# Jurnalul Oficial L 83/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 83 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6127 martie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 83

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6127 martie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/506 al Comisiei din 26 martie 2018 de înregistrare a unei denumiri în registrul de specialități tradiționale garantate [Pražská šunka (STG)] | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/507 al Comisiei din 26 martie 2018 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun | 11 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2018/508 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018 | 13 |
| | * | Decizia (UE) 2018/509 a Consiliului European din 22 martie 2018 de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene | 15 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/510 a Comisiei din 26 martie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 1942]

   (
  1
  ) | 16 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/506 al Comisiei din 26 martie 2018 de înregistrare a unei denumiri în registrul de specialități tradiționale garantate [Pražská šunka (STG)]

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/507 al Comisiei din 26 martie 2018 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

11

DECIZII

*

Decizia (UE) 2018/508 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018

13

*

Decizia (UE) 2018/509 a Consiliului European din 22 martie 2018 de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene

15

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/510 a Comisiei din 26 martie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2018) 1942]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 1942]

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 27.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/506 AL COMISIEI

din 26 martie 2018

de înregistrare a unei denumiri în registrul de specialități tradiționale garantate [„Pražská šunka” (STG)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 15 alineatul (1) și articolul 52 alineatul (3) litera (b),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea depusă de Republica Cehă pentru înregistrarea denumirilor „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) ca specialitate tradițională garantată (STG) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Denumirea „Pražská šunka” se referă la un produs de tip jambon care include următoarele trei variante: „Pražská šunka” cu os, „Pražská šunka” dezosat și „Pražská šunka” în conservă. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea depusă de Republica Cehă pentru înregistrarea denumirilor „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Pražská šunka” (SK), „Praška šunka” (SL), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) ca specialitate tradițională garantată (STG) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Denumirea „Pražská šunka” se referă la un produs de tip jambon care include următoarele trei variante: „Pražská šunka” cu os, „Pražská šunka” dezosat și „Pražská šunka” în conservă.

| (2) | În 2012 se publicase deja o cerere de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, alături de alte variante lingvistice ale acesteia (3). Austria, Italia, Germania și Slovacia au formulat contestații. Republica Cehă a ajuns la un acord cu toți opozanții, cu excepția Slovaciei. Comisia a procedat apoi la republicarea caietului de sarcini al produsului, care a fost modificat substanțial pentru a lua parțial în considerare cerințele și observațiile prezentate de Slovacia. |
| --- | --- |

(2)

În 2012 se publicase deja o cerere de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, alături de alte variante lingvistice ale acesteia (3). Austria, Italia, Germania și Slovacia au formulat contestații. Republica Cehă a ajuns la un acord cu toți opozanții, cu excepția Slovaciei. Comisia a procedat apoi la republicarea caietului de sarcini al produsului, care a fost modificat substanțial pentru a lua parțial în considerare cerințele și observațiile prezentate de Slovacia.

| (3) | La data de 18 iulie 2016, Comisia a primit un act de opoziție din partea Slovaciei, la 16 august 2016 din partea Serbiei și la 17 august 2016 din partea Austriei. |
| --- | --- |

(3)

La data de 18 iulie 2016, Comisia a primit un act de opoziție din partea Slovaciei, la 16 august 2016 din partea Serbiei și la 17 august 2016 din partea Austriei.

| (4) | La data de 14 septembrie 2016, Comisia a primit o declarație de opoziție motivată din partea Slovaciei, la 12 octombrie 2016 din partea Serbiei și la 19 octombrie 2016 din partea Austriei. |
| --- | --- |

(4)

La data de 14 septembrie 2016, Comisia a primit o declarație de opoziție motivată din partea Slovaciei, la 12 octombrie 2016 din partea Serbiei și la 19 octombrie 2016 din partea Austriei.

| (5) | Actului de opoziție din partea Austriei nu i s-a putut da curs. În conformitate cu articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia verifică admisibilitatea declarației de opoziție motivate numai dacă a fost primită în termen de două luni de la primirea actului de opoziție aferent, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul declarației motivate din partea Austriei. |
| --- | --- |

(5)

Actului de opoziție din partea Austriei nu i s-a putut da curs. În conformitate cu articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia verifică admisibilitatea declarației de opoziție motivate numai dacă a fost primită în termen de două luni de la primirea actului de opoziție aferent, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul declarației motivate din partea Austriei.

| (6) | După ce a examinat declarațiile de opoziție motivate primite din partea Serbiei și a Slovaciei și le-a declarat admisibile, Comisia, în conformitate cu articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, a invitat Republica Cehă și Slovacia, prin scrisoarea din 8 noiembrie 2016, și Republica Cehă și Serbia, prin scrisoarea din 2 decembrie 2016, să demareze consultările necesare pentru a ajunge la un acord. |
| --- | --- |

(6)

După ce a examinat declarațiile de opoziție motivate primite din partea Serbiei și a Slovaciei și le-a declarat admisibile, Comisia, în conformitate cu articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, a invitat Republica Cehă și Slovacia, prin scrisoarea din 8 noiembrie 2016, și Republica Cehă și Serbia, prin scrisoarea din 2 decembrie 2016, să demareze consultările necesare pentru a ajunge la un acord.

| (7) | Republica Cehă și Serbia au ajuns la un acord. Cele două țări au convenit ca denumirea să fie protejată și în limba sârbă, atât cu caractere chirilice, cât și cu caractere latine, respectiv „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS), și ca Serbiei să i se acorde o perioadă de tranziție de trei ani pentru a utiliza denumirea protejată pe produse care nu corespund caietului de sarcini al produsului „Pražská Šunka”. |
| --- | --- |

(7)

Republica Cehă și Serbia au ajuns la un acord. Cele două țări au convenit ca denumirea să fie protejată și în limba sârbă, atât cu caractere chirilice, cât și cu caractere latine, respectiv „Praška šunka”/„Прашка шунка” (RS), și ca Serbiei să i se acorde o perioadă de tranziție de trei ani pentru a utiliza denumirea protejată pe produse care nu corespund caietului de sarcini al produsului „Pražská Šunka”.

| (8) | În opinia Comisiei, conținutul acordului nu contravine nici Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, nici legislației UE. Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, conform căruia Comisia poate acorda perioade de tranziție de trei sau mai mulți ani pentru utilizarea denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate care contravin articolului 13 alineatul (1) din respectivul regulament, poate fi aplicat prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate (4). Cu toate acestea, deoarece regulamentul se aplică numai pe teritoriul UE, o astfel de perioadă de tranziție se poate referi doar la produsele importate în UE din Serbia, care ar urma să fie comercializate în UE sub denumirea protejată, deși nu sunt conforme caietului de sarcini al produsului. Aceste produse nu ar trebui așadar comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE aferent. În urma adăugării versiunii sârbe printre denumirile înregistrate, ar trebui publicată spre informare versiunea consolidată a caietului de sarcini al produsului. |
| --- | --- |

(8)

În opinia Comisiei, conținutul acordului nu contravine nici Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, nici legislației UE. Articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, conform căruia Comisia poate acorda perioade de tranziție de trei sau mai mulți ani pentru utilizarea denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate care contravin articolului 13 alineatul (1) din respectivul regulament, poate fi aplicat prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate (4). Cu toate acestea, deoarece regulamentul se aplică numai pe teritoriul UE, o astfel de perioadă de tranziție se poate referi doar la produsele importate în UE din Serbia, care ar urma să fie comercializate în UE sub denumirea protejată, deși nu sunt conforme caietului de sarcini al produsului. Aceste produse nu ar trebui așadar comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE aferent. În urma adăugării versiunii sârbe printre denumirile înregistrate, ar trebui publicată spre informare versiunea consolidată a caietului de sarcini al produsului.

| (9) | În schimb, nu s-a ajuns la niciun acord între Republica Cehă și Slovacia în termenul prevăzut. Prin urmare, Comisia ar trebui să decidă cu privire la înregistrare, ținând seama de rezultatele consultărilor în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(9)

În schimb, nu s-a ajuns la niciun acord între Republica Cehă și Slovacia în termenul prevăzut. Prin urmare, Comisia ar trebui să decidă cu privire la înregistrare, ținând seama de rezultatele consultărilor în conformitate cu procedura menționată la articolul 52 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (10) | Principalele argumente ale Slovaciei, prezentate în declarațiile de opoziție motivate și în consultările desfășurate cu Republica Cehă, sunt rezumate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(10)

Principalele argumente ale Slovaciei, prezentate în declarațiile de opoziție motivate și în consultările desfășurate cu Republica Cehă, sunt rezumate în cele ce urmează.

| (11) | Ca prim motiv de opoziție, Slovacia susține că înregistrarea denumirii ar fi incompatibilă cu termenii Regulamentului (UE) nr. 1151/2012. Slovacia afirmă că metoda de producție inclusă în caietul de sarcini pentru produsul „Pražská šunka” dezosat nu este „tradițională”, deoarece se aplică numai din 1993 (după divizarea Cehoslovaciei în Republica Cehă și Slovacia), deci nu au trecut încă 30 de ani. Înainte de 1993, jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu standardele statului cehoslovac (ČSN), care stabileau normele comune pentru producerea, furnizarea, ambalarea, transportul, depozitarea și testarea produselor din carne aplicabile în Cehoslovacia; acestea erau aplicate pe întreg teritoriul Cehoslovaciei și nu permiteau metoda de producție inclusă în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG. Articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prevede că, pentru ca o denumire să fie înregistrată drept STG, metoda de producție trebuie să corespundă unei practici tradiționale sau materiile prime ori ingredientele să fie cele utilizate în mod tradițional; totodată, în conformitate cu definiția de la articolul 3 alineatul (3) din același regulament, „tradițional” înseamnă utilizare atestată timp de cel puțin 30 de ani. Având în vedere cele de mai sus, metoda de producție a jambonului„Pražská šunka” dezosat STG nu corespunde practicii tradiționale menționate la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(11)

Ca prim motiv de opoziție, Slovacia susține că înregistrarea denumirii ar fi incompatibilă cu termenii Regulamentului (UE) nr. 1151/2012. Slovacia afirmă că metoda de producție inclusă în caietul de sarcini pentru produsul „Pražská šunka” dezosat nu este „tradițională”, deoarece se aplică numai din 1993 (după divizarea Cehoslovaciei în Republica Cehă și Slovacia), deci nu au trecut încă 30 de ani. Înainte de 1993, jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu standardele statului cehoslovac (ČSN), care stabileau normele comune pentru producerea, furnizarea, ambalarea, transportul, depozitarea și testarea produselor din carne aplicabile în Cehoslovacia; acestea erau aplicate pe întreg teritoriul Cehoslovaciei și nu permiteau metoda de producție inclusă în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG. Articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prevede că, pentru ca o denumire să fie înregistrată drept STG, metoda de producție trebuie să corespundă unei practici tradiționale sau materiile prime ori ingredientele să fie cele utilizate în mod tradițional; totodată, în conformitate cu definiția de la articolul 3 alineatul (3) din același regulament, „tradițional” înseamnă utilizare atestată timp de cel puțin 30 de ani. Având în vedere cele de mai sus, metoda de producție a jambonului„Pražská šunka” dezosat STG nu corespunde practicii tradiționale menționate la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (12) | Slovacia susține, de asemenea, că cerința privind „caracterul specific”, astfel cum este defini la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, nu a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(12)

Slovacia susține, de asemenea, că cerința privind „caracterul specific”, astfel cum este defini la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, nu a fost îndeplinită.

| (13) | Al doilea motiv de opoziție invocat de Slovacia este că denumirea produsului „Pražská šunka” trebuie considerată un termen generic, cu alte cuvinte ea a devenit denumirea comună a produsului în UE. Acest lucru este demonstrat de numărul de opoziții exprimate cu privire la înregistrarea denumirii: faptul că se utilizează aceeași denumire pentru comercializarea unor produse identice sau similare în numeroase țări demonstrează, potrivit Slovaciei, că este vorba despre o denumire generică. |
| --- | --- |

(13)

Al doilea motiv de opoziție invocat de Slovacia este că denumirea produsului „Pražská šunka” trebuie considerată un termen generic, cu alte cuvinte ea a devenit denumirea comună a produsului în UE. Acest lucru este demonstrat de numărul de opoziții exprimate cu privire la înregistrarea denumirii: faptul că se utilizează aceeași denumire pentru comercializarea unor produse identice sau similare în numeroase țări demonstrează, potrivit Slovaciei, că este vorba despre o denumire generică.

| (14) | Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea propusă pentru înregistrare este legală, renumită și semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Consumatorii din Slovacia sunt familiarizați cu jambonul„Pražská šunka” și obișnuiesc să îl achiziționeze ca produs preparat disponibil în membrane din poliamidă. „Pražská šunka” în varianta dezosată, așa cum este descris în propunere, nu este un produs cunoscut de consumatorii slovaci. Conform informațiilor furnizate de producători individuali din Republica Slovacă, în prezent se produc cel puțin 1 208 tone de „Pražská šunka” pe an. Pentru producătorii din Slovacia, adaptarea sau schimbarea denumirii produsului ar conduce la pierderi considerabile de venituri, în principal deoarece ar comporta o creștere puternică a prețurilor, cuprinsă între 45 % și 92 %, în funcție de tip și de categoria de calitate. Într-adevăr, conform prevederilor caietului de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, pentru toate cele trei versiuni, carnea trebuie să aibă un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 % din greutate, în timp ce în Slovacia acest procent poate fi mai scăzut. În temeiul legislației slovace, produsul „Pražská šunka” poate fi comercializat în cadrul a trei categorii diferite de jambon, bazate pe un conținut diferit de proteine pure provenite din mușchi ca procentaj minim din greutate: jambon special (16 %), jambon selectat (13 %) și jambon standard (10 %). Prin urmare, jambonul selectat și jambonul standard nu ar mai putea fi comercializate în Slovacia sub denumirea înregistrată. Pe lângă creșterea prețului, costurile achiziționării formelor pentru fabricarea jambonului „Pražská šunka” dezosat ar trebui incluse, la rândul lor, printre pierderile de venituri, deoarece în Slovacia această tehnologie nu este utilizată la fabricarea produsului „Pražská šunka” (se folosesc membrane de poliamidă). Această achiziție ar implica un cost de 70 EUR per unitate de jambon cu o greutate de aproximativ 5 kg, adică 14 000 EUR pentru a produce 1 tonă de produs finit. De asemenea, modelarea produselor „Pražská šunka” cu ajutorul unei folii, în comparație cu producția în membrane de poliamidă, ar duce la creșterea costurilor pentru achiziționarea de folii și pentru munca manuală în valoare totală de cel puțin 50 EUR/tonă de produs finit. |
| --- | --- |

(14)

Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea propusă pentru înregistrare este legală, renumită și semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Consumatorii din Slovacia sunt familiarizați cu jambonul„Pražská šunka” și obișnuiesc să îl achiziționeze ca produs preparat disponibil în membrane din poliamidă. „Pražská šunka” în varianta dezosată, așa cum este descris în propunere, nu este un produs cunoscut de consumatorii slovaci. Conform informațiilor furnizate de producători individuali din Republica Slovacă, în prezent se produc cel puțin 1 208 tone de „Pražská šunka” pe an. Pentru producătorii din Slovacia, adaptarea sau schimbarea denumirii produsului ar conduce la pierderi considerabile de venituri, în principal deoarece ar comporta o creștere puternică a prețurilor, cuprinsă între 45 % și 92 %, în funcție de tip și de categoria de calitate. Într-adevăr, conform prevederilor caietului de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, pentru toate cele trei versiuni, carnea trebuie să aibă un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 % din greutate, în timp ce în Slovacia acest procent poate fi mai scăzut. În temeiul legislației slovace, produsul „Pražská šunka” poate fi comercializat în cadrul a trei categorii diferite de jambon, bazate pe un conținut diferit de proteine pure provenite din mușchi ca procentaj minim din greutate: jambon special (16 %), jambon selectat (13 %) și jambon standard (10 %). Prin urmare, jambonul selectat și jambonul standard nu ar mai putea fi comercializate în Slovacia sub denumirea înregistrată. Pe lângă creșterea prețului, costurile achiziționării formelor pentru fabricarea jambonului „Pražská šunka” dezosat ar trebui incluse, la rândul lor, printre pierderile de venituri, deoarece în Slovacia această tehnologie nu este utilizată la fabricarea produsului „Pražská šunka” (se folosesc membrane de poliamidă). Această achiziție ar implica un cost de 70 EUR per unitate de jambon cu o greutate de aproximativ 5 kg, adică 14 000 EUR pentru a produce 1 tonă de produs finit. De asemenea, modelarea produselor „Pražská šunka” cu ajutorul unei folii, în comparație cu producția în membrane de poliamidă, ar duce la creșterea costurilor pentru achiziționarea de folii și pentru munca manuală în valoare totală de cel puțin 50 EUR/tonă de produs finit.

| (15) | În plus, trei producători slovaci dețin mărci comerciale pentru „Pražská šunka”, iar utilizarea lor ar fi pusă în pericol. |
| --- | --- |

(15)

În plus, trei producători slovaci dețin mărci comerciale pentru „Pražská šunka”, iar utilizarea lor ar fi pusă în pericol.

| (16) | Pe lângă considerațiile de mai sus, Slovacia a propus ca, în cazul în care, în pofida observațiilor prezentate, Comisia decide să înregistreze denumirea, ar putea să se țină seama de articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prin adoptarea dispoziției ca denumirea „Pražská šunka” să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă”. Ca alternativă, denumirea ar putea fi schimbată în „Pražská šunka tradițional”. |
| --- | --- |

(16)

Pe lângă considerațiile de mai sus, Slovacia a propus ca, în cazul în care, în pofida observațiilor prezentate, Comisia decide să înregistreze denumirea, ar putea să se țină seama de articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 prin adoptarea dispoziției ca denumirea „Pražská šunka” să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă”. Ca alternativă, denumirea ar putea fi schimbată în „Pražská šunka tradițional”.

| (17) | Comisia a analizat argumentele expuse în declarațiile de opoziție motivate primite din partea Slovaciei în raport cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, ținând seama de rezultatele consultărilor desfășurate între solicitant și oponenții săi, și a concluzionat că denumirea „Pražská šunka” ar trebui să fie înregistrată. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a analizat argumentele expuse în declarațiile de opoziție motivate primite din partea Slovaciei în raport cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, ținând seama de rezultatele consultărilor desfășurate între solicitant și oponenții săi, și a concluzionat că denumirea „Pražská šunka” ar trebui să fie înregistrată.

| (18) | În ceea ce privește primul motiv de opoziție, Republica Cehă a clarificat faptul că nici înainte de 1993 produsul „Pražská šunka” nu era reglementat de standardele statului cehoslovac (ČSN). În acea parte din Cehoslovacia care corespunde în prezent Republicii Cehe jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu „standardul tehnico-economic” emis de secțiunea cehă a „Masný průmysl” (asociația producătorilor din sectoarele cărnii). La sfârșitul anilor '70, se produceau semiconserve (pasteurizate) de jambon „Pražská šunka” dezosat în mai multe fabrici din Cehoslovacia, pe teritoriul Republicii Cehe actuale, urmărind în esență elementele care se regăsesc în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG: pasteurizare, utilizarea unor forme ovale, afumarea și aplicarea unui strat decorativ de grăsime de porc sau de grăsime și șorici de porc. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește primul motiv de opoziție, Republica Cehă a clarificat faptul că nici înainte de 1993 produsul „Pražská šunka” nu era reglementat de standardele statului cehoslovac (ČSN). În acea parte din Cehoslovacia care corespunde în prezent Republicii Cehe jambonul „Pražská šunka” era produs în conformitate cu „standardul tehnico-economic” emis de secțiunea cehă a „Masný průmysl” (asociația producătorilor din sectoarele cărnii). La sfârșitul anilor '70, se produceau semiconserve (pasteurizate) de jambon „Pražská šunka” dezosat în mai multe fabrici din Cehoslovacia, pe teritoriul Republicii Cehe actuale, urmărind în esență elementele care se regăsesc în caietul de sarcini al jambonului „Pražská šunka” dezosat STG: pasteurizare, utilizarea unor forme ovale, afumarea și aplicarea unui strat decorativ de grăsime de porc sau de grăsime și șorici de porc.

| (19) | În plus, același produs, semiconservele de jambon „Pražská šunka” dezosat, a fost fabricat timp de decenii și în alte țări, cum ar fi Austria și Germania. Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se concluzioneze că jambonul „Pražská šunka” dezosat și metoda sa de producție corespund practicii tradiționale existente de mai bine de 30 de ani. |
| --- | --- |

(19)

În plus, același produs, semiconservele de jambon „Pražská šunka” dezosat, a fost fabricat timp de decenii și în alte țări, cum ar fi Austria și Germania. Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se concluzioneze că jambonul „Pražská šunka” dezosat și metoda sa de producție corespund practicii tradiționale existente de mai bine de 30 de ani.

| (20) | Nu există nicio cerință conform căreia un produs trebuie să aibă un caracter specific pentru ca denumirea sa să fie înregistrată ca STG. Articolul 19 alineatul (1) litera (b) se referă la „caracterul specific” ca fiind un element al descrierii, iar caracterul specific al produsului este suficient de bine descris pentru toate cele trei versiuni care fac obiectul caietului de sarcini. |
| --- | --- |

(20)

Nu există nicio cerință conform căreia un produs trebuie să aibă un caracter specific pentru ca denumirea sa să fie înregistrată ca STG. Articolul 19 alineatul (1) litera (b) se referă la „caracterul specific” ca fiind un element al descrierii, iar caracterul specific al produsului este suficient de bine descris pentru toate cele trei versiuni care fac obiectul caietului de sarcini.

| (21) | În ceea ce privește al doilea motiv de opoziție, nu există o bază pentru a se concluziona că termenul a dobândit un sens generic. Slovacia nu a oferit nicio motivare care să conducă la o astfel de concluzie. Faptul că un astfel de produs este fabricat în mai multe țări din Europa nu poate fi considerat în sine un motiv pentru a concluziona în favoarea caracterului generic al denumirii. În orice caz, caracterul generic ca atare nu reprezintă un motiv de opoziție pentru STG. STG pot fi fabricate legal oriunde, cu condiția să se respecte caietul de sarcini al produsului. |
| --- | --- |

(21)

În ceea ce privește al doilea motiv de opoziție, nu există o bază pentru a se concluziona că termenul a dobândit un sens generic. Slovacia nu a oferit nicio motivare care să conducă la o astfel de concluzie. Faptul că un astfel de produs este fabricat în mai multe țări din Europa nu poate fi considerat în sine un motiv pentru a concluziona în favoarea caracterului generic al denumirii. În orice caz, caracterul generic ca atare nu reprezintă un motiv de opoziție pentru STG. STG pot fi fabricate legal oriunde, cu condiția să se respecte caietul de sarcini al produsului.

| (22) | Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea este utilizată legal, beneficiază de renume și este semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Comisia recunoaște aceste circumstanțe. Totuși, aceasta consideră că, în primul rând, motivul pentru care produsul fabricat în Slovacia nu poate fi inclus în caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG este legat de faptul că Slovacia a schimbat rețeta și prezentarea produsului după declararea independenței celor două republici, Cehă și Slovacă, adică după 1 ianuarie 1993. Autoritățile slovace au raportat că decretul de creare a celor trei categorii de produs, jambon special, jambon selectat și jambon standard (pe baza conținutului minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 %, de 13 % și, respectiv, de 10 % din greutate), a fost adoptat de Ministerul Agriculturii și de Ministerul Sănătății din Slovacia la 18 august 2005. Înainte de această dată, conținutul minim de proteine pure provenite din mușchi era de 18 % din greutate. 100 % din produsele „Pražská šunka” fabricate în Slovacia cu un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 18 % din greutate s-ar fi calificat drept „Pražská šunka” STG. Autoritățile slovace au raportat, de asemenea, că, în același timp, modul de prezentare a produsului a fost modificat prin abandonarea modelării și a tratamentului termic în favoarea îndesării produsului în membrane din poliamidă. Deși Slovacia indică faptul că producția de jambon „Pražská šunka” a evoluat și în Republica Cehă după independență, rezultă clar că în Slovacia, cu precădere, metoda de producție a fost modificată în esență și în mod substanțial. În al doilea rând, comparativ cu caietul de sarcini inițial al produsului, publicat în 2010, Republica Cehă a atenuat în mod semnificativ cerințele din caietul de sarcini cu scopul de a include un număr cât mai mare de metode de producție și, astfel, de a înregistra o STG larg răspândită și partajată. Toți opozanții admiși în cele două proceduri de opoziție au ajuns la un acord, cu excepția Slovaciei. În al treilea rând, calculul costurilor de adaptare a producției la caietul de sarcini al STG „Pražská šunka” nu pare să țină cont de faptul că matrițele din metal pot fi reutilizate pentru o perioadă lungă de timp. În al patrulea rând, în special, utilizarea matrițelor nu este obligatorie, având în vedere că există alternative. De exemplu, pot fi utilizate folii din plastic. În plus, costul de 50 EUR/tonă de produs finit aferent achiziției de folii și muncă manuală nu pare să fie disproporționat. |
| --- | --- |

(22)

Al treilea motiv de opoziție din partea Slovaciei este că denumirea este utilizată legal, beneficiază de renume și este semnificativă din punct de vedere economic pentru produse agricole sau alimentare similare din Slovacia. Comisia recunoaște aceste circumstanțe. Totuși, aceasta consideră că, în primul rând, motivul pentru care produsul fabricat în Slovacia nu poate fi inclus în caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG este legat de faptul că Slovacia a schimbat rețeta și prezentarea produsului după declararea independenței celor două republici, Cehă și Slovacă, adică după 1 ianuarie 1993. Autoritățile slovace au raportat că decretul de creare a celor trei categorii de produs, jambon special, jambon selectat și jambon standard (pe baza conținutului minim de proteine pure provenite din mușchi de 16 %, de 13 % și, respectiv, de 10 % din greutate), a fost adoptat de Ministerul Agriculturii și de Ministerul Sănătății din Slovacia la 18 august 2005. Înainte de această dată, conținutul minim de proteine pure provenite din mușchi era de 18 % din greutate. 100 % din produsele „Pražská šunka” fabricate în Slovacia cu un conținut minim de proteine pure provenite din mușchi de 18 % din greutate s-ar fi calificat drept „Pražská šunka” STG. Autoritățile slovace au raportat, de asemenea, că, în același timp, modul de prezentare a produsului a fost modificat prin abandonarea modelării și a tratamentului termic în favoarea îndesării produsului în membrane din poliamidă. Deși Slovacia indică faptul că producția de jambon „Pražská šunka” a evoluat și în Republica Cehă după independență, rezultă clar că în Slovacia, cu precădere, metoda de producție a fost modificată în esență și în mod substanțial. În al doilea rând, comparativ cu caietul de sarcini inițial al produsului, publicat în 2010, Republica Cehă a atenuat în mod semnificativ cerințele din caietul de sarcini cu scopul de a include un număr cât mai mare de metode de producție și, astfel, de a înregistra o STG larg răspândită și partajată. Toți opozanții admiși în cele două proceduri de opoziție au ajuns la un acord, cu excepția Slovaciei. În al treilea rând, calculul costurilor de adaptare a producției la caietul de sarcini al STG „Pražská šunka” nu pare să țină cont de faptul că matrițele din metal pot fi reutilizate pentru o perioadă lungă de timp. În al patrulea rând, în special, utilizarea matrițelor nu este obligatorie, având în vedere că există alternative. De exemplu, pot fi utilizate folii din plastic. În plus, costul de 50 EUR/tonă de produs finit aferent achiziției de folii și muncă manuală nu pare să fie disproporționat.

| (23) | În plus, în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și prin analogie cu dispozițiile aplicabile denumirilor de origine protejate și indicațiilor geografice protejate, mărcile care sunt solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația în cauză, cu bunăcredință, pe teritoriul Uniunii, înainte de data la care cererea de protecție este înaintată Comisiei, ar trebui să fie considerate ca putând fi utilizate în continuare și reînnoite pentru produsul respectiv, în pofida înregistrării denumirii. Mărcile care au fost solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația Uniunii sau de legislația slovacă, cu bunăcredință, înainte de data transmiterii către Comisie a cererii de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, nu sunt afectate de această înregistrare. |
| --- | --- |

(23)

În plus, în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și prin analogie cu dispozițiile aplicabile denumirilor de origine protejate și indicațiilor geografice protejate, mărcile care sunt solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația în cauză, cu bunăcredință, pe teritoriul Uniunii, înainte de data la care cererea de protecție este înaintată Comisiei, ar trebui să fie considerate ca putând fi utilizate în continuare și reînnoite pentru produsul respectiv, în pofida înregistrării denumirii. Mărcile care au fost solicitate, înregistrate sau consacrate prin utilizare, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația Uniunii sau de legislația slovacă, cu bunăcredință, înainte de data transmiterii către Comisie a cererii de înregistrare a denumirii „Pražská šunka”, nu sunt afectate de această înregistrare.

| (24) | Având în vedere cele de mai sus, circumstanțele invocate de Slovacia în ceea ce privește utilizarea legală, renumele și semnificația economică a denumirii, inclusiv la nivel de mărci, pe teritoriul Slovaciei, nu sunt suficiente pentru a justifica refuzul cererii de înregistrare a Republicii Cehe. Cu privire la celelalte propuneri prezentate de Slovacia, având în vedere motivele expuse mai sus, Comisia consideră că nu este oportun să se prevadă ca denumirea înregistrată „Pražská šunka” STG să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă” pentru ca jambonul „Pražská šunka” din Slovacia să fie comercializat, dacă nu se respectă caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, conform tradiției din Slovacia. De fapt, Slovacia nu a demonstrat existența unei „tradiții slovace” alternative pentru fabricarea produsului „Pražská šunka”. În plus, după două proceduri de opoziție, caietul de sarcini la care va face referire denumirea înregistrată nu va mai exprima o tradiție specifică din Republica Cehă, ci, în principal, o tradiție partajată de mai multe state membre ale UE și țări terțe. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere cele de mai sus, circumstanțele invocate de Slovacia în ceea ce privește utilizarea legală, renumele și semnificația economică a denumirii, inclusiv la nivel de mărci, pe teritoriul Slovaciei, nu sunt suficiente pentru a justifica refuzul cererii de înregistrare a Republicii Cehe. Cu privire la celelalte propuneri prezentate de Slovacia, având în vedere motivele expuse mai sus, Comisia consideră că nu este oportun să se prevadă ca denumirea înregistrată „Pražská šunka” STG să fie însoțită de mențiunea „fabricat potrivit tradiției din Republica Cehă” pentru ca jambonul „Pražská šunka” din Slovacia să fie comercializat, dacă nu se respectă caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, conform tradiției din Slovacia. De fapt, Slovacia nu a demonstrat existența unei „tradiții slovace” alternative pentru fabricarea produsului „Pražská šunka”. În plus, după două proceduri de opoziție, caietul de sarcini la care va face referire denumirea înregistrată nu va mai exprima o tradiție specifică din Republica Cehă, ci, în principal, o tradiție partajată de mai multe state membre ale UE și țări terțe.

| (25) | Propunerea de a schimba denumirea în „Pražská šunka tradițional” ar însemna că procedura ar trebui să fie reluată de la început, demers disproporționat în raport cu așteptările legitime implicate. |
| --- | --- |

(25)

Propunerea de a schimba denumirea în „Pražská šunka tradițional” ar însemna că procedura ar trebui să fie reluată de la început, demers disproporționat în raport cu așteptările legitime implicate.

| (26) | Indiferent de situație, protejarea specialităților tradiționale garantate ar trebui adaptată în funcție de interesul producătorilor și al operatorilor care au folosit în mod legal denumirile respective până în prezent. În temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, aplicabil prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate, pentru a se permite adaptarea progresivă la caietul de sarcini, ar trebui să se acorde o perioadă de tranziție de cinci ani pentru utilizarea denumirii „Pražská šunka” fără a se respecta caietul de sarcini al produsului, combinată cu autorizația de a continua, după expirarea perioadei de cinci ani, introducerea pe piață a produselor care nu sunt conforme cu caietul de sarcini până la epuizarea stocurilor. Aceste produse nu ar trebui însă comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE. |
| --- | --- |

(26)

Indiferent de situație, protejarea specialităților tradiționale garantate ar trebui adaptată în funcție de interesul producătorilor și al operatorilor care au folosit în mod legal denumirile respective până în prezent. În temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, aplicabil prin analogie și în cazul specialităților tradiționale garantate, pentru a se permite adaptarea progresivă la caietul de sarcini, ar trebui să se acorde o perioadă de tranziție de cinci ani pentru utilizarea denumirii „Pražská šunka” fără a se respecta caietul de sarcini al produsului, combinată cu autorizația de a continua, după expirarea perioadei de cinci ani, introducerea pe piață a produselor care nu sunt conforme cu caietul de sarcini până la epuizarea stocurilor. Aceste produse nu ar trebui însă comercializate în UE însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată”, nici de abrevierea „STG”, nici de logoul UE.

| (27) | Având în vedere cele de mai sus, denumirile „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS) ar trebui introduse în Registrul specialităților tradiționale garantate. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere cele de mai sus, denumirile „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS) ar trebui introduse în Registrul specialităților tradiționale garantate.

| (28) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole, |
| --- | --- |

(28)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru politica în domeniul calității produselor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Denumirile „Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS) se înregistrează ca STG.

Denumirile de la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.) din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (5).

Articolul 2

Anexa la prezentul regulament cuprinde caietul de sarcini consolidat al produsului.

Articolul 3

Denumirile înregistrate pot fi utilizate pentru a desemna produse comercializate pe teritoriul UE și care nu respectă caietul de sarcini al produsului „Pražská šunka” STG, pentru o perioadă de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Atunci când sunt utilizate pentru a desemna produse care nu respectă caietul de sarcini, denumirile respective nu pot fi însoțite de mențiunea „specialitate tradițională garantată” sau „STG” sau de logoul UE.

După expirarea perioadei de cinci ani, comercializarea produselor care poartă denumirea înregistrată, fabricate înainte de această perioadă și care nu respectă caietul de sarcini al produsului menționat la articolul 2, este autorizată până la epuizarea stocurilor existente pe teritoriul UE la data expirării perioadei de cinci ani.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 180, 19.5.2016, p. 5.

2

(3)  
  JO C 283, 19.9.2012, p. 11.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/304 al Comisiei din 2 martie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul specialităților tradiționale garantate [Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (STG)] (JO L 58, 4.3.2016, p. 28).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

5

---

ANEXĂ

CAIETUL DE SARCINI AL UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE GARANTATE

„PRAŽSKÁ ŠUNKA”

Nr. UE: CZ-TSG-0007-0061 – 21.10.2010

REPUBLICA CEHĂ

1.   DENUMIREA (DENUMIRILE) PROPUSĂ (PROPUSE) PENTRU ÎNREGISTRARE

„Пражка шунка” (BG), „Jamón de Praga” (ES), „Pražská šunka” (CS/SK), „Prag Skinke” (DA), „Prager Schinken” (DE), „Praha sink” (ET), „Χοιρομέρι Πράγας” (EL), „Prague Ham” (EN), „Jambon de Prague” (FR), „Praška šunka” (HR/SL/RS), „Prāgas šķiņķis” (LV), „Prahos kumpis” (LT), „Prágai minőségi sonka” (HU), „Perżut ta' Praga” (MT), „Praagse Ham” (NL), „Szynka Praska” (PL), „Fiambre de Praga” (PT), „Jambon de Praga” (RO), „Prahalainen kinkku” (FI), „Pragskinka” (SV) „Прашка шунка” (RS)

2.   TIPUL DE PRODUS

Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.   MOTIVE PENTRU ÎNREGISTRARE

3.1.   Indicați dacă produsul

| | ☒ rezultă în urma unui mod de producție sau de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv; |
| --- | --- |

☒ rezultă în urma unui mod de producție sau de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv;

| | ☐ este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional. |
| --- | --- |

☐ este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional.

Produsul din carne tradițional „Pražská šunka” este destinat consumului direct și este fabricat de mult timp în următoarele variante:

| — | „Pražská šunka” cu os; |
| --- | --- |

—

„Pražská šunka” cu os;

| — | „Pražská šunka” dezosat; |
| --- | --- |

—

„Pražská šunka” dezosat;

| — | „Pražská šunka” în conservă. |
| --- | --- |

—

„Pražská šunka” în conservă.

3.2.   Indicați dacă denumirea

| | ☒ a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific; |
| --- | --- |

☒ a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific;

| | ☐ arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului. |
| --- | --- |

☐ arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului.

Denumirea tradițională „Pražská šunka” nu exprimă caracterul specific al produsului și nu asociază caracterul specific al produsului provenienței sale sau originii sale agricole, ci este specifică în sine, deoarece este asociată pe plan internațional cu un renumit produs din carne, cu formă și gust caracteristice.

4.   DESCRIERE

4.1.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, inclusiv principalele caracteristici fizice, chimice, microbiologice sau organoleptice ale produsului care demonstrează caracterul specific al acestuia [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

4.1.1.   
  „Pražská šunka” cu os

„Pražská šunka” cu os diferă de alte jamboane cu os în special în ceea ce privește modul în care este selectată și prelucrată materia primă de bază. O altă trăsătură caracteristică a produsului „Pražská šunka” cu os este proporția dintre pulpa de porc (jambon) și soluția de sare folosite în timpul producției, care face posibilă obținerea, în produsul finit, a unui conținut de proteine pure provenite din mușchi care corespunde jambonului de cea mai înaltă calitate. În plus, procesul de producție implică prepararea termică și afumarea, ceea ce deosebește de asemenea „Pražská šunka” cu os de foarte multe alte jamboane uscate tradiționale cu os.

Proprietăți fizice:

| — | Produs cu o greutate totală ce nu depășește 10 kg. |
| --- | --- |

—

Produs cu o greutate totală ce nu depășește 10 kg.

| — | Se păstrează forma originală a pulpei de porc tranșate în stilul denumit „praghez” (osul iliac și osul sacral, inclusiv coada și osul bazinului, sunt îndepărtate din pulpa întreagă cu os, care include articulația, dar nu include piciorul de porc; grăsimea se taie din partea superioară a regiunii dorsale). |
| --- | --- |

—

Se păstrează forma originală a pulpei de porc tranșate în stilul denumit „praghez” (osul iliac și osul sacral, inclusiv coada și osul bazinului, sunt îndepărtate din pulpa întreagă cu os, care include articulația, dar nu include piciorul de porc; grăsimea se taie din partea superioară a regiunii dorsale).

Proprietăți chimice (parametrii sunt stabiliți pe baza eșantioanelor analizate în urma înlăturării oaselor din produs):

| — | Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. În eșantionul de analizat nu se omogenizează învelișul de la suprafața produsului compus din grăsime și șorici. |
| --- | --- |

—

Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. În eșantionul de analizat nu se omogenizează învelișul de la suprafața produsului compus din grăsime și șorici.

| — | Conținut de sare: maximum 3 % din greutate. |
| --- | --- |

—

Conținut de sare: maximum 3 % din greutate.

| — | Conținut de grăsime: maximum 15 % din greutate. Învelișul de la suprafața produsului este omogenizat în eșantionul de analizat. |
| --- | --- |

—

Conținut de grăsime: maximum 15 % din greutate. Învelișul de la suprafața produsului este omogenizat în eșantionul de analizat.

Caracteristici organoleptice:

| — | Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu șorici are culoare galben-aurie. Celelalte părți de la suprafață, neacoperite cu șorici, sunt acoperite cu un strat de grăsime de culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu; mușchiul pulpei are culoare auriu-maro până la maro închis. |
| --- | --- |

—

Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu șorici are culoare galben-aurie. Celelalte părți de la suprafață, neacoperite cu șorici, sunt acoperite cu un strat de grăsime de culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu; mușchiul pulpei are culoare auriu-maro până la maro închis.

| — | Aspectul și culoarea în secțiune: mușchiul are culoarea roz a cărnii atunci când este feliat. |
| --- | --- |

—

Aspectul și culoarea în secțiune: mușchiul are culoarea roz a cărnii atunci când este feliat.

| — | Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic și afumat, gust potrivit de sărat. |
| --- | --- |

—

Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic și afumat, gust potrivit de sărat.

| — | Consistența: tare și compactă. Când este feliat subțire, produsul este fraged și ușor de mestecat. |
| --- | --- |

—

Consistența: tare și compactă. Când este feliat subțire, produsul este fraged și ușor de mestecat.

4.1.2.   
  „Pražská šunka” dezosat

„Pražská šunka” dezosat diferă de alte produse din carne din această categorie în special în ceea ce privește metoda de producție, deoarece este un jambon de cea mai înaltă calitate, produs din pulpă de porc dezosată sau din bucăți de nucă de porc preparate termic și după aceea afumate. O altă caracteristică distinctivă este prezența unui înveliș decorativ la suprafața produsului, ce constă într-un strat subțire de grăsime de porc sau în grăsime și șorici. Forma ovoidă sau ovală tipică pentru produsul finit este o altă trăsătură distinctivă.

Proprietăți fizice:

| — | Produsul are o formă tipică ovoidă sau ovală. |
| --- | --- |

—

Produsul are o formă tipică ovoidă sau ovală.

| — | Jambonul este de cea mai înaltă calitate, obținut din pulpe de porc întregi dezosate, acoperite de un strat de grăsime, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată și felii de grăsime de porc sărate, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată, acoperită cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici. |
| --- | --- |

—

Jambonul este de cea mai înaltă calitate, obținut din pulpe de porc întregi dezosate, acoperite de un strat de grăsime, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată și felii de grăsime de porc sărate, cu sau fără șorici, sau din nucă de porc fasonată, acoperită cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici.

Caracteristici chimice:

| — | Conținutul de proteine pure provenite din mușchi, conținutul de sare și grăsime: a se vedea proprietățile chimice ale produsului „Pražská šunka” cu os. |
| --- | --- |

—

Conținutul de proteine pure provenite din mușchi, conținutul de sare și grăsime: a se vedea proprietățile chimice ale produsului „Pražská šunka” cu os.

Caracteristici organoleptice:

| — | Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu grăsime și șorici are culoare galben-aurie. Dacă suprafața este acoperită numai cu grăsime, nu și cu șorici, aceasta are o culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu. |
| --- | --- |

—

Aspectul exterior și culoarea: partea acoperită cu grăsime și șorici are culoare galben-aurie. Dacă suprafața este acoperită numai cu grăsime, nu și cu șorici, aceasta are o culoare mai deschisă, care variază de la gălbui la auriu.

| — | Aspectul și culoarea în secțiune, gustul și mirosul, consistența: a se vedea proprietățile organoleptice ale produsului „Pražská šunka” cu os. |
| --- | --- |

—

Aspectul și culoarea în secțiune, gustul și mirosul, consistența: a se vedea proprietățile organoleptice ale produsului „Pražská šunka” cu os.

4.1.3.   
  „Pražská šunka” în conservă

„Pražská šunka” în conservă diferă de alte produse din carne din această categorie în special în ceea ce privește materia primă folosită, deoarece este un jambon de cea mai înaltă calitate, produs din nucă de porc fasonată, întreagă sau tăiată în bucăți mari. O altă trăsătură caracteristică a produsului este prezența unui strat subțire de aspic între jambon și ambalaj. Pe de altă parte, ceea ce diferențiază „Pražská šunka” în conservă de alte conserve de carne este forma tipică plată și ovală a ambalajului său.

Proprietăți fizice:

| — | Produsul are o formă tipică plată și ovală, dimensiunile sale fiind cele ale ambalajului, care este astfel realizat încât să garanteze că produsul finit pe care îl conține cântărește aproximativ 0,454 kg; |
| --- | --- |

—

Produsul are o formă tipică plată și ovală, dimensiunile sale fiind cele ale ambalajului, care este astfel realizat încât să garanteze că produsul finit pe care îl conține cântărește aproximativ 0,454 kg;

| — | La momentul ambalării, carnea reprezintă cel puțin 87 % din greutatea materiei prime folosite. |
| --- | --- |

—

La momentul ambalării, carnea reprezintă cel puțin 87 % din greutatea materiei prime folosite.

Caracteristici chimice:

| — | Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului nu este omogenizat în eșantionul de analizat; |
| --- | --- |

—

Conținut de proteine pure provenite din mușchi (se exclud proteinele provenite din țesutul conjunctiv și proteinele de origine vegetală): minimum 16 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului nu este omogenizat în eșantionul de analizat;

| — | Conținut de sare: maximum 3 % din greutate. |
| --- | --- |

—

Conținut de sare: maximum 3 % din greutate.

| — | Conținut de grăsime: maximum 4 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului este omogenizat în eșantionul de analizat; |
| --- | --- |

—

Conținut de grăsime: maximum 4 % din greutate. Învelișul din aspic al produsului este omogenizat în eșantionul de analizat;

| — | Conținutul de aspic: maximum 36 % din greutate. |
| --- | --- |

—

Conținutul de aspic: maximum 36 % din greutate.

Caracteristici organoleptice:

| — | Produsul este protejat de un ambalaj închis ermetic care îl menține steril. Între produs și materialul din care este confecționat ambalajul există un strat omogen de aspic de culoare galben-aurie. |
| --- | --- |

—

Produsul este protejat de un ambalaj închis ermetic care îl menține steril. Între produs și materialul din care este confecționat ambalajul există un strat omogen de aspic de culoare galben-aurie.

| — | Aspectul și culoarea în secțiune: jambonul are culoarea roz a cărnii. Este permisă prezența unor găuri mici, izolate, umplute cu aspic; |
| --- | --- |

—

Aspectul și culoarea în secțiune: jambonul are culoarea roz a cărnii. Este permisă prezența unor găuri mici, izolate, umplute cu aspic;

| — | Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic, gust potrivit de sărat. |
| --- | --- |

—

Gust și miros: gust și miros caracteristice de jambon preparat termic, gust potrivit de sărat.

| — | Consistența: tare și compactă. |
| --- | --- |

—

Consistența: tare și compactă.

4.2.   Descrierea metodei de producție a produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, metodă pe care producătorii trebuie să o urmeze, inclusiv, după caz, natura și caracteristicile materiilor prime sau ale ingredientelor utilizate, precum și metoda de preparare a produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

4.2.1.   
  „Pražská šunka” cu os

Pentru producerea jambonului „Pražská šunka” cu os se folosesc pulpe de porc întregi tranșate în stilul denumit „praghez” (osul iliac și osul sacral inclusiv coada și osul bazinului sunt îndepărtate din pulpa întreagă cu os, care include articulația, dar nu include piciorul de porc; grăsimea se taie din partea superioară a regiunii dorsale) și o soluție de sare pregătită din ingredientele enumerate mai jos.

Pulpe de porc ... 100,0 kg

Soluție de sare (maximum 20,0 kg):

| — | Apă ... (maximum 17,0 kg) |
| --- | --- |

—

Apă ... (maximum 17,0 kg)

| — | Amestec de sărare conținând nitrit sau nitrat ... maximum 2,6 kg |
| --- | --- |

—

Amestec de sărare conținând nitrit sau nitrat ... maximum 2,6 kg

| — | Zaharuri ... 0-1,2 kg |
| --- | --- |

—

Zaharuri ... 0-1,2 kg

| — | Stabilizatori ... 0-0,5 kg |
| --- | --- |

—

Stabilizatori ... 0-0,5 kg

| — | Extract de condimente sau ulei ... 0-0,3 kg |
| --- | --- |

—

Extract de condimente sau ulei ... 0-0,3 kg

| — | Antioxidanți ... 0-0,1 kg |
| --- | --- |

—

Antioxidanți ... 0-0,1 kg

Soluția de sare cu compoziția prevăzută se pulverizează pe pulpele de porc. Acestea sunt apoi lăsate să se odihnească în soluție de sare sau pot fi masate cu soluție de sare. Urmează prepararea termică, ce are ca efect pasteurizarea. După prepararea termică, produsele se usucă într-o cameră de afumare și se afumă la suprafață, pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice, apoi se răcesc și se depozitează.

Dacă pulpele de porc nu sunt sărate prin injectare cu soluție de sare și apoi lăsate să se odihnească sau masate, un alt procedeu constă în sărarea și prelucrarea pulpelor refrigerate frecând bine suprafața acestora cu un amestec de sărare ce conține nitrați și o cantitate mică de zahăr. Pulpele sunt apoi introduse, cu șoriciul în jos, în vasele folosite la sărare; în aceste vase se pune puțină sare. Apoi se toarnă deasupra soluție de sare pe bază de nitrați, fiartă și răcită, care conține, la rândul ei, o cantitate mică de zahăr. Jamboanele sunt ținute sub o greutate astfel încât să fie complet scufundate în soluția de sare și, după o perioadă de timp adecvată, ținând seama de rezultatele controalelor organoleptice de calitate permanente, sunt întoarse, astfel încât partea de jos să ajungă deasupra în vasul folosit la sărare, iar partea de sus să ajungă dedesubt. După ce au fost sărate îndeajuns, jamboanele sunt înmuiate timp de câteva ore în apă călduță și apoi sunt lăsate să se scurgă. Jamboanele sunt întâi uscate într-o cameră de afumare și apoi sunt afumate la suprafață pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice. Urmează prepararea termică, ce are ca efect pasteurizarea, apoi răcirea și depozitarea.

Indiferent care dintre cele două metode alternative a fost utilizată, etapa finală a producției poate fi de asemenea completată prin coacere la suprafață și prin tratarea șoriciului, utilizând diverse tehnici decorative.

4.2.2.   
  „Pražská šunka” dezosat

Jambonul „Pražská šunka” dezosat este produs fie din pulpe de porc dezosate întregi, fie din bucăți de nucă de porc separate, preparate în conformitate cu punctul 4.1.2, precum și din soluție de sare care, în ceea ce privește compoziția și proporția maximă autorizată raportat la carnea crudă, este aceeași cu soluția de sare utilizată la fabricarea „Pražská šunka” cu os.

Pulpele de porc dezosate sau bucățile de nucă de porc sunt stropite cu soluție de sare având compoziția prevăzută și/sau pot fi masate cu soluție de sare. Bucățile de grăsime de porc, sărate, cu sau fără șorici, sunt masate separat, dacă acestea se folosesc pentru un înveliș decorativ al produsului. După ce materiile prime au fost sărate și masate, acestea sunt așezate în forme ovale sau ovoide în așa fel încât grăsimea, cu sau fără șorici, să constituie un înveliș decorativ al produsului. În cazul în care feliile de grăsime de porc, cu sau fără șorici, sunt folosite pentru a crea un înveliș decorativ al produsului, formele sunt acoperite cu felii de grăsime masate și abia apoi sunt umplute cu bucăți de nucă de porc fasonată. Urmează prepararea termică în forme, ce are ca efect pasteurizarea. După prepararea termică, produsele sunt scoase din forme, se afumă pentru a obține gustul, aroma și culoarea caracteristice, apoi se răcesc și se ambalează.

Este, de asemenea, posibil ca produsului să i se aplice un tratament final, care constă în coacerea la suprafață și tratarea șoriciului cu ajutorul unor tehnici decorative diverse.

Înainte de prepararea termică, produselor fabricate din pulpe de porc întregi, dezosate, acoperite cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici și, după caz, din bucăți de nucă de porc fasonată acoperită cu un strat de grăsime, cu sau fără șorici, li se poate da forma prevăzută cu ajutorul unei folii, care se îndepărtează de pe produs după prepararea termică. În aceste cazuri, nu este necesar să se utilizeze forme.

4.2.3.   
  „Pražská šunka” în conservă

Pentru producerea „Pražská šunka” în conservă se folosește nucă de porc fasonată (fie întreagă, fie tăiată în bucăți mari), gelatină (pudră) și o soluție de sare pregătită din ingredientele enumerate mai jos.

Bucăți de nucă de porc fasonată ... 100,0 kg

Gelatină pudră ... 4,0 kg

Soluție de sare (maximum 14,3 kg):

| — | Apă ... maximum 11,0 kg |
| --- | --- |

—

Apă ... maximum 11,0 kg

| — | Amestec de sărare conținând nitrit ... maximum 2,8 kg |
| --- | --- |

—

Amestec de sărare conținând nitrit ... maximum 2,8 kg

| — | Zaharuri ... 0-0,5 kg |
| --- | --- |

—

Zaharuri ... 0-0,5 kg

Se folosește un ambalaj plat, oval, realizat din materiale adecvate pentru sterilizare, garantând greutatea conținutului de produs complet (aproximativ 0,454 kg).

Nuca de porc, întreagă sau tăiată în bucăți mari, se masează cu soluție de sare. După ce mușchiul a fost astfel tratat cu soluție de sare, acesta este așezat într-un dispozitiv de ambalare în vid pe fundul căruia se află o cantitate corespunzătoare de gelatină pudră. După ce ambalajul a fost închis ermetic, produsul este lăsat în repaus la o temperatură de 5 °C timp de 12 ore. Urmează apoi sterilizarea, în cursul căreia toate părțile produsului trebuie să fie supuse unui tratament termic minim corespunzător unei temperaturi de 121 °C timp de 10 minute. După prepararea termică, produsul este răcit și depozitat într-un loc uscat la o temperatură de 0-25 °C și la o umiditate relativă de maximum 85 %. Produsul are un termen de valabilitate de cel puțin trei ani.

4.3.   Descrierea principalelor elemente care conferă caracterul tradițional al produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

4.3.1.   
  „Pražská šunka” cu os

Denumirea „Pražská šunka” este utilizată din anii 1860 pentru a desemna unul dintre cele mai renumite produse alimentare originare din Republica Cehă, în special din Praga. Sursele istorice prezintă un produs numit „Pražská šunka” asociat cu numele lui František Zvěřina, cel care l-a produs prima dată. Josef Jeřábek, un renumit producător praghez de carne afumată, a preluat de la František Zvěřina producția de „Pražská šunka”. Printre producătorii acestui produs s-au numărat producătorii praghezi de carne afumată Dlouhý, Malý, Cibulka și alții. „Pražská šunka” a început să fie produsă și în alte orașe mari, urmând exemplul orașului Praga. În Brno a fost produs de producătorul de carne afumată Jebavý, în Hradec Králové de producătorul de carne afumată Hutla, în Pardubice de producătorul de carne afumată Sochor și, la finalul secolului al nouăsprezecelea, era produs de mulți alți producători de carne afumată. Vorbind la figurat, se poate spune că jambonul „Pražská šunka” produs de Zvěřina a fost precursorul tuturor celorlalte. Antonín Chmel a inițiat producția de „Pražská šunka” la scară industrială, dezvoltând o afacere în U Zvonařky în Praga în anul 1879. Principalul lui produs era „Pražská šunka”, însă producea de asemenea o gamă largă de produse din carne afumată care și-au câștigat repede o reputație în Praga și în alte orașe, în special în stațiunile cu ape termale și în cele din urmă într-un număr de țări europene. Totuși, produsul lui cu cel mai mare succes comercial a fost „Pražská šunka”, care a ajuns rapid chiar și pe piețele internaționale. După Al Doilea Război Mondial, întreprinderea a fost naționalizată și a fuzionat treptat cu alte fabrici din Praga. În această perioadă au apărut alte variante ale jambonului „Pražská šunka”, sub formă de jambon semi-conservat sau în conservă, produs din mușchi din pulpa de porc. În 1977, fabrica U Zvonařky și toți angajații și resursele ei au fost integrați în noul combinat de industrializare a cărnii Masokombinát Praha jih – Písnice. Apariția unor noi tehnologii de conservare a însemnat introducerea în procesul de producție al jambonului „Pražská šunka” a tehnicii de pulverizare cu o soluție de sare, urmată sau nu de masare. În timpul perioadei de privatizări care a urmat anului 1989, fabrica de industrializare a cărnii de la Písnice a fost închisă, dar producerea de „Pražská šunka” cu os a continuat la alte unități de producție din întreaga Republică Cehă.

Elementul fundamental pentru producerea de „Pražská šunka” a constat de la început în selectarea materiei prime și în metoda de conservare. Materia primă utilizată a constat în pulpe de porc de la animale de greutate mică și din acest motiv rețeta actuală specifică o greutate maximă de 10 kg. Altă trăsătură distinctivă a procesului de producție, care a fost transmisă de la o generație la alta, constă în faptul că pulpa de porc este tranșată în stilul numit „praghez”. Pulpele de porc refrigerate erau conservate frecând bine suprafața cărnii, în special șoriciul, cu un amestec de sărare ce conținea nitrați și o cantitate mică de zahăr. Pe fundul vasului folosit la sărare se punea puțină sare, iar pulpele de porc erau așezate cu șoriciul în jos. O soluție de sare pe bază de nitrați, fiartă și refrigerată, conținând la rândul ei o cantitate mică de zahăr, se turna peste jamboane, care erau apoi ținute sub o greutate. Ulterior jamboanele erau întoarse, astfel încât partea care fusese inițial dedesubt să ajungă deasupra, iar partea care fusese deasupra să ajungă dedesubt. Jamboanele erau ținute din nou sub o greutate. După controlul organoleptic, jamboanele erau înmuiate timp de câteva ore în apă călduță și apoi erau lăsate la uscat. Urma apoi etapa finală, care consta în îndepărtarea osului bazinului, răzuirea șoriciului și legarea jambonului, astfel încât forma acestuia să nu fie deteriorată prin preparare termică. Jamboanele erau întotdeauna suspendate într-o afumătoare încălzită. Afumarea consta în două etape: întâi uscarea deasupra unui foc iute și în al doilea rând aromatizarea și colorarea cu ajutorul rumegușului umezit, provenit din lemn de esență tare. Jamboanele erau de obicei afumate încet timp de 8-12 ore. Acestea erau apoi opărite în apă și preparate termic. Ulterior erau răcite prin scufundare în apă rece.

4.3.2.   
  „Pražská šunka” dezosat

Înaintea celui de-Al Doilea Război Mondial s-au dezvoltat alternative la produsul original „Pražská šunka” cu os. La început, acestea au luat forma produselor „Pražská šunka” dezosate și pasteurizate, produse din mușchi din pulpa de porc. Ele au fost produse de Antonín Chmel la U Zvonařky în Praga și de Josef Beránek la fabrica Beránkové podniky. Tehnologia folosită pentru a produce aceste tipuri de „Pražská šunka” consta în dezosarea pulpelor de porc proaspete refrigerate, prelucrarea unor părți din acestea, sortarea lor în funcție de culoare și mărunțirea materiei prime în mod intermitent printr-un procedeu mecanic în timp ce se adăuga clorură de sodiu și cantitatea necesară de nitrit de sodiu și zahăr, toate dizolvate parțial într-o cantitate specifică de soluție de sare. Urmau pasteurizarea și refrigerarea. După Al Doilea Război Mondial, „Pražská šunka” pasteurizat a fost produs îndeosebi la fabricile de industrializare a cărnii din Brno, Kostelec, Studená, Vamberk și Planá nad Lužnicí. La sfârșitul anilor 1970 în aceste fabrici s-a înregistrat o creștere a producției de „Pražská šunka” dezosat, folosindu-se forme și ambalând ulterior produsul finit în recipiente din plastic, eliminând, pe de o parte, utilizarea cutiilor de conserve; însă, în special, aceasta a însemnat că, după pasteurizare, produsul putea fi afumat și a făcut posibilă adăugarea unui strat subțire decorativ de grăsime de porc sau de grăsime și șorici de porc. Produsul și parametrii acestuia s-au apropiat astfel în mod semnificativ de produsul original „Pražská šunka” cu os. Începând din 1989, „Pražská šunka” dezosat a fost produs în alte locuri, în întreaga Republică Cehă.

4.3.3.   
  „Pražská šunka” în conservă

„Pražská šunka” în conservă este o altă variantă a produsului original „Pražská šunka”, care a luat naștere după sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial. Acest produs a fost fabricat, la rândul său, din materii prime sortate, obținute din dezosarea pulpelor de porc proaspete, refrigerate, adăugând un amestec de sărare conținând nitriți, zahăr și gelatină; pentru ca produsul să aibă un termen de valabilitate mai îndelungat, acesta era sterilizat în cutii de formă ovoidă, cu o greutate de 1 livră. Succesul comercial al jambonului în conservă s-a datorat într-o mare măsură proporției de aspic în produsul finit. Produsul „Pražská šunka” în conservă a fost realizat începând din 1973, în principal în fabricile de industrializare a cărnii din Kostelec, Krahulčí și Studená. Începând din 1989, acest produs a fost fabricat în alte locuri, în întreaga Republică Cehă.

---

| 27.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/507 AL COMISIEI

din 26 martie 2018

de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (e),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit o nomenclatură a mărfurilor (denumită în continuare „Nomenclatura combinată” sau „NC”), care figurează în anexa I la regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit o nomenclatură a mărfurilor (denumită în continuare „Nomenclatura combinată” sau „NC”), care figurează în anexa I la regulamentul menționat.

| (2) | În scopul securității juridice, este necesar să se clarifice clasificarea capsulelor, tabletelor, pastilelor și pilulelor obținute din produse de la capitolul 15. |
| --- | --- |

(2)

În scopul securității juridice, este necesar să se clarifice clasificarea capsulelor, tabletelor, pastilelor și pilulelor obținute din produse de la capitolul 15.

| (3) | Potrivit hotărârii pronunțate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate C-410/08-C-412/08 (2), preparatele alimentare comestibile destinate utilizării ca suplimente alimentare, având ca ingredient principal uleiul vegetal sau animal cu un adaos de vitamine și prezentate în doze măsurate (capsule), se clasifică la poziția 2106 („Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte”). |
| --- | --- |

(3)

Potrivit hotărârii pronunțate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate C-410/08-C-412/08 (2), preparatele alimentare comestibile destinate utilizării ca suplimente alimentare, având ca ingredient principal uleiul vegetal sau animal cu un adaos de vitamine și prezentate în doze măsurate (capsule), se clasifică la poziția 2106 („Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte”).

| (4) | În această hotărâre, Curtea de Justiție a precizat că, în cazul produselor respective, forma de prezentare este un element determinant care indică funcția acestora ca supliment alimentar, deoarece determină dozajul preparatelor comestibile, felul în care ele sunt absorbite și locul în care se consideră că devin active. Prin urmare, învelișul (capsula) este un factor care, împreună cu conținutul său, determină utilizarea și caracterul respectivelor mărfuri. Faptul că materiile prime din compoziția preparatelor comestibile fac parțial obiectul pozițiilor NC 1515 și 1517 nu se opune clasificării lor la poziția 2106. Pozițiile NC 1515 și 1517 nu permit luarea în considerare a acestei caracteristici a mărfurilor. |
| --- | --- |

(4)

În această hotărâre, Curtea de Justiție a precizat că, în cazul produselor respective, forma de prezentare este un element determinant care indică funcția acestora ca supliment alimentar, deoarece determină dozajul preparatelor comestibile, felul în care ele sunt absorbite și locul în care se consideră că devin active. Prin urmare, învelișul (capsula) este un factor care, împreună cu conținutul său, determină utilizarea și caracterul respectivelor mărfuri. Faptul că materiile prime din compoziția preparatelor comestibile fac parțial obiectul pozițiilor NC 1515 și 1517 nu se opune clasificării lor la poziția 2106. Pozițiile NC 1515 și 1517 nu permit luarea în considerare a acestei caracteristici a mărfurilor.

| (5) | Ar putea apărea probleme de clasificare tarifară la clasificarea altor preparate comestibile obținute din produse de la capitolul 15, similare în compoziție și destinație cu produsele în cauză în hotărârea menționată a Curții de Justiție, care conțin o doză măsurată și sunt prezentate sub formă de capsule, tablete, pastile sau pilule. |
| --- | --- |

(5)

Ar putea apărea probleme de clasificare tarifară la clasificarea altor preparate comestibile obținute din produse de la capitolul 15, similare în compoziție și destinație cu produsele în cauză în hotărârea menționată a Curții de Justiție, care conțin o doză măsurată și sunt prezentate sub formă de capsule, tablete, pastile sau pilule.

| (6) | Notele explicative ale Sistemului armonizat referitoare la poziția 2106 precizează că această poziție cuprinde preparatele denumite frecvent „suplimente alimentare”, care conțin adaos de vitamine și uneori cantități foarte mici de compuși ai fierului și care sunt puse în ambalaje ce indică faptul că sunt destinate menținerii sănătății în general sau a stării de bine. |
| --- | --- |

(6)

Notele explicative ale Sistemului armonizat referitoare la poziția 2106 precizează că această poziție cuprinde preparatele denumite frecvent „suplimente alimentare”, care conțin adaos de vitamine și uneori cantități foarte mici de compuși ai fierului și care sunt puse în ambalaje ce indică faptul că sunt destinate menținerii sănătății în general sau a stării de bine.

| (7) | Suplimentele alimentare fabricate din produse de la capitolul 15, prezentate în doze măsurate de tipul capsulelor, tabletelor, pastilelor și pilulelor, nu fac obiectul capitolului respectiv pentru că forma lor specifică de prezentare indică utilizarea acestora ca suplimente alimentare. Suplimentele alimentare sunt un tip foarte specific de preparate alimentare, menționate numai în notele explicative ale Sistemului armonizat de la poziția 2106 și, în general, prezentate în doze măsurate. Prin urmare, preparatele alimentare destinate utilizării ca suplimente alimentare, prezentate în doze măsurate și obținute din produse de la capitolul 15, nu îndeplinesc cerințele niciuneia dintre pozițiile capitolului respectiv și ar trebui clasificate la poziția 2106. |
| --- | --- |

(7)

Suplimentele alimentare fabricate din produse de la capitolul 15, prezentate în doze măsurate de tipul capsulelor, tabletelor, pastilelor și pilulelor, nu fac obiectul capitolului respectiv pentru că forma lor specifică de prezentare indică utilizarea acestora ca suplimente alimentare. Suplimentele alimentare sunt un tip foarte specific de preparate alimentare, menționate numai în notele explicative ale Sistemului armonizat de la poziția 2106 și, în general, prezentate în doze măsurate. Prin urmare, preparatele alimentare destinate utilizării ca suplimente alimentare, prezentate în doze măsurate și obținute din produse de la capitolul 15, nu îndeplinesc cerințele niciuneia dintre pozițiile capitolului respectiv și ar trebui clasificate la poziția 2106.

| (8) | Din motive de securitate juridică, dispozițiile Nomenclaturii combinate ar trebui să reflecte jurisprudența menționată anterior. Acest deziderat a fost parțial atins prin introducerea notei complementare 5 la capitolul 21 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 698/2013 al Comisiei (3) și a notei complementare 4 la capitolul 19 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1343 al Comisiei (4). Din motive de coerență și uniformitate cu aceste măsuri anterioare, ar trebui să se introducă o notă complementară corespunzătoare și în capitolul 15. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de securitate juridică, dispozițiile Nomenclaturii combinate ar trebui să reflecte jurisprudența menționată anterior. Acest deziderat a fost parțial atins prin introducerea notei complementare 5 la capitolul 21 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 698/2013 al Comisiei (3) și a notei complementare 4 la capitolul 19 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1343 al Comisiei (4). Din motive de coerență și uniformitate cu aceste măsuri anterioare, ar trebui să se introducă o notă complementară corespunzătoare și în capitolul 15.

| (9) | Ar trebui așadar adăugată o nouă notă complementară la capitolul 15 din partea a doua a Nomenclaturii combinate, pentru a se asigura interpretarea sa uniformă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui așadar adăugată o nouă notă complementară la capitolul 15 din partea a doua a Nomenclaturii combinate, pentru a se asigura interpretarea sa uniformă în întreaga Uniune.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În capitolul 15 din partea a doua a Nomenclaturii combinate stabilite în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, se adaugă următoarea notă complementară 5:

| „5. | Preparatele alimentare obținute din produse de la capitolul 15 prezentate în doze măsurate de tipul capsulelor, tabletelor, pastilelor și pilulelor, destinate utilizării ca suplimente alimentare, sunt excluse din prezentul capitol. Caracterul esențial al unui supliment alimentar nu este dat doar de ingredientele sale, ci și de forma sa specifică de prezentare care îi indică funcția de supliment alimentar, pentru că determină dozajul, modul de absorbție și locul în care se consideră că devine activ. Aceste preparate alimentare se clasifică la poziția 2106 în măsura în care nu sunt specificate sau cuprinse în altă parte.” |
| --- | --- |

„5.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  Hotărârea Curții din 17 decembrie 2009, Swiss Caps AG, cauzele conexate C-410/08-C-412/08, ECLI:EU:C:2009:794.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 698/2013 al Comisiei din 19 iulie 2013 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 198, 23.7.2013, p. 35).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1343 al Comisiei din 18 iulie 2017 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 186, 19.7.2017, p. 1).

4

---

DECIZII

| 27.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/13

---

DECIZIA (UE) 2018/508 A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 12 decembrie 2017

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1), în special articolul 4a alineatul (4),

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 11,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a-i permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a-i permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale.

| (2) | Fondul nu trebuie să depășească cuantumul maxim de 500 000 000 EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(2)

Fondul nu trebuie să depășească cuantumul maxim de 500 000 000 EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (3).

| (3) | Articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 prevede că, atunci când este necesar pentru a se asigura disponibilitatea la timp a resurselor bugetare, fondul poate fi mobilizat până la o sumă maximă de 50 000 000 EUR pentru efectuarea unor plăți în avans, creditele aferente fiind înscrise în bugetul general al Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 prevede că, atunci când este necesar pentru a se asigura disponibilitatea la timp a resurselor bugetare, fondul poate fi mobilizat până la o sumă maximă de 50 000 000 EUR pentru efectuarea unor plăți în avans, creditele aferente fiind înscrise în bugetul general al Uniunii.

| (4) | Pentru a se asigura disponibilitatea la timp a unor resurse bugetare suficiente în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018, ar trebui să se mobilizeze suma de 50 000 000 EUR din fond pentru efectuarea unor plăți în avans. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura disponibilitatea la timp a unor resurse bugetare suficiente în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018, ar trebui să se mobilizeze suma de 50 000 000 EUR din fond pentru efectuarea unor plăți în avans.

| (5) | În scopul de a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la începutul exercițiului financiar 2018, |
| --- | --- |

(5)

În scopul de a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la începutul exercițiului financiar 2018,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2018, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene suma de 50 000 000 EUR în credite de angajament și credite de plată pentru efectuarea unor plăți în avans.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

Adoptată la Bruxelles, 12 decembrie 2017.

Pentru Parlamentul European

Președintele

A. TAJANI

Pentru Consiliu

Președintele

K. SIMSON

---

(1)  
  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

1

(2)  
  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

3

---

| 27.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/15

---

DECIZIA (UE) 2018/509 A CONSILIULUI EUROPEAN

din 22 martie 2018

de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene

CONSILIUL EUROPEAN,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 283 alineatul (2),

având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 februarie 2018 de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Parlamentului European (2),

având în vedere avizul Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia 2010/223/UE a Consiliului European (4), mandatul domnului Vítor CONSTÂNCIO, vicepreședintele Băncii Centrale Europene, expiră la 31 mai 2018 și, prin urmare, este necesară numirea unui nou vicepreședinte al Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia 2010/223/UE a Consiliului European (4), mandatul domnului Vítor CONSTÂNCIO, vicepreședintele Băncii Centrale Europene, expiră la 31 mai 2018 și, prin urmare, este necesară numirea unui nou vicepreședinte al Băncii Centrale Europene.

| (2) | Consiliul European dorește să îl numească pe domnul Luis DE GUINDOS JURADO care, în opinia sa, întrunește toate cerințele prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din tratat, |
| --- | --- |

(2)

Consiliul European dorește să îl numească pe domnul Luis DE GUINDOS JURADO care, în opinia sa, întrunește toate cerințele prevăzute la articolul 283 alineatul (2) din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Domnul Luis DE GUINDOS JURADO este numit vicepreședinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani începând cu 1 iunie 2018.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 22 martie 2018.

Pentru Consiliul European

Președintele

D. TUSK

---

(1)  
  JO C 67, 22.2.2018, p. 1.

1

(2)  Aviz emis la 14 martie 2018 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Aviz emis la 7 martie 2018 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  Decizia 2010/223/UE a Consiliului European din 26 martie 2010 de numire a vicepreședintelui Băncii Centrale Europene (JO L 99, 21.4.2010, p. 7).

4

---

| 27.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/16

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/510 A COMISIEI

din 26 martie 2018

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2018) 1942]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele menționate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, faptul că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluția situației epidemiologice a gripei aviare în Uniune. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole.

| (4) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost, de asemenea, modificată ulterior prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care trebuie să se aplice în zonele respective. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește în prezent și norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții.

| (5) | În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(5)

În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (6) | Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/418 a Comisiei (7), în urma notificării de către Italia cu privire la apariția unor noi focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în regiunea Lombardia din statul membru respectiv și a notificării de către Țările de Jos cu privire la apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 în provincia Overijssel din statul membru respectiv. Italia și Țările de Jos au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(6)

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/418 a Comisiei (7), în urma notificării de către Italia cu privire la apariția unor noi focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în regiunea Lombardia din statul membru respectiv și a notificării de către Țările de Jos cu privire la apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 în provincia Overijssel din statul membru respectiv. Italia și Țările de Jos au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (7) | De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/418, Germania a notificat Comisiei apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 într-o exploatație avicolă situată în Nordfriesland din landul Schleswig-Holstein al statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(7)

De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/418, Germania a notificat Comisiei apariția unui nou focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N6 într-o exploatație avicolă situată în Nordfriesland din landul Schleswig-Holstein al statului membru respectiv.

| (8) | Germania a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(8)

Germania a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole din statul membru respectiv în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (9) | Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Germania și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Germania, se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care a fost confirmat noul focar epidemic. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a examinat măsurile respective în colaborare cu Germania și admite faptul că limitele zonelor de protecție și de supraveghere, stabilite de autoritatea competentă din Germania, se află la o distanță suficientă față de exploatația avicolă în care a fost confirmat noul focar epidemic.

| (10) | Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Germania, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Germania în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Germania, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Germania în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru.

| (11) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui, prin urmare, să fie actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Germania. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Germania care, în prezent, fac obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(11)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui, prin urmare, să fie actualizată pentru a se ține seama de situația epidemiologică actualizată a gripei aviare înalt patogene din Germania. În particular, în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui incluse zonele de protecție și de supraveghere nou stabilite din Germania care, în prezent, fac obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (12) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul de a actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Germania în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în sensul de a actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Germania în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentului focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă în respectivul stat membru, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective.

| (13) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 26 martie 2018.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei din 9 februarie 2017 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 36, 11.2.2017, p. 62).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei din 11 aprilie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 101, 13.4.2017, p. 80).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 261, 11.10.2017, p. 26).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/418 a Comisiei din 16 martie 2018 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 75, 19.3.2018, p. 27).

7

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | În partea A, rubrica pentru Germania se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Germania







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

1.

În partea A, rubrica pentru Germania se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Germania

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

12.4.2018”

| 2. | În partea B, rubrica pentru Germania se înlocuiește cu următorul text:

  „
  Stat membru: Germania







  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| — | Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge |

2.

În partea B, rubrica pentru Germania se înlocuiește cu următorul text:

„
  Stat membru: Germania

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

—

Land Schleswig-Holstein Insel Süderooge

13.4.2018-20.4.2018

| — | Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm |
| --- | --- |

—

Land Schleswig-Holstein Insel Pellworm

20.4.2018”

---