriin;

| (c) | rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla; |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinarahastolla on oikeus irtisanoa sopimus milloin tahansa enintään kahden työpäivän irtisanomisajalla;

| (d) | saatu käteisvakuus on








  — | sijoitettava talletukseen yhteisöissä, joista säädetään yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin 50 artiklan f alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

(d)

saatu käteisvakuus on

—

sijoitettava talletukseen yhteisöissä, joista säädetään yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin 50 artiklan f alakohdassa;

| — | sijoitettava laadukkaisiin valtion joukkovelkakirjoihin; |
| --- | --- |

—

sijoitettava laadukkaisiin valtion joukkovelkakirjoihin;

| — | käytettävä takaisinmyyntitransaktioihin edellyttäen, että transaktiot tehdään vakavaraisuusvalvonnan piiriin kuuluvien luottolaitosten kanssa ja että yhteissijoitusyritys voi milloin tahansa periä takaisin koko käteismäärän ja kertyneen koron; |
| --- | --- |

—

käytettävä takaisinmyyntitransaktioihin edellyttäen, että transaktiot tehdään vakavaraisuusvalvonnan piiriin kuuluvien luottolaitosten kanssa ja että yhteissijoitusyritys voi milloin tahansa periä takaisin koko käteismäärän ja kertyneen koron;

| — | sijoitettava lyhyisiin rahamarkkinarahastoihin niin kuin eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevissa suuntaviivoissa määritellään.




  Uudelleensijoitettu käteisvakuus on hajautettava muihin kuin käteisvakuuksiin sovellettavien hajauttamisvaatimusten mukaisesti. Tarjousesitteessä sijoittajille on kerrottava selvästi yhteissijoitusyrityksen vakuuskäytännöistä ja käteisvakuuden tapauksessa myös uudelleensijoittamiskäytännöistä ja niistä aiheutuvista riskeistä. |
| --- | --- |

—

sijoitettava lyhyisiin rahamarkkinarahastoihin niin kuin eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevissa suuntaviivoissa määritellään.

Uudelleensijoitettu käteisvakuus on hajautettava muihin kuin käteisvakuuksiin sovellettavien hajauttamisvaatimusten mukaisesti. Tarjousesitteessä sijoittajille on kerrottava selvästi yhteissijoitusyrityksen vakuuskäytännöistä ja käteisvakuuden tapauksessa myös uudelleensijoittamiskäytännöistä ja niistä aiheutuvista riskeistä.

▌

II JAKSO

SIJOITUSPOLITIIKKAA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

14 artikla

Hajautus

1.   Rahamarkkinarahasto saa sijoittaa enintään 5 prosenttia varoistaan seuraaviin kohteisiin:

| (a) | saman liikkeeseenlaskijan rahamarkkinainstrumentit; |
| --- | --- |

(a)

saman liikkeeseenlaskijan rahamarkkinainstrumentit;

| (b) | samassa luottolaitoksessa olevat talletukset. |
| --- | --- |

(b)

samassa luottolaitoksessa olevat talletukset.

2.   Arvopaperistamisiin liittyvien vastuiden yhteismäärä saa olla enintään 10 prosenttia rahamarkkinarahaston omaisuuseristä.

3.   
  Johdannaistransaktioista
  johtuva samaan rahamarkkinarahaston vastapuoleen liittyvä kokonaisriski saa olla enintään 5 prosenttia rahamarkkinarahaston varoista.

4.   Samalle rahamarkkinarahaston vastapuolelle takaisinmyyntisopimuksissa toimitettujen käteisvarojen kokonaismäärä saa olla enintään
  10
  prosenttia rahamarkkinarahaston varoista.

5.   
  Julkiseen velkaan liittyvä
  rahamarkkinarahasto
  ja tavanomainen rahamarkkinarahasto eivät kumpikaan
  saa 1 ja 3 kohdassa asetetuista yksittäisistä rajoista huolimatta yhdistää mitään seuraavista, jos niiden yhdistäminen johtaisi siihen, että yli
  8
  prosenttia rahamarkkinarahaston varoista sijoitettaisiin yhteen ainoaan yhteisöön:

| (a) | sijoitukset kyseisen yhteisön liikkeeseen laskemiin rahamarkkinainstrumentteihin; |
| --- | --- |

(a)

sijoitukset kyseisen yhteisön liikkeeseen laskemiin rahamarkkinainstrumentteihin;

| (b) | kyseiseen yhteisöön tehdyt talletukset; |
| --- | --- |

(b)

kyseiseen yhteisöön tehdyt talletukset;

| (c) | johdannaisinstrumentit
  , jotka altistavat kyseiseen yhteisöön liittyvälle vastapuoliriskille. |
| --- | --- |

(c)

johdannaisinstrumentit
  , jotka altistavat kyseiseen yhteisöön liittyvälle vastapuoliriskille.

6.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan a alakohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi antaa rahamarkkinarahastolle luvan sijoittaa riskin hajauttamisen periaatetta noudattaen määrän, joka vastaa jopa 100:aa prosenttia sen varoista, erilaisiin rahamarkkinainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, Euroopan unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki, kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki tai kansainvälinen julkisyhteisö, johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan ainoastaan, jos kaikki seuraavat vaatimukset täyttyvät:

| (a) | rahamarkkinarahastolla on rahamarkkinainstrumentteja ainakin kuudesta asianomaisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseenlaskusta; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinarahastolla on rahamarkkinainstrumentteja ainakin kuudesta asianomaisen liikkeeseenlaskijan liikkeeseenlaskusta;

| (b) | rahamarkkinarahasto rajoittaa sijoittamisen saman liikkeeseenlaskijan rahamarkkinainstrumentteihin enintään 30 prosenttiin varoistaan; |
| --- | --- |

(b)

rahamarkkinarahasto rajoittaa sijoittamisen saman liikkeeseenlaskijan rahamarkkinainstrumentteihin enintään 30 prosenttiin varoistaan;

| (c) | rahamarkkinarahasto nimenomaisesti mainitsee säännöissään tai perustamisasiakirjoissaan aikovansa sijoittaa yli 5 prosenttia varoistaan rahamarkkinainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki,
  Euroopan investointirahasto, Euroopan strategisten investointien rahasto,
  kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki
  , Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Kansainvälinen järjestelypankki, Euroopan neuvoston kehityspankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
  tai
  mikä tahansa muu
  kansainvälinen
  järjestö
  , johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu, sekä mainitsee kyseisen tahon; |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinarahasto nimenomaisesti mainitsee säännöissään tai perustamisasiakirjoissaan aikovansa sijoittaa yli 5 prosenttia varoistaan rahamarkkinainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki,
  Euroopan investointirahasto, Euroopan strategisten investointien rahasto,
  kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki
  , Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Kansainvälinen järjestelypankki, Euroopan neuvoston kehityspankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
  tai
  mikä tahansa muu
  kansainvälinen
  järjestö
  , johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu, sekä mainitsee kyseisen tahon;

| (d) | rahamarkkinarahasto sisällyttää tarjousesitteeseensä ja markkinointiaineistoonsa selkeästi erottuvan maininnan tämän poikkeuksen käytöstä ja ilmoittaa aikovansa sijoittaa yli 5 prosenttia varoistaan rahamarkkinainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki,
  Euroopan investointirahasto, Euroopan strategisten investointien rahasto,
  kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki
  , Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Kansainvälinen järjestelypankki
  tai
  mikä tahansa muu
  kansainvälinen
  järjestö
  , johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu, sekä mainitsee kyseisen tahon. |
| --- | --- |

(d)

rahamarkkinarahasto sisällyttää tarjousesitteeseensä ja markkinointiaineistoonsa selkeästi erottuvan maininnan tämän poikkeuksen käytöstä ja ilmoittaa aikovansa sijoittaa yli 5 prosenttia varoistaan rahamarkkinainstrumentteihin, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki,
  Euroopan investointirahasto, Euroopan strategisten investointien rahasto,
  kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki
  , Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki, Kansainvälinen järjestelypankki
  tai
  mikä tahansa muu
  kansainvälinen
  järjestö
  , johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu, sekä mainitsee kyseisen tahon.

7.   Yrityksiä, jotka direktiivin 83/349/ETY (14) mukaisesti määritellyn konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseksi tai tunnustettujen kansainvälisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti luetaan samaan konserniin, pidetään 1–5 kohdassa tarkoitettuja rajoja laskettaessa yhtenä yhteisönä.

15 artikla

Keskittyminen

1.   Rahamarkkinarahastolla saa olla hallussaan enintään
  5
  prosenttia yhden yhteisön liikkeeseen laskemista rahamarkkinainstrumenteista.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettua rajaa ei sovelleta sellaisten rahamarkkinainstrumentteihin hallussapitoon, joiden liikkeeseenlaskijana tai takaajana on jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallisviranomainen tai keskuspankki, Euroopan keskuspankki, unioni, Euroopan vakausmekanismi, Euroopan investointipankki, kolmannen maan keskusviranomainen tai keskuspankki tai kansainvälinen julkisyhteisö, johon yksi tai useampi jäsenvaltio kuuluu.

III JAKSO

RAHAMARKKINAINSTRUMENTTIEN LUOTTOLUOKITUS

16 artikla

Sisäinen arviointimenettely

1.   Rahamarkkinarahaston hoitajan on luotava rahamarkkinainstrumenttien luottoluokitusta varten varovainen ▌sisäinen arviointimenettely, pantava se täytäntöön ja sovellettava sitä ▌ottaen huomioon instrumentin liikkeeseenlaskija sekä itse instrumentin ominaisuudet.

1 a.
     
  Rahamarkkinarahaston hoitajan on varmistettava, että tiedot, joita käytetään sisäistä arviointimenettelyä sovellettaessa, ovat riittävän laadukkaita ja ajantasaisia ja että ne ovat peräisin luotettavista lähteistä.

2.   Sisäisen arviointimenettelyn on perustuttava ▌varovaisiin, ▌järjestelmällisiin ja jatkuviin luokitusmenetelmiin.
  Rahamarkkinarahaston
  hoitajan on validoitava
  käytettävät menetelmät
  aiempia ajanjaksoja koskevien tietojen ja empiirisen aineiston perusteella, toteumatestaus mukaan luettuna.

3.   Sisäisen arviointimenettelyn on
  noudatettava seuraavia yleisiä periaatteita
  :

| (a) | sen on luotava
  toimiva prosessi, jolla hankitaan olennaiset tiedot liikkeeseenlaskijan ominaisuuksia ja saatetaan ne ajan tasalle; |
| --- | --- |

(a)

sen on luotava
  toimiva prosessi, jolla hankitaan olennaiset tiedot liikkeeseenlaskijan ominaisuuksia ja saatetaan ne ajan tasalle;

| (b) | rahamarkkinarahaston hoitajan on vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet ja pantava ne täytäntöön sen varmistamiseksi, että
  luotonarviointi
  pohjautuu ▌käytettävissä olevien olennaisten tietojen perusteellisen analysointiin ja että siinä otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, jotka vaikuttavat liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuteen; |
| --- | --- |

(b)

rahamarkkinarahaston hoitajan on vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet ja pantava ne täytäntöön sen varmistamiseksi, että
  luotonarviointi
  pohjautuu ▌käytettävissä olevien olennaisten tietojen perusteellisen analysointiin ja että siinä otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, jotka vaikuttavat liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuteen;

| (c) | rahamarkkinarahaston hoitajan on seurattava jatkuvasti
  sisäistä arviointimenettelyään
  ja tarkasteltava kaikkia
  luotonarviointeja
  uudelleen
  kuuden kuukauden välein
  . Rahamarkkinarahaston hoitajan on tarkasteltava
  sisäistä arviointiaan
  uudelleen joka kerta, kun tapahtuu olennainen muutos, joka voi vaikuttaa
  sen liikkeeseenlaskijasta antamaan luotonarviointiin; |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinarahaston hoitajan on seurattava jatkuvasti
  sisäistä arviointimenettelyään
  ja tarkasteltava kaikkia
  luotonarviointeja
  uudelleen
  kuuden kuukauden välein
  . Rahamarkkinarahaston hoitajan on tarkasteltava
  sisäistä arviointiaan
  uudelleen joka kerta, kun tapahtuu olennainen muutos, joka voi vaikuttaa
  sen liikkeeseenlaskijasta antamaan luotonarviointiin;

| (d) | kun rahamarkkinarahaston hoitaja soveltaa sisäistä arviointimenettelyä, siihen sovelletaan ja sen on noudatettava asetusta (EU) N:o 462/2013
  ; |
| --- | --- |

(d)

kun rahamarkkinarahaston hoitaja soveltaa sisäistä arviointimenettelyä, siihen sovelletaan ja sen on noudatettava asetusta (EU) N:o 462/2013
  ;

| (e) | rahamarkkinarahaston hoitajan
  on tarkasteltava
  luotonarviointimenetelmiä
  uudelleen vähintään
  kuuden kuukauden välein
  , jotta voidaan varmistaa niiden asianmukaisuus suhteessa nykyiseen sijoitussalkkuun ja ulkoisiin olosuhteisiin
  , ja tarkastelun tulos on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille
  ; |
| --- | --- |

(e)

rahamarkkinarahaston hoitajan
  on tarkasteltava
  luotonarviointimenetelmiä
  uudelleen vähintään
  kuuden kuukauden välein
  , jotta voidaan varmistaa niiden asianmukaisuus suhteessa nykyiseen sijoitussalkkuun ja ulkoisiin olosuhteisiin
  , ja tarkastelun tulos on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille
  ;

| (f) | kun sisäisissä arviointimenettelyissä käytettyjä menettelyjä, malleja tai keskeisiä luokitusoletuksia muutetaan, rahamarkkinarahaston hoitajan on mahdollisimman pian ▌tarkasteltava kaikkia sisäisiä
  luotonarviointeja
  uudelleen; |
| --- | --- |

(f)

kun sisäisissä arviointimenettelyissä käytettyjä menettelyjä, malleja tai keskeisiä luokitusoletuksia muutetaan, rahamarkkinarahaston hoitajan on mahdollisimman pian ▌tarkasteltava kaikkia sisäisiä
  luotonarviointeja
  uudelleen;

| (g) | sisäisiä
  luotonarviointeja
  ja rahamarkkinarahaston hoitajan suorittamia säännöllisiä uudelleentarkasteluja eivät saa suorittaa sellaiset henkilöt, jotka hoitavat rahamarkkinarahaston sijoitussalkkua tai vastaavat sen hoidosta. |
| --- | --- |

(g)

sisäisiä
  luotonarviointeja
  ja rahamarkkinarahaston hoitajan suorittamia säännöllisiä uudelleentarkasteluja eivät saa suorittaa sellaiset henkilöt, jotka hoitavat rahamarkkinarahaston sijoitussalkkua tai vastaavat sen hoidosta.

17 artikla

Sisäinen
  luotonarviointimenettely

1.   Jokaiselle sellaisen rahamarkkinainstrumentin liikkeeseenlaskijalle, johon rahamarkkinarahasto aikoo sijoittaa, on annettava
  luotonarviointi
  sisäisen arviointimenettelyn
  mukaisesti luodun luotonarviointimenettelyn
  perusteella.

2.   
  Luotonarviointimenettelyn
  rakenteen on
  noudatettava seuraavia yleisiä periaatteita
  :

| (a) | menettelyssä on pyrittävä määrittämään
  liikkeeseenlaskijan
  luottoriskin suuruus ottaen huomioon maksukyvyttömyyden suhteellinen riski
  ; |
| --- | --- |

(a)

menettelyssä on pyrittävä määrittämään
  liikkeeseenlaskijan
  luottoriskin suuruus ottaen huomioon maksukyvyttömyyden suhteellinen riski
  ;

| (b) | menettelyssä on tarkasteltava liikkeeseenlaskijan
  luottoriskiä
  ja dokumentoitava perusteet, joilla
  luottoriskin suuruus määritetään; |
| --- | --- |

(b)

menettelyssä on tarkasteltava liikkeeseenlaskijan
  luottoriskiä
  ja dokumentoitava perusteet, joilla
  luottoriskin suuruus määritetään;

| (c) | menettelyssä
  on otettava huomioon rahamarkkinainstrumenttien lyhytaikaisuus. |
| --- | --- |

(c)

menettelyssä
  on otettava huomioon rahamarkkinainstrumenttien lyhytaikaisuus.

3.   Edellä
  1 kohdassa tarkoitetussa luotonarvioinnissa on käytettävä perusteita, jotka täyttävät
  seuraavat vaatimukset:

| (a) | niihin on kuuluttava ainakin instrumentin liikkeeseenlaskijaa koskevat määrälliset ja laadulliset indikaattorit sekä makrotalouden ja finanssimarkkinoiden tilanne; |
| --- | --- |

(a)

niihin on kuuluttava ainakin instrumentin liikkeeseenlaskijaa koskevat määrälliset ja laadulliset indikaattorit sekä makrotalouden ja finanssimarkkinoiden tilanne;

| (b) | niissä on ilmoitettava yhteiset numeeriset ja laadulliset viitearvot, joilla määrällistä ja laadullista indikaattoreita arvioidaan; |
| --- | --- |

(b)

niissä on ilmoitettava yhteiset numeeriset ja laadulliset viitearvot, joilla määrällistä ja laadullista indikaattoreita arvioidaan;

| (c) | niissä on otettava huomioon, minkätyyppisestä liikkeeseenlaskijasta on kyse. Ainakin seuraavantyyppiset liikkeeseenlaskijat on erotettava toisistaan: valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset, finanssilaitokset ja finanssialan ulkopuoliset yritykset; |
| --- | --- |

(c)

niissä on otettava huomioon, minkätyyppisestä liikkeeseenlaskijasta on kyse. Ainakin seuraavantyyppiset liikkeeseenlaskijat on erotettava toisistaan: valtion viranomaiset, alue- tai paikallisviranomaiset, finanssilaitokset ja finanssialan ulkopuoliset yritykset;

| (d) | jos on kyse arvopaperistamisiin liittyvästä vastuusta, niissä on otettava huomioon liikkeeseenlaskijan luottoriski, arvopaperistamisen rakenne ja kohde-etuuden luottoriski. |
| --- | --- |

(d)

jos on kyse arvopaperistamisiin liittyvästä vastuusta, niissä on otettava huomioon liikkeeseenlaskijan luottoriski, arvopaperistamisen rakenne ja kohde-etuuden luottoriski.

18 artikla

Dokumentointi

1.   Rahamarkkinarahaston hoitajan on dokumentoitava rahaston sisäinen arviointimenettely ja sisäinen luokitusjärjestelmä. Dokumentointiin on sisällyttävä

| (a) | rahaston sisäisten arviointimenettelyjen ja sisäisten luokitusjärjestelmien suunnittelu ja operatiiviset yksityiskohdat, jotka on dokumentoiva siten, että toimivaltaiset viranomaiset ymmärtävät, miten luokitukset annetaan, ja voivat arvioida yksittäisen luokituksen asianmukaisuutta; |
| --- | --- |

(a)

rahaston sisäisten arviointimenettelyjen ja sisäisten luokitusjärjestelmien suunnittelu ja operatiiviset yksityiskohdat, jotka on dokumentoiva siten, että toimivaltaiset viranomaiset ymmärtävät, miten luokitukset annetaan, ja voivat arvioida yksittäisen luokituksen asianmukaisuutta;

| (b) | syyt, joiden vuoksi rahaston hoitaja on valinnut luokitusperusteet, ja tätä valintaa tukeva analyysi sekä valinnan uudelleentarkastelujen aikaväli. Analyysissä on käsiteltävä muun muassa luokitusperusteiden valinnassa käytettyjä parametreja ja mallia sekä kyseisen mallin rajoituksia; |
| --- | --- |

(b)

syyt, joiden vuoksi rahaston hoitaja on valinnut luokitusperusteet, ja tätä valintaa tukeva analyysi sekä valinnan uudelleentarkastelujen aikaväli. Analyysissä on käsiteltävä muun muassa luokitusperusteiden valinnassa käytettyjä parametreja ja mallia sekä kyseisen mallin rajoituksia;

| (c) | kaikki sisäisessä arviointimenettelyssä tapahtuneet merkittävät muutokset, mukaan luettuna muutokset käynnistäneiden tekijöiden yksilöinti; |
| --- | --- |

(c)

kaikki sisäisessä arviointimenettelyssä tapahtuneet merkittävät muutokset, mukaan luettuna muutokset käynnistäneiden tekijöiden yksilöinti;

| (d) | sisäisen arviointimenettelyn, myös luokitusprosessin ja sisäisen valvontarakenteen, organisointi; |
| --- | --- |

(d)

sisäisen arviointimenettelyn, myös luokitusprosessin ja sisäisen valvontarakenteen, organisointi;

| (e) | täydelliset tiedot liikkeeseenlaskijoita ja hyväksyttyjä takaajia koskevista sisäisistä luokituksista; |
| --- | --- |

(e)

täydelliset tiedot liikkeeseenlaskijoita ja hyväksyttyjä takaajia koskevista sisäisistä luokituksista;

| (f) | sisäisten luokitusten antamispäivät; |
| --- | --- |

(f)

sisäisten luokitusten antamispäivät;

| (g) | keskeiset tiedot ja menetelmät, joiden avulla sisäinen luokitus on johdettu, mukaan luettuina keskeiset luokitusoletukset; |
| --- | --- |

(g)

keskeiset tiedot ja menetelmät, joiden avulla sisäinen luokitus on johdettu, mukaan luettuina keskeiset luokitusoletukset;

| (h) | sisäisen luokituksen antamisesta vastaava henkilö tai vastaavat henkilöt. |
| --- | --- |

(h)

sisäisen luokituksen antamisesta vastaava henkilö tai vastaavat henkilöt.

2.   Sisäinen arviointimenettely on kuvattava yksityiskohtaisesti rahamarkkinarahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa, ja kaikki 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on annettava rahamarkkinarahaston toimivaltaisten viranomaisten ja rahamarkkinarahaston hoitajan toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä saataville.

19 artikla

Delegoidut säädökset

Siirretään komissiolle valta antaa 44 artiklan mukaisesti delegoidut säädökset, joissa määritetään seuraavat seikat:

| (a) | edellytykset, joilla luokitusmenetelmien katsotaan olevan 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti varovaisia, ▌järjestelmällisiä ja jatkuvia, sekä mainitussa kohdassa tarkoitettua validointia koskevat edellytykset; |
| --- | --- |

(a)

edellytykset, joilla luokitusmenetelmien katsotaan olevan 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti varovaisia, ▌järjestelmällisiä ja jatkuvia, sekä mainitussa kohdassa tarkoitettua validointia koskevat edellytykset;

| (b) | kunkin luokan määritelmät, jotka koskevat 17 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua liikkeeseenlaskijan luottoriskin määrittämistä, sekä perusteet, joilla 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu luottoriskin suuruus määritetään; |
| --- | --- |

(b)

kunkin luokan määritelmät, jotka koskevat 17 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua liikkeeseenlaskijan luottoriskin määrittämistä, sekä perusteet, joilla 17 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu luottoriskin suuruus määritetään;

| (c) | tarkat viitearvot kutakin laadullista indikaattoria varten ja numeeriset viitearvot kutakin määrällistä indikaattoria varten. Nämä indikaattoreita koskevat viitearvot on määritettävä kutakin luottoluokkaa varten ottaen huomioon 17 artiklan 3 kohdassa mainitut perusteet; |
| --- | --- |

(c)

tarkat viitearvot kutakin laadullista indikaattoria varten ja numeeriset viitearvot kutakin määrällistä indikaattoria varten. Nämä indikaattoreita koskevat viitearvot on määritettävä kutakin luottoluokkaa varten ottaen huomioon 17 artiklan 3 kohdassa mainitut perusteet;

| (d) | 16 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitun olennaisen muutoksen merkitys. |
| --- | --- |

(d)

16 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainitun olennaisen muutoksen merkitys.

20 artikla

Luoton laadun arvioinnin hallinnointi

1.   Sisäiset arviointimenettelyt on hyväksytettävä rahamarkkinarahaston toimivalla johdolla, ylimmällä hallintoelimellä ja, jos sellainen on olemassa, rahamarkkinarahaston hoitajan valvontatoiminnolla.

Näiden tahojen on ymmärrettävä hyvin rahaston hoitajan sisäisiä arviointimenettelyjä, sisäisiä luokitusjärjestelmiä ja luokitusmenetelmiä ja tunnettava tarkasti niihin liittyvät raportit.

2.   Sisäiseen luottoluokitukseen perustuva analyysi rahamarkkinarahaston luottoriskiprofiilista muodostaa keskeisen osan raportoinnista näille tahoille. Raporteista on käytävä ilmi ainakin luottoluokkien riskiprofiilit, siirtymät luokkien välillä, luottoluokkien keskeisten riskiparametrien estimaatit sekä toteutuneiden maksukyvyttömyysasteiden vertailu. Raportoinnin tiheys riippuu siitä, minkä tyyppisiä ja kuinka merkittäviä tiedot ovat, ja raportointi on tehtävä vähintään kerran vuodessa.

3.   Toimivan johdon on varmistettava jatkuvasti, että sisäinen arviointimenettely toimii asianmukaisesti.

Toimivalle johdolle on tiedotettava säännöllisesti sisäisen arviointiprosessin toimivuudesta, aloista, joilla on havaittu puutteita, sekä niiden ponnistelujen ja toimien edistymisestä, joilla aiemmin havaittuja puutteita on pyritty korjaamaan.

III luku

Rahamarkkinarahastojen riskienhallintaa koskevat velvoitteet

21 artikla

Lyhyiden rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkuja koskevat säännöt

Lyhyen rahamarkkinarahaston on aina noudatettava kaikkia seuraavia vaatimuksia:

| (a) | sen sijoitussalkun painotettu keskimääräinen maturiteetti (WAM) on enintään 60 päivää; |
| --- | --- |

(a)

sen sijoitussalkun painotettu keskimääräinen maturiteetti (WAM) on enintään 60 päivää;

| (b) | sen sijoitussalkun painotettu keskimääräinen elinaika (WAL) on enintään 120 päivää; |
| --- | --- |

(b)

sen sijoitussalkun painotettu keskimääräinen elinaika (WAL) on enintään 120 päivää;

| (c) | vähintään 10 prosenttia sen varoista muodostuu päivän kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Lyhyt rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin päivän kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos niiden hankinta johtaisi siihen, että päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus lyhyen rahamarkkinarahaston sijoitussalkusta olisi alle 10 prosenttia; |
| --- | --- |

(c)

vähintään 10 prosenttia sen varoista muodostuu päivän kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Lyhyt rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin päivän kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos niiden hankinta johtaisi siihen, että päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus lyhyen rahamarkkinarahaston sijoitussalkusta olisi alle 10 prosenttia;

| (d) | vähintään 20 prosenttia sen varoista muodostuu viikon kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Lyhyt rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin viikon kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos niiden hankinta johtaisi siihen, että viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus lyhyen rahamarkkinarahaston sijoitussalkusta olisi alle 20 prosenttia.
  Tässä laskennassa rahamarkkinainstrumentit voidaan sisällyttää viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin 5 prosentin rajaan asti edellyttäen, että ne voidaan myydä selvitettäviksi seuraavien viiden työpäivän aikana. |
| --- | --- |

(d)

vähintään 20 prosenttia sen varoista muodostuu viikon kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Lyhyt rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin viikon kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos niiden hankinta johtaisi siihen, että viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus lyhyen rahamarkkinarahaston sijoitussalkusta olisi alle 20 prosenttia.
  Tässä laskennassa rahamarkkinainstrumentit voidaan sisällyttää viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin 5 prosentin rajaan asti edellyttäen, että ne voidaan myydä selvitettäviksi seuraavien viiden työpäivän aikana.

| (d a) | Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettuja päivä- ja viikkokohtaisia likviditeettivaatimuksia korotetaan vastaavasti








  — | 5 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä; |
| --- | --- | --- |

(d a)

Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettuja päivä- ja viikkokohtaisia likviditeettivaatimuksia korotetaan vastaavasti

—

5 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä;

| — | 10 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä. |
| --- | --- |

—

10 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä.

22 artikla

Tavanomaisten rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkuja koskevat säännöt

1.   Tavanomaisen rahamarkkinarahaston on ▌noudatettava kaikkia seuraavia sijoitussalkkua koskevia vaatimuksia:

| (a) | sen sijoitussalkun painotetun keskimääräisen maturiteetin on aina oltava enintään 6 kuukautta; |
| --- | --- |

(a)

sen sijoitussalkun painotetun keskimääräisen maturiteetin on aina oltava enintään 6 kuukautta;

| (b) | sen sijoitussalkun painotetun keskimääräisen elinajan on aina oltava enintään 12 kuukautta; |
| --- | --- |

(b)

sen sijoitussalkun painotetun keskimääräisen elinajan on aina oltava enintään 12 kuukautta;

| (c) | vähintään 10 prosenttia sen varoista muodostuu päivän kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Tavanomainen rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin päivän kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos omaisuuserien hankinta johtaisi siihen, että tavanomainen rahamarkkinarahasto sijoittaisi alle 10 prosenttia sijoitussalkustaan päivän kuluessa erääntyviin omaisuuseriin; |
| --- | --- |

(c)

vähintään 10 prosenttia sen varoista muodostuu päivän kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Tavanomainen rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin päivän kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos omaisuuserien hankinta johtaisi siihen, että tavanomainen rahamarkkinarahasto sijoittaisi alle 10 prosenttia sijoitussalkustaan päivän kuluessa erääntyviin omaisuuseriin;

| (d) | vähintään 20 prosenttia sen varoista muodostuu viikon kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Tavanomainen rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin viikon kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos omaisuuserien hankinta johtaisi siihen, että tavanomainen rahamarkkinarahasto sijoittaisi alle 20 prosenttia sijoitussalkustaan viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin.
  Tässä laskennassa rahamarkkinainstrumentit voidaan sisällyttää viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin 5 prosentin rajaan asti edellyttäen, että ne voidaan myydä selvitettäviksi seuraavien viiden työpäivän aikana. |
| --- | --- |

(d)

vähintään 20 prosenttia sen varoista muodostuu viikon kuluessa erääntyvistä omaisuuseristä. Tavanomainen rahamarkkinarahasto ei saa hankkia muita omaisuuseriä kuin viikon kuluessa erääntyviä omaisuuseriä, jos omaisuuserien hankinta johtaisi siihen, että tavanomainen rahamarkkinarahasto sijoittaisi alle 20 prosenttia sijoitussalkustaan viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin.
  Tässä laskennassa rahamarkkinainstrumentit voidaan sisällyttää viikon kuluessa erääntyviin omaisuuseriin 5 prosentin rajaan asti edellyttäen, että ne voidaan myydä selvitettäviksi seuraavien viiden työpäivän aikana.

| (d a) | Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettuja päivä- ja viikkokohtaisia likviditeettivaatimuksia korotetaan vastaavasti








  — | 5 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä; |
| --- | --- | --- |

(d a)

Edellä c ja d alakohdassa tarkoitettuja päivä- ja viikkokohtaisia likviditeettivaatimuksia korotetaan vastaavasti

—

5 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä;

| — | 10 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä. |
| --- | --- |

—

10 prosentilla rahamarkkinarahaston varoista, jotka on arvostettu jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla menetelmällä.

2.   Tavanomainen rahamarkkinarahasto saa sijoittaa enintään 10 prosenttia varoistaan yhden ainoan yhteisön liikkeeseen laskemiin rahamarkkinainstrumentteihin.

3.   Tavanomainen rahamarkkinarahasto voi 2 kohdassa asetetuista yksittäisistä rajoista huolimatta
  ja poikkeuksellisesti
  yhdistää seuraavia omaisuuseriä, kun niiden yhdistäminen johtaisi siihen, että enintään 15 prosenttia kyseisen rahamarkkinarahaston varoista sijoitetaan yhteen ainoaan yhteisöön:

| (a) | sijoitukset kyseisen yhteisön liikkeeseen laskemiin rahamarkkinainstrumentteihin; |
| --- | --- |

(a)

sijoitukset kyseisen yhteisön liikkeeseen laskemiin rahamarkkinainstrumentteihin;

| (b) | kyseiseen yhteisöön tehdyt talletukset; |
| --- | --- |

(b)

kyseiseen yhteisöön tehdyt talletukset;

| (c) | johdannaisinstrumentit
  , jotka altistavat kyseiseen yhteisöön liittyvälle vastapuoliriskille. |
| --- | --- |

(c)

johdannaisinstrumentit
  , jotka altistavat kyseiseen yhteisöön liittyvälle vastapuoliriskille.

4.   Kaikista sijoitussalkun omaisuuseristä, jotka tavanomainen rahamarkkinarahasto sijoittaa 2 ja
  5
  kohdan mukaisesti, on ilmoitettava kyseisen rahamarkkinarahaston sijoittajille.

5.   Tavanomainen rahamarkkinarahasto ei saa olla muodoltaan kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahasto.

23 artikla

Rahamarkkinarahastojen luottoluokitukset

Kun rahamarkkinarahasto pyytää ulkopuolisen tekemää luottoluokitusta, siihen sovelletaan ja sen on noudatettava asetusta (EU) N:o 462/2013.

24 artikla

Selonottovelvollisuus

1.   Rahamarkkinarahaston hoitajan on otettava käyttöön, pantava täytäntöön ja sovellettava menettelyjä sekä noudatettava kaikkea asianmukaista huolellisuutta määrittääkseen rahamarkkinarahaston sijoittajien lukumäärän, tarpeet, käyttäytymisen ja omistukset, jotta rahamarkkinarahaston hoitaja voisi ennakoida oikein useiden sijoittajien samanaikaisten lunastustoimeksiantojen vaikutuksen
  ottaen huomioon ainakin sijoittajatyypin, yksittäisen sijoittajan rahastossa omistamien osakkeiden määrän sekä sisään- ja ulosvirtausten kehityksen
  . Tätä varten rahamarkkinarahaston hoitajan on otettava huomioon ainakin seuraavat tekijät:

| (a) | säännönmukaisuudet, jotka ovat havaittavissa sijoittajien käteisvarojen tarpeissa; |
| --- | --- |

(a)

säännönmukaisuudet, jotka ovat havaittavissa sijoittajien käteisvarojen tarpeissa;

| (b) | sijoittajatyyppi
  ; |
| --- | --- |

(b)

sijoittajatyyppi
  ;

| (c) | eri sijoittajien riskiaversio; |
| --- | --- |

(c)

eri sijoittajien riskiaversio;

| (d) | se, missä määrin rahamarkkinarahaston eri sijoittajien välillä on korrelaatiota tai läheisiä sidoksia; |
| --- | --- |

(d)

se, missä määrin rahamarkkinarahaston eri sijoittajien välillä on korrelaatiota tai läheisiä sidoksia;

| (d a) | rahamarkkinarahastosta omistettujen osakkeiden lukumäärän syklinen kehitys. |
| --- | --- |

(d a)

rahamarkkinarahastosta omistettujen osakkeiden lukumäärän syklinen kehitys.

1 a.
     
  Jos rahamarkkinarahaston sijoittajat ohjaavat sijoituksensa kulkemaan välittäjän kautta, rahamarkkinarahaston hoitajan olisi pyydettävä ja välittäjän olisi annettava tiedot, joiden avulla rahamarkkinarahaston hoitaja voi hallinnoida asianmukaisesti likviditeettiä ja sijoittajien keskittymistä rahamarkkinarahastossa.

2.   Rahamarkkinarahaston hoitajan on varmistettava, että

| (a) | yksittäisen sijoittajan osuuksien ja osakkeiden arvo ei milloinkaan ylitä päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien arvoa; |
| --- | --- |

(a)

yksittäisen sijoittajan osuuksien ja osakkeiden arvo ei milloinkaan ylitä päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien arvoa;

| (b) | sijoittajan lunastustoimeksianto ei vaikuta olennaisesti rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiiliin. |
| --- | --- |

(b)

sijoittajan lunastustoimeksianto ei vaikuta olennaisesti rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiiliin.

25 artikla

Stressitestaus

1.   Jokaisella rahamarkkinarahastolla on oltava asianmukaiset stressitestimenetelmät, joiden avulla voidaan havaita taloudellisen toimintaympäristön mahdolliset tapahtumat tai tulevat muutokset, jotka voivat vaikuttaa epäsuotuisasti rahamarkkinarahastoon. Rahamarkkinarahaston hoitajan on tehtävä säännöllisesti stressitestejä ja laadittava toimintasuunnitelmat erilaisia mahdollisia skenaarioita varten.
  Jos on kyse alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastosta, stressitesteissä on arvioitava myös erilaisia skenaarioita varten kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välinen erotus.

Stressitestien on pohjauduttava objektiivisiin perusteisiin, ja niissä on otettava huomioon mahdollisten vakavien skenaarioiden vaikutukset. Stressitestiskenaarioissa on otettava huomioon ainakin viiteparametrit,
  joihin sisältyvät
  seuraavat tekijät:

| (a) | hypoteettiset muutokset rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevien omaisuuserien likviditeetissä; |
| --- | --- |

(a)

hypoteettiset muutokset rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevien omaisuuserien likviditeetissä;

| (b) | hypoteettiset muutokset rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevien omaisuuserien luottoriskin suuruudessa, luottotapahtumat ja luokitustapahtumat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(b)

hypoteettiset muutokset rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevien omaisuuserien luottoriskin suuruudessa, luottotapahtumat ja luokitustapahtumat mukaan luettuina;

| (c) | hypoteettiset korkojen muutokset; |
| --- | --- |

(c)

hypoteettiset korkojen muutokset;

| (d) | hypoteettiset lunastusten määrät; |
| --- | --- |

(d)

hypoteettiset lunastusten määrät;

| (d a) | niiden indeksien, joihin salkkujen arvopaperien korot on sidottu, välisten erojen hypoteettinen laajentuminen tai supistuminen; |
| --- | --- |

(d a)

niiden indeksien, joihin salkkujen arvopaperien korot on sidottu, välisten erojen hypoteettinen laajentuminen tai supistuminen;

| (d b) | koko talouteen vaikuttavat hypoteettiset makrotason järjestelmähäiriöt. |
| --- | --- |

(d b)

koko talouteen vaikuttavat hypoteettiset makrotason järjestelmähäiriöt.

2.   Jos on kyse
  julkiseen velkaan liittyvästä
  kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastosta
  tai yksityissijoittajille tarkoitetusta kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastosta
  , stressitesteissä on arvioitava myös erilaisia skenaarioita varten kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välinen erotus ▌.
  Rahamarkkinarahaston hoitaja kehittää stressitestin tulosten perusteella elvytyssuunnitelmia mahdollisia erilaisia skenaarioita varten. Toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä elvytyssuunnitelmat.

▌

4.   Stressitestien suoritustiheyden vahvistaa rahamarkkinarahaston ▌hallitus harkittuaan ensin, mikä on markkinaolosuhteiden perusteella asianmukainen ja järkevä aikaväli, ja otettuaan huomioon muutokset, joita on mahdollisesti suunniteltu rahamarkkinarahaston sijoitussalkkuun. Testejä on suoritettava vähintään
  neljännesvuosittain
  .

4 a.
     
  Jos stressitesti paljastaa rahamarkkinarahastossa haavoittuvuuksia, rahamarkkinarahaston hoitajan on toteutettava toimia, joilla vahvistetaan rahamarkkinarahaston häiriönsietokykyä, mukaan luettuina rahamarkkinarahaston likviditeettiä ja omaisuuserien laatua vahvistavat toimet, ja sen on viipymättä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle toteutetuista toimista.

5.   Rahamarkkinarahaston ▌hallitukselle on toimitettava tarkastelua varten seikkaperäinen raportti, joka sisältää stressitestauksen tulokset
  ja ehdotetun toimintasuunnitelman
  . Hallitus muuttaa ehdotettua toimintasuunnitelmaa tarpeen mukaan ja hyväksyy lopullisen toimintasuunnitelman.
  Raportti on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan.

▌

6.   
  Edellä 5 kohdassa tarkoitettu
  raportti ▌on toimitettava ▌rahamarkkinarahaston
  toimivaltaiselle viranomaiselle
  . Toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä raportti EAMV:lle.

▌

IV luku

Arvostussäännöt
  ja kirjanpitokäsittely

26 artikla

Rahamarkkinarahaston omaisuuserien arvostaminen

1.   Rahamarkkinarahastojen omaisuuserät on arvostettava vähintään kerran päivässä.
  Tämän arvostuksen tulos on julkaistava päivittäin rahamarkkinarahaston verkkosivustolla. Rajoittamatta 27 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan soveltamista riippumattoman kolmannen osapuolen on suoritettava arvostaminen ja käytettävä markkinahintaan arvostamisen tai malliin perustuvan arvostamisen menetelmää. Arvostamista ei voi suorittaa rahamarkkinarahasto itse eikä sen varainhoitaja tai järjestäjä.

2.   
  Rajoittamatta 27 artiklan 4 kohdan b alakohdan soveltamista
  rahamarkkinarahaston omaisuuserät on arvostettava markkinahintaan aina, kun se on mahdollista.

3.   Arvostettaessa omaisuuseriä markkinahintaan on käytettävä varovaisinta osto- ja myyntitarjousta, jollei kyseinen laitos voi sulkea positiota markkinoiden perusteella määräytyvään keskikurssiin. Markkinahintaan arvostettaessa on käytettävä ainoastaan
  tunnustetuilta riippumattomilta hinnoittelun tarjoajilta saatavia
  laadukkaita markkinatietoja
  , ellei se haittaa liiaksi suoritusta saman päivän arvolla
  . Markkinatietojen laatu on arvioitava kaikkien seuraavien tekijöiden perusteella:

| (a) | vastapuolten määrä ja laatu; |
| --- | --- |

(a)

vastapuolten määrä ja laatu;

| (b) | kyseisen omaisuuserän markkinoiden volyymi ja liikevaihto; |
| --- | --- |

(b)

kyseisen omaisuuserän markkinoiden volyymi ja liikevaihto;

| (c) | liikkeeseenlaskumäärä ja osuus, jonka rahamarkkinarahasto aikoo ostaa tai myydä liikkeeseenlaskusta. |
| --- | --- |

(c)

liikkeeseenlaskumäärä ja osuus, jonka rahamarkkinarahasto aikoo ostaa tai myydä liikkeeseenlaskusta.

4.   Kun markkinahintaan arvostaminen ei ole mahdollista tai markkinatiedot eivät ole riittävän laadukkaita, rahamarkkinarahaston omaisuuserä on arvostettava varovaisesti käyttämällä malliin perustuvaa arvostamista. Mallilla on arvioitava tarkasti omaisuuserän perusarvo seuraavien ajantasaisten avaintekijöiden pohjalta:

| (a) | kyseisen omaisuuserän markkinoiden volyymi ja liikevaihto; |
| --- | --- |

(a)

kyseisen omaisuuserän markkinoiden volyymi ja liikevaihto;

| (b) | liikkeeseenlaskumäärä ja osuus, jonka rahamarkkinarahasto aikoo ostaa tai myydä liikkeeseenlaskusta; |
| --- | --- |

(b)

liikkeeseenlaskumäärä ja osuus, jonka rahamarkkinarahasto aikoo ostaa tai myydä liikkeeseenlaskusta;

| (c) | omaisuuserään liittyvä markkinariski, korkoriski ja luottoriski. |
| --- | --- |

(c)

omaisuuserään liittyvä markkinariski, korkoriski ja luottoriski.

Mallin perusteella arvostettaessa ei saa käyttää jaksotettuun hankintamenoon
  perustuvaa arvostusmenetelmää
  .

Malliin perustuvassa arvostuksessa voidaan käyttää ainoastaan tunnustetuilta riippumattomilta hinnoittelun tarjoajilta saatavia hinnoittelutietoja, ja rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä mallin hinnoittelumenetelmä.

5.   Edellä
  1–4 kohdasta poiketen julkiseen velkaan liittyvän
  kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston
  ja yksityissijoittajille tarkoitetun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston
  omaisuuserät voidaan arvostaa ▌jaksotettuun hankintamenoon perustuvalla arvostusmenetelmällä.

27 artikla

Osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon laskeminen

1.   
  Rajoittamatta 2 artiklan 13 b alakohdan soveltamista todellinen
  osuus- tai osakekohtainen nettoarvo lasketaan vähentämällä rahamarkkinarahaston kaikkien ▌omaisuuserien summasta kyseisen rahamarkkinarahaston kaikkien ▌velkojen summa
  , arvostamalla se markkinahintaan tai malliin perustuvalla arvostusmenetelmällä
  ja jakamalla erotus kyseisen rahamarkkinarahaston liikkeellä olevien osuuksien tai osakkeiden lukumäärällä.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan kaikkiin rahamarkkinarahastoihin, alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastot, julkiseen velkaan liittyvät kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot ja yksityissijoittajille tarkoitetut kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot mukaan lukien.

2.   
  Todellinen
  osuus- tai osakekohtainen nettoarvo pyöristetään lähimpään korkopisteeseen tai sen vasta-arvoon, kun nettoarvo julkaistaan valuuttayksikön määräisenä.

3.   Rahamarkkinarahaston
  todellinen
  osuus- tai osakekohtainen nettoarvo on laskettava vähintään kerran päivässä.

4.   
  Sen lisäksi, että alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahaston todellinen osuus- tai osakekohtainen nettoarvo lasketaan 1–3 kohdan mukaisesti, voidaan myös esittää sen kiinteä osuus- tai osakekohtainen nettoarvo, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| (a) | jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa arvostusmenetelmää käytetään sellaisten omaisuuserien arvostamiseen, joiden jäljellä oleva maturiteetti on alle 90 päivää; kaikki omaisuuserät, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 90 päivää, arvostetaan markkinahintaan tai malliin perustuvalla arvostusmenetelmällä; |
| --- | --- |

(a)

jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa arvostusmenetelmää käytetään sellaisten omaisuuserien arvostamiseen, joiden jäljellä oleva maturiteetti on alle 90 päivää; kaikki omaisuuserät, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 90 päivää, arvostetaan markkinahintaan tai malliin perustuvalla arvostusmenetelmällä;

| (b) | arvostamista varten omaisuuserät pyöristetään kahden desimaalin tarkkuudella edellyttäen, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on enintään 20 korkopistettä, ja neljän desimaalin tarkkuudella, jos se on suurempi; |
| --- | --- |

(b)

arvostamista varten omaisuuserät pyöristetään kahden desimaalin tarkkuudella edellyttäen, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on enintään 20 korkopistettä, ja neljän desimaalin tarkkuudella, jos se on suurempi;

| (c) | lunastus tai merkintä tapahtuu kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon mukaan edellyttäen, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on enintään 20 korkopistettä; |
| --- | --- |

(c)

lunastus tai merkintä tapahtuu kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon mukaan edellyttäen, että kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on enintään 20 korkopistettä;

| (d) | lunastus tai merkintä tapahtuu todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon mukaan, joka pyöristetään neljän desimaalin tarkkuudella tai vähemmän, jos kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on yli 20 korkopistettä; |
| --- | --- |

(d)

lunastus tai merkintä tapahtuu todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon mukaan, joka pyöristetään neljän desimaalin tarkkuudella tai vähemmän, jos kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon erotus on yli 20 korkopistettä;

| (e) | mahdollisille sijoittajille tiedotetaan selkeästi ja kirjallisesti ennen sopimuksen tekemistä, millaisissa olosuhteissa rahasto keskeyttää lunastukset ja merkinnät kiinteän nettoarvon mukaan; |
| --- | --- |

(e)

mahdollisille sijoittajille tiedotetaan selkeästi ja kirjallisesti ennen sopimuksen tekemistä, millaisissa olosuhteissa rahasto keskeyttää lunastukset ja merkinnät kiinteän nettoarvon mukaan;

| (f) | kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välistä erotusta on seurattava jatkuvasti ja se on julkaistava päivittäin rahamarkkinarahaston verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(f)

kiinteän osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon ja todellisen osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon välistä erotusta on seurattava jatkuvasti ja se on julkaistava päivittäin rahamarkkinarahaston verkkosivustolla.

5.   
  Neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio tarkastelee tämän asetuksen vaikutusta ja täytäntöönpanoa, myös 27 artiklan 4 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen suojamekanismien toistuvuutta, ja esittää asiaa koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoille myönnetyt toimiluvat raukeavat viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

Komissio tarkastelee sitä, onko alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahasto toteuttanut asianmukaiset varotoimet järjestelmäriskin sekä unionin koko rahoitusjärjestelmän tai sen osan rahoitusvakauteen kohdistuvien mahdollisten uhkien varalta. Komissio antaa tämän uudelleentarkastelun ja rahoitusvakauteen kohdistuvien vaikutusten perusteella lainsäädäntöehdotuksia ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja tarkastelee muun muassa mahdollisuutta poistaa toinen alakohta.

▌

28 artikla

Liikkeeseenlasku- ja lunastushinta

1.   Rahamarkkinarahaston osuudet tai osakkeet on laskettava liikkeeseen tai lunastettava hintaan, joka on yhtä suuri kuin rahamarkkinarahaston osuus- tai osakekohtainen nettoarvo
  , lukuun ottamatta alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja, joihin sovelletaan 27 artiklan 4 kohdan säännöksiä
  .

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,
  yksityissijoittajille tarkoitetun
  kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston
  ja julkiseen velkaan liittyvän kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston
  osuudet tai osakkeet on laskettava liikkeeseen tai lunastettava hintaan, joka on yhtä suuri kuin rahamarkkinarahaston kiinteä osuus- tai osakekohtainen nettoarvo.

▌

V a luku

Julkiseen velkaan liittyviä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, yksityissijoittajille tarkoitettuja kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevat erityisvaatimukset

34 a artikla

Julkiseen velkaan liittyviä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja ja yksityissijoittajille tarkoitettuja kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevat lisävaatimukset

Rahamarkkinarahasto ei saa käyttää arvostamiseen jaksotettuun hankintamenoon perustuvaa arvostusmenetelmää, ilmoittaa kiinteää osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa tai pyöristää kiinteää osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa lähimpään prosenttiyksikköön tai sen vasta-arvoon, kun nettoarvo julkaistaan valuuttayksikön määräisenä, jollei rahamarkkinarahastolle ole nimenomaisesti myönnetty lupaa toimia julkiseen velkaan liittyvänä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona tai yksityissijoittajille tarkoitettuna kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastona taikka jollei se ole alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahasto, johon sovelletaan 27 artiklan 4 kohdan säännöksiä.

34 b artikla

Julkiseen velkaan liittyviin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin, yksityissijoittajille tarkoitettuihin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoihin sovellettavat likviditeettimaksut ja lunastusrajoitukset

1.   
  Julkiseen velkaan liittyvän kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston, yksityissijoittajille tarkoitetun kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston tai alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahaston hoitajan on luotava varovainen, tiukka, järjestelmällinen ja jatkuva sisäinen arviointimenettely, pantava se täytäntöön ja sovellettava sitä johdonmukaisesti rahamarkkinarahastoon sovellettavien viikkokohtaisten likviditeettikynnysten määrittämiseksi. Viikkokohtaisten likviditeettikynnysten ylläpitämiseen sovelletaan seuraavia menettelyjä:

| (a) | Jos viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus putoaa alle 30 prosenttiin rahamarkkinarahaston kokonaisvaroista, rahamarkkinarahaston hoitajan ja hallituksen on toimittava seuraavasti:








  i) | Rahamarkkinarahaston hoitajan on viipymättä ilmoitettava asiasta rahamarkkinarahaston hallitukselle. Rahamarkkinarahaston hallituksen on suoritettava dokumentoitu tilannearvio, jossa määritetään asianmukaiset jatkotoimet ottaen huomioon rahamarkkinarahaston sijoittajien edut, ja päätettävä, sovelletaanko yhtä tai useampaa seuraavista toimenpiteistä:








  — | lunastuksista perittävät likviditeettimaksut, jotka heijastavat asianmukaisesti rahamarkkinarahastolle likviditeetin saavuttamisesta aiheutuvia kuluja ja joilla varmistetaan, ettei rahastoon jääville sijoittajille koidu kohtuuttomasti haittaa, kun toiset sijoittajat lunastavat osuutensa tai osakkeensa kyseisen kauden aikana; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Jos viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus putoaa alle 30 prosenttiin rahamarkkinarahaston kokonaisvaroista, rahamarkkinarahaston hoitajan ja hallituksen on toimittava seuraavasti:

i)

Rahamarkkinarahaston hoitajan on viipymättä ilmoitettava asiasta rahamarkkinarahaston hallitukselle. Rahamarkkinarahaston hallituksen on suoritettava dokumentoitu tilannearvio, jossa määritetään asianmukaiset jatkotoimet ottaen huomioon rahamarkkinarahaston sijoittajien edut, ja päätettävä, sovelletaanko yhtä tai useampaa seuraavista toimenpiteistä:

—

lunastuksista perittävät likviditeettimaksut, jotka heijastavat asianmukaisesti rahamarkkinarahastolle likviditeetin saavuttamisesta aiheutuvia kuluja ja joilla varmistetaan, ettei rahastoon jääville sijoittajille koidu kohtuuttomasti haittaa, kun toiset sijoittajat lunastavat osuutensa tai osakkeensa kyseisen kauden aikana;

| — | lunastusrajoitukset, joilla rajoitetaan yhden työpäivän aikana lunastettavien osakkeiden tai osuuksien määrä 10 prosenttiin rahamarkkinarahaston osakkeista tai osuuksista minä tahansa enintään 15 työpäivän pituisena kautena; |
| --- | --- |

—

lunastusrajoitukset, joilla rajoitetaan yhden työpäivän aikana lunastettavien osakkeiden tai osuuksien määrä 10 prosenttiin rahamarkkinarahaston osakkeista tai osuuksista minä tahansa enintään 15 työpäivän pituisena kautena;

| — | lunastusten keskeyttäminen minä tahansa enintään 15 työpäivän pituisena kautena; tai |
| --- | --- |

—

lunastusten keskeyttäminen minä tahansa enintään 15 työpäivän pituisena kautena; tai

| — | ei mitään välittömiä toimia. |
| --- | --- |

—

ei mitään välittömiä toimia.

| (b) | Jos viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus putoaa alle 10 prosenttiin rahamarkkinarahaston kokonaisvaroista, rahamarkkinarahaston hoitajan ja hallituksen on toimittava seuraavasti:








  i) | Rahamarkkinarahaston hoitajan on viipymättä ilmoitettava asiasta rahamarkkinarahaston hallitukselle. Rahamarkkinarahaston hallituksen on suoritettava dokumentoitu tilannearvio, jossa määritetään asianmukaiset jatkotoimet ottaen huomioon rahamarkkinarahaston sijoittajien edut, ja päätettävä, sovelletaanko yhtä tai useampaa seuraavista toimenpiteistä:








  — | lunastuksista perittävät likviditeettimaksut, jotka heijastavat asianmukaisesti rahamarkkinarahastolle likviditeetin saavuttamisesta aiheutuvia kuluja ja joilla varmistetaan, ettei rahastoon jääville sijoittajille koidu kohtuuttomasti haittaa, kun toiset sijoittajat lunastavat osuutensa tai osakkeensa kyseisen kauden aikana; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Jos viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus putoaa alle 10 prosenttiin rahamarkkinarahaston kokonaisvaroista, rahamarkkinarahaston hoitajan ja hallituksen on toimittava seuraavasti:

i)

Rahamarkkinarahaston hoitajan on viipymättä ilmoitettava asiasta rahamarkkinarahaston hallitukselle. Rahamarkkinarahaston hallituksen on suoritettava dokumentoitu tilannearvio, jossa määritetään asianmukaiset jatkotoimet ottaen huomioon rahamarkkinarahaston sijoittajien edut, ja päätettävä, sovelletaanko yhtä tai useampaa seuraavista toimenpiteistä:

—

lunastuksista perittävät likviditeettimaksut, jotka heijastavat asianmukaisesti rahamarkkinarahastolle likviditeetin saavuttamisesta aiheutuvia kuluja ja joilla varmistetaan, ettei rahastoon jääville sijoittajille koidu kohtuuttomasti haittaa, kun toiset sijoittajat lunastavat osuutensa tai osakkeensa kyseisen kauden aikana;

| — | lunastusten keskeyttämisen enintään 15 päiväksi. |
| --- | --- |

—

lunastusten keskeyttämisen enintään 15 päiväksi.

| (c) | Rahamarkkinarahaston hallituksen määritettyä a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toteutettavat jatkotoimet sen on pikaisesti ilmoitettava päätöksensä yksityiskohdat rahamarkkinarahaston toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- |

(c)

Rahamarkkinarahaston hallituksen määritettyä a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toteutettavat jatkotoimet sen on pikaisesti ilmoitettava päätöksensä yksityiskohdat rahamarkkinarahaston toimivaltaiselle viranomaiselle.

VI luku

Ulkopuolinen tuki

35 artikla

Ulkopuolinen tuki

1.   ▌Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan ulkopuolista tukea ▌.

▌

3.   Ulkopuolisella tuella tarkoitetaan kolmannen osapuolen
  , rahamarkkinarahaston järjestäjä mukaan lukien,
  tarjoamaa suoraa tai välillistä tukea, joka on tarkoitettu tai joka johtaisi käytännössä rahamarkkinarahaston likviditeetin takaamiseen tai rahamarkkinarahaston osuus- tai osakekohtaisen nettoarvon vakauttamiseen.

Ulkopuolista tukea on se, että

| (a) | kolmas osapuoli antaa rahamarkkinarahastolle käteisvaroja; |
| --- | --- |

(a)

kolmas osapuoli antaa rahamarkkinarahastolle käteisvaroja;

| (b) | kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston omaisuuseriä ylihintaan; |
| --- | --- |

(b)

kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston omaisuuseriä ylihintaan;

| (c) | kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston osuuksia tai osakkeita lisätäkseen rahaston likviditeettiä; |
| --- | --- |

(c)

kolmas osapuoli ostaa rahamarkkinarahaston osuuksia tai osakkeita lisätäkseen rahaston likviditeettiä;

| (d) | kolmas osapuoli laskee liikkeeseen minkä tahansa eksplisiittisen tai implisiittisen vakuuden, takauksen tai tukikirjeen rahamarkkinarahaston hyväksi; |
| --- | --- |

(d)

kolmas osapuoli laskee liikkeeseen minkä tahansa eksplisiittisen tai implisiittisen vakuuden, takauksen tai tukikirjeen rahamarkkinarahaston hyväksi;

| (e) | kolmas osapuoli toteuttaa muita toimia, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena on pitää yllä rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiilia tai osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa. |
| --- | --- |

(e)

kolmas osapuoli toteuttaa muita toimia, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena on pitää yllä rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiilia tai osuus- tai osakekohtaista nettoarvoa.

▌

VII luku

Avoimuusvaatimukset

37 artikla

Avoimuus

1.   
  Rahamarkkinarahaston sijoittajille on annettava vähintään viikoittain seuraavat tiedot:

| (a) | rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiili, mukaan lukien yli yön ja viikon kuluessa erääntyvien sijoituksien kumulatiivinen prosenttiosuus sekä se, miten mainittu likviditeetti saavutetaan; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinarahaston likviditeettiprofiili, mukaan lukien yli yön ja viikon kuluessa erääntyvien sijoituksien kumulatiivinen prosenttiosuus sekä se, miten mainittu likviditeetti saavutetaan;

| (b) | luottoprofiili ja sijoitussalkun koostumus; |
| --- | --- |

(b)

luottoprofiili ja sijoitussalkun koostumus;

| (c) | rahamarkkinarahaston painotettu keskimääräinen maturiteetti ja painotettu keskimääräinen elinaika; |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinarahaston painotettu keskimääräinen maturiteetti ja painotettu keskimääräinen elinaika;

| (d) | viiden suurimman sijoittajan kumulatiivinen keskittyminen rahamarkkinarahastossa. |
| --- | --- |

(d)

viiden suurimman sijoittajan kumulatiivinen keskittyminen rahamarkkinarahastossa.

2.   
  Sen lisäksi, että ne täyttävät 1 kohdan vaatimukset, julkiseen velkaan liittyvien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen, yksityissijoittajille tarkoitettujen kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastojen on asetettava sijoittajiensa saataville seuraavat tiedot:

| (a) | omaisuuserien kokonaisarvo; |
| --- | --- |

(a)

omaisuuserien kokonaisarvo;

| (b) | painotettu keskimääräinen maturiteetti ja painotettu keskimääräinen elinaika; |
| --- | --- |

(b)

painotettu keskimääräinen maturiteetti ja painotettu keskimääräinen elinaika;

| (c) | maturiteettierittely; |
| --- | --- |

(c)

maturiteettierittely;

| (d) | päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus sijoitussalkusta; |
| --- | --- |

(d)

päivän kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus sijoitussalkusta;

| (e) | viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus sijoitussalkusta; |
| --- | --- |

(e)

viikon kuluessa erääntyvien omaisuuserien osuus sijoitussalkusta;

| (f) | nettotuotto; |
| --- | --- |

(f)

nettotuotto;

| (g) | markkinahinnan päivittäinen ohjearvo neljän desimaalin tarkkuudella; |
| --- | --- |

(g)

markkinahinnan päivittäinen ohjearvo neljän desimaalin tarkkuudella;

| (h) | tarkat tiedot rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevista omaisuuseristä, kuten nimi, maa, maturiteetti ja omaisuuserätyyppi (mukaan luettuina tarkat tiedot vastapuolesta, kun on kyse takaisinmyyntisopimuksista); |
| --- | --- |

(h)

tarkat tiedot rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevista omaisuuseristä, kuten nimi, maa, maturiteetti ja omaisuuserätyyppi (mukaan luettuina tarkat tiedot vastapuolesta, kun on kyse takaisinmyyntisopimuksista);

| (i) | rahamarkkinarahaston verkkosivustolla julkaistu nettoarvo. |
| --- | --- |

(i)

rahamarkkinarahaston verkkosivustolla julkaistu nettoarvo.

3.   
  Rahamarkkinarahaston on annettava säännöllisesti selvitys siitä, missä suhteessa sen kokonaissalkku koostuu

| (a) | rahamarkkinarahaston järjestäjän liikkeeseen laskemista rahamarkkinainstrumenteista; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinarahaston järjestäjän liikkeeseen laskemista rahamarkkinainstrumenteista;

| (b) | rahamarkkinarahaston järjestäjän mahdollisesti liikkeeseen laskemista arvopaperistamisista; |
| --- | --- |

(b)

rahamarkkinarahaston järjestäjän mahdollisesti liikkeeseen laskemista arvopaperistamisista;

| (c) | rahamarkkinarahaston järjestäjään tehdyistä käteistalletuksista, jos järjestäjä on luottolaitos, ja |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinarahaston järjestäjään tehdyistä käteistalletuksista, jos järjestäjä on luottolaitos, ja

| (d) | vastuusta rahamarkkinarahaston järjestäjään nähden OTC-johdannaistransaktioiden vastapuolena. |
| --- | --- |

(d)

vastuusta rahamarkkinarahaston järjestäjään nähden OTC-johdannaistransaktioiden vastapuolena.

4.   
  Jos rahamarkkinarahaston järjestäjä sijoittaa rahamarkkinarahaston osakkeisiin tai osuuksiin, rahamarkkinarahaston on ilmoitettava muille sijoittajilleen kokonaismäärä, jonka järjestäjä on sijoittanut rahamarkkinarahastoon, ja ilmoitettava sen jälkeen muille sijoittajille kaikista hallussa pidettyjen osakkeiden tai osuuksien kokonaismäärän muutoksista.

▌

38 artikla

Tietojen antaminen toimivaltaisille viranomaisille

1.   Rahamarkkinarahaston hoitajan on annettava rahamarkkinarahaston toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot jokaisesta hoidettavasta rahamarkkinarahastosta vähintään neljännesvuosittain. Rahaston hoitajan on pyynnöstä annettava tiedot myös rahaston hoitajan toimivaltaiselle viranomaiselle, jos tämä on eri kuin rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti annettavissa tiedoissa on ilmoitettava

| (a) | rahamarkkinarahaston tyyppi ja ominaispiirteet; |
| --- | --- |

(a)

rahamarkkinarahaston tyyppi ja ominaispiirteet;

| (b) | salkkuindikaattorit, kuten omaisuuserien kokonaisarvo, nettoarvo, painotettu keskimääräinen maturiteetti, painotettu keskimääräinen elinaika, maturiteettierittely, likviditeetti ja tuotto; |
| --- | --- |

(b)

salkkuindikaattorit, kuten omaisuuserien kokonaisarvo, nettoarvo, painotettu keskimääräinen maturiteetti, painotettu keskimääräinen elinaika, maturiteettierittely, likviditeetti ja tuotto;

▌

| (d) | stressitestien tulokset; |
| --- | --- |

(d)

stressitestien tulokset;

| (e) | tiedot rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevista omaisuuseristä:






  i) | kunkin omaisuuserän ominaispiirteet kuten nimi, maa, liikkeeseenlaskijaluokka, riski tai maturiteetti ja annettu sisäinen luokitus; |
| --- | --- | --- |

(e)

tiedot rahamarkkinarahaston sijoitussalkussa olevista omaisuuseristä:

i)

kunkin omaisuuserän ominaispiirteet kuten nimi, maa, liikkeeseenlaskijaluokka, riski tai maturiteetti ja annettu sisäinen luokitus;

| ii) | omaisuuserätyyppi, mukaan luettuina tarkat tiedot vastapuolesta, kun on kyse johdannaisista tai takaisinmyyntisopimuksista; |
| --- | --- |

ii)

omaisuuserätyyppi, mukaan luettuina tarkat tiedot vastapuolesta, kun on kyse johdannaisista tai takaisinmyyntisopimuksista;

| (f) | rahamarkkinarahaston velkoja koskevat tiedot, joihin kuuluvat seuraavat:






  i) | maa, johon sijoittaja on sijoittautunut; |
| --- | --- | --- |

(f)

rahamarkkinarahaston velkoja koskevat tiedot, joihin kuuluvat seuraavat:

i)

maa, johon sijoittaja on sijoittautunut;

| ii) | sijoittajaluokka; |
| --- | --- |

ii)

sijoittajaluokka;

| iii) | merkintä- ja lunastustoiminta. |
| --- | --- |

iii)

merkintä- ja lunastustoiminta.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa pyytää lisätietoja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

3.   EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää kaikki 2 kohdassa luetellut tiedot.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle kaikki tämän artiklan mukaisesti saadut tiedot ja muut mahdolliset ilmoitukset tai tiedot, jotka vaihdetaan rahamarkkinarahaston tai sen hoitajan kanssa tämän artiklan mukaisesti. Tiedot on toimitettava EAMV:lle viimeistään 30 päivän kuluttua raportointivuosineljänneksen päättymisestä.

EAMV kerää tiedot perustaakseen keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. Euroopan keskuspankilla on oikeus päästä tähän tietokantaan ainoastaan tilastotarkoituksia varten.

VIII luku

Valvonta

39 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten harjoittama valvonta

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava jatkuvasti tämän asetuksen noudattamista.
  Rahamarkkinarahaston toimilupa perutaan, jos järjestäjän tuen kieltoa rikotaan.

2.   Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen vastuulla on
  varmistaa
  , että II–VII luvussa vahvistettuja sääntöjä noudatetaan.

3.   Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen vastuulla on valvoa, että rahaston säännöissä tai perustamisasiakirjoissa vahvistettuja velvoitteita sekä esitteessä vahvistettuja velvoitteita, joiden on oltava tämän asetuksen mukaisia, noudatetaan.

4.   Rahamarkkinarahaston hoitajan toimivaltaisen viranomaisen vastuulla on valvoa, että rahaston hoitajan järjestelyt ja organisaatio ovat asianmukaiset, jotta rahaston hoitaja voi noudattaa kaikkien hoitamiensa rahamarkkinarahastojen perustamista ja toimintaa koskevia velvoitteita ja sääntöjä.

5.   Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava yhteissijoitusyrityksiä ja vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, jotka on perustettu niiden alueelle tai joita markkinoidaan niiden alueella, sen varmistamiseksi, etteivät ne käytä ”rahamarkkinarahasto”-nimitystä tai anna ymmärtää olevansa rahamarkkinarahastoja, paitsi jos ne noudattavat tätä asetusta.

40 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten valtuudet

1.   Toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi.

2.   Toimivaltaisille viranomaisille direktiivin 2009/65/EY ja direktiivin 2011/61/EU mukaisesti annettuja valtuuksia on käytettävä myös tämän asetuksen osalta.

41 artikla

EAMV:n valtuudet ja toimivalta

1.   EAMV:llä on tarvittavat valtuudet hoitaa sille tällä asetuksella annetut tehtävät.

2.   EAMV:lle direktiivin 2009/65/EY ja direktiivin 2011/61/EU mukaisesti annettuja valtuuksia käytetään myös tämän asetuksen osalta ja asetusta (EY) N:o 45/2001 noudattaen.

3.   Sovellettaessa asetusta (EU) N:o 1095/2010 tämä asetus on sisällytettävä kaikkiin muihin oikeudellisesti sitoviin unionin säädöksiin, joilla annetaan tehtäviä asetuksen (EU) N:o 1095/2010 1 artiklan 2 kohdassa mainitulle arvopaperimarkkinaviranomaiselle.

42 artikla

Viranomaisten välinen yhteistyö

1.   Rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen ja rahamarkkinarahaston hoitajan toimivaltainen viranomainen, jos nämä eivät ole samoja, on tehtävä toistensa kanssa yhteistyötä ja vaihdettava tietoja tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä hoitamiseksi.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset
  , mukaan lukien viranomaiset, jotka jäsenvaltio on nimennyt asetuksen (EU) N:o 575/2013 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU

   (15)

  nojalla rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltion luottolaitoksiin, yhteinen valvontamekanismi ja Euroopan keskuspankki sekä
  EAMV tekevät toistensa kanssa yhteistyötä tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä hoitamiseksi asetusta (EU) N:o 1095/2010 noudattaen.

3.   Toimivaltaiset viranomaiset
  , mukaan lukien viranomaiset, jotka jäsenvaltio on nimennyt asetuksen (EU) N:o 575/2013 sekä direktiivin 2013/36/EU nojalla rahamarkkinarahaston kotijäsenvaltion luottolaitoksiin, yhteinen valvontamekanismi ja Euroopan keskuspankki sekä
  EAMV vaihtavat toistensa kanssa kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien hoitamiseksi asetusta (EU) N:o 1095/2010 noudattaen, erityisesti havaitakseen ja korjatakseen tämän asetuksen rikkomiset.

IX luku

Loppusäännökset

43 artikla

Olemassa olevien yhteissijoitusyritysten ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen kohtelu

1.   Olemassa olevan yhteissijoitusyrityksen tai vaihtoehtoisen sijoitusrahaston, joka sijoittaa lyhytaikaisiin varoihin ja jonka erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkojen mukaista tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo, on
  yhdeksän
  kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselleen hakemus sekä kaikki asiakirjat ja todisteet, jotka tarvitaan osoittamaan, että tätä asetusta noudatetaan.

▌

44 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.

2.   Siirretään 13 ja 19 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 ja 19 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevien 13 artiklan ja 19 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

45 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tämän asetuksen asianmukaisuutta uudelleen vakavaraisuuden ja talouden kannalta [kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta]. Uudelleentarkastelussa tarkastellaan erityisesti
  tarvetta tehdä muutoksia yksityissijoittajille tarkoitettuja kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, julkiseen velkaan liittyviä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja ja alhaisen volatiliteetin nettoarvon rahamarkkinarahastoja koskevaan järjestelmään
  . Uudelleentarkastelussa
  myös

| (a) | analysoidaan tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutuksia sijoittajiin, rahamarkkinarahastoihin ja rahamarkkinarahastojen hoitajiin unionissa; |
| --- | --- |

(a)

analysoidaan tämän asetuksen soveltamisesta saatuja kokemuksia ja sen vaikutuksia sijoittajiin, rahamarkkinarahastoihin ja rahamarkkinarahastojen hoitajiin unionissa;

| (b) | arvioidaan rahamarkkinarahastojen roolia jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien tai takaamien velkakirjojen ostamisessa; |
| --- | --- |

(b)

arvioidaan rahamarkkinarahastojen roolia jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien tai takaamien velkakirjojen ostamisessa;

| (c) | otetaan huomioon jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien tai takaamien velkakirjojen erityispiirteet ja niiden rooli jäsenvaltioiden rahoituksessa; |
| --- | --- |

(c)

otetaan huomioon jäsenvaltioiden liikkeeseen laskemien tai takaamien velkakirjojen erityispiirteet ja niiden rooli jäsenvaltioiden rahoituksessa;

| (d) | otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 575/2013 509 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kertomus; |
| --- | --- |

(d)

otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 575/2013 509 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kertomus;

| (e) | otetaan huomioon sääntelykehitys kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

(e)

otetaan huomioon sääntelykehitys kansainvälisellä tasolla.

Tämän uudelleentarkastelun tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja niihin liitetään tarvittaessa asianmukaiset muutosehdotukset.

46 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A8-0041/2015).

1

(*)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*

(2)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 50.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUV L 302, 17.11.2009, s. 32).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o .../... asetuksen (EU) N:o 575/2013 täydentämisestä luottolaitosten maksuvalmiusvaatimuksen osalta.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 648/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 462/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamisesta (EUVL L 146, 31.5.2013, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/14/EU, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja valvonnasta annetun direktiivin 2003/41/EY, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta liiallisen luottoluokituksiin tukeutumisen osalta (EUVL L 145, 31.5.2013, s. 1).

9

(10)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 231/2013, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/61/EU täydentämisestä poikkeuksien, yleisten toimintaedellytysten, säilytysyhteisöjen, vivutuksen, avoimuuden ja valvonnan osalta (EUVL L 83, 22.3.2013, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetu (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

13

(14)  Seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1983, perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, konsolidoiduista tilinpäätöksistä (EYVL L 193, 18.7.1983, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

15

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Muiden kuin unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuonti ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2016/C 346/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0345),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0023/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansainvälisen kaupan valiokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 13. marraskuuta 2014 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansainvälisen kaupan valiokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 13. marraskuuta 2014 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 18. helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0016/2015),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 29. huhtikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/... antamiseksi muiden kuin kahdenvälisten sopimusten, pöytäkirjojen tai muiden järjestelyjen taikka muiden unionin erityisten tuontimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kolmansien maiden tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (uudelleenlaadittu)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2015/936.)

---

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Ennakkoarvio tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 – Pääluokka I – Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 29. huhtikuuta 2015 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 27 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 27 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1023/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1023/2013 (4),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 (5) ja 22. lokakuuta 2014 (6) antamansa päätöslauselmat neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 ja 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 (5) ja 22. lokakuuta 2014 (6) antamansa päätöslauselmat neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014 ja 2015,

| — | ottaa huomioon pääsihteerin raportin puhemiehistölle parlamentin alustavasta ennakkoarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääsihteerin raportin puhemiehistölle parlamentin alustavasta ennakkoarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2016,

| — | ottaa huomioon puhemiehistön 27. huhtikuuta 2015 laatiman alustavan ennakkoarvioesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehistön 27. huhtikuuta 2015 laatiman alustavan ennakkoarvioesityksen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan työjärjestyksen 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman ennakkoarvioesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan työjärjestyksen 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman ennakkoarvioesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 96 ja 97 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 96 ja 97 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0144/2015),

| A. | ottaa huomioon, että tämä menettely on uuden lainsäädäntökauden ensimmäinen kokonainen talousarviomenettely ja kolmas menettely vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen aikana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tämä menettely on uuden lainsäädäntökauden ensimmäinen kokonainen talousarviomenettely ja kolmas menettely vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen aikana;

| B. | ottaa huomioon, että puhemiehistö hyväksyi kokouksessaan 9. helmikuuta 2015 pääsihteerin esittämät vuoden 2016 talousarvion suuntaviivat; ottaa huomioon, että suuntaviivoissa vahvistetaan erityisesti parlamentin valiokuntien valmiuksia valvoa toimeenpanovallan käyttöä varsinkin delegoitujen säädösten osalta sekä parlamentin kiinteistöjä koskevia turvallisuusinvestointeja ja tietoverkkoturvallisuutta ja jäsenille etenkin heidän avustajiaan koskevissa asioissa tarjottavaa tukea; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että puhemiehistö hyväksyi kokouksessaan 9. helmikuuta 2015 pääsihteerin esittämät vuoden 2016 talousarvion suuntaviivat; ottaa huomioon, että suuntaviivoissa vahvistetaan erityisesti parlamentin valiokuntien valmiuksia valvoa toimeenpanovallan käyttöä varsinkin delegoitujen säädösten osalta sekä parlamentin kiinteistöjä koskevia turvallisuusinvestointeja ja tietoverkkoturvallisuutta ja jäsenille etenkin heidän avustajiaan koskevissa asioissa tarjottavaa tukea;

| C. | ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti parlamentin alustavassa ennakkoarvioesityksessä vuoden 2016 talousarvioksi 1 850 470 600 euroa, mikä tarkoittaa 3,09 prosentin kasvua vuoden 2015 talousarviosta ja 19,51 prosentin osuutta vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti parlamentin alustavassa ennakkoarvioesityksessä vuoden 2016 talousarvioksi 1 850 470 600 euroa, mikä tarkoittaa 3,09 prosentin kasvua vuoden 2015 talousarviosta ja 19,51 prosentin osuutta vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5;

| D. | ottaa huomioon, että tilanteessa, jossa jäsenvaltioiden julkinen talous on raskaasti velkaantunut ja sitä on vakautettava, parlamentin olisi osoitettava talousarvionsa suhteen vastuuta ja maltillisuutta mutta varmistettava samalla, että se saa kaikkea toimintaansa varten riittävästi määrärahoja ja pystyy toimimaan moitteettomasti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tilanteessa, jossa jäsenvaltioiden julkinen talous on raskaasti velkaantunut ja sitä on vakautettava, parlamentin olisi osoitettava talousarvionsa suhteen vastuuta ja maltillisuutta mutta varmistettava samalla, että se saa kaikkea toimintaansa varten riittävästi määrärahoja ja pystyy toimimaan moitteettomasti;

| E. | katsoo, että vaikka liikkumavaraa on vain vähän ja säästöjä on tasapainotettava muilla aloilla, olisi syytä harkita tiettyjä investointeja, jotta voidaan vahvistaa parlamentin asemaa toimielimenä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vaikka liikkumavaraa on vain vähän ja säästöjä on tasapainotettava muilla aloilla, olisi syytä harkita tiettyjä investointeja, jotta voidaan vahvistaa parlamentin asemaa toimielimenä;

| F. | ottaa huomioon, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 vuoden 2016 talousarvion enimmäismäärä on 9 483 miljoonaa euroa käypinä hintoina; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 5 vuoden 2016 talousarvion enimmäismäärä on 9 483 miljoonaa euroa käypinä hintoina;

| G. | ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan valtuuskuntien sovittelukokoukset pidettiin 24. maaliskuuta ja 14. ja 15. huhtikuuta 2015; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan valtuuskuntien sovittelukokoukset pidettiin 24. maaliskuuta ja 14. ja 15. huhtikuuta 2015;

Yleinen kehys ja talousarvio kokonaisuudessaan

| 1. | on tyytyväinen parlamentin puhemiehistön ja budjettivaliokunnan väliseen moitteettomaan yhteistyöhön tässä talousarviomenettelyssä sekä sovitteluprosessin yhteydessä tehtyyn sopimukseen; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen parlamentin puhemiehistön ja budjettivaliokunnan väliseen moitteettomaan yhteistyöhön tässä talousarviomenettelyssä sekä sovitteluprosessin yhteydessä tehtyyn sopimukseen;

| 2. | panee merkille pääsihteerin vuodeksi 2016 ehdottamat ensisijaiset tavoitteet; |
| --- | --- |

2.

panee merkille pääsihteerin vuodeksi 2016 ehdottamat ensisijaiset tavoitteet;

| 3. | palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen parlamentin talousarvioon on aiheutunut huomattavia lisämenoja seuraavista syistä: Euroopan parlamentista tuli tasavertainen lainsäädäntövallan käyttäjä ja kiinteistöpolitiikkaa vahvistettiin (2010–2012), Kroatia liittyi unioniin ja päätettiin perustaa Euroopan historian talo (2013) ja parlamenttiin perustettiin tutkimuspalvelujen pääosasto (2014–2015); on tyytyväinen, että parlamentti pystyi kompensoimaan suuren osan näistä menoista rakenteellisin ja organisaatioon liittyvin uudistuksin, joiden ansiosta määrärahalisäykset pysyivät kohtuullisina ja osapuilleen inflaatioasteen rajoissa; |
| --- | --- |

3.

palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen parlamentin talousarvioon on aiheutunut huomattavia lisämenoja seuraavista syistä: Euroopan parlamentista tuli tasavertainen lainsäädäntövallan käyttäjä ja kiinteistöpolitiikkaa vahvistettiin (2010–2012), Kroatia liittyi unioniin ja päätettiin perustaa Euroopan historian talo (2013) ja parlamenttiin perustettiin tutkimuspalvelujen pääosasto (2014–2015); on tyytyväinen, että parlamentti pystyi kompensoimaan suuren osan näistä menoista rakenteellisin ja organisaatioon liittyvin uudistuksin, joiden ansiosta määrärahalisäykset pysyivät kohtuullisina ja osapuilleen inflaatioasteen rajoissa;

| 4. | huomauttaa, että viime vaalikaudella parlamentti hyväksyi monia poliittisia painopisteitä, joiden seurauksena talousarviomäärärahoja tarvittiin joissakin tapauksissa jonkin verran lisää mutta toisaalta saatiin myös aikaan säästöjä; katsoo, että vastavalitun parlamentin olisi tarkasteltava perusteellisesti monivuotisten hankkeiden täytäntöönpanoa ja päätettävä siltä pohjalta omista poliittisista painopisteistään, mukaan luettuna tarvittaessa negatiiviset painopisteet eli säästökohteet; kehottaakin pääsihteeriä laatimaan kyseisiä monivuotisia hankkeita koskevan arviointikertomuksen hyvissä ajoin ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2015; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että viime vaalikaudella parlamentti hyväksyi monia poliittisia painopisteitä, joiden seurauksena talousarviomäärärahoja tarvittiin joissakin tapauksissa jonkin verran lisää mutta toisaalta saatiin myös aikaan säästöjä; katsoo, että vastavalitun parlamentin olisi tarkasteltava perusteellisesti monivuotisten hankkeiden täytäntöönpanoa ja päätettävä siltä pohjalta omista poliittisista painopisteistään, mukaan luettuna tarvittaessa negatiiviset painopisteet eli säästökohteet; kehottaakin pääsihteeriä laatimaan kyseisiä monivuotisia hankkeita koskevan arviointikertomuksen hyvissä ajoin ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2015;

| 5. | katsoo, että varainhoitovuonna 2016 etusijalle olisi asetettava parlamentaarisen työn lujittaminen vahvistamalla erityisesti parlamentin lainsäädäntötehtäviä ja sen valmiuksia valvoa toimeenpanovallan käyttöä sekä parlamentin kiinteistöjen turvallisuuden ja tietoverkkoturvallisuuden parantaminen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että varainhoitovuonna 2016 etusijalle olisi asetettava parlamentaarisen työn lujittaminen vahvistamalla erityisesti parlamentin lainsäädäntötehtäviä ja sen valmiuksia valvoa toimeenpanovallan käyttöä sekä parlamentin kiinteistöjen turvallisuuden ja tietoverkkoturvallisuuden parantaminen;

| 6. | katsoo, että parlamentin olisi toimittava esimerkillisesti ja pyrittävä erityisesti pitämään talousarvionsa suuruus ja menojen kasvu kurissa vuoteen 2015 verrattuna; tähdentää, että vuoden 2016 talousarviolla olisi alusta alkaen oltava realistinen perusta ja että siinä olisi noudatettava talousarvion kurinalaisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteita; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että parlamentin olisi toimittava esimerkillisesti ja pyrittävä erityisesti pitämään talousarvionsa suuruus ja menojen kasvu kurissa vuoteen 2015 verrattuna; tähdentää, että vuoden 2016 talousarviolla olisi alusta alkaen oltava realistinen perusta ja että siinä olisi noudatettava talousarvion kurinalaisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteita;

| 7. | katsoo, että tehokkuuden, ekologisen kestävyyden ja vaikuttavuuden parantamiseen pyrkiviä rakenne- ja organisaatiouudistuksia olisi jatkettava tarkastelemalla mahdollisia synergia- ja säästömahdollisuuksia perusteellisesti; huomauttaa jälleen, että saataisiin aikaan huomattavia säästöjä, jos parlamentilla olisi kolmen työskentelypaikkakunnan (Bryssel, Strasbourg ja Luxemburg) sijasta vain yksi työskentelypaikka; korostaa, että tämä olisi toteutettava heikentämättä parlamentin lainsäädäntöosaamista, budjettivaltaa ja valvontavaltaa ja jäsenten, avustajien ja henkilöstön työskentelyolojen laatua; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että tehokkuuden, ekologisen kestävyyden ja vaikuttavuuden parantamiseen pyrkiviä rakenne- ja organisaatiouudistuksia olisi jatkettava tarkastelemalla mahdollisia synergia- ja säästömahdollisuuksia perusteellisesti; huomauttaa jälleen, että saataisiin aikaan huomattavia säästöjä, jos parlamentilla olisi kolmen työskentelypaikkakunnan (Bryssel, Strasbourg ja Luxemburg) sijasta vain yksi työskentelypaikka; korostaa, että tämä olisi toteutettava heikentämättä parlamentin lainsäädäntöosaamista, budjettivaltaa ja valvontavaltaa ja jäsenten, avustajien ja henkilöstön työskentelyolojen laatua;

| 8. | tähdentää, että olisi varmistettava riittävät resurssit, joiden ansiosta parlamentin jäsenet voisivat hoitaa tehtävänsä ja parlamentilla olisi valmiudet toimia täysin toimivaltuuksiensa mukaisesti; painottaa, että vuoden 2016 lakisääteiset ja pakolliset menot on katettava; |
| --- | --- |

8.

tähdentää, että olisi varmistettava riittävät resurssit, joiden ansiosta parlamentin jäsenet voisivat hoitaa tehtävänsä ja parlamentilla olisi valmiudet toimia täysin toimivaltuuksiensa mukaisesti; painottaa, että vuoden 2016 lakisääteiset ja pakolliset menot on katettava;

| 9. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin talousarvion osuus monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 oli viime vaalikaudella vuosia 2011 ja 2014 lukuun ottamatta alle 20 prosenttia; katsoo, että osuuden olisi jäätävä alle 20 prosentin myös vuonna 2016; |
| --- | --- |

9.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin talousarvion osuus monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 oli viime vaalikaudella vuosia 2011 ja 2014 lukuun ottamatta alle 20 prosenttia; katsoo, että osuuden olisi jäätävä alle 20 prosentin myös vuonna 2016;

| 10. | katsoo, että parlamentin talousarviomenojen kokonaislisäyksessä vuodesta 2015 vuoteen 2016 huomioon olisi otettava kaksi tekijää:






  i) | lisäys juokseviin menoihin, joiden osuus ei voi olla yli 1,6 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

10.

katsoo, että parlamentin talousarviomenojen kokonaislisäyksessä vuodesta 2015 vuoteen 2016 huomioon olisi otettava kaksi tekijää:

i)

lisäys juokseviin menoihin, joiden osuus ei voi olla yli 1,6 prosenttia;

| ii) | vuonna 2016 välttämättömät poikkeukselliset menot parlamentin kiinteistöjen turvallisuuden ja tietoverkkoturvallisuuden parantamiseksi Brysselissä; nämä menot voivat olla enintään 15 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

ii)

vuonna 2016 välttämättömät poikkeukselliset menot parlamentin kiinteistöjen turvallisuuden ja tietoverkkoturvallisuuden parantamiseksi Brysselissä; nämä menot voivat olla enintään 15 miljoonaa euroa;

tähdentää, että tämän vuoksi muilla aloilla on saatava aikaan säästöjä;

| 11. | panee tyytyväisenä merkille budjettivaliokunnan ja puhemiehistön valtuuskuntien 14. ja 15. huhtikuuta 2015 pidetyissä sovittelukokouksissa tekemän sopimuksen säästöistä puhemiehistön alustavassa ennakkoarvioesityksessä alun perin esittämään tasoon nähden; |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille budjettivaliokunnan ja puhemiehistön valtuuskuntien 14. ja 15. huhtikuuta 2015 pidetyissä sovittelukokouksissa tekemän sopimuksen säästöistä puhemiehistön alustavassa ennakkoarvioesityksessä alun perin esittämään tasoon nähden;

| 12. | vahvistaa vuoden 2016 juoksevien menojen / toimintamenojen määräksi 1 823 648 600 euroa, mikä tarkoittaa 1,6 prosentin lisäystä vuoden 2015 talousarvioon nähden, ja lisää ennakkoarvioesitykseensä poikkeuksellisesti vuodeksi 2016 pyydetyn ylimääräisen 15 miljoonan euron määrärahan Brysselissä sijaitsevien kiinteistöjen turvallisuuden ja parlamentin tietoverkkoturvallisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

12.

vahvistaa vuoden 2016 juoksevien menojen / toimintamenojen määräksi 1 823 648 600 euroa, mikä tarkoittaa 1,6 prosentin lisäystä vuoden 2015 talousarvioon nähden, ja lisää ennakkoarvioesitykseensä poikkeuksellisesti vuodeksi 2016 pyydetyn ylimääräisen 15 miljoonan euron määrärahan Brysselissä sijaitsevien kiinteistöjen turvallisuuden ja parlamentin tietoverkkoturvallisuuden parantamiseksi;

| 13. | käyttää hyväkseen parlamentin talousarviota koskevassa kahdeksannen vaalikauden ensimmäisessä täysimittaisessa sovitteluprosessissa tarjoutuvan tilaisuuden ja kehottaa pääsihteeriä ja puhemiehistöä esittämään vuoden 2017 talousarviomenettelyyn liittyviä asiakirjoja esitellessään keskipitkän ja pitkän aikavälin budjettisuunnitelman; kehottaa pääsihteeriä ilmoittamaan selkeästi investointeihin (kiinteistöt, hankinnat jne.) liittyvät menot ja parlamentin toimintaan ja sen lakisääteisiin velvoitteisiin liittyvät menot; |
| --- | --- |

13.

käyttää hyväkseen parlamentin talousarviota koskevassa kahdeksannen vaalikauden ensimmäisessä täysimittaisessa sovitteluprosessissa tarjoutuvan tilaisuuden ja kehottaa pääsihteeriä ja puhemiehistöä esittämään vuoden 2017 talousarviomenettelyyn liittyviä asiakirjoja esitellessään keskipitkän ja pitkän aikavälin budjettisuunnitelman; kehottaa pääsihteeriä ilmoittamaan selkeästi investointeihin (kiinteistöt, hankinnat jne.) liittyvät menot ja parlamentin toimintaan ja sen lakisääteisiin velvoitteisiin liittyvät menot;

| 14. | palauttaa mieliin, että parlamentilla on talousarviomenettelyssä mahdollisuus mukauttaa talousarvion painopisteitä, ja tekee asiasta lopullisen päätöksen syksyllä 2015; |
| --- | --- |

14.

palauttaa mieliin, että parlamentilla on talousarviomenettelyssä mahdollisuus mukauttaa talousarvion painopisteitä, ja tekee asiasta lopullisen päätöksen syksyllä 2015;

Erityiskysymykset

Painopisteenä parlamentaarinen työ

| 15. | tähdentää, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentista tuli todellinen lainsäädäntövallan käyttäjä ja että yksi parlamentin tärkeimmistä tehtävistä on toimeenpanovallan valvonta, minkä vuoksi painopiste on nyt ehdottomasti asetettava parlamentin jäsenten lainsäädäntö- ja valvontatyöhön; |
| --- | --- |

15.

tähdentää, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen Euroopan parlamentista tuli todellinen lainsäädäntövallan käyttäjä ja että yksi parlamentin tärkeimmistä tehtävistä on toimeenpanovallan valvonta, minkä vuoksi painopiste on nyt ehdottomasti asetettava parlamentin jäsenten lainsäädäntö- ja valvontatyöhön;

| 16. | katsoo, että parlamentin roolin vahvistamiseksi erityisvaliokuntien sihteeristöjen hallinnollisia valmiuksia olisi parannettava, ellei näin ole jo tehty, siirtämällä sihteeristöihin henkilöstöä muista tehtävistä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että parlamentin roolin vahvistamiseksi erityisvaliokuntien sihteeristöjen hallinnollisia valmiuksia olisi parannettava, ellei näin ole jo tehty, siirtämällä sihteeristöihin henkilöstöä muista tehtävistä;

| 17. | katsoo, että jotta varmistetaan asianmukainen tuki parlamentin jäsenten parlamentaariselle työlle, jäsenten valtuutettujen avustajien ja paikallisten avustajien välillä on päästävä uuteen tasapainoon; kehottaa pääsihteeriä ehdottamaan puhemiehistön päätöstä tästä asiasta mahdollisimman pian; katsoo, että nykyisiä sääntöjä tarkistettaessa olisi noudatettava siirtymäaikaa, ja odottaa, että lopullinen päätös tulee voimaan viimeistään heinäkuussa 2016; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että jotta varmistetaan asianmukainen tuki parlamentin jäsenten parlamentaariselle työlle, jäsenten valtuutettujen avustajien ja paikallisten avustajien välillä on päästävä uuteen tasapainoon; kehottaa pääsihteeriä ehdottamaan puhemiehistön päätöstä tästä asiasta mahdollisimman pian; katsoo, että nykyisiä sääntöjä tarkistettaessa olisi noudatettava siirtymäaikaa, ja odottaa, että lopullinen päätös tulee voimaan viimeistään heinäkuussa 2016;

| 18. | korostaa tarvetta lisätä jäsenten yleistä kulukorvausta koskevaa avoimuutta; kehottaa parlamentin puhemiehistöä määrittelemään tämän korvauksen mukaisesti hyväksyttyjä menoja koskevalle tilivelvollisuudelle tarkemmat säännöt siten, että parlamentille ei aiheudu lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta lisätä jäsenten yleistä kulukorvausta koskevaa avoimuutta; kehottaa parlamentin puhemiehistöä määrittelemään tämän korvauksen mukaisesti hyväksyttyjä menoja koskevalle tilivelvollisuudelle tarkemmat säännöt siten, että parlamentille ei aiheudu lisäkustannuksia;

| 19. | palauttaa mieliin, että parlamentin työjärjestyksen 130 artiklan mukaisesti puheenjohtajakokous arvioi kirjallisia lisäkysymyksiä koskevaa järjestelyä heinäkuuhun 2015 mennessä; korostaa, että parlamentin jäsenten todellinen lainsäädäntötyö ei saisi kärsiä siitä, että huomio kohdentuu parlamentaarista toimintaa koskeviin tilastoihin; kehottaa näin ollen tarkistamaan kyseistä järjestelmää ja pyytää, että asiasta vastaavat viranomaiset






  — | rajoittavat sähköisessä muodossa esitettävien parlamentin kysymysten määrän kuukaudessa enintään viiteen kysymykseen jäsentä kohden (lukuun ottamatta kysymyksiä, jotka esitetään yhdessä jonkun toisen kanssa); |
| --- | --- | --- |

19.

palauttaa mieliin, että parlamentin työjärjestyksen 130 artiklan mukaisesti puheenjohtajakokous arvioi kirjallisia lisäkysymyksiä koskevaa järjestelyä heinäkuuhun 2015 mennessä; korostaa, että parlamentin jäsenten todellinen lainsäädäntötyö ei saisi kärsiä siitä, että huomio kohdentuu parlamentaarista toimintaa koskeviin tilastoihin; kehottaa näin ollen tarkistamaan kyseistä järjestelmää ja pyytää, että asiasta vastaavat viranomaiset

—

rajoittavat sähköisessä muodossa esitettävien parlamentin kysymysten määrän kuukaudessa enintään viiteen kysymykseen jäsentä kohden (lukuun ottamatta kysymyksiä, jotka esitetään yhdessä jonkun toisen kanssa);

| — | poistavat mahdollisuuden esittää paperimuodossa lisäkysymyksiä, jotka jäsen jättää ja allekirjoittaa henkilökohtaisesti; |
| --- | --- |

—

poistavat mahdollisuuden esittää paperimuodossa lisäkysymyksiä, jotka jäsen jättää ja allekirjoittaa henkilökohtaisesti;

| 20. | korostaa, että tarkistamalla näin parlamentin työjärjestystä kirjallisesti vastattavien kysymysten (130 artikla) suhteen voidaan saada aikaan säästöjä ja kevennetään unionin toimielinten hallinnollista taakkaa parlamentin lainsäädäntöoikeuksia vaarantamatta; odottaa, että tarkistettuja sääntöjä sovelletaan tammikuusta 2016 alkaen; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että tarkistamalla näin parlamentin työjärjestystä kirjallisesti vastattavien kysymysten (130 artikla) suhteen voidaan saada aikaan säästöjä ja kevennetään unionin toimielinten hallinnollista taakkaa parlamentin lainsäädäntöoikeuksia vaarantamatta; odottaa, että tarkistettuja sääntöjä sovelletaan tammikuusta 2016 alkaen;

| 21. | katsoo, että kaikkien parlamentin jäsenten ja koko henkilöstön työtilojen huonekalujen uusiminen ei ole vuoden 2016 talousarvion painopiste; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että kaikkien parlamentin jäsenten ja koko henkilöstön työtilojen huonekalujen uusiminen ei ole vuoden 2016 talousarvion painopiste;

Turvallisuus

| 22. | korostaa, että tämänhetkisessä tilanteessa parlamentin toimitilojen turvallisuuden olisi oltava aivan ensisijainen asia; tähdentää, että parlamentin on toteutettava uusia toimia, joilla parannetaan turvallisuutta sekä parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella, pysyen kuitenkin samalla avoimena unionin kansalaisille, ja parannetaan tietoverkkoturvallisuutta; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että tämänhetkisessä tilanteessa parlamentin toimitilojen turvallisuuden olisi oltava aivan ensisijainen asia; tähdentää, että parlamentin on toteutettava uusia toimia, joilla parannetaan turvallisuutta sekä parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella, pysyen kuitenkin samalla avoimena unionin kansalaisille, ja parannetaan tietoverkkoturvallisuutta;

| 23. | pyytää pääsihteeriä esittämään tässä mielessä budjettivaliokunnalle yleisarvion turvallisuuteen liittyvistä toimista, joita parlamentti on jo toteuttanut sen jälkeen, kun turvallisuuspalvelut päätettiin siirtää sisäisiksi tehtäviksi (puhemiehistön päätös kesäkuussa 2012), ja niiden vaikutuksista talousarvioon sekä hahmottelemaan, mitä toimia aiotaan toteuttaa turvallisuuden vahvistamiseksi parlamentin tiloissa ja niiden ulkopuolella ja miten ne vaikuttavat vuoden 2016 talousarvioon; pyytää tietoa turvallisuusalaa koskevien, toimielinten välisten hallinnollisten yhteistyöjärjestelyjen rahoitusvaikutuksista; |
| --- | --- |

23.

pyytää pääsihteeriä esittämään tässä mielessä budjettivaliokunnalle yleisarvion turvallisuuteen liittyvistä toimista, joita parlamentti on jo toteuttanut sen jälkeen, kun turvallisuuspalvelut päätettiin siirtää sisäisiksi tehtäviksi (puhemiehistön päätös kesäkuussa 2012), ja niiden vaikutuksista talousarvioon sekä hahmottelemaan, mitä toimia aiotaan toteuttaa turvallisuuden vahvistamiseksi parlamentin tiloissa ja niiden ulkopuolella ja miten ne vaikuttavat vuoden 2016 talousarvioon; pyytää tietoa turvallisuusalaa koskevien, toimielinten välisten hallinnollisten yhteistyöjärjestelyjen rahoitusvaikutuksista;

Tietoverkkoturvallisuus

| 24. | katsoo, että tietoturvallisuuteen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sähköisten viestinten ja laitteiden lisääntyneen käytön vuoksi, jotta taattaisiin parlamentin tiedotus- ja viestintäjärjestelmien mahdollisimman korkea turvallisuustaso; toteaa, että tällä alalla mahdollisesti toteuttavien toimien olisi perustuttava parlamentin tarpeiden selkeään arvioon ja niistä olisi päätettävä talousarviomenettelyssä; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että tietoturvallisuuteen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sähköisten viestinten ja laitteiden lisääntyneen käytön vuoksi, jotta taattaisiin parlamentin tiedotus- ja viestintäjärjestelmien mahdollisimman korkea turvallisuustaso; toteaa, että tällä alalla mahdollisesti toteuttavien toimien olisi perustuttava parlamentin tarpeiden selkeään arvioon ja niistä olisi päätettävä talousarviomenettelyssä;

Kiinteistöpolitiikka

| 25. | palauttaa mieliin, että puhemiehistön vuonna 2010 hyväksymää keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategiaa tarkistetaan parhaillaan; kehottaa pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle uuden keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian mahdollisimman pian, viimeistään elokuun 2015 loppuun mennessä, ja ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2015; |
| --- | --- |

25.

palauttaa mieliin, että puhemiehistön vuonna 2010 hyväksymää keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategiaa tarkistetaan parhaillaan; kehottaa pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle uuden keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian mahdollisimman pian, viimeistään elokuun 2015 loppuun mennessä, ja ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2015;

| 26. | toteaa, että pitkän aikavälin investointeja, kuten parlamentin kiinteistöhankkeita, on tarkasteltava huolellisesti ja avoimesti; vaatii tarkkaa kustannusten hallintaa, hankesuunnittelua ja valvontaa; kehottaa jälleen tekemään kiinteistöpolitiikkaa koskevat päätökset avoimesti ja tiedottamaan niistä ajoissa ottaen asianmukaisesti huomioon varainhoitoasetuksen 203 artiklan; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että pitkän aikavälin investointeja, kuten parlamentin kiinteistöhankkeita, on tarkasteltava huolellisesti ja avoimesti; vaatii tarkkaa kustannusten hallintaa, hankesuunnittelua ja valvontaa; kehottaa jälleen tekemään kiinteistöpolitiikkaa koskevat päätökset avoimesti ja tiedottamaan niistä ajoissa ottaen asianmukaisesti huomioon varainhoitoasetuksen 203 artiklan;

| 27. | kehottaa vastuussa olevia varapuhemiehiä esittämään asiasta vastaavalle valiokunnalle uuden keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian ja KAD-rakennusta koskevan edistymisraportin, jossa kerrotaan myös siihen liittyvistä rahoitusvaihtoehdoista; päättää sen perusteella talousarviota käsitellessään, sisällytetäänkö KAD-rakennuksen rahoitus vuotta 2016 koskevaan parlamentin talousarvioon ottaen huomioon mahdolliset säästöt korkomenoissa; |
| --- | --- |

27.

kehottaa vastuussa olevia varapuhemiehiä esittämään asiasta vastaavalle valiokunnalle uuden keskipitkän aikavälin kiinteistöstrategian ja KAD-rakennusta koskevan edistymisraportin, jossa kerrotaan myös siihen liittyvistä rahoitusvaihtoehdoista; päättää sen perusteella talousarviota käsitellessään, sisällytetäänkö KAD-rakennuksen rahoitus vuotta 2016 koskevaan parlamentin talousarvioon ottaen huomioon mahdolliset säästöt korkomenoissa;

| 28. | muistuttaa, että KAD-rakennuksen rakentamisen ansiosta vuotuiset kokonaismaksut jäävät tulevaisuudessa huomattavasti vastaavan kiinteistön vuokraamisesta aiheutuvia kuluja alhaisemmiksi; |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että KAD-rakennuksen rakentamisen ansiosta vuotuiset kokonaismaksut jäävät tulevaisuudessa huomattavasti vastaavan kiinteistön vuokraamisesta aiheutuvia kuluja alhaisemmiksi;

Viestintä

| 29. | kehottaa pääsihteeriä raportoimaan budjettivaliokunnalle parlamentin vuoden 2014 vaalikampanjan arvioinnista sekä siitä, miten tehokasta parlamentin viestintä suurelle yleisölle oli; |
| --- | --- |

29.

kehottaa pääsihteeriä raportoimaan budjettivaliokunnalle parlamentin vuoden 2014 vaalikampanjan arvioinnista sekä siitä, miten tehokasta parlamentin viestintä suurelle yleisölle oli;

| 30. | tähdentää painokkaasti, että jäsenten toiminnan painopiste on lainsäädäntötyössä; katsoo näin ollen, että tässä tarkoituksessa etusijalle olisi asetettava suureen yleisöön ja muihin sidosryhmiin kohdistuvat viestintätoimet, minkä vuoksi tekniset laitteet ja viestimet olisi saatettava ajan tasalle, ottaen huomioon tiedotusvälineiden lisääntyneen mielenkiinnon, sosiaalisen median merkityksen kasvun ja jäsenten lisätarpeet sääntömääräisten täysistuntojen aikana; |
| --- | --- |

30.

tähdentää painokkaasti, että jäsenten toiminnan painopiste on lainsäädäntötyössä; katsoo näin ollen, että tässä tarkoituksessa etusijalle olisi asetettava suureen yleisöön ja muihin sidosryhmiin kohdistuvat viestintätoimet, minkä vuoksi tekniset laitteet ja viestimet olisi saatettava ajan tasalle, ottaen huomioon tiedotusvälineiden lisääntyneen mielenkiinnon, sosiaalisen median merkityksen kasvun ja jäsenten lisätarpeet sääntömääräisten täysistuntojen aikana;

| 31. | kehottaa puhemiehistöä tekemään riippumattoman arvioinnin ensimmäisestä Euroopan nuorisotapahtumasta ennen toisen tapahtuman järjestämistä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiehistöä tekemään riippumattoman arvioinnin ensimmäisestä Euroopan nuorisotapahtumasta ennen toisen tapahtuman järjestämistä;

Parlamentin ympäristöjalanjälki

| 32. | muistuttaa, että parlamentin velvollisuutena on toimia kestävällä tavalla; suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla pyritään luomaan paperiton ympäristö, sekä käynnissä olevaan EMAS-prosessin avulla tehtävään arvokkaaseen työhön; katsoo, että EMAS-prosessiin on edelleen syytä myöntää tukea talousarviosta; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että parlamentin velvollisuutena on toimia kestävällä tavalla; suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla pyritään luomaan paperiton ympäristö, sekä käynnissä olevaan EMAS-prosessin avulla tehtävään arvokkaaseen työhön; katsoo, että EMAS-prosessiin on edelleen syytä myöntää tukea talousarviosta;

| 33. | pyytää arvioimaan tuloksia vapaaehtoisesta aloitteesta, joka koskee liikemiesluokan käyttöä lyhyillä lennoilla; |
| --- | --- |

33.

pyytää arvioimaan tuloksia vapaaehtoisesta aloitteesta, joka koskee liikemiesluokan käyttöä lyhyillä lennoilla;

Euroopan historian talo

| 34. | panee merkille, että Euroopan historian talo on tarkoitus avata yleisölle vuonna 2016; pyytää pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle hyvissä ajoin ennen syksyä 2015, jolloin talousarviota käsitellään parlamentissa, seuraavaa viittä vuotta koskevan ajantasaistetun budjettisuunnitelman Euroopan historian talon avaamisen jälkeen aiheutuvista toimintamenoista ja hallinnosta johtuvista menoista sekä komission osallistumisesta näihin kustannuksiin; palauttaa mieliin, että unionin talousarvion 2014 pääluokkaan III perustettiin uusi budjettikohta 16 03 04 ”Euroopan historian talo”, josta on määrä kattaa komission osuus Euroopan historian talon toimintakuluista; |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että Euroopan historian talo on tarkoitus avata yleisölle vuonna 2016; pyytää pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle hyvissä ajoin ennen syksyä 2015, jolloin talousarviota käsitellään parlamentissa, seuraavaa viittä vuotta koskevan ajantasaistetun budjettisuunnitelman Euroopan historian talon avaamisen jälkeen aiheutuvista toimintamenoista ja hallinnosta johtuvista menoista sekä komission osallistumisesta näihin kustannuksiin; palauttaa mieliin, että unionin talousarvion 2014 pääluokkaan III perustettiin uusi budjettikohta 16 03 04 ”Euroopan historian talo”, josta on määrä kattaa komission osuus Euroopan historian talon toimintakuluista;

Henkilöstöä koskevat toimenpiteet

| 35. | tähdentää, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaa sopimusta tehtäessä päätettyyn viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteeseen olisi pyrittävä edelleen vuonna 2016; panee tyytyväisenä merkille, ettei henkilöstövähennyksiä aiota kohdentaa poliittisten ryhmien henkilöstöön, mikä on täysin edellä mainittujen, vuosien 2014 ja 2015 talousarvioita koskevien parlamentin päätöslauselmien mukaista; |
| --- | --- |

35.

tähdentää, että vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaa sopimusta tehtäessä päätettyyn viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteeseen olisi pyrittävä edelleen vuonna 2016; panee tyytyväisenä merkille, ettei henkilöstövähennyksiä aiota kohdentaa poliittisten ryhmien henkilöstöön, mikä on täysin edellä mainittujen, vuosien 2014 ja 2015 talousarvioita koskevien parlamentin päätöslauselmien mukaista;

| 36. | panee merkille ehdotuksen, jonka mukaan vuonna 2016 parlamentin pääsihteeristön henkilöstötaulukosta poistetaan 57 tointa, mistä saadaan säästöjä noin 1,8 miljoonaa euroa; toteaa, että osa näistä toimista on tällä hetkellä avoinna ja jäljellä olevien toimien haltijat jäävät eläkkeelle tai siirretään toisiin tehtäviin kuluvan vuoden aikana; toteaa, että lisäksi parlamentin henkilöstötaulukosta ehdotetaan poistettavaksi kaksi tointa, jotka siirretään komissioon osana kahta toimielinten välistä, komission johdolla toteutettavaa tietotekniikkahanketta, ja että komission henkilöstötaulukkoon perustetaan näin ollen kaksi lisätointa vuodeksi 2016; |
| --- | --- |

36.

panee merkille ehdotuksen, jonka mukaan vuonna 2016 parlamentin pääsihteeristön henkilöstötaulukosta poistetaan 57 tointa, mistä saadaan säästöjä noin 1,8 miljoonaa euroa; toteaa, että osa näistä toimista on tällä hetkellä avoinna ja jäljellä olevien toimien haltijat jäävät eläkkeelle tai siirretään toisiin tehtäviin kuluvan vuoden aikana; toteaa, että lisäksi parlamentin henkilöstötaulukosta ehdotetaan poistettavaksi kaksi tointa, jotka siirretään komissioon osana kahta toimielinten välistä, komission johdolla toteutettavaa tietotekniikkahanketta, ja että komission henkilöstötaulukkoon perustetaan näin ollen kaksi lisätointa vuodeksi 2016;

| 37. | hyväksyy pääsihteerin ehdotuksen perustaa 25 lisätointa turvallisuusasioiden pääosastoon turvallisuusjärjestelyjen tehostamiseksi sekä parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella, kiinteistöjen paloturvallisuuden parantamiseksi ja jäsenten, henkilöstön ja parlamentin tiloihin saapuvien korkea-arvoisten vieraiden suojelemiseksi asianmukaisesti; pyytää tarkkoja tietoja näistä toimista aiheutuvista kustannuksista; katsoo kuitenkin, että parlamentin toimitilojen ulkopuolella turvallisuusjärjestelyjen olisi oltava Belgian viranomaisten vastuulla; |
| --- | --- |

37.

hyväksyy pääsihteerin ehdotuksen perustaa 25 lisätointa turvallisuusasioiden pääosastoon turvallisuusjärjestelyjen tehostamiseksi sekä parlamentin tiloissa että niiden ulkopuolella, kiinteistöjen paloturvallisuuden parantamiseksi ja jäsenten, henkilöstön ja parlamentin tiloihin saapuvien korkea-arvoisten vieraiden suojelemiseksi asianmukaisesti; pyytää tarkkoja tietoja näistä toimista aiheutuvista kustannuksista; katsoo kuitenkin, että parlamentin toimitilojen ulkopuolella turvallisuusjärjestelyjen olisi oltava Belgian viranomaisten vastuulla;

| 38. | panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen lisätä parlamentin valiokuntien sihteeristöjen henkilöstön määrää, jotta jäsenet saisivat tarvitsemansa tuen valvonnan harjoittamiseen, ja toteaa, että lisäys kohdennetaan erityisesti niihin valiokuntiin, jotka ovat käsitelleet tai tulevat käsittelemään eniten täytäntöönpanosäädöksiä ja delegoituja säädöksiä; korostaa, että lisäykset olisi tehtävä ainoastaan siirtojen avulla; |
| --- | --- |

38.

panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen lisätä parlamentin valiokuntien sihteeristöjen henkilöstön määrää, jotta jäsenet saisivat tarvitsemansa tuen valvonnan harjoittamiseen, ja toteaa, että lisäys kohdennetaan erityisesti niihin valiokuntiin, jotka ovat käsitelleet tai tulevat käsittelemään eniten täytäntöönpanosäädöksiä ja delegoituja säädöksiä; korostaa, että lisäykset olisi tehtävä ainoastaan siirtojen avulla;

| 39. | panee merkille, että pääsihteeri ehdottaa näin ollen 20 lisätoimen perustamista kyseisten valiokuntien (ECON, ENVI, ITRE, TRAN ja LIBE) sihteeristöihin; |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että pääsihteeri ehdottaa näin ollen 20 lisätoimen perustamista kyseisten valiokuntien (ECON, ENVI, ITRE, TRAN ja LIBE) sihteeristöihin;

| 40. | pyytää pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle parlamentin hallintokaavion toimien kehitystä koskevan kattavan katsauksen ja arvioimaan, miten viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteeseen on tähän mennessä pyritty, miten se aiotaan lopullisesti saavuttaa ja mikä on tässä mielessä hallintokaaviossa olevien toimien viitemäärä; |
| --- | --- |

40.

pyytää pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle parlamentin hallintokaavion toimien kehitystä koskevan kattavan katsauksen ja arvioimaan, miten viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteeseen on tähän mennessä pyritty, miten se aiotaan lopullisesti saavuttaa ja mikä on tässä mielessä hallintokaaviossa olevien toimien viitemäärä;

Loppupäätelmät

| 41. | vahvistaa ennakkoarvion varainhoitovuodeksi 2016; |
| --- | --- |

41.

vahvistaa ennakkoarvion varainhoitovuodeksi 2016;

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja ennakkoarvion neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja ennakkoarvion neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 15.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0437.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0036.

---

Torstai 30. huhtikuuta 2015

| 21.9.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Poikkeukselliset kaupan toimenpiteet Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ja sen soveltamisen keskeyttäminen Bosnia ja Hertsegovinan osalta ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 30. huhtikuuta 2015 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta ja sen soveltamisen keskeyttämisestä Bosnia ja Hertsegovinan osalta (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2016/C 346/41)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009 ei säädetä mahdollisuudesta keskeyttää väliaikaisesti poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden soveltaminen tapauksissa, joissa edunsaajat loukkaavat vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita. On syytä säätää tällaisesta mahdollisuudesta sen varmistamiseksi, että voidaan ryhtyä pikaisiin toimiin, mikäli ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita loukataan vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla jossakin Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista tai siihen yhteydessä olevista maista ja alueista. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009 ei säädetä mahdollisuudesta keskeyttää väliaikaisesti poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden soveltaminen tapauksissa, joissa edunsaajat loukkaavat vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita. On syytä säätää tällaisesta mahdollisuudesta sen varmistamiseksi, että voidaan ryhtyä pikaisiin toimiin, mikäli ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita loukataan vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla jossakin Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista tai siihen yhteydessä olevista maista ja alueista.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009 ei säädetä mahdollisuudesta keskeyttää väliaikaisesti poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden soveltaminen tapauksissa, joissa edunsaajat loukkaavat vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita. On syytä säätää tällaisesta mahdollisuudesta sen varmistamiseksi, että voidaan ryhtyä pikaisiin toimiin, mikäli ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita loukataan vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla jossakin Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista tai siihen yhteydessä olevista maista ja alueista.
  Jäsenyysprosessin etenemisen kannalta on välttämätöntä kunnioittaa demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia sekä turvata vähemmistöjen suojelu. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1215/2009 ei säädetä mahdollisuudesta keskeyttää väliaikaisesti poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden soveltaminen tapauksissa, joissa edunsaajat loukkaavat vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita. On syytä säätää tällaisesta mahdollisuudesta sen varmistamiseksi, että voidaan ryhtyä pikaisiin toimiin, mikäli ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion perusperiaatteita loukataan vakavalla ja järjestelmällisellä tavalla jossakin Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvista tai siihen yhteydessä olevista maista ja alueista.
  Jäsenyysprosessin etenemisen kannalta on välttämätöntä kunnioittaa demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja ihmisoikeuksia sekä turvata vähemmistöjen suojelu.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Vakautus- ja assosiaatioprosessin käynnistämisestä alkaen on tehty vakautus- ja assosiaatiosopimukset kaikkien asianomaisten Länsi-Balkanin maiden kanssa Bosnia ja Hertsegovinaa ja Kosovoa lukuun ottamatta (1).
  Kesäkuussa 2013 neuvosto valtuutti komission aloittamaan
  neuvottelut Kosovon kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Vakautus- ja assosiaatioprosessin käynnistämisestä alkaen on tehty vakautus- ja assosiaatiosopimukset kaikkien asianomaisten Länsi-Balkanin maiden kanssa Bosnia ja Hertsegovinaa ja Kosovoa lukuun ottamatta (1).
  Kesäkuussa 2013 neuvosto valtuutti komission aloittamaan
  neuvottelut Kosovon kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta.

| (5) | Vakautus- ja assosiaatioprosessin käynnistämisestä alkaen on tehty vakautus- ja assosiaatiosopimukset kaikkien asianomaisten Länsi-Balkanin maiden kanssa Bosnia ja Hertsegovinaa ja Kosovoa lukuun ottamattaa (2). Neuvottelut Kosovon kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta
  saatiin päätökseen toukokuussa 2014, ja sopimus parafoitiin heinäkuussa 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

Vakautus- ja assosiaatioprosessin käynnistämisestä alkaen on tehty vakautus- ja assosiaatiosopimukset kaikkien asianomaisten Länsi-Balkanin maiden kanssa Bosnia ja Hertsegovinaa ja Kosovoa lukuun ottamattaa (2). Neuvottelut Kosovon kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta
  saatiin päätökseen toukokuussa 2014, ja sopimus parafoitiin heinäkuussa 2014
  .

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Bosnia ja Hertsegovina ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamista, jotta voitaisiin ottaa huomioon perinteinen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen perustuva etuuskohtelukauppa Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan välillä. Mikäli tämän asetuksen hyväksymiseen mennessä Euroopan unioni ja Bosnia ja Hertsegovina eivät ole allekirjoittaneet sopimusta vakautus- ja assosiaatiosopimukseen ja väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, Bosnia ja Hertsegovinalle myönnetyt etuudet olisi keskeytettävä 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Kun Bosnia ja Hertsegovina ja Euroopan unioni ovat allekirjoittaneet sopimuksen väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, kyseiset etuudet olisi palautettava, |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Bosnia ja Hertsegovina ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamista, jotta voitaisiin ottaa huomioon perinteinen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen perustuva etuuskohtelukauppa Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan välillä. Mikäli tämän asetuksen hyväksymiseen mennessä Euroopan unioni ja Bosnia ja Hertsegovina eivät ole allekirjoittaneet sopimusta vakautus- ja assosiaatiosopimukseen ja väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, Bosnia ja Hertsegovinalle myönnetyt etuudet olisi keskeytettävä 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Kun Bosnia ja Hertsegovina ja Euroopan unioni ovat allekirjoittaneet sopimuksen väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, kyseiset etuudet olisi palautettava,

| (7) | Bosnia ja Hertsegovina ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamista, jotta voitaisiin ottaa huomioon perinteinen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen perustuva etuuskohtelukauppa Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan välillä. Mikäli tämän asetuksen hyväksymiseen mennessä Euroopan unioni ja Bosnia ja Hertsegovina eivät ole allekirjoittaneet sopimusta vakautus- ja assosiaatiosopimukseen ja väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, Bosnia ja Hertsegovinalle myönnetyt etuudet olisi keskeytettävä 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Kun Bosnia ja Hertsegovina ja Euroopan unioni ovat allekirjoittaneet sopimuksen väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, kyseiset etuudet olisi palautettava.
  Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten ja komission olisi tehostettava pyrkimyksiään löytääkseen ennen 1 päivää tammikuuta 2016 molemminpuolisesti hyväksyttävän, väliaikaisen sopimuksen kanssa yhteensopivan ratkaisun erityisesti rajat ylittävään kaupankäyntiin. |
| --- | --- |

(7)

Bosnia ja Hertsegovina ei kuitenkaan ole vielä hyväksynyt väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamista, jotta voitaisiin ottaa huomioon perinteinen Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen perustuva etuuskohtelukauppa Kroatian ja Bosnia ja Hertsegovinan välillä. Mikäli tämän asetuksen hyväksymiseen mennessä Euroopan unioni ja Bosnia ja Hertsegovina eivät ole allekirjoittaneet sopimusta vakautus- ja assosiaatiosopimukseen ja väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, Bosnia ja Hertsegovinalle myönnetyt etuudet olisi keskeytettävä 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen. Kun Bosnia ja Hertsegovina ja Euroopan unioni ovat allekirjoittaneet sopimuksen väliaikaiseen sopimukseen perustuvien kaupan myönnytysten mukauttamisesta ja soveltaneet sitä väliaikaisesti, kyseiset etuudet olisi palautettava.
  Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisten ja komission olisi tehostettava pyrkimyksiään löytääkseen ennen 1 päivää tammikuuta 2016 molemminpuolisesti hyväksyttävän, väliaikaisen sopimuksen kanssa yhteensopivan ratkaisun erityisesti rajat ylittävään kaupankäyntiin.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | On tarpeen ottaa huomioon asianomaisten Länsi-Balkanin maiden ja alueiden jatkuva edistyminen kohti unionin jäsenyyttä sekä Kroatian liittyminen unioniin ja tästä johtuva tarve mukauttaa Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehtyä väliaikaista sopimusta. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon unionin varaukseton sitoutuminen Bosnia ja Hertsegovinan lähentymiseen EU:hun, kuten 15 päivänä joulukuuta 2014 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmissä todetaan. Näissä päätelmissä Bosnia ja Hertsegovinan poliittista johtoa muistutetaan tarpeesta liittää EU:hun lähentymisen edellyttämät uudistukset kaikkien asiaankuuluvien toimielinten työhön ja päästä kaikilla hallintotasoilla toimivuuteen ja tehokkuuteen, jotta Bosnia ja Hertsegovinalla on mahdollisuus valmistautua tulevaan EU-jäsenyyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

On tarpeen ottaa huomioon asianomaisten Länsi-Balkanin maiden ja alueiden jatkuva edistyminen kohti unionin jäsenyyttä sekä Kroatian liittyminen unioniin ja tästä johtuva tarve mukauttaa Bosnia ja Hertsegovinan kanssa tehtyä väliaikaista sopimusta. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon unionin varaukseton sitoutuminen Bosnia ja Hertsegovinan lähentymiseen EU:hun, kuten 15 päivänä joulukuuta 2014 kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmissä todetaan. Näissä päätelmissä Bosnia ja Hertsegovinan poliittista johtoa muistutetaan tarpeesta liittää EU:hun lähentymisen edellyttämät uudistukset kaikkien asiaankuuluvien toimielinten työhön ja päästä kaikilla hallintotasoilla toimivuuteen ja tehokkuuteen, jotta Bosnia ja Hertsegovinalla on mahdollisuus valmistautua tulevaan EU-jäsenyyteen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 b) | Unioni on yhä sitoutunut tukemaan Bosnia ja Hertsegovinan mahdollisuutta saada unionin jäsenyys, ja se odottaa maan poliittisen johdon toteuttavan uudistuksia, joilla pyritään edistämään instituutioiden toimivuutta ja varmistamaan yhtäläiset oikeudet valtion muodostavalle kolmelle kansalle ja kaikille Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 b)

Unioni on yhä sitoutunut tukemaan Bosnia ja Hertsegovinan mahdollisuutta saada unionin jäsenyys, ja se odottaa maan poliittisen johdon toteuttavan uudistuksia, joilla pyritään edistämään instituutioiden toimivuutta ja varmistamaan yhtäläiset oikeudet valtion muodostavalle kolmelle kansalle ja kaikille Bosnia ja Hertsegovinan kansalaisille.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1)
     
  Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti: |
| | | |

Komission teksti

Tarkistus

-1)
     
  Lisätään johdanto-osan kappale seuraavasti:

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

2 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a)
     
  Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti: |
| 3.   Jos maa tai alue ei noudata
  1 tai 2 kohtaa
  , komissio voi täytäntöönpanosäädöksin keskeyttää asianomaisen maan tai alueen oikeuden tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin väliaikaisesti kokonaan tai osittain. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | ”3.   Jos maa tai alue ei noudata
  1 kohdan a tai b alakohtaa
  , komissio voi täytäntöönpanosäädöksin keskeyttää asianomaisen maan tai alueen oikeuden tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin väliaikaisesti kokonaan tai osittain. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |

Nykyinen teksti

Tarkistus

1 a)
     
  Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Jos maa tai alue ei noudata
  1 tai 2 kohtaa
  , komissio voi täytäntöönpanosäädöksin keskeyttää asianomaisen maan tai alueen oikeuden tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin väliaikaisesti kokonaan tai osittain. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

”3.   Jos maa tai alue ei noudata
  1 kohdan a tai b alakohtaa
  , komissio voi täytäntöönpanosäädöksin keskeyttää asianomaisen maan tai alueen oikeuden tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin väliaikaisesti kokonaan tai osittain. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Tarkistus 8

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 b kohta (uusi)

1 artikla – 1 b kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

7 artikla – c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b)
     
  Lisätään 7 artiklaan alakohta seuraavasti: |
| | ”c) | maan tai alueen oikeuden keskeyttämistä tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin kokonaan tai osittain, jos maa tai alue ei täytä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b)
     
  Lisätään 7 artiklaan alakohta seuraavasti:

1 b)

Lisätään 7 artiklaan alakohta seuraavasti:

”c)

maan tai alueen oikeuden keskeyttämistä tämän asetuksen mukaisiin etuuksiin kokonaan tai osittain, jos maa tai alue ei täytä tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä.”

Tarkistus 9

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 c kohta (uusi)

1 artikla – 1 c kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1215/2009

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c)
     
  Korvataan 10 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: |
| 1.   Jos komissio toteaa, että on riittävät todisteet petoksesta tai että tuotteiden alkuperän todentamiseksi vaadittava hallinnollinen yhteistyö on puutteellista tai että 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden yhteisöön suuntautuva vienti lisääntyy huomattavasti ylittäen niiden tavanomaisen tuotanto- ja vientikapasiteetin tai että ne eivät noudata 2 artiklan 1 kohdan säännöksiä, se voi lykätä tässä asetuksessa säädettyjen järjestelyjen soveltamista kokonaan tai osittain kolmella kuukaudella edellyttäen, että se on ensin: | ”1.   Jos komissio toteaa, että on riittävät todisteet petoksesta tai että tuotteiden alkuperän todentamiseksi vaadittava hallinnollinen yhteistyö on puutteellista tai että 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden yhteisöön suuntautuva vienti lisääntyy huomattavasti ylittäen niiden tavanomaisen tuotanto- ja vientikapasiteetin tai että ne eivät noudata 2 artiklan 1 kohdan
  a ja b alakohdan
  säännöksiä, se voi lykätä tässä asetuksessa säädettyjen järjestelyjen soveltamista kokonaan tai osittain kolmella kuukaudella edellyttäen, että se on ensin:” |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c)
     
  Korvataan 10 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

1 c)

Korvataan 10 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti:

1.   Jos komissio toteaa, että on riittävät todisteet petoksesta tai että tuotteiden alkuperän todentamiseksi vaadittava hallinnollinen yhteistyö on puutteellista tai että 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden yhteisöön suuntautuva vienti lisääntyy huomattavasti ylittäen niiden tavanomaisen tuotanto- ja vientikapasiteetin tai että ne eivät noudata 2 artiklan 1 kohdan säännöksiä, se voi lykätä tässä asetuksessa säädettyjen järjestelyjen soveltamista kokonaan tai osittain kolmella kuukaudella edellyttäen, että se on ensin:

”1.   Jos komissio toteaa, että on riittävät todisteet petoksesta tai että tuotteiden alkuperän todentamiseksi vaadittava hallinnollinen yhteistyö on puutteellista tai että 1 artiklassa tarkoitettujen maiden ja alueiden yhteisöön suuntautuva vienti lisääntyy huomattavasti ylittäen niiden tavanomaisen tuotanto- ja vientikapasiteetin tai että ne eivät noudata 2 artiklan 1 kohdan
  a ja b alakohdan
  säännöksiä, se voi lykätä tässä asetuksessa säädettyjen järjestelyjen soveltamista kokonaan tai osittain kolmella kuukaudella edellyttäen, että se on ensin:”

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 61 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A8-0060/2015).

1

(1)  Tämä ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

1

(2)  Tämä ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

2

---