# Euroopan unionin L 67/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta9. maaliskuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 67

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta9. maaliskuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2018/343, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/344, annettu 14 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä erilaisen kohtelun arvostukseen kriisinratkaisussa sovellettavien menetelmien perusteiden täsmentämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/345, annettu 14 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa täsmennetään arviointiperusteet liittyen menetelmiin, joita käytetään laitosten tai yhteisöjen varojen ja velkojen arvon arvioimiseen (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/346, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/347, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen hyväksymisestä porsaiden ja emakoiden rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 1847/2003 ja (EY) N:o 2036/2005 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Danstar Ferment AG, jota edustaa Lallemand SAS) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/348, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, väliaikaisesta poikkeamisesta delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446 vahvistetuista etuuskohteluun oikeuttavista alkuperäsäännöistä siltä osin kuin on kyse Malesiasta peräisin olevien osien käytöstä kumulaatiota soveltaen Kambodžassa tuotetuissa polkupyörissä ja muissa pyörissä | 24 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/349, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 282. kerran | 28 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi (EU) 2018/350, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse geneettisesti muunnettujen organismien ympäristöriskien arvioinnista | 30 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/351, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hylkäämisestä | 46 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2018/343, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/344, annettu 14 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä erilaisen kohtelun arvostukseen kriisinratkaisussa sovellettavien menetelmien perusteiden täsmentämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (
  1
  )

1

3

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/345, annettu 14 päivänä marraskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa täsmennetään arviointiperusteet liittyen menetelmiin, joita käytetään laitosten tai yhteisöjen varojen ja velkojen arvon arvioimiseen (
  1
  )

1

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/346, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

Lactobacillus buchneri

1

18

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/347, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen hyväksymisestä porsaiden ja emakoiden rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 1847/2003 ja (EY) N:o 2036/2005 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Danstar Ferment AG, jota edustaa Lallemand SAS) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/348, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, väliaikaisesta poikkeamisesta delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446 vahvistetuista etuuskohteluun oikeuttavista alkuperäsäännöistä siltä osin kuin on kyse Malesiasta peräisin olevien osien käytöstä kumulaatiota soveltaen Kambodžassa tuotetuissa polkupyörissä ja muissa pyörissä

24

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/349, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 282. kerran

28

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi (EU) 2018/350, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse geneettisesti muunnettujen organismien ympäristöriskien arvioinnista

30

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/351, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018, tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hylkäämisestä

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2018/343,

annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018,

Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2005/781/EY (1) Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’, tekemisen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2005/781/EY (1) Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen (2), jäljempänä ’sopimus’, tekemisen.

| (2) | Sopimuksen XII artiklan mukaisesti sopimus tulee voimaan päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen XII artiklan mukaisesti sopimus tulee voimaan päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen.

| (3) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2012/646/EU (3) sopimuksen uusimisen uudeksi viisivuotiskaudeksi. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2012/646/EU (3) sopimuksen uusimisen uudeksi viisivuotiskaudeksi.

| (4) | Osapuolten välillä 14 päivänä marraskuuta 2016 ja 5 päivänä tammikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä käydyssä kirjeenvaihdossa vahvistettiin osapuolten halukkuus uusia sopimus viideksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(4)

Osapuolten välillä 14 päivänä marraskuuta 2016 ja 5 päivänä tammikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä käydyssä kirjeenvaihdossa vahvistettiin osapuolten halukkuus uusia sopimus viideksi vuodeksi.

| (5) | Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä unionin puolesta, |
| --- | --- |

(5)

Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen uudeksi viisivuotiskaudeksi unionin puolesta.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on oikeus ilmoittaa unionin puolesta Brasilian liittotasavallan hallitukselle siitä, että unioni on saattanut päätökseen sopimuksen uusimisen edellyttämät sisäiset menettelynsä sopimuksen XII artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. DIMOV

---

(1)  Neuvoston päätös 2005/781/EY, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 295, 11.11.2005, s. 37).

1

(2)  
  EUVL L 295, 11.11.2005, s. 38.

2

(3)  Neuvoston päätös 2012/646/EU, annettu 10 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 287, 18.10.2012, s. 4).

3

---

ASETUKSET

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/3

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2018/344,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä erilaisen kohtelun arvostukseen kriisinratkaisussa sovellettavien menetelmien perusteiden täsmentämistä koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (1) ja erityisesti sen 74 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista laatia säännöt sellaisen arvostusmenetelmän vahvistamiseksi, jota käytetään pyrittäessä määrittämään, kohdellaanko kriisinratkaisutoimen tai -toimien kohteena olevia osakkeenomistajia ja velkojia tosiasiallisesti eri tavalla kuin niitä olisi kohdeltu, jos direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö, jäljempänä ’yhteisö’, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn sinä päivänä, jona päätös kyseisen yhteisön kriisinratkaisun toteuttamisesta tehtiin direktiivin 2014/59/EU 82 artiklan mukaisesti, sekä sen määrittämiseksi, minkä summan ne olisivat tällöin saaneet. |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista laatia säännöt sellaisen arvostusmenetelmän vahvistamiseksi, jota käytetään pyrittäessä määrittämään, kohdellaanko kriisinratkaisutoimen tai -toimien kohteena olevia osakkeenomistajia ja velkojia tosiasiallisesti eri tavalla kuin niitä olisi kohdeltu, jos direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettu laitos tai yhteisö, jäljempänä ’yhteisö’, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn sinä päivänä, jona päätös kyseisen yhteisön kriisinratkaisun toteuttamisesta tehtiin direktiivin 2014/59/EU 82 artiklan mukaisesti, sekä sen määrittämiseksi, minkä summan ne olisivat tällöin saaneet.

| (2) | Erilaisen kohtelun, joka aiheuttaa tietyille osakkeenomistajille ja velkojille suurempia tappioita kriisinratkaisussa, olisi oikeutettava kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat korvaukseen kriisinratkaisun rahoitusjärjestelyistä direktiivin 2014/59/EU 101 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Erilaisen kohtelun, joka aiheuttaa tietyille osakkeenomistajille ja velkojille suurempia tappioita kriisinratkaisussa, olisi oikeutettava kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat korvaukseen kriisinratkaisun rahoitusjärjestelyistä direktiivin 2014/59/EU 101 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti.

| (3) | Komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1075 (2) 38 artiklan edellytykset täyttävän riippumattoman henkilön, jäljempänä ’arvioija’, olisi suoritettava jälkiarviointi mahdollisimman pian sen jälkeen, kun kriisinratkaisutoimi tai -toimet on toteutettu, vaikka sen loppuun saattaminen kestäisi jonkin aikaa. Arvostuksen olisi perustuttava siitä ajankohdasta käytettävissä oleviin tietoihin, jolloin päätös yhteisön kriisinratkaisun toteuttamisesta tehtiin, jotta voidaan riittävällä tavalla ottaa huomioon kyseisen ajankohdan erityisolosuhteet, kuten markkinoiden epävakaa tilanne. Kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohdan jälkeen saatuja tietoja olisi käytettävä ainoastaan, jos niiden olisi kohtuudella pitänyt olla tiedossa kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(3)

Komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1075 (2) 38 artiklan edellytykset täyttävän riippumattoman henkilön, jäljempänä ’arvioija’, olisi suoritettava jälkiarviointi mahdollisimman pian sen jälkeen, kun kriisinratkaisutoimi tai -toimet on toteutettu, vaikka sen loppuun saattaminen kestäisi jonkin aikaa. Arvostuksen olisi perustuttava siitä ajankohdasta käytettävissä oleviin tietoihin, jolloin päätös yhteisön kriisinratkaisun toteuttamisesta tehtiin, jotta voidaan riittävällä tavalla ottaa huomioon kyseisen ajankohdan erityisolosuhteet, kuten markkinoiden epävakaa tilanne. Kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohdan jälkeen saatuja tietoja olisi käytettävä ainoastaan, jos niiden olisi kohtuudella pitänyt olla tiedossa kyseisenä ajankohtana.

| (4) | Kattavan ja luotettavan arvostuksen varmistamiseksi arvioijalla olisi oltava pääsy kaikkiin asianmukaisiin oikeudellisiin asiakirjoihin, mukaan lukien luettelo kaikista yhteisöön kohdistuvista vaateista ja ehdollisista vaateista, jotka on luokiteltu sen mukaan, mikä niiden asema ensisijaisuusjärjestyksessä tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä olisi. Arvioijan olisi voitava tehdä järjestelyjä olosuhteiden edellyttämien neuvojen ja asiantuntemuksen hankkimiseksi asiantuntijoilta. |
| --- | --- |

(4)

Kattavan ja luotettavan arvostuksen varmistamiseksi arvioijalla olisi oltava pääsy kaikkiin asianmukaisiin oikeudellisiin asiakirjoihin, mukaan lukien luettelo kaikista yhteisöön kohdistuvista vaateista ja ehdollisista vaateista, jotka on luokiteltu sen mukaan, mikä niiden asema ensisijaisuusjärjestyksessä tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä olisi. Arvioijan olisi voitava tehdä järjestelyjä olosuhteiden edellyttämien neuvojen ja asiantuntemuksen hankkimiseksi asiantuntijoilta.

| (5) | Sen määrittämiseksi, miten osakkeenomistajia ja velkojia olisi kohdeltu, jos yhteisö olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn, arvioijan olisi määritettävä niiden nettokassavirtojen odotettu ajoitus ja määrä, jotka osakkeenomistajat ja velkojat olisivat saaneet maksukyvyttömyysmenettelyssä ilman valtiontukea, ja muutettava ne nykyarvoon asianmukaisella diskonttokorolla tai asianmukaisilla diskonttokoroilla. Tällaisen arvion määrittämiseksi arvioija voi mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa ottaa huomioon myös tiedot samanlaisten luottolaitosten maksukyvyttömyyttä koskevista viimeaikaisista kokemuksista. |
| --- | --- |

(5)

Sen määrittämiseksi, miten osakkeenomistajia ja velkojia olisi kohdeltu, jos yhteisö olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn, arvioijan olisi määritettävä niiden nettokassavirtojen odotettu ajoitus ja määrä, jotka osakkeenomistajat ja velkojat olisivat saaneet maksukyvyttömyysmenettelyssä ilman valtiontukea, ja muutettava ne nykyarvoon asianmukaisella diskonttokorolla tai asianmukaisilla diskonttokoroilla. Tällaisen arvion määrittämiseksi arvioija voi mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa ottaa huomioon myös tiedot samanlaisten luottolaitosten maksukyvyttömyyttä koskevista viimeaikaisista kokemuksista.

| (6) | Määritettäessä osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallista kohtelua kriisinratkaisussa olisi otettava huomioon, ovatko kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat saaneet korvausta oman pääoman, velan tai käteisen muodossa kriisinratkaisutoimen hyväksymisen seurauksena. |
| --- | --- |

(6)

Määritettäessä osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallista kohtelua kriisinratkaisussa olisi otettava huomioon, ovatko kyseiset osakkeenomistajat ja velkojat saaneet korvausta oman pääoman, velan tai käteisen muodossa kriisinratkaisutoimen hyväksymisen seurauksena.

| (7) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(7)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, on toimittanut komissiolle.

| (8) | EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(8)

EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yleiset säännökset

1.   Määritettäessä osakkeenomistajien ja velkojien kohtelua tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä arvostuksen on perustuttava ainoastaan kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana vallitsevia tosiseikkoja ja olosuhteita koskeviin tietoihin, joiden olisi kohtuudella pitänyt olla tiedossa ja jotka, jos ne olisivat olleet arvioijan tiedossa, olisivat vaikuttanut yhteisön varojen ja velkojen mittaamiseen kyseisenä ajankohtana.

Tässä asetuksessa ’kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohdalla’ tarkoitetaan päivää, jona päätös yhteisön kriisinratkaisun toteuttamisesta hyväksyttiin direktiivin 2014/59/EU 82 artiklan mukaisesti.

2.   Määritettäessä osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallista kohtelua kriisinratkaisussa arvioijan on tukeuduttava niistä tosiseikoista ja olosuhteista käytettävissä oleviin tietoihin, jotka vallitsivat tosiasiallista kohtelua koskevana ajankohtana tai koskevina ajankohtina, jäljempänä ’tosiasiallisen kohtelun ajankohta tai ajankohdat’, jona tai joina osakkeenomistajat ja velkojat saivat korvauksen.

3.   Arvostuksen viitepäivän on oltava kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohta, joka voi poiketa tosiasiallisen kohtelun ajankohdasta. Jos arvioija katsoo tulojen diskonttauksen vaikutuksen olevan vähäinen, kriisinratkaisutoimen toteutuspäivän diskonttaamattomat tulot voivat olla suoraan verrattavissa niiden hypoteettisten tulojen diskontattuun määrään, jotka osakkeenomistajat ja velkojat olisivat saaneet, jos yhteisö olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana.

2 artikla

Varojen ja vaateiden luettelot

1.   Arvioijan on laadittava luettelo kaikista yhteisön omistamista yksilöitävissä olevista ja ehdollisista varoista. Tällaisen luettelon on sisällettävä varat, joihin voidaan osoittaa tai kohtuudella olettaa liittyvän rahavirtoja.

2.   Arvioijan käyttöön on asetettava luettelo kaikista yhteisöön kohdistuvista vaateista ja ehdollisista vaateista. Kyseisessä luettelossa kaikki vaateet ja ehdolliset vaateet on luokiteltava sen mukaan, mikä niiden taso ensisijaisuusjärjestyksessä tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä on. Arvioijan on voitava tehdä järjestelyjä asiantuntijan neuvojen ja asiantuntemuksen hankkimiseksi siltä osin kuin on kyse vaateiden ensisijaisuusjärjestyksen johdonmukaisuudesta sovellettavaan maksukyvyttömyyslainsäädäntöön nähden.

3.   Arvioijan on yksilöitävä erikseen kiinnitetyt varat ja vaateet, joiden vakuutena kyseiset varat ovat.

3 artikla

Arvostuksen vaiheet

Voidakseen määritellä, esiintyykö direktiivin 2014/59/EU 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua erilaista kohtelua, arvioijan on arvioitava

| a) | se, miten kriisinratkaisutoimien kohteena olevia osakkeenomistajia ja velkojia, mukaan lukien asiaankuuluvat talletussuojajärjestelmät, olisi kohdeltu, jos yhteisö olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana, kun ei oteta huomioon mahdollista muuta ylimääräistä julkista rahoitustukea; |
| --- | --- |

a)

se, miten kriisinratkaisutoimien kohteena olevia osakkeenomistajia ja velkojia, mukaan lukien asiaankuuluvat talletussuojajärjestelmät, olisi kohdeltu, jos yhteisö olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana, kun ei oteta huomioon mahdollista muuta ylimääräistä julkista rahoitustukea;

| b) | uudelleenjärjestettyjen vaateiden arvo velkakirjojen arvon alaskirjauksen tai muiden kriisinratkaisuvaltuuksien ja -välineiden soveltamisen jälkeen, tai muiden sellaisten tulojen arvo, joita osakkeenomistajat ja velkojat ovat saaneet tosiasiallisen kohtelun ajankohtana tai ajankohtina ja jotka on diskontattu kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtaan, jos tämä on katsottu tarpeelliseksi tasapuolisen vertailun mahdollistamiseksi a alakohdassa tarkoitetun kohtelun kanssa; |
| --- | --- |

b)

uudelleenjärjestettyjen vaateiden arvo velkakirjojen arvon alaskirjauksen tai muiden kriisinratkaisuvaltuuksien ja -välineiden soveltamisen jälkeen, tai muiden sellaisten tulojen arvo, joita osakkeenomistajat ja velkojat ovat saaneet tosiasiallisen kohtelun ajankohtana tai ajankohtina ja jotka on diskontattu kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtaan, jos tämä on katsottu tarpeelliseksi tasapuolisen vertailun mahdollistamiseksi a alakohdassa tarkoitetun kohtelun kanssa;

| c) | se, ylittääkö a alakohdassa tarkoitetun kohtelun tulos sen arvon, joka b alakohdassa tarkoitetussa kohtelussa kullekin velkojalle saadaan 2 artiklan mukaisesti määritetyn tavanomaisen maksukyvyttömyysmenettelyn ensisijaisuusjärjestyksen nojalla. |
| --- | --- |

c)

se, ylittääkö a alakohdassa tarkoitetun kohtelun tulos sen arvon, joka b alakohdassa tarkoitetussa kohtelussa kullekin velkojalle saadaan 2 artiklan mukaisesti määritetyn tavanomaisen maksukyvyttömyysmenettelyn ensisijaisuusjärjestyksen nojalla.

4 artikla

Osakkeenomistajien ja velkojien kohtelun määrittäminen tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä

1.   Edellä olevan 3 artiklan a alakohdan mukaisen arvostuksen toteuttamista koskeva menettely on rajoitettava koskemaan odotettavissa olevien kassavirtojen diskontattua määrää tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä.

2.   Odotettavissa olevat kassavirrat on diskontattava korolla tai koroilla, joka vastaa tai jotka vastaavat tapauksen mukaan odotettavissa olevien kassavirtojen ajoitusta, kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohdan olosuhteita, riskittömiä korkoja, samantyyppisten yhteisöjen liikkeeseen laskemien samantyyppisten rahoitusvälineiden riskipreemioita, markkinaolosuhteita tai potentiaalisten ostajien käyttämiä diskonttokorkoja ja muita arvostettavan osatekijän tai arvostettavien osatekijöiden olennaisia ominaispiirteitä, jäljempänä ’asianomainen diskonttokorko’. Asianomaista diskonttokorkoa ei sovelleta, jos sovellettavissa maksukyvyttömyyslainsäädännössä tai -käytännöissä määritetään erityiset korot, joilla on merkitystä arvostuksen kannalta.

3.   Määritettäessä odotettavissa olevien kassavirtojen diskontattua määrää tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä arvioijan on otettava huomioon seuraavaa:

| a) | asianomaisella lainkäyttöalueella sovellettavat maksukyvyttömyyslainsäädäntö ja -käytännöt, jotka voivat vaikuttaa tiettyihin tekijöihin, kuten odotettavissa oleviin realisointikausiin tai palautusosuuksiin; |
| --- | --- |

a)

asianomaisella lainkäyttöalueella sovellettavat maksukyvyttömyyslainsäädäntö ja -käytännöt, jotka voivat vaikuttaa tiettyihin tekijöihin, kuten odotettavissa oleviin realisointikausiin tai palautusosuuksiin;

| b) | kohtuudella ennakoitavissa olevat hallinto-, transaktio-, ylläpito-, realisointi- ja muut kustannukset, joita hallinnonhoitajalle tai selvittäjälle olisi aiheutunut, sekä rahoituskustannukset; |
| --- | --- |

b)

kohtuudella ennakoitavissa olevat hallinto-, transaktio-, ylläpito-, realisointi- ja muut kustannukset, joita hallinnonhoitajalle tai selvittäjälle olisi aiheutunut, sekä rahoituskustannukset;

| c) | viimeaikaisiin samanlaisten yhteisöjen maksukyvyttömyystapauksiin liittyvät tiedot, jos ne ovat saatavilla ja olennaisia. |
| --- | --- |

c)

viimeaikaisiin samanlaisten yhteisöjen maksukyvyttömyystapauksiin liittyvät tiedot, jos ne ovat saatavilla ja olennaisia.

4.   Toimivilla markkinoilla kaupankäynnin kohteena olevien varojen osalta arvioijan on käytettävä havainnoitua hintaa paitsi silloin, kun erityisolosuhteet, kuten markkinoiden keskittyminen, kyllästyminen ja syvyys, heikentävät yhteisön varojen markkinoitavuutta.

5.   Sellaisten varojen osalta, jotka eivät ole kaupankäynnin kohteena toimivilla markkinoilla, arvioijan on odotettavissa olevien kassavirtojen määrää ja ajoitusta määrittäessään tarkasteltava eri tekijöitä, kuten seuraavia:

| a) | sellaisilla toimivilla markkinoilla havainnoidut hinnat, joilla käydään kauppaa samanlaisilla varoilla; |
| --- | --- |

a)

sellaisilla toimivilla markkinoilla havainnoidut hinnat, joilla käydään kauppaa samanlaisilla varoilla;

| b) | sellaisessa tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä tai sellaisissa muunlaisissa ongelmallisissa liiketoimissa havainnoidut hinnat, joihin liittyy samanluonteisia varoja ja ehtoja; |
| --- | --- |

b)

sellaisessa tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä tai sellaisissa muunlaisissa ongelmallisissa liiketoimissa havainnoidut hinnat, joihin liittyy samanluonteisia varoja ja ehtoja;

| c) | sellaisissa liiketoimissa havainnoidut hinnat, joihin liittyy liiketoiminnan myynti tai siirto omaisuudenhoitoyhtiölle tai erilliselle varainhoitoyhtiölle samanlaisten yhteisöjen kriisinratkaisun yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

sellaisissa liiketoimissa havainnoidut hinnat, joihin liittyy liiketoiminnan myynti tai siirto omaisuudenhoitoyhtiölle tai erilliselle varainhoitoyhtiölle samanlaisten yhteisöjen kriisinratkaisun yhteydessä;

| d) | todennäköisyys, että varat synnyttävät nettosisäänvirtauksia tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä; |
| --- | --- |

d)

todennäköisyys, että varat synnyttävät nettosisäänvirtauksia tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä;

| e) | odotettavissa olevat markkinaolosuhteet tietyn realisointikauden aikana, mukaan lukien markkinoiden syvyys ja niiden kyky vaihtaa asianomainen varojen volyymi kyseisen kauden kuluessa; sekä |
| --- | --- |

e)

odotettavissa olevat markkinaolosuhteet tietyn realisointikauden aikana, mukaan lukien markkinoiden syvyys ja niiden kyky vaihtaa asianomainen varojen volyymi kyseisen kauden kuluessa; sekä

| f) | se, että tietyn realisointikauden pituuden on vastattava sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön vaatimuksia, mukaan lukien likvidaatiomenettelyn odotettavissa oleva kesto, tai kyseisten varojen ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

f)

se, että tietyn realisointikauden pituuden on vastattava sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön vaatimuksia, mukaan lukien likvidaatiomenettelyn odotettavissa oleva kesto, tai kyseisten varojen ominaispiirteitä.

6.   Arvioijan on tutkittava, olisiko yhteisön rahoitustilanne vaikuttanut odotettavissa oleviin rahavirtoihin, mukaan lukien rajoitukset hallinnonhoitajan keinoissa neuvotella ehdoista ostajaehdokkaiden kanssa.

7.   Mahdollisuuksien mukaan kassavirtojen on asiaan liittyvän maksukyvyttömyysjärjestelmän sovellettavien säännösten mukaisesti oltava velkojien sopimuksellisten, lakisääteisten ja muiden oikeudellisten oikeuksien tai tavanomaisten maksukyvyttömyyskäytäntöjen mukaisia.

8.   Arvostuksen hypoteettiset tulot jaetaan osakkeenomistajien ja velkojien kesken sen mukaan, mikä niiden taso ensisijaisuusjärjestyksessä sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla on, kuten 3 artiklassa säädetään.

9.   Määrittäessään vakuudettomien johdannaisvaateiden määrää maksukyvyttömyystapauksessa arvioijan on käytettävä komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/1401 (4) vahvistettuja menetelmiä siinä määrin kuin ne ovat maksukyvyttömyyslainsäädännön ja -käytännön mukaisia.

5 artikla

Osakkeenomistajien ja velkojien tosiasiallisen kohtelun määrittäminen kriisinratkaisussa

1.   Arvioijan on yksilöitävä kaikki pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen ja kriisinratkaisutoimien toteuttamisen jälkeen maksamatta olevat vaateet sekä osoitettava ne niille oikeus- ja luonnollisille henkilöille, jotka olivat yhteisön osakkeenomistajia ja velkojia kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa oikeus- ja luonnolliset henkilöt, jotka olivat yhteisön osakkeenomistajia ja velkojia kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana, saivat kriisinratkaisun seurauksena käteiskorvauksen, arvioijan on määritettävä niiden tosiasiallinen kohtelu 2–4 kohdan mukaisesti.

2.   Jos oikeus- ja luonnolliset henkilöt, jotka olivat yhteisön osakkeenomistajia ja velkojia kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana, saivat kriisinratkaisun seurauksena oman pääoman ehtoisen korvauksen, arvioijan on määritettävä niiden tosiasiallinen kohtelu tekemällä arvio muunnettujen pääomainstrumenttien haltijoille tai niille velkojille, joita velkakirjojen arvon alaskirjaus koskee, vastikkeena siirrettyjen tai liikkeeseen laskettujen osakkeiden kokonaisarvosta. Arvio voi perustua arvioituun markkinahintaan, joka on saatu yleisesti hyväksytyillä arvostusmenetelmillä.

3.   Jos oikeus- ja luonnolliset henkilöt, jotka olivat yhteisön osakkeenomistajia ja velkojia kriisinratkaisupäätöksen tekemisen ajankohtana, saivat kriisinratkaisun seurauksena vieraan pääoman ehtoisen korvauksen, arvioijan on määritettävä tosiasiallinen kohtelu ottamalla huomioon tietyt tekijät, kuten sopimukseen perustuvien rahavirtojen muutokset, jotka johtuvat alaskirjauksesta tai muuntamisesta tai muista kriisinratkaisutoimista taikka asianomaisesta diskonttokorosta.

4.   Maksamatta olevien vaateiden osalta arvioija voi ottaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tekijöiden lisäksi huomioon kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön tai muiden samanlaisten yhteisöjen liikkeeseen laskemien samojen tai samanlaisten välineiden toimivilla markkinoilla havainnoidut hinnat, jos nämä ovat saatavilla.

6 artikla

Arvostusraportti

Arvioijan on laadittava kriisinratkaisuviranomaiselle arvostusraportti, jossa on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| a) | yhteenveto suoritetusta arvostuksesta, mukaan lukien arvostuksen vaihteluvälit ja arvostuksen epävarmuuden lähteet; |
| --- | --- |

a)

yhteenveto suoritetusta arvostuksesta, mukaan lukien arvostuksen vaihteluvälit ja arvostuksen epävarmuuden lähteet;

| b) | selostus keskeisistä menetelmistä ja tehdyistä oletuksista sekä siitä, miten herkkä arvostus on näille valinnoille; |
| --- | --- |

b)

selostus keskeisistä menetelmistä ja tehdyistä oletuksista sekä siitä, miten herkkä arvostus on näille valinnoille;

| c) | tarvittaessa selvitys siitä, miksi arvostus poikkeaa muista asiaan liittyvistä arvostuksista, mukaan lukien komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/345 mukaisesti suoritettu arvostus tai muut lakisääteiset tai kirjanpidolliset arvostukset. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa selvitys siitä, miksi arvostus poikkeaa muista asiaan liittyvistä arvostuksista, mukaan lukien komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/345 mukaisesti suoritettu arvostus tai muut lakisääteiset tai kirjanpidolliset arvostukset.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1075, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritellään elvytyssuunnitelmien, kriisinratkaisusuunnitelmien ja konsernien kriisinratkaisusuunnitelmien sisältö, vähimmäisperusteet, jotka toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava elvytyssuunnitelmien ja konsernien elvytyssuunnitelmien osalta, konsernin rahoitustuen edellytykset, riippumattomia arvioijia koskevat vaatimukset, alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksien tunnustaminen sopimuksissa, ilmoitusvaatimuksiin ja keskeyttämisilmoitukseen liittyvät menettelyt ja sisältö ja kriisinratkaisukollegioiden operatiivinen toiminta (EUVL L 184, 8.7.2016, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1401, annettu 23 päivänä toukokuuta 2016, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä johdannaisista aiheutuvien velkojen arvostukseen sovellettavia menetelmiä ja periaatteita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 228, 23.8.2016, s. 7).

4

---

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/8

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2018/345,

annettu 14 päivänä marraskuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä niiden teknisten sääntelystandardien osalta, joissa täsmennetään arviointiperusteet liittyen menetelmiin, joita käytetään laitosten tai yhteisöjen varojen ja velkojen arvon arvioimiseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 15 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kriisinratkaisuskenaariossa on tärkeää erottaa toisistaan yhtäältä alkuperäinen arvostus, jossa arvioidaan, täyttyvätkö pääomainstrumenttien alaskirjauksen ja muuntamisen edellytykset tai kriisinratkaisun edellytykset, ja toisaalta myöhempi arvostus, joka muodostaa perustan päätökselle soveltaa yhtä tai useampaa kriisinratkaisuvälinettä. Alkuperäiseen arvostukseen liittyen on aiheellista varmistaa, että kun määritetään, täyttyvätkö kriisinratkaisun tai pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen edellytykset, suoritetaan yhteisön varojen ja velkojen oikeudenmukainen ja realistinen arvostus. Kriisinratkaisutoimia koskevan päätöksen perustana toimivaa myöhempää arvostusta varten on tärkeää varmistaa, että yhteisön varojen ja velkojen arvostus, jolla määritetään kriisinratkaisutoimen valinta ja pääomainstrumenttien mahdollisen alaskirjauksen tai muuntamisen laajuus elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, perustuu oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin oletuksiin. |
| --- | --- |

(1)

Kriisinratkaisuskenaariossa on tärkeää erottaa toisistaan yhtäältä alkuperäinen arvostus, jossa arvioidaan, täyttyvätkö pääomainstrumenttien alaskirjauksen ja muuntamisen edellytykset tai kriisinratkaisun edellytykset, ja toisaalta myöhempi arvostus, joka muodostaa perustan päätökselle soveltaa yhtä tai useampaa kriisinratkaisuvälinettä. Alkuperäiseen arvostukseen liittyen on aiheellista varmistaa, että kun määritetään, täyttyvätkö kriisinratkaisun tai pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen edellytykset, suoritetaan yhteisön varojen ja velkojen oikeudenmukainen ja realistinen arvostus. Kriisinratkaisutoimia koskevan päätöksen perustana toimivaa myöhempää arvostusta varten on tärkeää varmistaa, että yhteisön varojen ja velkojen arvostus, jolla määritetään kriisinratkaisutoimen valinta ja pääomainstrumenttien mahdollisen alaskirjauksen tai muuntamisen laajuus elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, perustuu oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin oletuksiin.

| (2) | Sen varmistamiseksi, että arvostus on oikeudenmukainen, varovainen ja realistinen, on tärkeää, että siinä arvioidaan sellaisten tapahtumien vaikutus, jotka ovat tapahtuneet ennen kriisinratkaisutoimea tai ennen pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuden käyttöä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, sekä eri toimen vaikutus, joihin kriisinratkaisuviranomainen on saattanut ryhtyä. |
| --- | --- |

(2)

Sen varmistamiseksi, että arvostus on oikeudenmukainen, varovainen ja realistinen, on tärkeää, että siinä arvioidaan sellaisten tapahtumien vaikutus, jotka ovat tapahtuneet ennen kriisinratkaisutoimea tai ennen pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuden käyttöä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, sekä eri toimen vaikutus, joihin kriisinratkaisuviranomainen on saattanut ryhtyä.

| (3) | Arvioijan olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja asiantuntemus, kuten laitoksen sisäinen kirjanpito, järjestelmät ja mallit. Kriisinratkaisuviranomaisen olisi arvioitava, miten yhteisön sisäiset valmiudet ja järjestelmät voivat tukea kriisinratkaisuarviointeja osana direktiivin 2014/59/EU 15 artiklan mukaista purkamismahdollisuuksien arviointia. Arvioijan olisi myös voitava ryhtyä järjestelyihin saadakseen asiantuntijoiden neuvoja. Asiantuntijan neuvot voivat olla olennaisia esimerkiksi laadittaessa direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdan mukaista arviota kohtelun erilaisuudesta. Kriisinratkaisuviranomaisen olisi sen vuoksi varmistettava, että arvioijalla on joko pääsy kaikki yhteisöön kohdistuvat saamiset sisältävään luetteloon, joka sisältää myös ehdolliset saamiset ja joka on luokiteltu tavanomaisten maksukyvyttömyysmenettelyjen mukaisten oikeuksien ja etusijan mukaisesti, tai riittävään oikeudelliseen asiantuntemukseen tällaisen luettelon laatimiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Arvioijan olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja asiantuntemus, kuten laitoksen sisäinen kirjanpito, järjestelmät ja mallit. Kriisinratkaisuviranomaisen olisi arvioitava, miten yhteisön sisäiset valmiudet ja järjestelmät voivat tukea kriisinratkaisuarviointeja osana direktiivin 2014/59/EU 15 artiklan mukaista purkamismahdollisuuksien arviointia. Arvioijan olisi myös voitava ryhtyä järjestelyihin saadakseen asiantuntijoiden neuvoja. Asiantuntijan neuvot voivat olla olennaisia esimerkiksi laadittaessa direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdan mukaista arviota kohtelun erilaisuudesta. Kriisinratkaisuviranomaisen olisi sen vuoksi varmistettava, että arvioijalla on joko pääsy kaikki yhteisöön kohdistuvat saamiset sisältävään luetteloon, joka sisältää myös ehdolliset saamiset ja joka on luokiteltu tavanomaisten maksukyvyttömyysmenettelyjen mukaisten oikeuksien ja etusijan mukaisesti, tai riittävään oikeudelliseen asiantuntemukseen tällaisen luettelon laatimiseksi.

| (4) | Toimivaltainen viranomainen tai kriisinratkaisuviranomainen voi direktiivin 2014/59/EU 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyin edellytyksin määrittää, onko yhteisö lähellä kaatumista tai kaatuuko se todennäköisesti. Kun toimivaltainen viranomainen määrittää, onko laitos lähellä kaatumista tai kaatuuko se todennäköisesti, sen olisi tarkasteltava tämän asetuksen II luvussa säädettyä arvostusta, jos se on jo saatavilla, ja sen olisi otettava huomioon EPV:n direktiivin 2014/59/EU 32 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamat ohjeet, joiden tarkoituksena on edistää kriisinratkaisun edellytyksen määrittämiseen liittyvien käytäntöjen lähentämistä. |
| --- | --- |

(4)

Toimivaltainen viranomainen tai kriisinratkaisuviranomainen voi direktiivin 2014/59/EU 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyin edellytyksin määrittää, onko yhteisö lähellä kaatumista tai kaatuuko se todennäköisesti. Kun toimivaltainen viranomainen määrittää, onko laitos lähellä kaatumista tai kaatuuko se todennäköisesti, sen olisi tarkasteltava tämän asetuksen II luvussa säädettyä arvostusta, jos se on jo saatavilla, ja sen olisi otettava huomioon EPV:n direktiivin 2014/59/EU 32 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamat ohjeet, joiden tarkoituksena on edistää kriisinratkaisun edellytyksen määrittämiseen liittyvien käytäntöjen lähentämistä.

| (5) | Niiden arvostusten, joita toimivaltainen viranomainen tai kriisinratkaisuviranomainen käyttää perusteena määrittäessään, täyttyvätkö kriisinratkaisun tai pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen edellytykset, olisi oltava tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavan sääntelykehyksen mukaisia. Arvioijan olisi kuitenkin voitava poiketa yhteisön johdon tekemistä olettamuksista, joiden perusteella tilinpäätökset laaditaan, jos poikkeaminen on tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavan sääntelykehyksen mukaista. Jos olettamuksista poiketaan, arvostusta olisi tuettava parhailla saatavilla olevilla tiedoilla ja sen olisi oltava yhdenmukainen olemassa olevien valvontaa koskevien ohjeiden tai tilinpäätösstandardien muiden yleisesti tunnustettujen tulkintalähteiden kanssa, jotta yhteisön taloudellinen asema tulee esitetyksi oikeudenmukaisella ja realistisella tavalla. |
| --- | --- |

(5)

Niiden arvostusten, joita toimivaltainen viranomainen tai kriisinratkaisuviranomainen käyttää perusteena määrittäessään, täyttyvätkö kriisinratkaisun tai pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen edellytykset, olisi oltava tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavan sääntelykehyksen mukaisia. Arvioijan olisi kuitenkin voitava poiketa yhteisön johdon tekemistä olettamuksista, joiden perusteella tilinpäätökset laaditaan, jos poikkeaminen on tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavan sääntelykehyksen mukaista. Jos olettamuksista poiketaan, arvostusta olisi tuettava parhailla saatavilla olevilla tiedoilla ja sen olisi oltava yhdenmukainen olemassa olevien valvontaa koskevien ohjeiden tai tilinpäätösstandardien muiden yleisesti tunnustettujen tulkintalähteiden kanssa, jotta yhteisön taloudellinen asema tulee esitetyksi oikeudenmukaisella ja realistisella tavalla.

| (6) | On aiheellista laatia sääntöjä, joilla varmistetaan, että arvostukset, jotka toimivat kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena, tai arvostukset, joita käytetään pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen laajuuden määrittämisessä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, ovat oikeudenmukaisia, varovaisia ja realistisia, sen varmistamiseksi, että kaikki tappiot otetaan kokonaisuudessaan huomioon sovellettaessa kriisinratkaisuvälineitä tai käytettäessä pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia. Tarkoituksenmukaisimmasta mittaamisperusteesta (pitoarvo tai luovutusarvo) on tehtävä päätös sen mukaan, mitä erityisiä kriisinratkaisutoimia kriisinratkaisuviranomainen on harkinnut. |
| --- | --- |

(6)

On aiheellista laatia sääntöjä, joilla varmistetaan, että arvostukset, jotka toimivat kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena, tai arvostukset, joita käytetään pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen laajuuden määrittämisessä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, ovat oikeudenmukaisia, varovaisia ja realistisia, sen varmistamiseksi, että kaikki tappiot otetaan kokonaisuudessaan huomioon sovellettaessa kriisinratkaisuvälineitä tai käytettäessä pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia. Tarkoituksenmukaisimmasta mittaamisperusteesta (pitoarvo tai luovutusarvo) on tehtävä päätös sen mukaan, mitä erityisiä kriisinratkaisutoimia kriisinratkaisuviranomainen on harkinnut.

| (7) | On asianmukaista, että arvostuksissa, jotka toimivat kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena, tai arvostuksissa, joita käytetään pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen laajuuden määrittämisessä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, arvioidaan taloudellista arvoa kirjanpitoarvon sijaan. Kyseisissä arvostuksissa olisi tarkasteltava niiden kassavirtojen nykyarvoa, joita yhteisö voi kohtuudella odottaa, vaikka tämä edellyttää tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavista kehyksistä poikkeamista. |
| --- | --- |

(7)

On asianmukaista, että arvostuksissa, jotka toimivat kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena, tai arvostuksissa, joita käytetään pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai muuntamisen laajuuden määrittämisessä elinkelvottomaksi toteamisen hetkellä, arvioidaan taloudellista arvoa kirjanpitoarvon sijaan. Kyseisissä arvostuksissa olisi tarkasteltava niiden kassavirtojen nykyarvoa, joita yhteisö voi kohtuudella odottaa, vaikka tämä edellyttää tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavista kehyksistä poikkeamista.

| (8) | Kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena toimivissa arvostuksissa olisi otettava huomioon, että kassavirtoja voi syntyä siitä, että varat ovat edelleen hallussa, mutta samalla olisi otettava huomioon kriisinratkaisun mahdolliset vaikutukset tuleviin kassavirtoihin sekä oikeudenmukaiset, varovaiset ja realistiset oletukset maksukyvyttömyysasteesta ja tappioiden laajuudesta. Lisäksi muuntamisen jälkeisen osakkeiden pääoma-arvon määrittämiseksi arvioijan olisi voitava ottaa huomioon franchise-arvon kohtuulliset odotukset. |
| --- | --- |

(8)

Kriisinratkaisutoimien valinnan ja suunnittelun perusteena toimivissa arvostuksissa olisi otettava huomioon, että kassavirtoja voi syntyä siitä, että varat ovat edelleen hallussa, mutta samalla olisi otettava huomioon kriisinratkaisun mahdolliset vaikutukset tuleviin kassavirtoihin sekä oikeudenmukaiset, varovaiset ja realistiset oletukset maksukyvyttömyysasteesta ja tappioiden laajuudesta. Lisäksi muuntamisen jälkeisen osakkeiden pääoma-arvon määrittämiseksi arvioijan olisi voitava ottaa huomioon franchise-arvon kohtuulliset odotukset.

| (9) | Vaihtoehtoisesti jos yhteisöllä ei ole kykyä pitää omaisuuseriä hallussaan tai niistä luopumista pidetään tarpeellisena tai aiheellisena kriisinratkaisutavoitteiden saavuttamiseksi, arvostuksessa olisi otettava huomioon, että nämä kassavirrat voivat mahdollisesti aiheutua luopumisesta omaisuuseristä, veloista tai liiketoiminta-alueista arvioituna määritellyllä luovutusjaksolla. |
| --- | --- |

(9)

Vaihtoehtoisesti jos yhteisöllä ei ole kykyä pitää omaisuuseriä hallussaan tai niistä luopumista pidetään tarpeellisena tai aiheellisena kriisinratkaisutavoitteiden saavuttamiseksi, arvostuksessa olisi otettava huomioon, että nämä kassavirrat voivat mahdollisesti aiheutua luopumisesta omaisuuseristä, veloista tai liiketoiminta-alueista arvioituna määritellyllä luovutusjaksolla.

| (10) | Luovutusarvoa olisi yleisesti pidettävä sellaista todettavissa olevaa markkinahintaa vastaavana, joka voidaan saada markkinoilla tietystä omaisuuserästä tai omaisuuserien ryhmästä ja jossa on voitu ottaa huomioon alennus, joka on asianmukainen siirrettävien omaisuuserien määrän perusteella. Arvioijan olisi kuitenkin voitava tarvittaessa ja ottaen huomioon ne toimet, joihin kriisinratkaisukehyksen mukaan on ryhdyttävä, määrittää luovutusarvo soveltamalla todettavissa olevaan markkinahintaan alennusta, joka johtuu siitä, että kyseinen myynti joudutaan mahdollisesti suorittamaan nopeutetusti. Jollei omaisuuserillä ole likvidejä markkinoita, luovutusarvo olisi määritettävä viittaamalla havainnoitavissa oleviin hintoihin markkinoilla, joilla käydään kauppaa samankaltaisilla omaisuuserillä, tai mallilaskelmiin, joissa käytetään todettavissa olevia markkinaparametreja, tarvittaessa ottaen huomioon epälikvidisyydestä johtuva alennus. Jos harkitaan yritysten liiketoiminnan myyntiä tai omaisuudenhoitoyhtiön käyttöä, voidaan ottaa huomioon franchise-arvoa koskevat kohtuulliset odotukset luovutusarvoa määritettäessä. |
| --- | --- |

(10)

Luovutusarvoa olisi yleisesti pidettävä sellaista todettavissa olevaa markkinahintaa vastaavana, joka voidaan saada markkinoilla tietystä omaisuuserästä tai omaisuuserien ryhmästä ja jossa on voitu ottaa huomioon alennus, joka on asianmukainen siirrettävien omaisuuserien määrän perusteella. Arvioijan olisi kuitenkin voitava tarvittaessa ja ottaen huomioon ne toimet, joihin kriisinratkaisukehyksen mukaan on ryhdyttävä, määrittää luovutusarvo soveltamalla todettavissa olevaan markkinahintaan alennusta, joka johtuu siitä, että kyseinen myynti joudutaan mahdollisesti suorittamaan nopeutetusti. Jollei omaisuuserillä ole likvidejä markkinoita, luovutusarvo olisi määritettävä viittaamalla havainnoitavissa oleviin hintoihin markkinoilla, joilla käydään kauppaa samankaltaisilla omaisuuserillä, tai mallilaskelmiin, joissa käytetään todettavissa olevia markkinaparametreja, tarvittaessa ottaen huomioon epälikvidisyydestä johtuva alennus. Jos harkitaan yritysten liiketoiminnan myyntiä tai omaisuudenhoitoyhtiön käyttöä, voidaan ottaa huomioon franchise-arvoa koskevat kohtuulliset odotukset luovutusarvoa määritettäessä.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa, että direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu laskelma sen kohtelun arvioinnista, joka kunkin osakkeenomistajien ja velkojien luokan olisi ennakoitu saavan, jos laitos tai yhteisö olisi likvidoitu tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä, ja saman direktiivin 74 artiklan mukaisen kriisinratkaisun jälkeinen arvostaminen ovat keskenään johdonmukaiset, on tärkeää, että arvioija tapauksen mukaan käyttää arvostamiseen asetettuja perusteita. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa, että direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu laskelma sen kohtelun arvioinnista, joka kunkin osakkeenomistajien ja velkojien luokan olisi ennakoitu saavan, jos laitos tai yhteisö olisi likvidoitu tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä, ja saman direktiivin 74 artiklan mukaisen kriisinratkaisun jälkeinen arvostaminen ovat keskenään johdonmukaiset, on tärkeää, että arvioija tapauksen mukaan käyttää arvostamiseen asetettuja perusteita.

| (12) | Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun tilapäisen arvostuksen, joka toimii perustana, kun tehdään päätös asianmukaisen kriisinratkaisutoimen toteuttamisesta, olisi sisällettävä puskuri, jonka tarkoituksena on arvioida lisätappioiden määrä. Tuon puskurin olisi perustuttava oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin arvioihin lisätappioista. Arvostusraportissa olisi asiaankuuluvasti selitettävä ja perusteltava puskurin laskentaa tukevat päätökset ja oletukset. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun tilapäisen arvostuksen, joka toimii perustana, kun tehdään päätös asianmukaisen kriisinratkaisutoimen toteuttamisesta, olisi sisällettävä puskuri, jonka tarkoituksena on arvioida lisätappioiden määrä. Tuon puskurin olisi perustuttava oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin arvioihin lisätappioista. Arvostusraportissa olisi asiaankuuluvasti selitettävä ja perusteltava puskurin laskentaa tukevat päätökset ja oletukset.

| (13) | Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 15 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen arvostusten osalta arvioijan olisi selitettävä ja perusteltava keskeiset olettamukset ja epävarmuustekijät sekä arvostuksen herkkyys näille keskeisille oletuksille ja epävarmuustekijöille. Merkittävät erot arvostuksessa käytettyjen oletusten ja tilinpäätös- tai sääntelytietojen perusteena olevien oletusten välillä olisi sisällytettävä arvostusraporttiin, jos ne ovat arvioijan tiedossa. Kyseisessä raportissa arvioijan olisi myös esitettävä mahdolliset lisätiedot, jotka arvioijan mukaan auttaisivat kriisinratkaisuviranomaista. |
| --- | --- |

(13)

Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 15 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen arvostusten osalta arvioijan olisi selitettävä ja perusteltava keskeiset olettamukset ja epävarmuustekijät sekä arvostuksen herkkyys näille keskeisille oletuksille ja epävarmuustekijöille. Merkittävät erot arvostuksessa käytettyjen oletusten ja tilinpäätös- tai sääntelytietojen perusteena olevien oletusten välillä olisi sisällytettävä arvostusraporttiin, jos ne ovat arvioijan tiedossa. Kyseisessä raportissa arvioijan olisi myös esitettävä mahdolliset lisätiedot, jotka arvioijan mukaan auttaisivat kriisinratkaisuviranomaista.

| (14) | Tässä asetuksessa vahvistetut perusteet olisi asetettava yksinomaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan mukaisten arvostusten suorittamista varten. Niillä ei pitäisi korvata tai muuttaa tai laskentaperiaatteita ja kirjanpitostandardeja tai vakavaraisuutta koskevaa sääntelykehystä, jota sovelletaan yhteisöihin muissakin yhteyksissä kuin kriisinratkaisussa. Olisi kuitenkin voitava käyttää arvostuksesta saatavia tietoja sen tunnistamiseksi, käyttääkö yhteisö mahdollisesti väärin tilinpäätösstandardeja tai vakavaraisuutta koskevaa sääntelykehystä, tai sen määrittämiseksi, onko yhteisön soveltamissa tilinpäätöksen laatimisperiaatteissa tai varojen tai velkojen mittaamisesta ohjaavissa oletuksissa tai harkintaan perustuvissa ratkaisuissa tapahtunut muutoksia. Nämä olosuhteet olisi esimerkiksi otettava huomioon, kun laaditaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 6 kohdan mukaista päivitettyä tasetta. Arvioijan olisi tätä varten annettava asianmukainen selitys aikaisemman ja päivitetyn taseen eroista. |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa vahvistetut perusteet olisi asetettava yksinomaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan mukaisten arvostusten suorittamista varten. Niillä ei pitäisi korvata tai muuttaa tai laskentaperiaatteita ja kirjanpitostandardeja tai vakavaraisuutta koskevaa sääntelykehystä, jota sovelletaan yhteisöihin muissakin yhteyksissä kuin kriisinratkaisussa. Olisi kuitenkin voitava käyttää arvostuksesta saatavia tietoja sen tunnistamiseksi, käyttääkö yhteisö mahdollisesti väärin tilinpäätösstandardeja tai vakavaraisuutta koskevaa sääntelykehystä, tai sen määrittämiseksi, onko yhteisön soveltamissa tilinpäätöksen laatimisperiaatteissa tai varojen tai velkojen mittaamisesta ohjaavissa oletuksissa tai harkintaan perustuvissa ratkaisuissa tapahtunut muutoksia. Nämä olosuhteet olisi esimerkiksi otettava huomioon, kun laaditaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 6 kohdan mukaista päivitettyä tasetta. Arvioijan olisi tätä varten annettava asianmukainen selitys aikaisemman ja päivitetyn taseen eroista.

| (15) | Tämä asetus perustuu EPV:n komissiolle toimittamaan teknisten säätelystandardien luonnokseen. |
| --- | --- |

(15)

Tämä asetus perustuu EPV:n komissiolle toimittamaan teknisten säätelystandardien luonnokseen.

| (16) | EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 37 (2) artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(16)

EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 37 (2) artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’arvostuksella’ joko arvioijan suorittamaa yhteisön varojen ja velkojen arvostusta direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan kriisinratkaisuviranomaisen tai arvioijan suorittamaa tilapäistä arvostusta mainitun direktiivin 36 artiklan 2 ja 9 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

’arvostuksella’ joko arvioijan suorittamaa yhteisön varojen ja velkojen arvostusta direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan kriisinratkaisuviranomaisen tai arvioijan suorittamaa tilapäistä arvostusta mainitun direktiivin 36 artiklan 2 ja 9 kohdan mukaisesti;

| b) | ’arvioijalla’ joko komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1075 (3) 38 artiklassa tarkoitettua riippumatonta arvioijaa tai kriisinratkaisuviranomaista sen suorittaessa direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 2 ja 9 kohdan mukaisen tilapäisen arvostuksen; |
| --- | --- |

b)

’arvioijalla’ joko komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1075 (3) 38 artiklassa tarkoitettua riippumatonta arvioijaa tai kriisinratkaisuviranomaista sen suorittaessa direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 2 ja 9 kohdan mukaisen tilapäisen arvostuksen;

3

| c) | ’yhteisöllä’ direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettua laitosta tai yhteisöä; |
| --- | --- |

c)

’yhteisöllä’ direktiivin 2014/59/EU 1 artiklan 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettua laitosta tai yhteisöä;

| d) | ’käyvällä arvolla’ hintaa, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirrosta markkinaosapuolten välillä tavanmukaisessa liiketoimessa, joka toteutuu arvostuspäivänä, sellaisena kuin se on määritelty sovellettavassa tilinpäätössäännöstössä; |
| --- | --- |

d)

’käyvällä arvolla’ hintaa, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirrosta markkinaosapuolten välillä tavanmukaisessa liiketoimessa, joka toteutuu arvostuspäivänä, sellaisena kuin se on määritelty sovellettavassa tilinpäätössäännöstössä;

| e) | ’pitoarvolla’ sellaisten asianmukaisella korolla diskontattujen kassavirtojen nykyarvoa, jota yhteisö voi odottaa oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin oletuksiin perustuen, jos se pitää hallussaan tiettyjä varoja ja velkoja, ottaen huomioon asiakkaan tai vastapuolen toimintaan tai muihin arvostusparametreihin vaikuttavat tekijät kriisinratkaisun yhteydessä; |
| --- | --- |

e)

’pitoarvolla’ sellaisten asianmukaisella korolla diskontattujen kassavirtojen nykyarvoa, jota yhteisö voi odottaa oikeudenmukaisiin, varovaisiin ja realistisiin oletuksiin perustuen, jos se pitää hallussaan tiettyjä varoja ja velkoja, ottaen huomioon asiakkaan tai vastapuolen toimintaan tai muihin arvostusparametreihin vaikuttavat tekijät kriisinratkaisun yhteydessä;

| f) | ’luovutusarvolla’ 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua mittaamisperustetta; |
| --- | --- |

f)

’luovutusarvolla’ 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua mittaamisperustetta;

| g) | ’franchise-arvolla’ kassavirtojen nettonykyarvoa, jonka voidaan kohtuudella odottaa seuraavan varojen ja velkojen tai liiketoiminnan ylläpidosta ja uudistamisesta ja joka sisältää mahdollisten liiketoimintamahdollisuuksien vaikutuksen, myös niiden, jotka johtuvat arvioijan arvioimista erilaisista kriisinratkaisutoimista. Franchise-arvo voi olla suurempi tai pienempi kuin arvostuspäivänä olemassa olevien varojen ja velkojen sopimusehdoista aiheutuva arvo; |
| --- | --- |

g)

’franchise-arvolla’ kassavirtojen nettonykyarvoa, jonka voidaan kohtuudella odottaa seuraavan varojen ja velkojen tai liiketoiminnan ylläpidosta ja uudistamisesta ja joka sisältää mahdollisten liiketoimintamahdollisuuksien vaikutuksen, myös niiden, jotka johtuvat arvioijan arvioimista erilaisista kriisinratkaisutoimista. Franchise-arvo voi olla suurempi tai pienempi kuin arvostuspäivänä olemassa olevien varojen ja velkojen sopimusehdoista aiheutuva arvo;

| h) | ’pääoma-arvolla’ siirrettyjen tai liikkeeseen laskettujen osakkeiden arvioitua markkinahintaa, joka saadaan soveltamalla yleisesti hyväksyttyjä arvostusmenetelmiä. Varojen tai liiketoiminnan luonteesta riippuen pääoma-arvo voi sisältää franchise-arvon; |
| --- | --- |

h)

’pääoma-arvolla’ siirrettyjen tai liikkeeseen laskettujen osakkeiden arvioitua markkinahintaa, joka saadaan soveltamalla yleisesti hyväksyttyjä arvostusmenetelmiä. Varojen tai liiketoiminnan luonteesta riippuen pääoma-arvo voi sisältää franchise-arvon;

| i) | ’mittaamisperusteella’ lähestymistapaa, jolla määritetään rahamäärät, joilla arvioija esittää varat tai velat; |
| --- | --- |

i)

’mittaamisperusteella’ lähestymistapaa, jolla määritetään rahamäärät, joilla arvioija esittää varat tai velat;

| j) | ’kriisinratkaisupäätöksen päivällä’ päivämäärää, jolloin annetaan direktiivin 2014/59/EU 82 artiklan mukaisesti päätös yhteisön kriisinratkaisutoimen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

j)

’kriisinratkaisupäätöksen päivällä’ päivämäärää, jolloin annetaan direktiivin 2014/59/EU 82 artiklan mukaisesti päätös yhteisön kriisinratkaisutoimen toteuttamisesta.

2 artikla

Yleiset arviointiperusteet

1.   Arvioijan on arvostusta suorittaessaan otettava huomioon olosuhteet, jotka vaikuttavat yhteisön varojen ja velkojen odotettuihin kassavirtoihin sekä varoihin ja velkoihin sovellettaviin diskonttokorkoihin, sekä pyrittävä oikeudenmukaisella tavalla esittämään yhteisön taloudellinen asema ottaen huomioon yrityksen mahdollisuudet ja riskit.

2.   Arvioijan on esitettävä ja perusteltava arvostuksessa käytetyt keskeiset oletukset. Jos arvostusta laadittaessa ilmenee merkittävä poikkeama oletuksista, joita yhteisön johto on käyttänyt tilinpäätöstä laatiessaan ja lakisääteistä pääomaa ja pääomavaatimuksia laskiessaan, poikkeaman tueksi on esitettävä parhaat saatavilla olevat tiedot.

3.   Arvioijan on määritettävä soveltamalla piste-estimointia perusteltu edustavin arvionsa kyseessä olevan omaisuus- tai velkaerän tai niiden yhdistelmän arvosta. Arvostuksen tulokset voidaan tarvittaessa esittää myös arvojen vaihteluvälien muodossa.

4.   Tässä asetuksessa yhteisön yksittäisten varojen ja velkojen mittaamiseksi säädettyjä arviointiperusteita on sovellettava myös salkkujen, omaisuuseräryhmien, yhdistettyjen varojen ja velkojen, yritysten tai yhdeksi kokonaisuudeksi katsotun yhteisön mittaamiseen tilanteen vaatimalla tavalla.

5.   Arvostuksessa on ilmoitettava velkojien jaottelu luokkiin sen mukaan, millä tasoilla velkojat ovat sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisessa saamisten ensisijaisuusjärjestyksessä, ja arvostukseen on sisällytettävä seuraavat arviot:

| a) | saamisten arvo kussakin luokassa sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön sekä tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan velkojien sopimusperusteisten oikeuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

saamisten arvo kussakin luokassa sovellettavan maksukyvyttömyyslainsäädännön sekä tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan velkojien sopimusperusteisten oikeuksien mukaisesti;

| b) | tuotto, jonka kukin luokka saisi, jos yhteisö likvidoitaisiin tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä.
  Laskiessaan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisia arvioita arvioija voi tarvittaessa soveltaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/344 (EBA RTS/2017/06, arvostaminen kriisinratkaisun jälkeen) 4 artiklassa esitettyjä perusteita. |
| --- | --- |

b)

tuotto, jonka kukin luokka saisi, jos yhteisö likvidoitaisiin tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä.

Laskiessaan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisia arvioita arvioija voi tarvittaessa soveltaa komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/344 (EBA RTS/2017/06, arvostaminen kriisinratkaisun jälkeen) 4 artiklassa esitettyjä perusteita.

6.   Tarpeen mukaan ja jos ajoitus ja arvostuksen uskottavuus huomioon ottaen on mahdollista, kriisinratkaisuviranomainen voi pyytää useita arvostuksia. Siinä tapauksessa kriisinratkaisuviranomaisen on vahvistettava arviointiperusteet, joilla määritetään, miten näitä arvostuksia on käytettävä direktiivin 2014/59/EU 36 artiklaa sovellettaessa.

3 artikla

Arvostuspäivä

Arvostuspäivän on oltava jokin seuraavista päivistä:

| a) | arvioijan määrittämä viitepäivä, joka perustuu päivään, joka edeltää mahdollisimman niukasti kriisinratkaisuviranomaisen tekemän sellaisen päätöksen odotettua päivää, joka koskee yhteisön kriisinratkaisuun asettamista, alaskirjausvaltuuksien käyttöä tai pääomainstrumenttien muuntamista; |
| --- | --- |

a)

arvioijan määrittämä viitepäivä, joka perustuu päivään, joka edeltää mahdollisimman niukasti kriisinratkaisuviranomaisen tekemän sellaisen päätöksen odotettua päivää, joka koskee yhteisön kriisinratkaisuun asettamista, alaskirjausvaltuuksien käyttöä tai pääomainstrumenttien muuntamista;

| b) | jos suoritetaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 10 kohdan mukainen jälkikäteen suoritettava lopullinen arvostus, kriisinratkaisupäätöksen päivä; |
| --- | --- |

b)

jos suoritetaan direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 10 kohdan mukainen jälkikäteen suoritettava lopullinen arvostus, kriisinratkaisupäätöksen päivä;

| c) | johdannaissopimuksista johtuvien velkojen yhteydessä komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1401 (4) 8 artiklan mukainen ajankohta. |
| --- | --- |

c)

johdannaissopimuksista johtuvien velkojen yhteydessä komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1401 (4) 8 artiklan mukainen ajankohta.

4

4 artikla

Tietolähteet

Arvostuksen on perustuttava arvostuspäivän kannalta asiaankuuluviin tietoihin, joita arvioija pitää olennaisina. Yhteisön tilinpäätösten, niihin liittyvien tilintarkastuskertomusten ja lakisääteisen raportoinnin, jotka koskevat mahdollisimman lähellä arvostuspäivää päättyvää kautta, lisäksi olennaisiin tietoihin voivat kuulua seuraavat:

| a) | yhteisön mahdollisimman lähellä arvostuspäivää laatimat päivitetyt tilinpäätökset ja lakisääteinen raportointi; |
| --- | --- |

a)

yhteisön mahdollisimman lähellä arvostuspäivää laatimat päivitetyt tilinpäätökset ja lakisääteinen raportointi;

| b) | selitys yhteisön tilinpäätösten ja lakisääteisen raportoinnin laatimista varten käyttämistä keskeisistä menetelmistä, oletuksista ja harkintaan perustuvista ratkaisuista; |
| --- | --- |

b)

selitys yhteisön tilinpäätösten ja lakisääteisen raportoinnin laatimista varten käyttämistä keskeisistä menetelmistä, oletuksista ja harkintaan perustuvista ratkaisuista;

| c) | yhteisön asiakirjoissa olevat tiedot; |
| --- | --- |

c)

yhteisön asiakirjoissa olevat tiedot;

| d) | olennaiset markkinatiedot; |
| --- | --- |

d)

olennaiset markkinatiedot;

| e) | arvioijan tekemät johtopäätökset hallinnon ja tilintarkastajien kanssa käydystä keskustelusta; |
| --- | --- |

e)

arvioijan tekemät johtopäätökset hallinnon ja tilintarkastajien kanssa käydystä keskustelusta;

| f) | yhteisön rahoitustilanteen valvontaan liittyvät viranomaisarvioinnit, jos ne ovat saatavilla, direktiivin 2014/59/EU 27 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti hankitut tiedot mukaan lukien; |
| --- | --- |

f)

yhteisön rahoitustilanteen valvontaan liittyvät viranomaisarvioinnit, jos ne ovat saatavilla, direktiivin 2014/59/EU 27 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti hankitut tiedot mukaan lukien;

| g) | toimialan kattavat omaisuuserien laatua koskevat arvioinnit, jos ne ovat yhteisön varojen kannalta olennaisia, sekä stressitestin tulokset; |
| --- | --- |

g)

toimialan kattavat omaisuuserien laatua koskevat arvioinnit, jos ne ovat yhteisön varojen kannalta olennaisia, sekä stressitestin tulokset;

| h) | vertaisarvostukset, joita on riittävässä määrin muokattu yhteisön erityisten olosuhteiden mukaan; |
| --- | --- |

h)

vertaisarvostukset, joita on riittävässä määrin muokattu yhteisön erityisten olosuhteiden mukaan;

| i) | aiemmat tiedot, joita on riittävässä määrin muokattu sellaisten tekijöiden poistamiseksi, jotka eivät ole enää merkityksellisiä, ja sellaisten tekijöiden lisäämiseksi, jotka eivät vaikuttaneet aiempiin tietoihin; tai |
| --- | --- |

i)

aiemmat tiedot, joita on riittävässä määrin muokattu sellaisten tekijöiden poistamiseksi, jotka eivät ole enää merkityksellisiä, ja sellaisten tekijöiden lisäämiseksi, jotka eivät vaikuttaneet aiempiin tietoihin; tai

| j) | kehityssuuntauksia koskevat analyysit, joita on riittävässä määrin muokattu yhteisön erityisten olosuhteiden mukaan. |
| --- | --- |

j)

kehityssuuntauksia koskevat analyysit, joita on riittävässä määrin muokattu yhteisön erityisten olosuhteiden mukaan.

5 artikla

Konsernijärjestelyjen vaikutus

1.   Jos yhteisö on osa konsernia, arvioijan on otettava huomioon ne vaikutukset, joita voimassa olevilla sopimusperusteisilla konserninsisäisillä tukijärjestelyillä voi olla varojen ja velkojen arvoon, jos olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että nämä järjestelyt otetaan käyttöön.

2.   Arvioijan on otettava huomioon muiden virallisten tai epävirallisten konserninsisäisten järjestelyjen vaikutus ainoastaan, jos olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että nämä järjestelyt säilyvät voimassa konsernin vaikean rahoitustilanteen tai kriisinratkaisun yhteydessä.

3.   Arvioijan on määritettävä, ovatko konserniin kuuluvan yhteisön varat saatavilla konsernin muiden yhteisöjen tappioiden kattamiseksi.

6 artikla

Arvostusraportti

Arvioija laatii kriisinratkaisuviranomaiselle arvostusraportin, jonka on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:

| a) | jollei direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdasta muuta johdu, mainitun direktiivin 36 artiklan 6 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

a)

jollei direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdasta muuta johdu, mainitun direktiivin 36 artiklan 6 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetut tiedot;

| b) | jollei direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdasta muuta johdu, direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

b)

jollei direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 9 kohdasta muuta johdu, direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| c) | komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1401 mukaisesti suoritettu johdannaisista aiheutuvien velkojen arvostus; |
| --- | --- |

c)

komission delegoidun asetuksen (EU) 2016/1401 mukaisesti suoritettu johdannaisista aiheutuvien velkojen arvostus;

| d) | arvostuksen yhteenveto, joka sisältää selvityksen piste-estimointia soveltamalla määritetystä edustavimmasta arviosta, arvojen vaihteluväleistä ja arvostamisessa epävarmuutta aiheuttaneista seikoista; |
| --- | --- |

d)

arvostuksen yhteenveto, joka sisältää selvityksen piste-estimointia soveltamalla määritetystä edustavimmasta arviosta, arvojen vaihteluväleistä ja arvostamisessa epävarmuutta aiheuttaneista seikoista;

| e) | selvitys arvioijan arvostusta varten käyttämistä keskeisistä menetelmistä ja oletuksista, siitä, miten herkkä arvostus on menetelmiin ja oletuksiin nähden, sekä mahdollisuuksien mukaan selvitys siitä, miten kyseiset menetelmät ja oletukset eroavat muihin olennaisiin arviointeihin, myös mahdollisiin alustaviin kriisinratkaisuarviointeihin, käytetyistä menetelmistä ja oletuksista; |
| --- | --- |

e)

selvitys arvioijan arvostusta varten käyttämistä keskeisistä menetelmistä ja oletuksista, siitä, miten herkkä arvostus on menetelmiin ja oletuksiin nähden, sekä mahdollisuuksien mukaan selvitys siitä, miten kyseiset menetelmät ja oletukset eroavat muihin olennaisiin arviointeihin, myös mahdollisiin alustaviin kriisinratkaisuarviointeihin, käytetyistä menetelmistä ja oletuksista;

| f) | mahdolliset lisätiedot, jotka arvioijan mukaan auttaisivat kriisinratkaisuviranomaista tai toimivaltaista viranomaista direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 1–11 kohdan soveltamisessa. |
| --- | --- |

f)

mahdolliset lisätiedot, jotka arvioijan mukaan auttaisivat kriisinratkaisuviranomaista tai toimivaltaista viranomaista direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 1–11 kohdan soveltamisessa.

II LUKU

ARVOSTUSPERUSTEET 36 ARTIKLAN 4 KOHDAN a ALAKOHTAA SOVELLETTAESSA

7 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tarkoitusta varten laadittujen arvostusten on perustuttava oikeudenmukaisiin ja realistisiin oletuksiin, ja niillä on pyrittävä varmistamaan, että asianmukaisen skenaarion mukaiset tappiot otetaan kokonaisuudessaan huomioon. Jos tällainen arvostus on saatavilla, se muodostaa perustan tapauksen mukaan toimivaltaisen viranomaisen tai kriisinratkaisuviranomaisen toteamukselle, että laitos on ”lähellä kaatumista tai todennäköisesti kaatuu” direktiivin 2014/59/EU 32 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitetyn mukaisesti. Arvioija voi kyseenalaistaa oletukset, tiedot, menetelmät ja päätelmät, joihin yhteisö perusti tilinpäätösraportointia tai lakisääteisen pääoman ja pääomavaatimusten laskemista varten laatimansa arvioinnit, ja jättää ne huomiotta arvioinnissa perustuen olemassa oleviin valvontaa koskeviin ohjeisiin tai muihin yleisesti tunnustettuihin lähteisiin, joissa asetetaan eri tyyppisten varojen ja velkojen oikeudenmukaista ja realistista arvostamista edistäviä arviointiperusteita.

2.   Arvioijan on määritettävä asianmukaisimmat arvostusmenetelmät, jotka voivat tukeutua yhteisön sisäisiin malleihin, jos arvioija katsoo sen asianmukaiseksi ottaen huomioon yhteisön riskinhallintajärjestelmän ja saatavilla olevan datan ja tietojen laadun.

3.   Arvostusten on oltava tilinpäätöksiin ja vakavaraisuuteen sovellettavan sääntelykehyksen mukaisia.

8 artikla

Arvostuksessa erityisesti huomioitavat alat

Arvioijan on erityisesti keskityttävä aloihin, jotka ovat alttiita merkittävälle arvostuksen epävarmuudelle, jolla on merkittävä vaikutus kokonaisarvostukseen. Näitä aloja varten arvioijan on toimitettava arvostuksen tulokset piste-estimointia soveltamalla määritettyjen edustavimpien arvioiden ja tarpeen mukaan arvojen vaihteluvälien muodossa, kuten 2 artiklan 3 kohdassa säädetään. Näihin aloihin sisältyvät seuraavat:

| a) | lainat tai lainasalkut, joista odotetut kassavirrat riippuvat vastapuolen kyvystä, halukkuudesta tai kannustimesta velvoitteen suorittamiseksi, jos kyseiset odotukset perustuvat oletuksiin, jotka liittyvät laiminlyöntien tasoihin, maksukyvyttömyyden todennäköisyyksiin, tappio-osuuteen (LGD) tai välineen ominaispiirteisiin erityisesti silloin, kun lainasalkkujen tappioiden toteutuminen antaa tästä näyttöä; |
| --- | --- |

a)

lainat tai lainasalkut, joista odotetut kassavirrat riippuvat vastapuolen kyvystä, halukkuudesta tai kannustimesta velvoitteen suorittamiseksi, jos kyseiset odotukset perustuvat oletuksiin, jotka liittyvät laiminlyöntien tasoihin, maksukyvyttömyyden todennäköisyyksiin, tappio-osuuteen (LGD) tai välineen ominaispiirteisiin erityisesti silloin, kun lainasalkkujen tappioiden toteutuminen antaa tästä näyttöä;

| b) | haltuunotetut omaisuuserät, joista odotettuihin kassavirtoihin vaikuttaa sekä omaisuuserän käypä arvo sillä hetkellä, kun yhteisö ottaa haltuun asiaan liittyvän vakuuden tai pantin, että kyseisen arvon odotettu kehitys haltuunoton jälkeen; |
| --- | --- |

b)

haltuunotetut omaisuuserät, joista odotettuihin kassavirtoihin vaikuttaa sekä omaisuuserän käypä arvo sillä hetkellä, kun yhteisö ottaa haltuun asiaan liittyvän vakuuden tai pantin, että kyseisen arvon odotettu kehitys haltuunoton jälkeen;

| c) | käypään arvoon arvostettavat instrumentit, kun kyseisen käyvän arvon määrittäminen markkinahintaan perustuvaa tai malliin perustuvaa arvostamista koskevien tilinpäätös- tai vakavaraisuusvaatimusten mukaisesti ei ole enää sovellettavissa tai voimassa olosuhteet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

c)

käypään arvoon arvostettavat instrumentit, kun kyseisen käyvän arvon määrittäminen markkinahintaan perustuvaa tai malliin perustuvaa arvostamista koskevien tilinpäätös- tai vakavaraisuusvaatimusten mukaisesti ei ole enää sovellettavissa tai voimassa olosuhteet huomioon ottaen;

| d) | liikearvo ja aineeton omaisuus, jos arvonalentumistesti voi riippua subjektiivisesta arviosta liittyen esimerkiksi perustellusti odotettavissa olevaan kassavirtaan, diskonttokorkoihin ja kassavirtaa tuottavien yksiköiden yhteisarvoon; |
| --- | --- |

d)

liikearvo ja aineeton omaisuus, jos arvonalentumistesti voi riippua subjektiivisesta arviosta liittyen esimerkiksi perustellusti odotettavissa olevaan kassavirtaan, diskonttokorkoihin ja kassavirtaa tuottavien yksiköiden yhteisarvoon;

| e) | oikeudelliset riita-asiat ja sääntelytoimet, joista riippuvien kassavirtojen määrään ja/tai ajoitukseen voi vaikuttaa eriasteinen epävarmuus; |
| --- | --- |

e)

oikeudelliset riita-asiat ja sääntelytoimet, joista riippuvien kassavirtojen määrään ja/tai ajoitukseen voi vaikuttaa eriasteinen epävarmuus;

| f) | kohteet, joihin sisältyy eläkevaroja ja -velkoja sekä laskennalliset veroerät. |
| --- | --- |

f)

kohteet, joihin sisältyy eläkevaroja ja -velkoja sekä laskennalliset veroerät.

9 artikla

Arvostukseen vaikuttavat tekijät

1.   Arvioijan on otettava huomioon yleiset tekijät, jotka voivat vaikuttaa keskeisiin oletuksiin, joihin 8 artiklassa tarkoitettujen alojen varojen ja velkojen arvot perustuvat, mukaan luettuina seuraavat tekijät:

| a) | yhteisöön vaikuttavat talouden ja toimialan olosuhteet, myös merkityksellinen markkinakehitys; |
| --- | --- |

a)

yhteisöön vaikuttavat talouden ja toimialan olosuhteet, myös merkityksellinen markkinakehitys;

| b) | yhteisön liiketoimintamalli ja muutokset yhteisön strategiassa; |
| --- | --- |

b)

yhteisön liiketoimintamalli ja muutokset yhteisön strategiassa;

| c) | yhteisön omaisuuserien valintaperusteet, myös luottopolitiikat; |
| --- | --- |

c)

yhteisön omaisuuserien valintaperusteet, myös luottopolitiikat;

| d) | olosuhteet ja käytännöt, jotka voivat johtaa maksuhäiriöihin; |
| --- | --- |

d)

olosuhteet ja käytännöt, jotka voivat johtaa maksuhäiriöihin;

| e) | olosuhteet, jotka vaikuttavat muuttujiin, joita käytetään määritettäessä riskipainotettuja omaisuuseriä vähimmäispääomavaatimusten laskemiseksi; |
| --- | --- |

e)

olosuhteet, jotka vaikuttavat muuttujiin, joita käytetään määritettäessä riskipainotettuja omaisuuseriä vähimmäispääomavaatimusten laskemiseksi;

| f) | yhteisön taloudellisen rakenteen vaikutus yhteisön valmiuteen säilyttää varoja odotetun hallussapitojakson ajan ja yhteisön kyky tuottaa ennustettavissa olevia kassavirtoja; |
| --- | --- |

f)

yhteisön taloudellisen rakenteen vaikutus yhteisön valmiuteen säilyttää varoja odotetun hallussapitojakson ajan ja yhteisön kyky tuottaa ennustettavissa olevia kassavirtoja;

| g) | yleiset tai yhteisökohtaiset likviditeettiä tai rahoitusta koskevat huolenaiheet. |
| --- | --- |

g)

yleiset tai yhteisökohtaiset likviditeettiä tai rahoitusta koskevat huolenaiheet.

2.   Arvioijan on selkeästi erotettava arvostuksen aikana määritellyt aineelliset toteutumattomat voitot siinä määrin kuin kyseisiä voittoja ei ole kirjattu arvostuksessa, ja hänen on toimitettava arvostusraportissa riittävät tiedot voittoihin johtaneista poikkeuksellisista olosuhteista.

III LUKU

ARVOSTUSPERUSTEET 36 ARTIKLAN 4 KOHDAN b, c, d, e, f JA g ALAKOHTAA JA 36 ARTIKLAN 9 KOHDAN TOISTA ALAKOHTAA SOVELLETTAESSA

10 artikla

Yleiset periaatteet

1.   Arvioijan on arvioitava, miten kukin kriisinratkaisutoimi, johon kriisinratkaisuviranomainen voi ryhtyä, vaikuttaa arvostukseen, jotta voidaan tehdä direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 4 kohdan b–g alakohdassa tarkoitettuja perusteltuja päätöksiä. Kriisinratkaisuviranomainen voi keskustella arvioijan kanssa – mutta tämä ei saa vaikuttaa arvioijan riippumattomuuteen – yksilöidäkseen, mitkä ovat ne kriisinratkaisutoimet, joita mainittu viranomainen harkitsee, mukaan lukien toimet, jotka sisältyvät kriisinratkaisusuunnitelmaan tai mahdolliseen kriisinratkaisukehykseen, jos se sisältää eri toimia.

2.   Oikeudenmukaisen, varovaisen ja realistisen arvostuksen varmistamiseksi arvioijan on tarvittaessa ja yhteistyössä kriisinratkaisuviranomaisen kanssa esitettävä erillisiä arvostuksia, jotka osoittavat, miten riittävän erilainen valikoima kriisinratkaisutoimia vaikuttaisi.

3.   Arvioijan on varmistettava, että kun sovelletaan kriisinratkaisuvälineitä tai käytetään pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia, mahdolliset tappiot, jotka kohdistuvat yhteisön varoihin, otetaan kokonaisuudessaan huomioon niissä skenaarioissa, jotka ovat oleellisia erilaisissa tarkasteltavana olevissa kriisinratkaisutoimissa.

4.   Jos arvostuksessa esitetyt arvot poikkeavat merkittävästi yhteisön tilinpäätöksissä esittämistä arvoista, arvioijan on käytettävä kyseisen arvostuksen oletuksia, jotta voidaan perustellusti mukauttaa direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun päivitetyn taseen laatimista varten tarvittavia oletuksia ja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita, tavalla, joka on linjassa tilinpäätöksiin sovellettavan sääntelykehyksen kanssa. Sellaisten arvioijan toteamien tappioiden osalta, joita ei voida kirjata päivitettyyn taseeseen, arvioijan on ilmoitettava määrä ja kuvailtava tappioiden määrittämisen taustalla olevat syyt sekä tappioiden ilmenemisen todennäköisyys ja aikahorisontti.

5.   Jos pääomainstrumentteja tai muita velkoja muunnetaan omaksi pääomaksi, arvostuksessa on esitettävä arvio sellaisten uusien osakkeiden pääoma-arvosta muuntamisen jälkeen, jotka on siirretty tai laskettu liikkeeseen vastikkeena muunnettujen pääomainstrumenttien omistajille tai muille velkojille. Mainittu arvio muodostaa direktiivin 2014/59/EU 50 artiklan mukaisen muuntokurssin määräämisen perustan.

11 artikla

Mittaamisperusteen valinta

1.   Valitessaan sopivinta mittaamisperustetta tai -perusteita arvioijan on otettava huomioon erilaiset kriisinratkaisutoimet, joita on tutkittava 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Arvioijan on määritettävä kassavirrat, joita yhteisö voi odottaa oikeudenmukaisten, varovaisten ja realististen oletusten perusteella olemassa olevista varoista ja veloista tarkastellun kriisinratkaisutoimen tai -toimien toteuttamisen jälkeen ja joista on vähennetty 6 kohdan mukaisesti määritetty diskonttokorko.

3.   Kassavirrat on määritettävä soveltuvalla aggregointitasolla, joka vaihtelee yksittäisistä varoista ja veloista salkkuihin ja yrityksiin, ja riskiprofiilien eroihin on kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota.

4.   Jos 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kriisinratkaisutoimissa edellytetään, että laitoksena toimintaa jatkavan yhteisön on säilytettävä varat ja velat, arvioijan on käytettävä pitoarvoa sopivana mittaamisperusteena. Pitoarvo voi, jos sitä pidetään oikeudenmukaisena, varovaisena ja realistisena, ennakoida markkinaolosuhteiden normalisointia.

Pitoarvoa ei saa käyttää mittaamisperusteena, jos varat siirretään erilliseen varainhoitoyhtiöön direktiivin 2014/59/EU 42 artiklan mukaisesti tai omaisuudenhoitoyhtiöön saman direktiivin 40 artiklan mukaisesti tai jos käytetään direktiivin 2014/59/EU 38 artiklan mukaista liiketoiminnan myyntiä.

5.   Jos 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriisinratkaisutoimet edellyttävät omaisuuserien myyntiä, odotettujen kassavirtojen on vastattava odotetun luovutusajankohdan mukaan ennakoitavia luovutusarvoja.

6.   Diskonttokorot on määritettävä ottaen huomioon kassavirtojen ajoitus, riskiprofiili, rahoituskustannukset ja markkinoiden olosuhteet, jotka ovat tarkoituksenmukaisia mitattaviin varoihin tai velkoihin, tarkasteltavaan luovutusstrategiaan ja yhteisön kriisinratkaisun jälkeiseen taloudelliseen asemaan nähden.

12 artikla

Odotettujen kassavirtojen arviointiin ja diskonttaukseen liittyvät erityiset tekijät

1.   Kassavirtoja arvioitaessa arvioijan on sovellettava asiantuntija-arviotaan määrittäessään mitattavien varojen tai velkojen keskeisiä ominaisuuksia. Arvioijan on sovellettava asiantuntija-arviotaan myös määrittäessään, miten kyseisten varojen tai velkojen jatkaminen, mahdollinen uudistaminen tai jälleenrahoittaminen, lopettaminen tai luovuttaminen tarkastellussa kriisinratkaisutoimessa esitetyn mukaisesti vaikuttaa kyseisiin kassavirtoihin.

2.   Jos kriisinratkaisutoimen mukaan yhteisön on pidettävä hallussaan varoja tai velkoja tai jatkettava liiketoimintaa, arvioija voi ottaa huomioon tuleviin kassavirtoihin mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä, joihin kuuluvat seuraavat:

| a) | sellaiset muutokset oletuksissa tai odotuksissa verrattuna arvostuspäivänä vallinneisiin oletuksiin tai odotuksiin, jotka ovat pitkäaikaisen aikaisemman kehityksen mukaisia ja sellaisen kohtuulliseksi katsottavan ajanjakson mukaisia, jonka ajan varat ovat yhteisön hallussa tai joka tarvitaan yhteisön elvytystä varten; tai |
| --- | --- |

a)

sellaiset muutokset oletuksissa tai odotuksissa verrattuna arvostuspäivänä vallinneisiin oletuksiin tai odotuksiin, jotka ovat pitkäaikaisen aikaisemman kehityksen mukaisia ja sellaisen kohtuulliseksi katsottavan ajanjakson mukaisia, jonka ajan varat ovat yhteisön hallussa tai joka tarvitaan yhteisön elvytystä varten; tai

| b) | ylimääräiset tai vaihtoehtoiset arvostusperusteet tai -menetelmät, joita arvioija pitää tarkoituksenmukaisina ja jotka ovat tämän asetuksen mukaisia, myös muuntamisen jälkeisen osakkeiden pääoma-arvon arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

ylimääräiset tai vaihtoehtoiset arvostusperusteet tai -menetelmät, joita arvioija pitää tarkoituksenmukaisina ja jotka ovat tämän asetuksen mukaisia, myös muuntamisen jälkeisen osakkeiden pääoma-arvon arvioinnin yhteydessä.

3.   Niiden varojen ja velkojen ryhmien tai yritysten osalta, jotka on tarkoitus lopettaa, arvioijan on otettava huomioon lopettamiskustannukset ja -hyödyt.

4.   Jos yhteisön tilanteen vuoksi yhteisö ei voi pitää omaisuuserää hallussaan tai jatkaa liiketoimintaa tai jos kriisinratkaisuviranomainen katsoo myynnin muutoin tarpeelliseksi kriisinratkaisutavoitteiden saavuttamiseksi, odotettujen kassavirtojen on perustuttava luovutusarvoihin, joita odotetaan tiettynä luovutusjaksona.

5.   Arvioijan on määritettävä luovutusarvo niiden kassavirtojen, nettomääräisten luovutuskustannusten ja mahdollisesti annettujen takausten nettomääräisen odotusarvon perusteella, joita yhteisö voi kohtuudella odottaa vallitsevissa markkinaolosuhteissa asianmukaisesta varojen tai velkojen myynnistä tai siirrosta. Kun otetaan huomioon toimet, joihin kriisinratkaisukehyksen mukaan on ryhdyttävä, arvioija voi tarvittaessa määrittää luovutusarvon soveltamalla todettavissa olevaan markkinahintaan alennusta, joka johtuu siitä, että kyseinen myynti tai siirto joudutaan mahdollisesti suorittamaan nopeutetusti. Määrittäessään omaisuuserien, joilla ei ole likvidejä markkinoita, luovutusarvoa arvioijan on otettava huomioon todettavissa olevat hinnat sellaisilla markkinoilla, joilla käydään kauppaa samankaltaisilla omaisuuserillä, tai mallilaskelmat, joissa käytetään todettavissa olevia markkinaparametreja, tarvittaessa ottaen huomioon epälikvidisyydestä johtuva alennus.

6.   Arvioijan on otettava huomioon tekijät, jotka voivat vaikuttaa luovutusarvoihin ja -jaksoihin, seuraavat tekijät mukaan lukien:

| a) | vastaavissa transaktioissa todetut luovutusarvot ja -jaksot, joita on mukautettu riittävässä määrin ottamaan huomioon kyseisten transaktioiden osapuolten liiketoimintamallissa ja taloudellisessa rakenteessa olevat eroavaisuudet; |
| --- | --- |

a)

vastaavissa transaktioissa todetut luovutusarvot ja -jaksot, joita on mukautettu riittävässä määrin ottamaan huomioon kyseisten transaktioiden osapuolten liiketoimintamallissa ja taloudellisessa rakenteessa olevat eroavaisuudet;

| b) | tietyn transaktion edut tai haitat, jotka ovat osapuolille ja markkinaosapuolten alaryhmälle ominaisia; |
| --- | --- |

b)

tietyn transaktion edut tai haitat, jotka ovat osapuolille ja markkinaosapuolten alaryhmälle ominaisia;

| c) | omaisuuserän tai liiketoiminnan erityisominaisuudet, jotka voivat olla merkityksellisiä vain mahdolliselle ostajalle tai markkinaosapuolten alaryhmälle; |
| --- | --- |

c)

omaisuuserän tai liiketoiminnan erityisominaisuudet, jotka voivat olla merkityksellisiä vain mahdolliselle ostajalle tai markkinaosapuolten alaryhmälle;

| d) | odotetun myynnin todennäköinen vaikutus yhteisön franchise-arvoon. |
| --- | --- |

d)

odotetun myynnin todennäköinen vaikutus yhteisön franchise-arvoon.

7.   Kun arvioidaan yritysten arvoa liiketoiminnan myyntiä tai omaisuudenhoitoyhtiön käyttöä varten, arvioija voi ottaa huomioon franchise-arvoa koskevat kohtuulliset odotukset. Franchise-arvoa koskevan odotuksen on sisällettävä varojen uudistamisesta, avoimen salkun jälleenrahoittamisesta tai liiketoiminnan jatkumisesta tai uudelleenkäynnistämisestä johtuva odotus kriisinratkaisutoimien yhteydessä.

8.   Jos arvioijan mielestä ei voida kohtuudella odottaa, että omaisuuserän tai liiketoiminnan luovutukselle olisi realistisia mahdollisuuksia, hänen ei tarvitse määrittää luovutusarvoa, vaan hänen on arvioitava niihin liittyvät kassavirrat jatkamisen tai lopettamisen kannalta olennaisten mahdollisuuksien perusteella. Tätä säännöstä ei sovelleta varojen erotteluun tai liiketoiminnan myyntiin.

9.   Niiden omaisuuseräryhmien tai liiketoiminnan osien osalta, jotka on todennäköisesti likvidoitava tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä, arvioija voi tarkastella luovutusarvoja ja -jaksoja, jotka on todettu vastaavanlaisten omaisuuserien huutokaupoissa vastaavissa olosuhteissa. Odotettujen kassavirtojen määrittämisessä on otettava huomioon epälikvidiys ja luotettavien tietojen puuttuminen luovutusarvojen määrittämistä varten sekä tästä johtuva tarve tukeutua muihin kuin havainnoitaviin tietoihin perustuviin arvostusmenetelmiin.

13 artikla

Menetelmä, jota käytetään, kun lasketaan puskuria lisätappioiden varalta ja sisällytetään se arvostukseen

1.   Direktiivin 2014/59/EU 36 artiklan 4 kohdan b–g alakohdan mukaisesti suoritettujen tilapäisten arvostusten epävarmuuden poistamiseksi arvioijan on sisällytettävä arvostukseen puskuri, jossa otetaan huomioon tosiasiat ja olosuhteet, jotka tukevat lisätappioiden, joiden määrä tai ajoitus on epävarmaa, olemassaoloa. Jotta epävarmuutta ei oteta kaksinkertaisesti huomioon, arvioijan on asiaankuuluvasti selitettävä ja perusteltava puskurin laskentaa tukevat olettamat.

2.   Puskurin koon määrittämiseksi arvioijan on tunnistettava tekijät, jotka saattavat vaikuttaa odotettuihin kassavirtoihin todennäköisesti hyväksyttävien kriisinratkaisutoimien seurauksena.

3.   Edellä 2 kohtaa sovellettaessa arvioija voi ekstrapoloida tappiot, jotka arvioidaan yhteisön varojen osaksi, yhteisön jäljellä olevaan taseeseen. Vastaavassa asemassa olevien kilpailijoiden omaisuuserien arvioidut keskimääräiset tappiot voidaan myös ekstrapoloida, jos liiketoimintamallin ja taloudellisen rakenteen eroavaisuudet otetaan tarpeellisessa määrin huomioon.

14 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1075, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritellään elvytyssuunnitelmien, kriisinratkaisusuunnitelmien ja konsernien kriisinratkaisusuunnitelmien sisältö, vähimmäisperusteet, jotka toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava elvytyssuunnitelmien ja konsernien elvytyssuunnitelmien osalta, konsernin rahoitustuen edellytykset, riippumattomia arvioijia koskevat vaatimukset, alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksien tunnustaminen sopimuksissa, ilmoitusvaatimuksiin ja keskeyttämisilmoitukseen liittyvät menettelyt ja sisältö ja kriisinratkaisukollegioiden operatiivinen toiminta (EUVL L 184, 8.7.2016, s. 1).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1401, annettu 23 päivänä toukokuuta 2016, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU täydentämisestä johdannaisista aiheutuvien velkojen arvostukseen sovellettavia menetelmiä ja periaatteita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 228, 23.8.2016, s. 7).

4

---

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/18

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/346,

annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018,

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 4 päivänä heinäkuuta 2017 antamassaan lausunnossa (2), että valmisteella Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kyseessä oleva valmiste voi parantaa helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävästä rehuaineksesta valmistetun säilörehun tuotantoa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 4 päivänä heinäkuuta 2017 antamassaan lausunnossa (2), että valmisteella Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallisia vaikutuksia eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kyseessä oleva valmiste voi parantaa helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävästä rehuaineksesta valmistetun säilörehun tuotantoa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2017); 15(7):4934.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY lisäainetta/kg tuoretta ainesta |
| Teknologiset lisäaineet: säilörehun lisäaineet |
| 1k20758 | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 | Lisäaineen koostumus:


  Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmiste, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta.

  Tehoaineen kuvaus


  Lactobacillus buchneri NRRL B-50733:n elinkykyisiä soluja

  Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelynä MRS-agarilla: EN 15787.
  Tunnistaminen rehun lisäaineessa: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) | Kaikki eläinlajit | — | — | — | 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet. |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY lisäainetta/kg tuoretta ainesta

Teknologiset lisäaineet: säilörehun lisäaineet

1k20758

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733

Lisäaineen koostumus:

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmiste, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta.

Tehoaineen kuvaus

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733:n elinkykyisiä soluja

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelynä MRS-agarilla: EN 15787.

Tunnistaminen rehun lisäaineessa: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE)

Kaikki eläinlajit

—

—

—

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet.

| 2. | Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lactobacillus buchneri NRRL B-50733 -valmisteen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

29. maaliskuuta 2028

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/347,

annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018,

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen hyväksymisestä porsaiden ja emakoiden rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 1847/2003 ja (EY) N:o 2036/2005 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Danstar Ferment AG, jota edustaa Lallemand SAS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Mainitun asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti.

| (2) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste hyväksyttiin ilman aikarajoitusta porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1847/2003 (3) ja emakoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 2036/2005 (4). Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste hyväksyttiin ilman aikarajoitusta porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1847/2003 (3) ja emakoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 2036/2005 (4). Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen uudelleenarviointia emakoiden ja porsaiden rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä sen 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen uudelleenarviointia emakoiden ja porsaiden rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 20 päivänä huhtikuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2017 antamissaan lausunnoissa (5), ettei Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Lisäksi se totesi lisäaineen toimivan tehokkaasti emakoissa niin, että se hyödyttää imeviä porsaita ja vieroitettuja porsaita rehun hyötysuhteen parantamiseksi merkittävästi. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmää koskevan raportin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 20 päivänä huhtikuuta 2016 ja 4 päivänä heinäkuuta 2017 antamissaan lausunnoissa (5), ettei Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Lisäksi se totesi lisäaineen toimivan tehokkaasti emakoissa niin, että se hyödyttää imeviä porsaita ja vieroitettuja porsaita rehun hyötysuhteen parantamiseksi merkittävästi. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmää koskevan raportin.

| (5) | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1847/2003 ja (EY) N:o 2036/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1847/2003 ja (EY) N:o 2036/2005 olisi muutettava.

| (7) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet” kuuluva, liitteessä kuvattu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1847/2003 muuttaminen

Muutetaan asetus (EY) N:o 1847/2003 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 2 artikla. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 2 artikla.

| 2) | Poistetaan liite II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan liite II.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2036/2005 muuttaminen

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 2036/2005 liitteessä I oleva kohta E 1703.

4 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Sallitaan liitteessä tarkoitetun valmisteen ja sitä sisältävän rehun, joka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 29 päivää syyskuuta 2018 ennen 29 päivää maaliskuuta 2018 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1847/2003, annettu 20 päivänä lokakuuta 2003, rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä ja jo hyväksytyn rehun lisäaineen pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 269, 21.10.2003, s. 3).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 2036/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 328, 15.12.2005, s. 13).

4

(5)  EFSA Journal 2016;14(6):4478 ja EFSA Journal 2017;15(7):4932.

5

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet |
| 4d1703 | Danstar Ferment AG, jota edustaa Lallemand SAS | Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 | Lisäaineen koostumus:


  Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste, joka sisältää vähintään:






  — | 1 × 1010 PMY/g lisäainetta (päällystetty muoto) |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet

4d1703

Danstar Ferment AG, jota edustaa Lallemand SAS

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079

Lisäaineen koostumus:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -valmiste, joka sisältää vähintään:

—

1 × 1010 PMY/g lisäainetta (päällystetty muoto)

| — | 2 × 1010 PMY/g lisäainetta (ei-päällystetty muoto) |
| --- | --- |

—

2 × 1010 PMY/g lisäainetta (ei-päällystetty muoto)

Tehoaineen kuvaus:

Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1079 -organismin elinkykyisiä soluja

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määrittäminen: maljamenetelmä, jossa käytetään kloramfenikolidekstroosihiivauuteagaria (EN15789:2009)

Tunnistaminen: polymeraasiketjureaktiomenetelmä (PCR) (15790:2008).

Emakot

Vieroitetut porsaat

—

1 × 109

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

| 3. | Käytetään emakoilla, jotta hyödytetään imeviä porsaita. |
| --- | --- |

3.

Käytetään emakoilla, jotta hyödytetään imeviä porsaita.

| 4. | Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

4.

Käytetään vieroitetuille porsaille noin 35 kg:aan asti.

29. maaliskuuta 2028

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/348,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018,

väliaikaisesta poikkeamisesta delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446 vahvistetuista etuuskohteluun oikeuttavista alkuperäsäännöistä siltä osin kuin on kyse Malesiasta peräisin olevien osien käytöstä kumulaatiota soveltaen Kambodžassa tuotetuissa polkupyörissä ja muissa pyörissä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 64 artiklan 6 kohdan ja 66 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni myönsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 978/2012 (2) Kambodžalle yleisiä tullietuuksia. Yleisen tullietuusjärjestelmän, jäljempänä ’GSP-järjestelmä’ soveltaminen alkoi 1 päivänä tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Unioni myönsi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 978/2012 (2) Kambodžalle yleisiä tullietuuksia. Yleisen tullietuusjärjestelmän, jäljempänä ’GSP-järjestelmä’ soveltaminen alkoi 1 päivänä tammikuuta 2014.

| (2) | Asetuksessa (EU) N:o 925/2013 säädetään mahdollisuudesta myöntää poikkeuksia etuuskohtelualkuperäsääntöihin tietyissä täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa ja tietyille tuotteille GSP-järjestelmän edunsaajamaiden hyväksi. Komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (3) nojalla alueellista kumulaatiota voidaan soveltaa samaan alueelliseen ryhmään kuuluvien maiden välillä ainoastaan, jos ne ovat GSP-järjestelmän edunsaajamaita sinä ajankohtana, jona tuote viedään unioniin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) N:o 925/2013 säädetään mahdollisuudesta myöntää poikkeuksia etuuskohtelualkuperäsääntöihin tietyissä täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa ja tietyille tuotteille GSP-järjestelmän edunsaajamaiden hyväksi. Komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (3) nojalla alueellista kumulaatiota voidaan soveltaa samaan alueelliseen ryhmään kuuluvien maiden välillä ainoastaan, jos ne ovat GSP-järjestelmän edunsaajamaita sinä ajankohtana, jona tuote viedään unioniin.

| (3) | Kambodža toimitti 13 päivänä lokakuuta 2016 pyynnön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 822/2014 (4) myönnetyn poikkeuksen soveltamisajan pidentämisestä kolmella vuodella. Tämän poikkeuksen nojalla Kambodžalla oli oikeus Kambodžasta unioniin vietyjen, harmonoidun järjestelmän nimikkeen 8712 polkupyörien alkuperän määrittämiseksi pitää Malesiasta peräisin olevia osia Kambodžasta peräisin olevina aineksina GSP-järjestelmän alueellisen kumulaation perusteella, vaikka Malesia ei ollut GSP-edunsaajamaa. |
| --- | --- |

(3)

Kambodža toimitti 13 päivänä lokakuuta 2016 pyynnön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 822/2014 (4) myönnetyn poikkeuksen soveltamisajan pidentämisestä kolmella vuodella. Tämän poikkeuksen nojalla Kambodžalla oli oikeus Kambodžasta unioniin vietyjen, harmonoidun järjestelmän nimikkeen 8712 polkupyörien alkuperän määrittämiseksi pitää Malesiasta peräisin olevia osia Kambodžasta peräisin olevina aineksina GSP-järjestelmän alueellisen kumulaation perusteella, vaikka Malesia ei ollut GSP-edunsaajamaa.

| (4) | Pyynnössään Kambodža totesi, että sen polkupyöräteollisuus oli toteuttanut huomattavia ponnisteluja noudattaakseen asteittain vähiten kehittyneitä maita koskevia unionin alkuperäsääntöjä (delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 liitteen 22-03 mukaisesti), joiden mukaan tuotteen voidaan katsoa olevan peräisin vähiten kehittyneestä maasta, kun sen muista maista tuotujen, tuotantoon käytettyjen materiaalien osuus on enintään 70 prosenttia. Kambodža katsoo kuitenkin, että kyseinen teollisuudenala tarvitsee lisäaikaa noudattaakseen täysimittaisesti vähiten kehittyneitä maita koskevia unionin alkuperäsääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnössään Kambodža totesi, että sen polkupyöräteollisuus oli toteuttanut huomattavia ponnisteluja noudattaakseen asteittain vähiten kehittyneitä maita koskevia unionin alkuperäsääntöjä (delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 liitteen 22-03 mukaisesti), joiden mukaan tuotteen voidaan katsoa olevan peräisin vähiten kehittyneestä maasta, kun sen muista maista tuotujen, tuotantoon käytettyjen materiaalien osuus on enintään 70 prosenttia. Kambodža katsoo kuitenkin, että kyseinen teollisuudenala tarvitsee lisäaikaa noudattaakseen täysimittaisesti vähiten kehittyneitä maita koskevia unionin alkuperäsääntöjä.

| (5) | Komissio pyysi 17 päivänä helmikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä Kambodžaa toimittamaan lisätietoja. Kambodža toimitti 15 päivänä kesäkuuta 2017 vastauksensa tähän pyyntöön, ja tämän seurauksena hakemuksen katsottiin olevan täydellinen. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 17 päivänä helmikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä Kambodžaa toimittamaan lisätietoja. Kambodža toimitti 15 päivänä kesäkuuta 2017 vastauksensa tähän pyyntöön, ja tämän seurauksena hakemuksen katsottiin olevan täydellinen.

| (6) | Vastauksessaan Kambodža osoitti, että se oli ponnistellut tehdäkseen polkupyöräteollisuudesta itsenäisemmän sijoituksilla, joiden tavoitteena oli perustaa lisää osien (kuten rungot, maalaus, hitsaus tai vanteet) tuotantolinjoja. Kambodža totesi myös, että valmistajia oli kannustettu ostamaan pyörien lisävarusteita ja pakkausmateriaalia paikallisilta toimittajilta lisätäkseen Kambodžassa tuotettua lisäarvoa. Kambodžalla on tämän seurauksena nyt oma politiikka, joka tukee polkupyöräteollisuutta houkuttelemalla sijoittajia perustamaan teollisuusklustereita erityistalousalueille. |
| --- | --- |

(6)

Vastauksessaan Kambodža osoitti, että se oli ponnistellut tehdäkseen polkupyöräteollisuudesta itsenäisemmän sijoituksilla, joiden tavoitteena oli perustaa lisää osien (kuten rungot, maalaus, hitsaus tai vanteet) tuotantolinjoja. Kambodža totesi myös, että valmistajia oli kannustettu ostamaan pyörien lisävarusteita ja pakkausmateriaalia paikallisilta toimittajilta lisätäkseen Kambodžassa tuotettua lisäarvoa. Kambodžalla on tämän seurauksena nyt oma politiikka, joka tukee polkupyöräteollisuutta houkuttelemalla sijoittajia perustamaan teollisuusklustereita erityistalousalueille.

| (7) | Kambodža painottaa, että tarvitaan lisäaikaa, jotta voidaan tukea Kambodžan polkupyöräteollisuuden vauhtiin pääsyä ja jotta uudet projektit saadaan toteutettua erityisesti aloilla, jotka edistävät sijoituksia muissa ASEAN-maissa, mikä auttaa saavuttamaan Kambodžan polkupyöräteollisuuden polkupyörien osien laatua ja hintaa koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

(7)

Kambodža painottaa, että tarvitaan lisäaikaa, jotta voidaan tukea Kambodžan polkupyöräteollisuuden vauhtiin pääsyä ja jotta uudet projektit saadaan toteutettua erityisesti aloilla, jotka edistävät sijoituksia muissa ASEAN-maissa, mikä auttaa saavuttamaan Kambodžan polkupyöräteollisuuden polkupyörien osien laatua ja hintaa koskevat tavoitteet.

| (8) | Tämän lisätiedon perusteella vaikuttaa, että Kambodžan polkupyöräteollisuus on nyt riittävän itsenäinen, ja sen raportissa ilmoitettujen lukujen perusteella voidaan todeta, että jatkossa on mahdollista saavuttaa ja ylläpitää alkuperäsäännön mukainen tavoite, jonka mukaan enintään 70 prosenttia materiaaleista voi olla ei-alkuperäaineksia. Tämä parannus huomioon ottaen ei ole tarpeellista myöntää pitkää poikkeusajanjakson pidennystä eikä poikkeuksen tarvitse koskea suurta määrää unioniin tuotavia yksiköitä. Vuoden 2016 poikkeus käsitti 150 000 yksikköä, joten 100 000 yksikön määrä on tarpeeksi suuri tukemaan Kambodžaa sen teollisuuden itsenäisyyden takaamisessa. |
| --- | --- |

(8)

Tämän lisätiedon perusteella vaikuttaa, että Kambodžan polkupyöräteollisuus on nyt riittävän itsenäinen, ja sen raportissa ilmoitettujen lukujen perusteella voidaan todeta, että jatkossa on mahdollista saavuttaa ja ylläpitää alkuperäsäännön mukainen tavoite, jonka mukaan enintään 70 prosenttia materiaaleista voi olla ei-alkuperäaineksia. Tämä parannus huomioon ottaen ei ole tarpeellista myöntää pitkää poikkeusajanjakson pidennystä eikä poikkeuksen tarvitse koskea suurta määrää unioniin tuotavia yksiköitä. Vuoden 2016 poikkeus käsitti 150 000 yksikköä, joten 100 000 yksikön määrä on tarpeeksi suuri tukemaan Kambodžaa sen teollisuuden itsenäisyyden takaamisessa.

| (9) | Kambodža selvitti pyynnössään, että poikkeuksen täysimääräinen hyödyntäminen riippuu kausittaisesta rytmistä, jolla osat tilataan (lokakuusta joulukuuhun) ja tuodaan muista maista (seuraavan vuoden toukokuusta kolmannen vuoden maaliskuuhun). Näin ollen vaikuttaa siltä, että on tarpeellista määrittää riittävän pitkä ajanjakso, jotta poikkeuksesta on hyötyä. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(9)

Kambodža selvitti pyynnössään, että poikkeuksen täysimääräinen hyödyntäminen riippuu kausittaisesta rytmistä, jolla osat tilataan (lokakuusta joulukuuhun) ja tuodaan muista maista (seuraavan vuoden toukokuusta kolmannen vuoden maaliskuuhun). Näin ollen vaikuttaa siltä, että on tarpeellista määrittää riittävän pitkä ajanjakso, jotta poikkeuksesta on hyötyä. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (10) | Jotta poikkeuksen toimivuutta voitaisiin seurata tehokkaammin, on tarpeen vaatia Kambodžan viranomaisia antamaan poikkeuksen soveltamisen yhteydessä annettujen A-alkuperätodistusten sisältämät tiedot komissiolle tiedoksi säännöllisesti. |
| --- | --- |

(10)

Jotta poikkeuksen toimivuutta voitaisiin seurata tehokkaammin, on tarpeen vaatia Kambodžan viranomaisia antamaan poikkeuksen soveltamisen yhteydessä annettujen A-alkuperätodistusten sisältämät tiedot komissiolle tiedoksi säännöllisesti.

| (11) | Poikkeuksen olisi koskettava kaikkia HS-nimikkeen 8712 tuotteita, joissa käytetään Malesiasta peräisin olevia osia, jotka kuuluvat HS-nimikkeeseen 8714. |
| --- | --- |

(11)

Poikkeuksen olisi koskettava kaikkia HS-nimikkeen 8712 tuotteita, joissa käytetään Malesiasta peräisin olevia osia, jotka kuuluvat HS-nimikkeeseen 8714.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 55 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Kambodžalla on oikeus käyttää Malesiasta peräisin olevia HS-nimikkeen 8714 osia delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 II osaston 1 luvun 2 jakson alueellista alkuperäkumulaatiota soveltaen unioniin vietävien, HS-nimikkeen 8712 polkupyörien ja muiden pyörien tuotantoon.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen osien alkuperäselvitykset on laadittava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (5) II osaston 2 luvun 2 jakson 2 alajakson mukaisesti.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan Kambodžasta vietyihin HS-nimikkeen 8712 tuotteisiin, jotka ilmoitetaan tullille vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi unionissa tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun ajanjakson aikana ja liitteessä vahvistettuihin määriin asti.

3 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistettuja määriä hallinnoidaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 49–54 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Kambodžan toimivaltaisten viranomaisten myöntämän A-alkuperätodistuksen laatikossa 4 tai Kambodžassa rekisteröityneiden viejien edellä 2 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvässä alkuperävakuutuksessa tulee olla seuraavat merkinnät:

| — | ”Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”, |
| --- | --- |

—

”Derogation – Commission Implementing Regulation (EU) 2018/348”,

Kambodžan toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle kutakin kalenterineljännestä seuraavan kuukauden loppuun mennessä neljännesvuosittainen ilmoitus 2 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden määristä, joille on annettu A-alkuperätodistukset tämän artiklan nojalla, sekä näiden todistusten sarjanumerot.

5 artikla

Kambodžan toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 ja 4 artiklaa noudatetaan, ja otettava käyttöön hallinnolliset rakenteet ja järjestelmät, joilla varmistetaan 1 artiklassa mainitun poikkeuksen moitteeton soveltaminen ja hallinnollinen yhteistyö Malesian viranomaisten, Euroopan komission ja unionin jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kanssa, ja ylläpidettävä niitä siten kuin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 II osaston 2 luvun 2 jakson 2 alajaksossa täsmennetään.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2446, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 822/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, asetuksesta (ETY) N:o 2454/93 poikkeamisesta yleisen tullietuusjärjestelmän alkuperäsääntöjen osalta siltä osin kuin on kyse Malesiasta peräisin olevien polkupyörän osien käytöstä kumulaatiota soveltaen Kambodžassa tuotetuissa polkupyörissä (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 19).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

---

LIITE

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Ajanjakso | Määrät (yksikköä) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät), moottorittomat | 9. maaliskuuta 2018–31. joulukuuta 2019 | 100 000 |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Ajanjakso

Määrät (yksikköä)

09.8094

8712

Polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät), moottorittomat

9. maaliskuuta 2018–31. joulukuuta 2019

100 000

---

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/28

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/349,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018,

tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 282. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 6 päivänä maaliskuuta 2018 lisätä kolme kohtaa luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 6 päivänä maaliskuuta 2018 lisätä kolme kohtaa luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava.

| (3) | Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, sen olisi tultava voimaan välittömästi, |
| --- | --- |

(3)

Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, sen olisi tultava voimaan välittömästi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  
  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään luonnollisten henkilöiden luetteloon seuraavat kohdat:






  a) | ”Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (alias: a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; b) Saleem Al-Ifri; c) Salim Mansur Mustafa; d) Salim Mansur; e) Hajji Salim Al-Shaklar). Syntymäaika: a) 20.2.1962; b) vuonna 1959. Syntymäpaikka: a) Bagdad, Irak; b) Tel Afar, Nineveh Province, Irak. Irakin kansalainen. Passin numero: Irakin passi numero A6489694, myönnetty 2.9.2013 (voimassaolo päättyy 31.8.2021). Henkilötunnus: a) Irakin kansallinen henkilökortti 00813602, myönnetty 18.9.2011; b) Irakin kansalaisuustodistus 300397, myönnetty 25.6.2013. Osoite: a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (aikaisempi osoite); b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (aikaisempi osoite). Lisätietoja: Fyysinen kuvaus: hiukset mustat, silmät hunajanväriset, pituus 170 cm, puhuu arabiaa. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään luonnollisten henkilöiden luetteloon seuraavat kohdat:

a)

”Salim Mustafa Muhammad Al-Mansur (alias: a) Salim Mustafa Muhammad Mansur Al-Ifri; b) Saleem Al-Ifri; c) Salim Mansur Mustafa; d) Salim Mansur; e) Hajji Salim Al-Shaklar). Syntymäaika: a) 20.2.1962; b) vuonna 1959. Syntymäpaikka: a) Bagdad, Irak; b) Tel Afar, Nineveh Province, Irak. Irakin kansalainen. Passin numero: Irakin passi numero A6489694, myönnetty 2.9.2013 (voimassaolo päättyy 31.8.2021). Henkilötunnus: a) Irakin kansallinen henkilökortti 00813602, myönnetty 18.9.2011; b) Irakin kansalaisuustodistus 300397, myönnetty 25.6.2013. Osoite: a) 17 Tamoz, Mosul, Irak (aikaisempi osoite); b) Tel Afar – Al-Saad, Mosul, Irak (aikaisempi osoite). Lisätietoja: Fyysinen kuvaus: hiukset mustat, silmät hunajanväriset, pituus 170 cm, puhuu arabiaa. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.”

| b) | ”Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (alias: a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; c) Umar Mahmud Rahim; d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; f) Umar Mahmud Arhaym; g) Omar Mahmood Irhayyim; h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; i) Umar al-Kubaysi). Syntymäaika: a) 16.6.1967; b) 1.1.1967. Syntymäpaikka: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Irakin kansalainen. Passin numero: Irakin passi numero A4059346, myönnetty 29.5.2013 Bagdadissa, Irakissa (voimassaolo päättyy 27.5.2021). Henkilötunnus: a) Irakin kansallinen henkilökortti 00405771, myönnetty 20.5.2013 Irakissa; b) Irakin kansalaisuustodistus 540763, myönnetty 13.2.1984. Osoite: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Lisätietoja: Fyysinen kuvaus: mies, hiukset mustat, pituus 175 cm, puhuu arabiaa. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.” |
| --- | --- |

b)

”Umar Mahmud Irhayyim Al-Kubaysi (alias: a) Umar Mahmud Rahim al-Kubaysi; b) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh; c) Umar Mahmud Rahim; d) Umar Mahmud Rahim Al-Qubaysi; e) Umar Mahmud Al-Kubaysi Arhaym; f) Umar Mahmud Arhaym; g) Omar Mahmood Irhayyim; h) Omar Mahmood Irhayyim Al-Fayyadh Al-Kobaisi; i) Umar al-Kubaysi). Syntymäaika: a) 16.6.1967; b) 1.1.1967. Syntymäpaikka: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Irakin kansalainen. Passin numero: Irakin passi numero A4059346, myönnetty 29.5.2013 Bagdadissa, Irakissa (voimassaolo päättyy 27.5.2021). Henkilötunnus: a) Irakin kansallinen henkilökortti 00405771, myönnetty 20.5.2013 Irakissa; b) Irakin kansalaisuustodistus 540763, myönnetty 13.2.1984. Osoite: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Lisätietoja: Fyysinen kuvaus: mies, hiukset mustat, pituus 175 cm, puhuu arabiaa. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.”

| 2. | Lisätään oikeushenkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luetteloon seuraava kohta:

  ”Al-Kawthar Money Exchange (alias: a) Al Kawthar Co.; b) Al Kawthar Company; c) Al-Kawthar Hawala). Osoite: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Lisätietoja: Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysin vuoden 2016 puolivälistä omistama rahanvaihtoliike. Perustettu vuonna 2000 toimiluvalla nro 202; toimilupa oli myönnetty 17.5.2000 ja on sittemmin peruutettu. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.” |
| --- | --- |

2.

Lisätään oikeushenkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luetteloon seuraava kohta:

”Al-Kawthar Money Exchange (alias: a) Al Kawthar Co.; b) Al Kawthar Company; c) Al-Kawthar Hawala). Osoite: Al-Qaim, Al-Anbar Province, Irak. Lisätietoja: Umar Mahmud Irhayyim al-Kubaysin vuoden 2016 puolivälistä omistama rahanvaihtoliike. Perustettu vuonna 2000 toimiluvalla nro 202; toimilupa oli myönnetty 17.5.2000 ja on sittemmin peruutettu. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 6.3.2018.”

alias

---

DIREKTIIVIT

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/30

---

KOMISSION DIREKTIIVI (EU) 2018/350,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse geneettisesti muunnettujen organismien ympäristöriskien arvioinnista

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) ja erityisesti sen 27 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2001/18/EY vahvistetaan geneettisesti muunnettujen organismien, jäljempänä ’GMO’, ympäristöriskien arviointia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2001/18/EY vahvistetaan geneettisesti muunnettujen organismien, jäljempänä ’GMO’, ympäristöriskien arviointia koskevat vaatimukset.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2008 GMO:ja koskevat päätelmät, joissa painotetaan tarvetta päivittää ja tehostaa GMO:en riskinarviointia erityisesti pitkän aikavälin ympäristövaikutusten arvioinnin osalta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2008 GMO:ja koskevat päätelmät, joissa painotetaan tarvetta päivittää ja tehostaa GMO:en riskinarviointia erityisesti pitkän aikavälin ympäristövaikutusten arvioinnin osalta.

| (3) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi komission pyynnöstä lokakuussa 2010 tieteellisen lausunnon, jossa annetaan ohjeita muuntogeenisten kasvien riskinarvioinnista (2), jäljempänä ’EFSAn ohjeet’, jotka ovat aikaisempien ohjeiden tarkistettu versio. Muiden GMO:en kuin kasvien riskinarviointia käsitellään toisissa EFSAn ja Euroopan lääkeviraston antamissa ohjeasiakirjoissa. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi komission pyynnöstä lokakuussa 2010 tieteellisen lausunnon, jossa annetaan ohjeita muuntogeenisten kasvien riskinarvioinnista (2), jäljempänä ’EFSAn ohjeet’, jotka ovat aikaisempien ohjeiden tarkistettu versio. Muiden GMO:en kuin kasvien riskinarviointia käsitellään toisissa EFSAn ja Euroopan lääkeviraston antamissa ohjeasiakirjoissa.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/412 (3) 3 artiklassa säädetään, että komissio saattaa viimeistään 3 päivänä huhtikuuta 2017 ajan tasalle direktiivin 2001/18/EY liitteet ympäristöriskien arvioinnin osalta EFSAn ohjeiden – jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia – sisällyttämiseksi ja hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/412 (3) 3 artiklassa säädetään, että komissio saattaa viimeistään 3 päivänä huhtikuuta 2017 ajan tasalle direktiivin 2001/18/EY liitteet ympäristöriskien arvioinnin osalta EFSAn ohjeiden – jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia – sisällyttämiseksi ja hyödyntämiseksi.

| (5) | EFSAn ohjeiden olennaiset osat olisi sisällytettävä direktiiviin 2001/18/EY sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja ottaen huomioon geneettisesti muunnettujen kasvien ympäristöriskien arvioinnista saadut kokemukset. Siinä olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan ympäristöriskien arviointi olisi toteutettava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(5)

EFSAn ohjeiden olennaiset osat olisi sisällytettävä direktiiviin 2001/18/EY sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja ottaen huomioon geneettisesti muunnettujen kasvien ympäristöriskien arvioinnista saadut kokemukset. Siinä olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan ympäristöriskien arviointi olisi toteutettava tapauskohtaisesti.

| (6) | EFSAn ohjeet koskevat pääasiassa ilmoituksia, jotka tehdään geneettisesti muunnettujen kasvien markkinoille saattamista varten, jäljempänä ”C osan mukaiset ilmoitukset”, mutta direktiivin 2001/18/EY liitettä II sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että ilmoituksiin, jotka koskevat muuta tarkoitusta kuin markkinoille saattamista, jäljempänä ’B osan mukaiset ilmoitukset’. Sen vuoksi tiettyjä vaatimuksia, jotka johtuvat EFSAn ohjeiden sisällyttämisestä liitteeseen II, olisi sovellettava ainoastaan C osan mukaisiin ilmoituksiin, koska vaatimukset olisivat merkityksettömiä tai suhteettomia, kun kyseessä ovat B osan mukaiset ilmoitukset, jotka koskevat lähinnä kokeellisia levityksiä. |
| --- | --- |

(6)

EFSAn ohjeet koskevat pääasiassa ilmoituksia, jotka tehdään geneettisesti muunnettujen kasvien markkinoille saattamista varten, jäljempänä ”C osan mukaiset ilmoitukset”, mutta direktiivin 2001/18/EY liitettä II sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että ilmoituksiin, jotka koskevat muuta tarkoitusta kuin markkinoille saattamista, jäljempänä ’B osan mukaiset ilmoitukset’. Sen vuoksi tiettyjä vaatimuksia, jotka johtuvat EFSAn ohjeiden sisällyttämisestä liitteeseen II, olisi sovellettava ainoastaan C osan mukaisiin ilmoituksiin, koska vaatimukset olisivat merkityksettömiä tai suhteettomia, kun kyseessä ovat B osan mukaiset ilmoitukset, jotka koskevat lähinnä kokeellisia levityksiä.

| (7) | Direktiivin 2001/18/EY liitteessä II oleva C osa koskee ympäristöriskien arviointimenetelmiä. Sitä olisi päivitettävä sisällyttämällä siihen erityisesti terminologia, jota käytetään ohjeissa selostettujen kuuden arviointimenettelytapaan sisältyvän vaiheen kuvailemiseen. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2001/18/EY liitteessä II oleva C osa koskee ympäristöriskien arviointimenetelmiä. Sitä olisi päivitettävä sisällyttämällä siihen erityisesti terminologia, jota käytetään ohjeissa selostettujen kuuden arviointimenettelytapaan sisältyvän vaiheen kuvailemiseen.

| (8) | Direktiivin 2001/18/EY liitteessä II olevaa D osaa sovelletaan ympäristöriskien arvioinnista tehtäviin johtopäätöksiin, ja se sisältää kaksi erillistä jaksoa, jotka koskevat muita GMO:ja kuin korkeampia kasveja (D.1 jakso) ja geneettisesti muunnettuja korkeampia kasveja (D.2 jakso). EFSAn ohjeissa tarkastellaan seitsemää riskin osa-aluetta, joita on käsiteltävä geneettisesti muunnettujen kasvien ympäristöriskien arvioinnissa johtopäätösten tekemistä varten. Sen vuoksi liitteessä II olevan D.2 jakson rakenne ja sisältö olisi päivitettävä kyseisten riskin osa-alueiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2001/18/EY liitteessä II olevaa D osaa sovelletaan ympäristöriskien arvioinnista tehtäviin johtopäätöksiin, ja se sisältää kaksi erillistä jaksoa, jotka koskevat muita GMO:ja kuin korkeampia kasveja (D.1 jakso) ja geneettisesti muunnettuja korkeampia kasveja (D.2 jakso). EFSAn ohjeissa tarkastellaan seitsemää riskin osa-aluetta, joita on käsiteltävä geneettisesti muunnettujen kasvien ympäristöriskien arvioinnissa johtopäätösten tekemistä varten. Sen vuoksi liitteessä II olevan D.2 jakson rakenne ja sisältö olisi päivitettävä kyseisten riskin osa-alueiden huomioon ottamiseksi.

| (9) | Kun ympäristöriskien arviointi koskee geneettisesti muunnettua kasvia, joka on tehty rikkakasvien torjunta-aineita sietäväksi, sen olisi oltava laajuudeltaan direktiivin 2001/18/EY mukainen. Kasvinsuojeluaineen käyttöä, myös sen käyttöä geneettisesti muunnettuun kasviin, koskeva ympäristöriskien arviointi kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (4) soveltamisalaan, ja se on suoritettava jäsenvaltioiden tasolla niiden maatalousolosuhteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun ympäristöriskien arviointi koskee geneettisesti muunnettua kasvia, joka on tehty rikkakasvien torjunta-aineita sietäväksi, sen olisi oltava laajuudeltaan direktiivin 2001/18/EY mukainen. Kasvinsuojeluaineen käyttöä, myös sen käyttöä geneettisesti muunnettuun kasviin, koskeva ympäristöriskien arviointi kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (4) soveltamisalaan, ja se on suoritettava jäsenvaltioiden tasolla niiden maatalousolosuhteiden huomioon ottamiseksi.

| (10) | Direktiivin 2001/18/EY liitteessä III B luetellaan geneettisesti muunnettujen korkeampien kasvien tarkoituksellista levittämistä koskevissa ilmoituksissa vaaditut tiedot, ja sitä sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että B osan mukaisiin ilmoituksiin. Sen rakennetta, sisältöä ja yksityiskohtaisuutta olisi muutettava, jotta se olisi yhdenmukainen EFSAn ohjeiden kanssa. Koska useimmat EFSAn ohjeista johtuvat muutokset koskevat ympäristöriskien arviointia C osan mukaisten ilmoitusten osalta, liitteen III B rakennetta on aiheellista muuttaa erottamalla toisistaan C osan mukaisia ilmoituksia koskevat vaatimukset ja B osan mukaisia ilmoituksia koskevat vaatimukset, jotta ne olisivat selkeitä ja aiempaa yksinkertaisempia ilmoittajien ja toimivaltaisten viranomaisten kannalta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivin 2001/18/EY liitteessä III B luetellaan geneettisesti muunnettujen korkeampien kasvien tarkoituksellista levittämistä koskevissa ilmoituksissa vaaditut tiedot, ja sitä sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että B osan mukaisiin ilmoituksiin. Sen rakennetta, sisältöä ja yksityiskohtaisuutta olisi muutettava, jotta se olisi yhdenmukainen EFSAn ohjeiden kanssa. Koska useimmat EFSAn ohjeista johtuvat muutokset koskevat ympäristöriskien arviointia C osan mukaisten ilmoitusten osalta, liitteen III B rakennetta on aiheellista muuttaa erottamalla toisistaan C osan mukaisia ilmoituksia koskevat vaatimukset ja B osan mukaisia ilmoituksia koskevat vaatimukset, jotta ne olisivat selkeitä ja aiempaa yksinkertaisempia ilmoittajien ja toimivaltaisten viranomaisten kannalta.

| (11) | Useimmat lupahakemukset geneettisesti muunnettujen kasvien markkinoille saattamiseksi toimitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (5) mukaisesti. Yksinkertaistamisen vuoksi on siksi aiheellista yhdenmukaistaa mahdollisuuksien mukaan direktiivin 2001/18/EY liitteen III B mukaisten C osan mukaisia ilmoituksia varten vaadittavien tietojen järjestys komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (6) noudatetun järjestyksen kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Useimmat lupahakemukset geneettisesti muunnettujen kasvien markkinoille saattamiseksi toimitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (5) mukaisesti. Yksinkertaistamisen vuoksi on siksi aiheellista yhdenmukaistaa mahdollisuuksien mukaan direktiivin 2001/18/EY liitteen III B mukaisten C osan mukaisia ilmoituksia varten vaadittavien tietojen järjestys komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (6) noudatetun järjestyksen kanssa.

| (12) | Direktiivin 2001/18/EY liitteessä IV vahvistetaan lisätietoja koskevat vaatimukset ainoastaan C osan mukaisten ilmoitusten osalta. Kyseisessä liitteessä vahvistetut havaitsemismenetelmiä koskevat vaatimukset olisi päivitettävä tekniikan kehittymisen huomioon ottamiseksi erityisesti, kun on kyse ilmoittajien toimittamasta vertailumateriaalista. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 2001/18/EY liitteessä IV vahvistetaan lisätietoja koskevat vaatimukset ainoastaan C osan mukaisten ilmoitusten osalta. Kyseisessä liitteessä vahvistetut havaitsemismenetelmiä koskevat vaatimukset olisi päivitettävä tekniikan kehittymisen huomioon ottamiseksi erityisesti, kun on kyse ilmoittajien toimittamasta vertailumateriaalista.

| (13) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2001/18/EY liitteet II, III, III B ja IV tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 29 päivänä syyskuuta 2019. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010;8(11):1879.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/412, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten organismien viljelyä tai kieltää se alueellaan (EUVL L 68, 13.3.2015, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1829/2003, annettu 22 päivänä syyskuuta 2003, muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

6

---

LIITE

Muutetaan direktiivi 2001/18/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Korvataan C jakso seuraavasti:
  ”C.   Menetelmä

  Tämän jakson täytäntöönpanoa varten on saatavana C osan mukaisia ilmoituksia koskevat Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen laatimat ohjeet.
  C.1   Ympäristöriskien arviointia koskevat yleiset ja erityiset näkökohdat

  1.   Suunnitellut ja suunnittelemattomat muutokset

  Ympäristöriskien arvioinnissa on osana A jaksossa tarkoitettua mahdollisten haitallisten vaikutusten tunnistamista ja arviointia tunnistettava geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnitellut ja suunnittelemattomat muutokset ja arvioitava niistä mahdollisesti aiheutuvat ihmisen terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat haitalliset vaikutukset.
  Geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnitellut muutokset ovat muutoksia, joiden on suunniteltu tapahtuvan ja jotka täyttävät geneettisen muuntamisen alkuperäiset tavoitteet.
  Geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnittelemattomat muutokset ovat yhtenäisiä muutoksia, joita geneettisellä muuntamisella ei ollut tarkoitus saada aikaan.
  Suunnitelluilla ja suunnittelemattomilla muutoksilla voi olla joko suoria tai välillisiä ja joko välittömästi tai viipeellä ilmeneviä vaikutuksia ihmisen terveyteen ja ympäristöön.
  2.   Pitkän aikavälin haitalliset vaikutukset ja kumuloituvat pitkän aikavälin haitalliset vaikutukset C osan mukaisia ilmoituksia koskevassa ympäristöriskien arvioinnissa

  GMO:n pitkän aikavälin vaikutukset ovat vaikutuksia, jotka johtuvat joko organismeissa tai niiden jälkeläisissä viipeellä ilmenevästä reaktiosta pitkäaikaiseen tai krooniseen altistumiseen GMO:lle tai ajallisesti ja paikallisesti laajamittaisesta GMO:n käytöstä.
  Tunnistettaessa ja arvioitaessa GMO:n mahdollisia ihmisen terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia on otettava huomioon seuraavat seikat:






  a) | GMO:n ja vastaanottavan ympäristön vuorovaikutukset pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Korvataan C jakso seuraavasti:

”C.   Menetelmä

Tämän jakson täytäntöönpanoa varten on saatavana C osan mukaisia ilmoituksia koskevat Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen laatimat ohjeet.

C.1   Ympäristöriskien arviointia koskevat yleiset ja erityiset näkökohdat

1.   Suunnitellut ja suunnittelemattomat muutokset

Ympäristöriskien arvioinnissa on osana A jaksossa tarkoitettua mahdollisten haitallisten vaikutusten tunnistamista ja arviointia tunnistettava geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnitellut ja suunnittelemattomat muutokset ja arvioitava niistä mahdollisesti aiheutuvat ihmisen terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat haitalliset vaikutukset.

Geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnitellut muutokset ovat muutoksia, joiden on suunniteltu tapahtuvan ja jotka täyttävät geneettisen muuntamisen alkuperäiset tavoitteet.

Geneettisestä muuntamisesta johtuvat suunnittelemattomat muutokset ovat yhtenäisiä muutoksia, joita geneettisellä muuntamisella ei ollut tarkoitus saada aikaan.

Suunnitelluilla ja suunnittelemattomilla muutoksilla voi olla joko suoria tai välillisiä ja joko välittömästi tai viipeellä ilmeneviä vaikutuksia ihmisen terveyteen ja ympäristöön.

2.   Pitkän aikavälin haitalliset vaikutukset ja kumuloituvat pitkän aikavälin haitalliset vaikutukset C osan mukaisia ilmoituksia koskevassa ympäristöriskien arvioinnissa

GMO:n pitkän aikavälin vaikutukset ovat vaikutuksia, jotka johtuvat joko organismeissa tai niiden jälkeläisissä viipeellä ilmenevästä reaktiosta pitkäaikaiseen tai krooniseen altistumiseen GMO:lle tai ajallisesti ja paikallisesti laajamittaisesta GMO:n käytöstä.

Tunnistettaessa ja arvioitaessa GMO:n mahdollisia ihmisen terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia on otettava huomioon seuraavat seikat:

a)

GMO:n ja vastaanottavan ympäristön vuorovaikutukset pitkällä aikavälillä;

| b) | GMO:n ominaisuudet, jotka ovat merkittäviä pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

b)

GMO:n ominaisuudet, jotka ovat merkittäviä pitkällä aikavälillä;

| c) | GMO:n toistuvasta tarkoituksellisesta levittämisestä tai markkinoille saattamisesta pitkällä aikavälillä saadut tiedot. |
| --- | --- |

c)

GMO:n toistuvasta tarkoituksellisesta levittämisestä tai markkinoille saattamisesta pitkällä aikavälillä saadut tiedot.

Tunnistettaessa ja arvioitaessa liitteen II johdanto-osassa tarkoitettuja mahdollisia kumuloituvia pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia on otettava huomioon myös ne GMO:t, joita on levitetty tarkoituksellisesti tai saatettu markkinoille aiemmin.

3.   Tietojen laatu

Tämän direktiivin C osan mukaista ilmoitusta koskevan ympäristöriskien arvioinnin suorittamiseksi ilmoittajan on koottava yhteen jo käytettävissä olevat tiedot tieteellisestä kirjallisuudesta tai muista lähteistä, mukaan lukien seurantaraportit, ja tuotettava tarvittavat tiedot tarkoituksenmukaisilla tutkimuksilla, jos mahdollista. Tarvittaessa ilmoittajan on perusteltava ympäristöriskien arvioinnissa, miksi tietojen tuottaminen tutkimusten avulla ei ole mahdollista.

Direktiivin B osan mukaista ilmoitusta koskevan ympäristöriskien arvioinnin on perustuttava ainakin jo käytettävissä oleviin tietoihin tieteellisestä kirjallisuudesta tai muista lähteistä, ja sitä voidaan täydentää ilmoittajan tuottamilla lisätiedoilla.

Jos ympäristöriskien arvioinnissa toimitetaan Euroopan ulkopuolella tuotettuja tietoja, niiden oleellisuus vastaanottavien ympäristöjen kannalta unionissa on perusteltava.

Tämän direktiivin C osan mukaisia ilmoituksia koskevassa ympäristöriskien arvioinnissa toimitettujen tietojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | jos ympäristöriskien arvioinnissa toimitetaan tietoja toksikologisista tutkimuksista, jotka on suoritettu ihmisten tai eläinten terveydelle aiheutuvien riskien arvioimiseksi, ilmoittajan on toimitettava näyttö siitä, että kyseiset tutkimukset suoritettiin laitoksissa, jotka täyttävät






  i) | direktiivin 2004/10/EY vaatimukset; tai |
| --- | --- | --- |

a)

jos ympäristöriskien arvioinnissa toimitetaan tietoja toksikologisista tutkimuksista, jotka on suoritettu ihmisten tai eläinten terveydelle aiheutuvien riskien arvioimiseksi, ilmoittajan on toimitettava näyttö siitä, että kyseiset tutkimukset suoritettiin laitoksissa, jotka täyttävät

i)

direktiivin 2004/10/EY vaatimukset; tai

| ii) | OECD:n hyvän laboratoriokäytännön periaatteet (OECD Principles of Good Laboratory Practice (GLP)), jos ne suoritetaan unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

ii)

OECD:n hyvän laboratoriokäytännön periaatteet (OECD Principles of Good Laboratory Practice (GLP)), jos ne suoritetaan unionin ulkopuolella;

| b) | jos ympäristöriskien arvioinnissa toimitetaan tietoja muista kuin toksikologisista tutkimuksista,






  i) | niiden on tarvittaessa noudatettava direktiivissä 2004/10/EY säädettyjä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita tai |
| --- | --- | --- |

b)

jos ympäristöriskien arvioinnissa toimitetaan tietoja muista kuin toksikologisista tutkimuksista,

i)

niiden on tarvittaessa noudatettava direktiivissä 2004/10/EY säädettyjä hyvän laboratoriokäytännön periaatteita tai

| ii) | niiden on oltava asiaa koskevan ISO-standardin mukaisesti akkreditoitujen organisaatioiden suorittamia tai |
| --- | --- |

ii)

niiden on oltava asiaa koskevan ISO-standardin mukaisesti akkreditoitujen organisaatioiden suorittamia tai

| iii) | jos asiaa koskevaa ISO-standardia ei ole, ne on suoritettava kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

jos asiaa koskevaa ISO-standardia ei ole, ne on suoritettava kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti;

| c) | a ja b alakohdassa tarkoitetuista tutkimuksista saatuja tuloksia ja tutkimusprotokollia koskevien tietojen on oltava luotettavia ja kattavia ja niihin on sisällyttävä raakadata sähköisessä muodossa, joka soveltuu tilastollisten tai muiden analyysien tekemiseen; |
| --- | --- |

c)

a ja b alakohdassa tarkoitetuista tutkimuksista saatuja tuloksia ja tutkimusprotokollia koskevien tietojen on oltava luotettavia ja kattavia ja niihin on sisällyttävä raakadata sähköisessä muodossa, joka soveltuu tilastollisten tai muiden analyysien tekemiseen;

| d) | ilmoittajan on täsmennettävä, jos mahdollista, se vaikutuksen suuruus, joka kullakin suoritetulla tutkimuksella on tarkoitus havaita, ja perusteltava se; |
| --- | --- |

d)

ilmoittajan on täsmennettävä, jos mahdollista, se vaikutuksen suuruus, joka kullakin suoritetulla tutkimuksella on tarkoitus havaita, ja perusteltava se;

| e) | kenttäkoealojen valinnan on perustuttava asianmukaisiin vastaanottaviin ympäristöihin, jollaisiin GMO voitaisiin levittää ja jollaisissa mahdollinen altistuminen ja vaikutus voitaisiin havaita. Valinta on perusteltava ympäristöriskien arvioinnissa; |
| --- | --- |

e)

kenttäkoealojen valinnan on perustuttava asianmukaisiin vastaanottaviin ympäristöihin, jollaisiin GMO voitaisiin levittää ja jollaisissa mahdollinen altistuminen ja vaikutus voitaisiin havaita. Valinta on perusteltava ympäristöriskien arvioinnissa;

| f) | geneettisesti muuntamattoman verrokin on oltava vastaanottavien ympäristöjen kannalta asianmukainen, ja sillä on oltava GMO:iin verrattavissa oleva geneettinen tausta. Verrokin valinta on perusteltava ympäristöriskien arvioinnissa. |
| --- | --- |

f)

geneettisesti muuntamattoman verrokin on oltava vastaanottavien ympäristöjen kannalta asianmukainen, ja sillä on oltava GMO:iin verrattavissa oleva geneettinen tausta. Verrokin valinta on perusteltava ympäristöriskien arvioinnissa.

4.   Useat muunnostapahtumat C osan mukaisissa ilmoituksissa

Useita muunnostapahtumia sisältävän GMO:n ympäristöriskien arviointiin C osan mukaisissa ilmoituksissa sovelletaan seuraavaa:

| a) | ilmoittajan on toimitettava ympäristöriskien arviointi jokaisesta yksittäisestä muunnostapahtumasta GMO:ssa tai viitattava jo toimitettuihin ilmoituksiin kyseisistä yksittäisistä muunnostapahtumista; |
| --- | --- |

a)

ilmoittajan on toimitettava ympäristöriskien arviointi jokaisesta yksittäisestä muunnostapahtumasta GMO:ssa tai viitattava jo toimitettuihin ilmoituksiin kyseisistä yksittäisistä muunnostapahtumista;

| b) | ilmoittajan on toimitettava arviointi seuraavista näkökohdista:






  i) | muunnostapahtumien pysyvyys; |
| --- | --- | --- |

b)

ilmoittajan on toimitettava arviointi seuraavista näkökohdista:

i)

muunnostapahtumien pysyvyys;

| ii) | muunnostapahtumien ilmentyminen; |
| --- | --- |

ii)

muunnostapahtumien ilmentyminen;

| iii) | muunnostapahtumien yhdistelmästä seuraavat mahdolliset additiiviset, synergistiset tai antagonistiset vaikutukset; |
| --- | --- |

iii)

muunnostapahtumien yhdistelmästä seuraavat mahdolliset additiiviset, synergistiset tai antagonistiset vaikutukset;

| c) | jos GMO:n jälkeläiset voivat sisältää erilaisia alayhdistelmiä useista muunnostapahtumista, ilmoittajan on esitettävä tieteelliset perusteet, jotka osoittavat, että kokeellisia tietoja kyseisistä alayhdistelmistä ei tarvitse toimittaa niiden alkuperästä riippumatta, tai tällaisten tieteellisten perusteiden puuttuessa toimitettava asiaankuuluvat kokeelliset tiedot. |
| --- | --- |

c)

jos GMO:n jälkeläiset voivat sisältää erilaisia alayhdistelmiä useista muunnostapahtumista, ilmoittajan on esitettävä tieteelliset perusteet, jotka osoittavat, että kokeellisia tietoja kyseisistä alayhdistelmistä ei tarvitse toimittaa niiden alkuperästä riippumatta, tai tällaisten tieteellisten perusteiden puuttuessa toimitettava asiaankuuluvat kokeelliset tiedot.

C.2.   GMO:n ja levittämisten ominaispiirteet

Ympäristöriskien arvioinnissa on otettava huomioon asiaan liittyvät tekniset ja tieteelliset yksityiskohdat, jotka koskevat seuraavien tekijöiden ominaisuuksia:

| — | vastaanottaja- tai emo-organismi(t) |
| --- | --- |

—

vastaanottaja- tai emo-organismi(t)

| — | geneettinen muuntaminen (geneettiset muuntamiset), olipa kyseessä perintöaineksen insertointi tai deleetio, sekä olennaiset tiedot vektorista ja luovuttajasta |
| --- | --- |

—

geneettinen muuntaminen (geneettiset muuntamiset), olipa kyseessä perintöaineksen insertointi tai deleetio, sekä olennaiset tiedot vektorista ja luovuttajasta

| — | GMO |
| --- | --- |

—

GMO

| — | suunniteltu levittäminen tai käyttö ja sen laajuus |
| --- | --- |

—

suunniteltu levittäminen tai käyttö ja sen laajuus

| — | mahdolliset vastaanottavat ympäristöt, joihin GMO levitetään ja joihin siirtogeeni voi levitä sekä |
| --- | --- |

—

mahdolliset vastaanottavat ympäristöt, joihin GMO levitetään ja joihin siirtogeeni voi levitä sekä

| — | näiden ominaisuuksien väliset vuorovaikutukset. |
| --- | --- |

—

näiden ominaisuuksien väliset vuorovaikutukset.

Ympäristöriskien arvioinnissa on otettava huomioon asiaankuuluvat tiedot samojen tai samankaltaisten GMO:en ja ominaisuuksiltaan samanlaisten organismien aiemmista levittämisistä sekä niiden bioottisesta ja abioottisesta vuorovaikutuksesta samanlaisten vastaanottavien ympäristöjen kanssa, mukaan lukien tällaisten organismien seurannasta saadut tiedot, jollei 6 artiklan 3 kohdasta tai 13 artiklan 4 kohdasta muuta johdu.

C.3   Ympäristöriskien arvioinnin vaiheet

Ympäristöriskien arviointi, jota tarkoitetaan 4, 6, 7 ja 13 artiklassa, on suoritettava kunkin asiaankuuluvan D.1 jaksossa tai D.2 jaksossa tarkoitetun riskin aihealueen osalta seuraavien kuuden vaiheen mukaisesti:

1.   Ongelmanasettelu ja vaarojen tunnistaminen

Ongelmanasettelussa on

| a) | tunnistettava organismin ominaisuuksissa tapahtuneet muutokset, jotka liittyvät geneettiseen muuntamiseen, vertaamalla GMO:n ominaisuuksia valitun geneettisesti muuntamattoman verrokin ominaisuuksiin vastaavissa levittämis- tai käyttöolosuhteissa; |
| --- | --- |

a)

tunnistettava organismin ominaisuuksissa tapahtuneet muutokset, jotka liittyvät geneettiseen muuntamiseen, vertaamalla GMO:n ominaisuuksia valitun geneettisesti muuntamattoman verrokin ominaisuuksiin vastaavissa levittämis- tai käyttöolosuhteissa;

| b) | tunnistettava mahdolliset ihmisen terveyteen tai ympäristöön kohdistuvat haitalliset vaikutukset, jotka liittyvät a alakohdan mukaisesti tunnistettuihin muutoksiin.
  Mahdollisia haitallisia vaikutuksia ei saa jättää huomioimatta sillä perusteella, että niiden ilmeneminen on epätodennäköistä.
  Mahdolliset haitalliset vaikutukset vaihtelevat tapauksittain, ja niitä voivat olla






  — | vastaanottavan ympäristön lajien populaatioiden dynamiikkaan sekä näiden populaatioiden geneettiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka voivat johtaa biologisen monimuotoisuuden heikkenemiseen; |
| --- | --- | --- |

b)

tunnistettava mahdolliset ihmisen terveyteen tai ympäristöön kohdistuvat haitalliset vaikutukset, jotka liittyvät a alakohdan mukaisesti tunnistettuihin muutoksiin.

Mahdollisia haitallisia vaikutuksia ei saa jättää huomioimatta sillä perusteella, että niiden ilmeneminen on epätodennäköistä.

Mahdolliset haitalliset vaikutukset vaihtelevat tapauksittain, ja niitä voivat olla

—

vastaanottavan ympäristön lajien populaatioiden dynamiikkaan sekä näiden populaatioiden geneettiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat vaikutukset, jotka voivat johtaa biologisen monimuotoisuuden heikkenemiseen;

| — | muuttunut alttius patogeeneille siten, että tarttuvat taudit leviävät helpommin tai syntyy uusia varantoja tai vektoreita; |
| --- | --- |

—

muuttunut alttius patogeeneille siten, että tarttuvat taudit leviävät helpommin tai syntyy uusia varantoja tai vektoreita;

| — | ehkäisevien tai terapeuttisten lääketieteellisten, eläinlääketieteellisten tai kasvinsuojeluun liittyvien hoitojen vaarantuminen esimerkiksi siten, että siirretään geenejä, jotka aiheuttavat resistenssin ihmisten ja eläinten hoidossa käytettäville antibiooteille; |
| --- | --- |

—

ehkäisevien tai terapeuttisten lääketieteellisten, eläinlääketieteellisten tai kasvinsuojeluun liittyvien hoitojen vaarantuminen esimerkiksi siten, että siirretään geenejä, jotka aiheuttavat resistenssin ihmisten ja eläinten hoidossa käytettäville antibiooteille;

| — | biogeokemialliset vaikutukset (biogeokemialliset syklit), mukaan lukien hiilen ja typen kiertoon vaikuttavat muutokset maaperässä tapahtuvassa orgaanisen aineen hajoamisessa; |
| --- | --- |

—

biogeokemialliset vaikutukset (biogeokemialliset syklit), mukaan lukien hiilen ja typen kiertoon vaikuttavat muutokset maaperässä tapahtuvassa orgaanisen aineen hajoamisessa;

| — | ihmisille aiheutuvat taudit, mukaan luettuina allergeeniset tai toksiset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

ihmisille aiheutuvat taudit, mukaan luettuina allergeeniset tai toksiset vaikutukset;

| — | eläimille tai kasveille aiheutuvat taudit, mukaan luettuina toksiset, ja kun siihen on aihetta, eläimille aiheutuvat allergeeniset vaikutukset; |
| --- | --- |

—

eläimille tai kasveille aiheutuvat taudit, mukaan luettuina toksiset, ja kun siihen on aihetta, eläimille aiheutuvat allergeeniset vaikutukset;

Jos tunnistetaan GMO:n mahdollisia pitkän aikavälin haitallisia vaikutuksia, ne on arvioitava aineistotutkimuksena, jossa käytetään yhtä tai useampaa seuraavista, jos mahdollista:

| i) | aiemmista kokemuksista saatu näyttö; |
| --- | --- |

i)

aiemmista kokemuksista saatu näyttö;

| ii) | käytettävissä olevat tietoaineistot tai kirjallisuus; |
| --- | --- |

ii)

käytettävissä olevat tietoaineistot tai kirjallisuus;

| iii) | matemaattinen mallinnus; |
| --- | --- |

iii)

matemaattinen mallinnus;

| c) | tunnistettava olennaiset arviointikohteet.
  Mahdollisia haitallisia vaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa tunnistettuihin arviointikohteisiin, on tarkasteltava riskinarvioinnin seuraavissa vaiheissa; |
| --- | --- |

c)

tunnistettava olennaiset arviointikohteet.

Mahdollisia haitallisia vaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa tunnistettuihin arviointikohteisiin, on tarkasteltava riskinarvioinnin seuraavissa vaiheissa;

| d) | tunnistettava ja kuvailtava altistumisreitit tai muut mekanismit, joiden kautta haitalliset vaikutukset voivat ilmetä.
  Haitalliset vaikutukset voivat ilmetä suoraan tai välillisesti esim. seuraavien altistumisreittien tai muiden mekanismien kautta:






  — | GMO:(e)n leviäminen ympäristöön; |
| --- | --- | --- |

d)

tunnistettava ja kuvailtava altistumisreitit tai muut mekanismit, joiden kautta haitalliset vaikutukset voivat ilmetä.

Haitalliset vaikutukset voivat ilmetä suoraan tai välillisesti esim. seuraavien altistumisreittien tai muiden mekanismien kautta:

—

GMO:(e)n leviäminen ympäristöön;

| — | lisätyn perintöaineksen siirtyminen samaan organismiin tai muihin organismeihin, olipa niitä muunnettu geneettisesti tai ei; |
| --- | --- |

—

lisätyn perintöaineksen siirtyminen samaan organismiin tai muihin organismeihin, olipa niitä muunnettu geneettisesti tai ei;

| — | fenotyypin epävakaus ja geneettinen epävakaus; |
| --- | --- |

—

fenotyypin epävakaus ja geneettinen epävakaus;

| — | vuorovaikutus muiden organismien kanssa; |
| --- | --- |

—

vuorovaikutus muiden organismien kanssa;

| — | muutokset käsittelyssä, soveltuvin osin myös maanviljelykäytännöissä; |
| --- | --- |

—

muutokset käsittelyssä, soveltuvin osin myös maanviljelykäytännöissä;

| e) | esitettävä testattavissa olevia hypoteeseja ja määriteltävä tarkoituksenmukaiset mitattavat muuttujat, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan tehdä kvantitatiivinen arvio mahdollisista haitallisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

e)

esitettävä testattavissa olevia hypoteeseja ja määriteltävä tarkoituksenmukaiset mitattavat muuttujat, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan tehdä kvantitatiivinen arvio mahdollisista haitallisista vaikutuksista;

| f) | tarkasteltava mahdollisia epävarmuustekijöitä, kuten tiedon puuttumista ja metodologisia rajoitteita. |
| --- | --- |

f)

tarkasteltava mahdollisia epävarmuustekijöitä, kuten tiedon puuttumista ja metodologisia rajoitteita.

2.   Vaarojen luonnehdinta

Kunkin mahdollisesti ilmenevän haitallisen vaikutuksen mittakaava on arvioitava. Arvioinnissa on käytettävä oletuksena kyseisen haitallisen vaikutuksen ilmenemistä. Ympäristöriskien arvioinnissa on otettava huomioon, että mittakaavaan vaikuttavat todennäköisesti GMO:n suunnitellut levittämisympäristöt sekä levittämisen laajuus ja olosuhteet.

Jos mahdollista, arviointi on ilmaistava kvantitatiivisesti.

Jos arviointi ilmaistaan laadullisesti, on käytettävä luokittelevia kuvauksia (”suuri”, ”kohtalainen”, ”vähäinen”, ”erittäin pieni”) ja selitettävä kunkin luokan edustaman vaikutuksen mittakaava.

3.   Altistumisen luonnehdinta

Kunkin tunnistetun mahdollisen haitallisen vaikutuksen ilmenemisen todennäköisyys on arvioitava, jotta voidaan esittää altistumista koskeva kvantitatiivinen arvio ilmaistuna suhteellisena todennäköisyytenä, jos mahdollista, tai muussa tapauksessa altistumisen laadullinen arviointi. Vastaanottavien ympäristöjen ominaisuudet ja ilmoituksen soveltamisala on otettava huomioon.

Jos arviointi ilmaistaan laadullisesti, on altistuksesta käytettävä luokittelevia kuvauksia (”suuri”, ”kohtalainen”, ”vähäinen”, ”erittäin pieni”) ja selitettävä kunkin luokan edustaman vaikutuksen mittakaava.

4.   Riskin luonnehdinta

Riski on luonnehdittava yhdistämällä kunkin mahdollisen haitallisen vaikutuksen suuruus ja haitallisen vaikutuksen ilmenemisen todennäköisyys, jotta riskistä voidaan esittää kvantitatiivinen tai semikvantitatiivinen arvio.

Jos kvantitatiivinen tai semikvantitatiivinen arvio ei ole mahdollinen, riskistä on toimitettava laadullinen arviointi. Tällöin on käytettävä altistumista koskevaa luokittelevaa kuvausta (”suuri”, ”kohtalainen”, ”vähäinen”, ”erittäin pieni”) ja selitettävä kunkin luokan edustaman vaikutuksen mittakaava.

Tarvittaessa on kuvailtava kuhunkin tunnistettuun riskiin liittyvä epävarmuus ja ilmaistava se kvantitatiivisesti, jos mahdollista.

5.   Riskinhallintastrategiat

Kun on tunnistettu riskejä, jotka niiden luonnehdinnan perusteella edellyttävät hallintatoimenpiteitä, on ehdotettava riskinhallintastrategiaa.

Riskinhallintastrategioissa on kuvailtava vaaran tai altistumisen taikka molempien vähentäminen, ja niiden on oltava oikeassa suhteessa riskin tavoiteltuun vähentämiseen, levittämisen laajuuteen ja olosuhteisiin ja ympäristöriskien arvioinnissa tunnistettuihin epävarmuustasoihin.

Tuloksena oleva kokonaisriskin väheneminen on kvantifioitava, jos mahdollista.

6.   Kokonaisriskin arviointi ja johtopäätökset

GMO:n kokonaisriskin kvalitatiivinen ja, jos mahdollista, kvantitatiivinen arviointi on tehtävä ottaen huomioon riskin luonnehdinnan tulokset, ehdotetut riskinhallintastrategiat ja niihin liittyvät epävarmuustasot.

Kokonaisriskin arviointiin on sisällyttävä tapauksen mukaan kullekin tunnistetulle riskille ehdotetut riskinhallintastrategiat.

Kokonaisriskin arvioinnissa ja johtopäätöksissä on ehdotettava myös erityisiä vaatimuksia GMO:n seurantasuunnitelmaa varten ja tarvittaessa ehdotettujen riskinhallintatoimenpiteiden tehokkuuden seurantaa varten.

Direktiivin C osan mukaisten ilmoitusten osalta kokonaisriskin arviointiin on sisällyttävä myös selostus ympäristöriskien arvioinnin aikana tehdyistä olettamuksista ja riskeihin liittyvien epävarmuustekijöiden luonteesta ja suuruudesta sekä ehdotettujen riskinhallintatoimenpiteiden perustelut.”

| b) | Korvataan D jakson otsikko ja johdantokappale seuraavasti:
  ”D.   Johtopäätökset ympäristöriskien arviointiin liittyvistä erityisistä riskin aihealueista

  Johtopäätökset GMO:en levittämisestä tai markkinoille saattamisesta aiheutuvista mahdollisista ympäristövaikutuksista asiaankuuluvissa vastaanottavissa ympäristöissä on laadittava kunkin D1 (muut GMO:t kuin korkeammat kasvit) ja D2 (geneettisesti muunnetut korkeammat kasvit) jaksossa luetellun asiaankuuluvan riskin aihealueen osalta B jaksossa esitettyjen periaatteiden ja C jaksossa kuvaillun menetelmän mukaisesti suoritetun ympäristöriskien arvioinnin sekä liitteen III mukaisesti vaadittujen tietojen perusteella.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan D jakson otsikko ja johdantokappale seuraavasti:

”D.   Johtopäätökset ympäristöriskien arviointiin liittyvistä erityisistä riskin aihealueista

Johtopäätökset GMO:en levittämisestä tai markkinoille saattamisesta aiheutuvista mahdollisista ympäristövaikutuksista asiaankuuluvissa vastaanottavissa ympäristöissä on laadittava kunkin D1 (muut GMO:t kuin korkeammat kasvit) ja D2 (geneettisesti muunnetut korkeammat kasvit) jaksossa luetellun asiaankuuluvan riskin aihealueen osalta B jaksossa esitettyjen periaatteiden ja C jaksossa kuvaillun menetelmän mukaisesti suoritetun ympäristöriskien arvioinnin sekä liitteen III mukaisesti vaadittujen tietojen perusteella.”

| c) | Korvataan D.2 jakso seuraavasti:
  ”D.2   Geneettisesti muunnetut korkeammat kasvit (GMKK)


  ’Korkeammilla kasveilla’ tarkoitetaan kasveja, jotka kuuluvat taksonomiseen ryhmään Spermatophytae (Gymnospermae ja Angiospermae).






  1. | GMKK:n pysyvyys ja invasiivisuus, mukaan lukien geenin siirtyminen kasvien välillä |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan D.2 jakso seuraavasti:

”D.2   Geneettisesti muunnetut korkeammat kasvit (GMKK)

’Korkeammilla kasveilla’ tarkoitetaan kasveja, jotka kuuluvat taksonomiseen ryhmään Spermatophytae (Gymnospermae ja Angiospermae).

1.

GMKK:n pysyvyys ja invasiivisuus, mukaan lukien geenin siirtyminen kasvien välillä

| 2. | Geenin siirtyminen kasvista mikro-organismiin |
| --- | --- |

2.

Geenin siirtyminen kasvista mikro-organismiin

| 3. | GMKK:n vuorovaikutukset kohdeorganismien kanssa |
| --- | --- |

3.

GMKK:n vuorovaikutukset kohdeorganismien kanssa

| 4. | GMKK:n vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa |
| --- | --- |

4.

GMKK:n vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa

| 5. | Erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen vaikutukset |
| --- | --- |

5.

Erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen vaikutukset

| 6. | Vaikutukset biogeokemiallisiin prosesseihin |
| --- | --- |

6.

Vaikutukset biogeokemiallisiin prosesseihin

| 7. | Vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen.” |
| --- | --- |

7.

Vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen.”

| 2) | Korvataan liite III seuraavasti:


  ”LIITE III

  ILMOITUKSESSA VAADITUT TIEDOT

  Tämän direktiivin B ja C osassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on oltava pääsääntöisesti tiedot, joita vaaditaan liitteessä III A muiden GMO:en kuin korkeampien kasvien osalta ja liitteessä III B geneettisesti muunnettujen korkeampien kasvien osalta.
  Tiettyjä liitteessä III A tai liitteessä III B lueteltuja seikkoja koskevien tietojen toimittamista ei vaadita, jos ne eivät ole oleellisia tai tarpeellisia tiettyä ilmoitusta koskevan riskinarvioinnin yhteydessä erityisesti, kun otetaan huomioon GMO:n ominaisuudet, sen levittämisen laajuus ja olosuhteet tai sen suunnitellut käyttöolosuhteet.
  Se, miten yksityiskohtaisia kutakin seikkaa koskevat tiedot ovat, voi vaihdella ehdotetun levittämisen luonteen ja laajuuden mukaan.
  Kunkin vaaditun seikan osalta on toimitettava seuraavat tiedot:






  i) | tiivistelmät ja tulokset tutkimuksista, joihin ilmoituksessa viitataan, sekä tapauksen mukaan selostus niiden merkittävyydestä ympäristöriskien arvioinnin kannalta; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan liite III seuraavasti:

”LIITE III

ILMOITUKSESSA VAADITUT TIEDOT

Tämän direktiivin B ja C osassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on oltava pääsääntöisesti tiedot, joita vaaditaan liitteessä III A muiden GMO:en kuin korkeampien kasvien osalta ja liitteessä III B geneettisesti muunnettujen korkeampien kasvien osalta.

Tiettyjä liitteessä III A tai liitteessä III B lueteltuja seikkoja koskevien tietojen toimittamista ei vaadita, jos ne eivät ole oleellisia tai tarpeellisia tiettyä ilmoitusta koskevan riskinarvioinnin yhteydessä erityisesti, kun otetaan huomioon GMO:n ominaisuudet, sen levittämisen laajuus ja olosuhteet tai sen suunnitellut käyttöolosuhteet.

Se, miten yksityiskohtaisia kutakin seikkaa koskevat tiedot ovat, voi vaihdella ehdotetun levittämisen luonteen ja laajuuden mukaan.

Kunkin vaaditun seikan osalta on toimitettava seuraavat tiedot:

i)

tiivistelmät ja tulokset tutkimuksista, joihin ilmoituksessa viitataan, sekä tapauksen mukaan selostus niiden merkittävyydestä ympäristöriskien arvioinnin kannalta;

| ii) | tämän direktiivin C osassa tarkoitettujen ilmoitusten osalta liitteet, joissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä tutkimuksista sekä kuvaus käytetyistä menetelmistä ja materiaaleista tai viittaus standardoituihin tai kansainvälisesti tunnustettuihin menetelmiin ja tutkimusten tekemisestä vastaavan laitoksen (vastaavien laitosten) nimi. |
| --- | --- |

ii)

tämän direktiivin C osassa tarkoitettujen ilmoitusten osalta liitteet, joissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä tutkimuksista sekä kuvaus käytetyistä menetelmistä ja materiaaleista tai viittaus standardoituihin tai kansainvälisesti tunnustettuihin menetelmiin ja tutkimusten tekemisestä vastaavan laitoksen (vastaavien laitosten) nimi.

Geneettisen muuntelun kehittyessä vastaisuudessa tätä liitettä saattaa olla tarpeen mukauttaa tekniseen kehitykseen tai kehittää liitettä koskevia ohjeita. Erityyppisiä GMO:ja, esimerkiksi monivuotisia kasveja ja puita, yksisoluisia organismeja, kaloja tai hyönteisiä, tai GMO:en erityiskäyttöä, esimerkiksi rokotteiden kehittämistä, koskevia ilmoittamisvaatimuksia saatetaan pystyä yksilöimään paremmin, kunhan unionissa on saatu riittävästi kokemusta yksittäisten GMO:en levittämistä koskevasta ilmoittamisesta.

| 3) | Korvataan liite III B seuraavasti:


  ”LIITE III B

  GENEETTISESTI MUUNNETTUJEN KORKEAMPIEN KASVIEN (GMKK) (GYMNOSPERMAE JA ANGIOSPERMAE) TARKOITUKSELLISTA LEVITTÄMISTÄ KOSKEVISSA ILMOITUKSISSA VAADITUT TIEDOT

  I   6 JA 7 ARTIKLAN NOJALLA TEHTÄVISSÄ ILMOITUKSISSA VAADITUT TIEDOT
  A.   Yleiset tiedot









  1. | Ilmoittajan (yritys tai laitos) nimi ja osoite |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan liite III B seuraavasti:

”LIITE III B

GENEETTISESTI MUUNNETTUJEN KORKEAMPIEN KASVIEN (GMKK) (GYMNOSPERMAE JA ANGIOSPERMAE) TARKOITUKSELLISTA LEVITTÄMISTÄ KOSKEVISSA ILMOITUKSISSA VAADITUT TIEDOT

I   6 JA 7 ARTIKLAN NOJALLA TEHTÄVISSÄ ILMOITUKSISSA VAADITUT TIEDOT

A.   Yleiset tiedot

1.

| 2. | Vastuullisen tutkijan/vastuullisten tutkijoiden nimi, pätevyys ja kokemus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hankkeen nimi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Levittämistä koskevat tiedot






  a) | Levittämisen tarkoitus |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Levittämisen tarkoitus

| b) | Levittämisen arvioitu päivämäärä (arvioidut päivämäärät) ja kesto |
| --- | --- |

b)

Levittämisen arvioitu päivämäärä (arvioidut päivämäärät) ja kesto

| c) | GMKK:n levittämismenetelmä |
| --- | --- |

c)

GMKK:n levittämismenetelmä

| d) | Levitysalueen valmistelu ja käsittely ennen levittämistä, sen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien viljely- ja sadonkorjuumenetelmät |
| --- | --- |

d)

Levitysalueen valmistelu ja käsittely ennen levittämistä, sen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien viljely- ja sadonkorjuumenetelmät

| e) | Kasvien arvioitu lukumäärä (tai kasvien määrä neliömetriä kohti) |
| --- | --- |

e)

Kasvien arvioitu lukumäärä (tai kasvien määrä neliömetriä kohti)

| 5. | Levitysaluetta koskevat tiedot






  a) | Levitysalueen (-alueiden) sijainti ja koko |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Levitysalueen (-alueiden) sijainti ja koko

| b) | Levitysalueen ekosysteemin kuvaus, mukaan lukien ilmasto, kasvisto ja eläimistö |
| --- | --- |

b)

Levitysalueen ekosysteemin kuvaus, mukaan lukien ilmasto, kasvisto ja eläimistö

| c) | Luonnonvaraisten risteytymiskykyisten sukulaislajien tai viljeltyjen kasvilajien olemassaolo |
| --- | --- |

c)

Luonnonvaraisten risteytymiskykyisten sukulaislajien tai viljeltyjen kasvilajien olemassaolo

| d) | Sellaisten virallisesti tunnustettujen biotyyppien tai suojelualueiden läheisyys, joihin levitys voi vaikuttaa |
| --- | --- |

d)

Sellaisten virallisesti tunnustettujen biotyyppien tai suojelualueiden läheisyys, joihin levitys voi vaikuttaa

B.   Tieteelliset tiedot

| 1. | Vastaanottaja- tai tarvittaessa emokasveihin liittyvät tiedot






  a) | Täydellinen nimi






  i) | heimo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Täydellinen nimi

i)

heimo

| ii) | suku |
| --- | --- |

ii)

suku

| iii) | laji |
| --- | --- |

iii)

laji

| iv) | alalaji |
| --- | --- |

iv)

alalaji

| v) | lajike tai jalostuslinja |
| --- | --- |

v)

lajike tai jalostuslinja

| vi) | yleisnimi. |
| --- | --- |

vi)

yleisnimi.

| b) | Kasvin maantieteellinen levinneisyys ja viljely unionissa. |
| --- | --- |

b)

Kasvin maantieteellinen levinneisyys ja viljely unionissa.

| c) | Lisääntymistä koskevat tiedot:






  i) | lisääntymistapa (-tavat) |
| --- | --- | --- |

c)

Lisääntymistä koskevat tiedot:

i)

lisääntymistapa (-tavat)

| ii) | mahdolliset lisääntymiseen vaikuttavat tekijät |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset lisääntymiseen vaikuttavat tekijät

| iii) | generaatioaika. |
| --- | --- |

iii)

generaatioaika.

| d) | Risteytymiskyky muiden viljeltyjen tai luonnonvaraisten kasvilajien kanssa sekä risteytymiskykyisten lajien levinneisyys Euroopassa. |
| --- | --- |

d)

Risteytymiskyky muiden viljeltyjen tai luonnonvaraisten kasvilajien kanssa sekä risteytymiskykyisten lajien levinneisyys Euroopassa.

| e) | Elinkelpoisuus:






  i) | kyky kehittää säilymis- tai lepotilamuotoja |
| --- | --- | --- |

e)

Elinkelpoisuus:

i)

kyky kehittää säilymis- tai lepotilamuotoja

| ii) | mahdolliset elinkelpoisuuteen vaikuttavat tekijät. |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset elinkelpoisuuteen vaikuttavat tekijät.

| f) | Leviäminen:






  i) | Leviämistavat ja -tehokkuus |
| --- | --- | --- |

f)

Leviäminen:

i)

Leviämistavat ja -tehokkuus

| ii) | mahdolliset leviämiseen vaikuttavat erityiset tekijät. |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset leviämiseen vaikuttavat erityiset tekijät.

| g) | Kuvaus kasvin luonnollisesta elinympäristöstä sellaisten kasvilajien osalta, joita ei tavanomaisesti kasva unionissa, mukaan lukien tiedot sen luonnollisista vihollisista, loisista, kilpailijoista ja symbionteista. |
| --- | --- |

g)

Kuvaus kasvin luonnollisesta elinympäristöstä sellaisten kasvilajien osalta, joita ei tavanomaisesti kasva unionissa, mukaan lukien tiedot sen luonnollisista vihollisista, loisista, kilpailijoista ja symbionteista.

| h) | Kasvin muu mahdollinen GMKK:n kannalta merkityksellinen vuorovaikutus organismien kanssa sen tavanomaisena kasvupaikkana toimivassa ekosysteemissä tai muualla, mukaan lukien tiedot toksisuudesta ihmisille, eläimille ja muille organismeille. |
| --- | --- |

h)

Kasvin muu mahdollinen GMKK:n kannalta merkityksellinen vuorovaikutus organismien kanssa sen tavanomaisena kasvupaikkana toimivassa ekosysteemissä tai muualla, mukaan lukien tiedot toksisuudesta ihmisille, eläimille ja muille organismeille.

| 2. | Molekyylibiologinen luonnehdinta






  a) | Geneettiseen muuntamiseen liittyvät tiedot






  i) | Geneettisessä muuntamisessa käytetyn tekniikan kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Geneettiseen muuntamiseen liittyvät tiedot

i)

Geneettisessä muuntamisessa käytetyn tekniikan kuvaus

| ii) | Käytetyn vektorin luonne ja alkuperä |
| --- | --- |

ii)

Käytetyn vektorin luonne ja alkuperä

| iii) | Muuntamiseen käytetyn nukleiinihapon tai -happojen alkuperä sekä insertoinnin kohteeksi suunnitellun alueen kunkin rakenneosan koko ja suunniteltu tehtävä. |
| --- | --- |

iii)

Muuntamiseen käytetyn nukleiinihapon tai -happojen alkuperä sekä insertoinnin kohteeksi suunnitellun alueen kunkin rakenneosan koko ja suunniteltu tehtävä.

| b) | GMKK:ta koskevat tiedot






  i) | Lisätyn tai muunnetun ominaisuuden (ominaisuuksien) yleiskuvaus. |
| --- | --- | --- |

b)

GMKK:ta koskevat tiedot

i)

Lisätyn tai muunnetun ominaisuuden (ominaisuuksien) yleiskuvaus.

| ii) | Todellisesti insertoituja/poistettuja sekvenssejä koskevat tiedot:






  — | kaikkien inserttien koko ja geenikopioiden lukumäärä ja niiden määrittämisessä käytetyt menetelmät; |
| --- | --- | --- |

ii)

Todellisesti insertoituja/poistettuja sekvenssejä koskevat tiedot:

—

kaikkien inserttien koko ja geenikopioiden lukumäärä ja niiden määrittämisessä käytetyt menetelmät;

| — | kun on kyse poistamisesta, poistetun alueen (poistettujen alueiden) koko ja tehtävä; |
| --- | --- |

—

kun on kyse poistamisesta, poistetun alueen (poistettujen alueiden) koko ja tehtävä;

| — | insertin sijainti (inserttien sijainnit) kasvisolujen eri osissa (tumassa, kloroplasteissa, mitokondrioissa tai integroitumattomassa muodossa) ja sen/niiden määritysmenetelmät. |
| --- | --- |

—

insertin sijainti (inserttien sijainnit) kasvisolujen eri osissa (tumassa, kloroplasteissa, mitokondrioissa tai integroitumattomassa muodossa) ja sen/niiden määritysmenetelmät.

| iii) | Kasvin osat, joissa insertti ilmentyy. |
| --- | --- |

iii)

Kasvin osat, joissa insertti ilmentyy.

| iv) | Insertin geneettinen pysyvyys ja GMKK:n fenotyypin vakaus. |
| --- | --- |

iv)

Insertin geneettinen pysyvyys ja GMKK:n fenotyypin vakaus.

| c) | Molekyylibiologista luonnehdintaa koskevat päätelmät |
| --- | --- |

c)

Molekyylibiologista luonnehdintaa koskevat päätelmät

| 3. | Tiedot erityisistä riskin aihealueista






  a) | Mahdolliset muutokset GMKK:n pysyvyydessä tai invasiivisuudessa ja sen kyvyssä siirtää perintöainesta risteytymiskykyisille sukulaislajeille ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Mahdolliset muutokset GMKK:n pysyvyydessä tai invasiivisuudessa ja sen kyvyssä siirtää perintöainesta risteytymiskykyisille sukulaislajeille ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset.

| b) | Mahdolliset muutokset GMKK:n kyvyssä siirtää perintöainesta mikro-organismeille ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

b)

Mahdolliset muutokset GMKK:n kyvyssä siirtää perintöainesta mikro-organismeille ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset.

| c) | GMKK:n ja kohdeorganismien (tarvittaessa) välinen vuorovaikutusmekanismi ja sen haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

c)

GMKK:n ja kohdeorganismien (tarvittaessa) välinen vuorovaikutusmekanismi ja sen haitalliset ympäristövaikutukset.

| d) | Geneettisestä muuntamisesta johtuvat mahdolliset muutokset GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien välisessä vuorovaikutuksessa ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

d)

Geneettisestä muuntamisesta johtuvat mahdolliset muutokset GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien välisessä vuorovaikutuksessa ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset.

| e) | Geneettisestä muuntamisesta johtuvat GMKK:ta koskevien maatalouskäytäntöjen ja hallinnan mahdolliset muutokset ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

e)

Geneettisestä muuntamisesta johtuvat GMKK:ta koskevien maatalouskäytäntöjen ja hallinnan mahdolliset muutokset ja niiden haitalliset ympäristövaikutukset.

| f) | Mahdollinen vuorovaikutus abioottisen ympäristön kanssa ja sen haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

f)

Mahdollinen vuorovaikutus abioottisen ympäristön kanssa ja sen haitalliset ympäristövaikutukset.

| g) | Geneettisestä muuntamisesta mahdollisesti johtuvat toksiset, allergeeniset tai muut haitalliset vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen. |
| --- | --- |

g)

Geneettisestä muuntamisesta mahdollisesti johtuvat toksiset, allergeeniset tai muut haitalliset vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen.

| h) | Johtopäätökset erityisistä riskin aihealueista. |
| --- | --- |

h)

Johtopäätökset erityisistä riskin aihealueista.

| 4. | Valvontaa, seurantaa, käsittelyä levittämisen jälkeen ja jätteiden käsittelyä varten laadittuja suunnitelmia koskevat tiedot






  a) | mahdollisesti toteutetut toimenpiteet, mukaan lukien






  i) | paikallinen ja ajallinen eristäminen muista risteytymiskykyisistä kasvilajeista, sekä luonnonvaraisista ja rikkamaisista sukulaislajeista että viljelykasveista |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

mahdollisesti toteutetut toimenpiteet, mukaan lukien

i)

paikallinen ja ajallinen eristäminen muista risteytymiskykyisistä kasvilajeista, sekä luonnonvaraisista ja rikkamaisista sukulaislajeista että viljelykasveista

| ii) | toimenpiteet, joiden tarkoituksena on minimoida tai estää GMKK:n lisääntymiselinten leviäminen. |
| --- | --- |

ii)

toimenpiteet, joiden tarkoituksena on minimoida tai estää GMKK:n lisääntymiselinten leviäminen.

| b) | Kuvaus levittämispaikan käsittelymenetelmistä levittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

Kuvaus levittämispaikan käsittelymenetelmistä levittämisen jälkeen.

| c) | Kuvaus geneettisesti muunnetuista kasveista peräisin olevien ainesosien, mukaan lukien jätteet, käsittelymenetelmistä levittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

Kuvaus geneettisesti muunnetuista kasveista peräisin olevien ainesosien, mukaan lukien jätteet, käsittelymenetelmistä levittämisen jälkeen.

| d) | Kuvaus seurantasuunnitelmista ja -tekniikoista. |
| --- | --- |

d)

Kuvaus seurantasuunnitelmista ja -tekniikoista.

| e) | Kuvaus suunnitelmista hätätilanteen varalle. |
| --- | --- |

e)

Kuvaus suunnitelmista hätätilanteen varalle.

| f) | Kuvaus menetelmistä ja menettelyistä, joilla






  i) | estetään tai minimoidaan GMKK:en leviäminen levittämisalueen ulkopuolelle; |
| --- | --- | --- |

f)

Kuvaus menetelmistä ja menettelyistä, joilla

i)

estetään tai minimoidaan GMKK:en leviäminen levittämisalueen ulkopuolelle;

| ii) | estetään asiattomien henkilöiden pääsy alueelle; |
| --- | --- |

ii)

estetään asiattomien henkilöiden pääsy alueelle;

| iii) | estetään tai minimoidaan muiden organismien pääsy alueelle. |
| --- | --- |

iii)

estetään tai minimoidaan muiden organismien pääsy alueelle.

| 5. | GMKK:n tunnistus- ja havaitsemismenetelmien kuvaus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tarvittaessa tiedot GMKK:n aiemmista levittämisistä. |
| --- | --- |

6.

II   13 ARTIKLAN NOJALLA TEHTÄVISSÄ ILMOITUKSISSA VAADITUT TIEDOT

A.   Yleiset tiedot

| 1. | Ilmoittajan (yritys tai laitos) nimi ja osoite. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vastuullisen tutkijan (vastuullisten tutkijoiden) nimi, pätevyys ja kokemus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | GMKK:n nimi ja ominaispiirteet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ilmoituksen soveltamisala.






  a) | Viljely |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Viljely

| b) | Muut käyttötarkoitukset (täsmennettävä ilmoituksessa). |
| --- | --- |

b)

Muut käyttötarkoitukset (täsmennettävä ilmoituksessa).

B.   Tieteelliset tiedot

| 1. | Vastaanottaja- tai tarvittaessa emokasveihin liittyvät tiedot






  a) | Täydellinen nimi:






  i) | heimo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Täydellinen nimi:

i)

heimo

| ii) | suku |
| --- | --- |

ii)

suku

| iii) | laji |
| --- | --- |

iii)

laji

| iv) | alalaji |
| --- | --- |

iv)

alalaji

| v) | lajike |
| --- | --- |

v)

lajike

| vi) | yleisnimi. |
| --- | --- |

vi)

yleisnimi.

| b) | Kasvin maantieteellinen levinneisyys ja viljely unionissa. |
| --- | --- |

b)

Kasvin maantieteellinen levinneisyys ja viljely unionissa.

| c) | Lisääntymistä koskevat tiedot:






  i) | lisääntymistapa (-tavat) |
| --- | --- | --- |

c)

Lisääntymistä koskevat tiedot:

i)

lisääntymistapa (-tavat)

| ii) | mahdolliset lisääntymiseen vaikuttavat tekijät |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset lisääntymiseen vaikuttavat tekijät

| iii) | generaatioaika. |
| --- | --- |

iii)

generaatioaika.

| d) | Risteytymiskyky muiden viljeltyjen tai luonnonvaraisten kasvilajien kanssa sekä risteytymiskykyisten lajien levinneisyys Euroopassa. |
| --- | --- |

d)

Risteytymiskyky muiden viljeltyjen tai luonnonvaraisten kasvilajien kanssa sekä risteytymiskykyisten lajien levinneisyys Euroopassa.

| e) | Elinkelpoisuus:






  i) | kyky kehittää säilymis- tai lepotilamuotoja |
| --- | --- | --- |

e)

Elinkelpoisuus:

i)

kyky kehittää säilymis- tai lepotilamuotoja

| ii) | mahdolliset elinkelpoisuuteen vaikuttavat tekijät. |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset elinkelpoisuuteen vaikuttavat tekijät.

| f) | Leviäminen:






  i) | Leviämistavat ja -tehokkuus |
| --- | --- | --- |

f)

Leviäminen:

i)

Leviämistavat ja -tehokkuus

| ii) | mahdolliset leviämiseen vaikuttavat erityiset tekijät. |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset leviämiseen vaikuttavat erityiset tekijät.

| g) | Kuvaus kasvin luonnollisesta elinympäristöstä sellaisten kasvilajien osalta, joita ei tavanomaisesti kasva unionissa, mukaan lukien tiedot sen luonnollisista vihollisista, loisista, kilpailijoista ja symbionteista. |
| --- | --- |

g)

Kuvaus kasvin luonnollisesta elinympäristöstä sellaisten kasvilajien osalta, joita ei tavanomaisesti kasva unionissa, mukaan lukien tiedot sen luonnollisista vihollisista, loisista, kilpailijoista ja symbionteista.

| h) | Kasvin muu mahdollinen GMKK:n kannalta merkityksellinen vuorovaikutus organismien kanssa sen tavanomaisena kasvupaikkana toimivassa ekosysteemissä tai muualla, mukaan lukien tiedot toksisuudesta ihmisille, eläimille ja muille organismeille. |
| --- | --- |

h)

Kasvin muu mahdollinen GMKK:n kannalta merkityksellinen vuorovaikutus organismien kanssa sen tavanomaisena kasvupaikkana toimivassa ekosysteemissä tai muualla, mukaan lukien tiedot toksisuudesta ihmisille, eläimille ja muille organismeille.

| 2. | Molekyylibiologinen luonnehdinta






  a) | Geneettiseen muuntamiseen liittyvät tiedot






  i) | Geneettisessä muuntamisessa käytetyn tekniikan kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Geneettiseen muuntamiseen liittyvät tiedot

i)

Geneettisessä muuntamisessa käytetyn tekniikan kuvaus

| ii) | Käytetyn vektorin luonne ja alkuperä |
| --- | --- |

ii)

Käytetyn vektorin luonne ja alkuperä

| iii) | Muuntamiseen käytetyn nukleiinihapon tai -happojen alkuperä sekä insertoinnin kohteeksi suunnitellun alueen kunkin rakenneosan koko ja suunniteltu tehtävä. |
| --- | --- |

iii)

Muuntamiseen käytetyn nukleiinihapon tai -happojen alkuperä sekä insertoinnin kohteeksi suunnitellun alueen kunkin rakenneosan koko ja suunniteltu tehtävä.

| b) | Muuntogeeniseen kasviin liittyvät tiedot






  i) | Lisätyn tai muunnetun ominaisuuden (ominaisuuksien) kuvaus. |
| --- | --- | --- |

b)

Muuntogeeniseen kasviin liittyvät tiedot

i)

Lisätyn tai muunnetun ominaisuuden (ominaisuuksien) kuvaus.

| ii) | Todellisesti insertoituja tai poistettuja sekvenssejä koskevat tiedot:






  — | kaikkien havaittavien inserttien, sekä täydellisten että osittaisten, koko ja geenikopioiden lukumäärä ja niiden määrittämisessä käytetyt menetelmät; |
| --- | --- | --- |

ii)

Todellisesti insertoituja tai poistettuja sekvenssejä koskevat tiedot:

—

kaikkien havaittavien inserttien, sekä täydellisten että osittaisten, koko ja geenikopioiden lukumäärä ja niiden määrittämisessä käytetyt menetelmät;

| — | insertoidun perintöaineksen järjestäytyminen ja sekvenssi kussakin insertointikohdassa standardoidussa sähköisessä muodossa; |
| --- | --- |

—

insertoidun perintöaineksen järjestäytyminen ja sekvenssi kussakin insertointikohdassa standardoidussa sähköisessä muodossa;

| — | kun on kyse poistamisesta, poistetun alueen (poistettujen alueiden) koko ja tehtävä; |
| --- | --- |

—

kun on kyse poistamisesta, poistetun alueen (poistettujen alueiden) koko ja tehtävä;

| — | insertin sijainti (inserttien sijainnit) kasvisolujen eri osissa (tumassa, kloroplasteissa, mitokondrioissa tai integroitumattomassa muodossa) ja sen/niiden määritysmenetelmät; |
| --- | --- |

—

insertin sijainti (inserttien sijainnit) kasvisolujen eri osissa (tumassa, kloroplasteissa, mitokondrioissa tai integroitumattomassa muodossa) ja sen/niiden määritysmenetelmät;

| — | jos kyse on muusta muuntamisesta kuin insertoimisesta tai poistamisesta, muunnetun perintöaineksen tehtävä ennen muuntamista ja sen jälkeen sekä muuntamisesta johtuvat suorat muutokset geenien ilmentymisessä; |
| --- | --- |

—

jos kyse on muusta muuntamisesta kuin insertoimisesta tai poistamisesta, muunnetun perintöaineksen tehtävä ennen muuntamista ja sen jälkeen sekä muuntamisesta johtuvat suorat muutokset geenien ilmentymisessä;

| — | sekvenssitiedot standardoidussa sähköisessä muodossa kohdesekvenssien 5′- ja 3′-päiden reuna-alueilta kussakin insertointikohdassa; |
| --- | --- |

—

sekvenssitiedot standardoidussa sähköisessä muodossa kohdesekvenssien 5′- ja 3′-päiden reuna-alueilta kussakin insertointikohdassa;

| — | bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia tunnettujen geenien mahdolliset katkeamiset; |
| --- | --- |

—

bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia tunnettujen geenien mahdolliset katkeamiset;

| — | kaikki avoimet lukukehykset (”open reading frames” eli ORF:t) insertissä (myös sisäisen uudelleenjärjestäytymisen vuoksi) ja ne, jotka ovat syntyneet geneettisen muuntamisen tuloksena liittymäkohdissa genomi-DNA:n kanssa. ORF:llä tarkoitetaan nukleotidisekvenssiä, joka sisältää kodoninauhan, joka ei katkea samassa lukukehyksessä olevaan lopetuskodoniin; |
| --- | --- |

—

kaikki avoimet lukukehykset (”open reading frames” eli ORF:t) insertissä (myös sisäisen uudelleenjärjestäytymisen vuoksi) ja ne, jotka ovat syntyneet geneettisen muuntamisen tuloksena liittymäkohdissa genomi-DNA:n kanssa. ORF:llä tarkoitetaan nukleotidisekvenssiä, joka sisältää kodoninauhan, joka ei katkea samassa lukukehyksessä olevaan lopetuskodoniin;

| — | bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia mahdolliset samankaltaisuudet ORF:ien ja sellaisten tunnettujen geenien välillä, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

—

bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia mahdolliset samankaltaisuudet ORF:ien ja sellaisten tunnettujen geenien välillä, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia;

| — | ilmentyvän uuden proteiinin primäärirakenne (aminohapposekvenssi) ja tarvittaessa muut rakenteet; |
| --- | --- |

—

ilmentyvän uuden proteiinin primäärirakenne (aminohapposekvenssi) ja tarvittaessa muut rakenteet;

| — | bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia mahdolliset sekvenssien homologiat ja tarvittaessa rakenteelliset samankaltaisuudet ilmentyvän uuden proteiinin ja sellaisten tunnettujen proteiinin tai peptidien välillä, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

bioinformatiikka-analyysi käyttäen ajantasaisia tietokantoja, jotta voidaan tutkia mahdolliset sekvenssien homologiat ja tarvittaessa rakenteelliset samankaltaisuudet ilmentyvän uuden proteiinin ja sellaisten tunnettujen proteiinin tai peptidien välillä, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia.

| iii) | Insertin ilmentymistä koskevat tiedot:






  — | ilmentymistä koskevassa analyysissä käytetyt menetelmät sekä niiden suorituskykyä koskevat tiedot; |
| --- | --- | --- |

iii)

Insertin ilmentymistä koskevat tiedot:

—

ilmentymistä koskevassa analyysissä käytetyt menetelmät sekä niiden suorituskykyä koskevat tiedot;

| — | insertin ilmentymistä koskevat tiedot kehitysvaiheittain kasvin elinkaaren ajalta; |
| --- | --- |

—

insertin ilmentymistä koskevat tiedot kehitysvaiheittain kasvin elinkaaren ajalta;

| — | kasvin osat, joissa insertti / muunnettu sekvenssi ilmentyy; |
| --- | --- |

—

kasvin osat, joissa insertti / muunnettu sekvenssi ilmentyy;

| — | ii alakohdan seitsemännessä luetelmakohdassa yksilöityjen uusien ORF:ien mahdollinen tahaton ilmentyminen, johon voi liittyä turvallisuuskysymyksiä; |
| --- | --- |

—

ii alakohdan seitsemännessä luetelmakohdassa yksilöityjen uusien ORF:ien mahdollinen tahaton ilmentyminen, johon voi liittyä turvallisuuskysymyksiä;

| — | kenttätutkimuksista saadut proteiinien ilmentymistä koskevat tiedot, mukaan luettuna raakadata, jotka liittyvät olosuhteisiin, joissa viljelykasvia kasvatetaan. |
| --- | --- |

—

kenttätutkimuksista saadut proteiinien ilmentymistä koskevat tiedot, mukaan luettuna raakadata, jotka liittyvät olosuhteisiin, joissa viljelykasvia kasvatetaan.

| iv) | insertin geneettinen pysyvyys ja GMKK:n fenotyypin vakaus. |
| --- | --- |

iv)

insertin geneettinen pysyvyys ja GMKK:n fenotyypin vakaus.

| c) | Molekyylibiologista luonnehdintaa koskevat päätelmät |
| --- | --- |

c)

Molekyylibiologista luonnehdintaa koskevat päätelmät

| 3. | Agronomisten ja fenotyyppisten ominaisuuksien ja koostumuksen vertailuanalyysi






  a) | Tavanomaisen vastineen ja täydentävien verrokkien valinta. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Tavanomaisen vastineen ja täydentävien verrokkien valinta.

| b) | Kenttäkoepaikkojen valinta. |
| --- | --- |

b)

Kenttäkoepaikkojen valinta.

| c) | Koeasetelma ja kenttäkokeista saatujen tietojen tilastoanalyysi vertailuanalyysiä varten:






  i) | Kenttäkoeasetelman kuvaus |
| --- | --- | --- |

c)

Koeasetelma ja kenttäkokeista saatujen tietojen tilastoanalyysi vertailuanalyysiä varten:

i)

Kenttäkoeasetelman kuvaus

| ii) | Vastaanottavien ympäristöjen merkityksellisten näkökohtien kuvaus |
| --- | --- |

ii)

Vastaanottavien ympäristöjen merkityksellisten näkökohtien kuvaus

| iii) | Tilastoanalyysi. |
| --- | --- |

iii)

Tilastoanalyysi.

| d) | Kasvimateriaalin valinta analyysiä varten, jos olennaista. |
| --- | --- |

d)

Kasvimateriaalin valinta analyysiä varten, jos olennaista.

| e) | Agronomisten ja fenotyyppisten ominaisuuksien vertailuanalyysi. |
| --- | --- |

e)

Agronomisten ja fenotyyppisten ominaisuuksien vertailuanalyysi.

| f) | Koostumuksen vertailuanalyysi, jos olennaista. |
| --- | --- |

f)

Koostumuksen vertailuanalyysi, jos olennaista.

| g) | Vertailuanalyysin päätelmät. |
| --- | --- |

g)

Vertailuanalyysin päätelmät.

| 4. | Kutakin riskin aihealuetta koskevat tiedot
  Kunkin liitteessä II olevassa D.2 jaksossa tarkoitetun seitsemän riskin aihealueen osalta ilmoittajan on ensiksi kuvailtava vahingollisen vaikutuksen reitti selostaen syy–seurausketjun avulla, miten GMKK:n levittäminen voi johtaa vahinkoon, ottaen huomioon sekä vaaran että altistumisen.
  Ilmoittajan on toimitettava seuraavat tiedot paitsi jos ne eivät ole merkityksellisiä GMO:n suunniteltujen käyttötarkoitusten kannalta:






  a) | Pysyvyys ja invasiivisuus, mukaan lukien geenin siirtyminen kasvien välillä






  i) | Arviointi GMKK:n mahdollisuudesta tulla pysyvämmäksi tai invasiivisemmaksi ja sen haitallisista ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Kunkin liitteessä II olevassa D.2 jaksossa tarkoitetun seitsemän riskin aihealueen osalta ilmoittajan on ensiksi kuvailtava vahingollisen vaikutuksen reitti selostaen syy–seurausketjun avulla, miten GMKK:n levittäminen voi johtaa vahinkoon, ottaen huomioon sekä vaaran että altistumisen.

Ilmoittajan on toimitettava seuraavat tiedot paitsi jos ne eivät ole merkityksellisiä GMO:n suunniteltujen käyttötarkoitusten kannalta:

a)

Pysyvyys ja invasiivisuus, mukaan lukien geenin siirtyminen kasvien välillä

i)

Arviointi GMKK:n mahdollisuudesta tulla pysyvämmäksi tai invasiivisemmaksi ja sen haitallisista ympäristövaikutuksista;

| ii) | Arviointi GMKK:n mahdollisuudesta siirtää muuntogeeniä (-geenejä) risteytymiskykyisille sukulaislajeille ja sen haitallisista ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- |

ii)

Arviointi GMKK:n mahdollisuudesta siirtää muuntogeeniä (-geenejä) risteytymiskykyisille sukulaislajeille ja sen haitallisista ympäristövaikutuksista;

| iii) | Päätelmät GMKK:n pysyvyyden ja invasiivisuuden haitallisista ympäristövaikutuksista, mukaan lukien geenin siirtymiseen kasvien välillä liittyvät haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

iii)

Päätelmät GMKK:n pysyvyyden ja invasiivisuuden haitallisista ympäristövaikutuksista, mukaan lukien geenin siirtymiseen kasvien välillä liittyvät haitalliset ympäristövaikutukset.

| b) | Geenin siirtyminen kasvista mikro-organismiin






  i) | Arviointi äskettäin insertoidun DNA:n mahdollisuudesta siirtyä GMKK:sta mikro-organismeihin ja sen haitalliset vaikutukset; |
| --- | --- | --- |

b)

Geenin siirtyminen kasvista mikro-organismiin

i)

Arviointi äskettäin insertoidun DNA:n mahdollisuudesta siirtyä GMKK:sta mikro-organismeihin ja sen haitalliset vaikutukset;

| ii) | Päätelmät äskettäin insertoidun DNA:n siirtymisestä GMKK:sta mikro-organismeihin johtuvista haitallisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön; |
| --- | --- |

ii)

Päätelmät äskettäin insertoidun DNA:n siirtymisestä GMKK:sta mikro-organismeihin johtuvista haitallisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön;

| c) | GMKK:n vuorovaikutukset kohdeorganismien kanssa, jos olennaista






  i) | Arviointi GMKK:n ja kohdeorganismien välisessä suorassa tai välillisessä vuorovaikutuksessa mahdollisesti tapahtuvista muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- | --- |

c)

GMKK:n vuorovaikutukset kohdeorganismien kanssa, jos olennaista

i)

Arviointi GMKK:n ja kohdeorganismien välisessä suorassa tai välillisessä vuorovaikutuksessa mahdollisesti tapahtuvista muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista;

| ii) | Arviointi kohdeorganismien mahdollisuudesta kehittää resistenssi ilmentyvälle proteiinille (resistenssin kehittymisestä tavanomaisille kasvinsuojeluaineille tai samanlaisia ominaisuuksia ilmentäville muuntogeenisille kasveille saadun aiemman kokemuksen perusteella) ja sen mahdollisista haitallisista ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- |

ii)

Arviointi kohdeorganismien mahdollisuudesta kehittää resistenssi ilmentyvälle proteiinille (resistenssin kehittymisestä tavanomaisille kasvinsuojeluaineille tai samanlaisia ominaisuuksia ilmentäville muuntogeenisille kasveille saadun aiemman kokemuksen perusteella) ja sen mahdollisista haitallisista ympäristövaikutuksista;

| iii) | Päätelmät GMKK:n ja kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

iii)

Päätelmät GMKK:n ja kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista.

| d) | GMKK:n vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa.






  i) | Arviointi GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien, suojellut lajit mukaan lukien, välisen suoran tai välillisen vuorovaikutuksen mahdollisuudesta ja sen haitallisista vaikutuksista.
  Arvioinnissa on otettava huomioon myös asianomaisiin ekosysteemipalveluihin ja kyseisiä palveluja tarjoaviin lajeihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset. |
| --- | --- | --- |

d)

GMKK:n vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa.

i)

Arviointi GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien, suojellut lajit mukaan lukien, välisen suoran tai välillisen vuorovaikutuksen mahdollisuudesta ja sen haitallisista vaikutuksista.

Arvioinnissa on otettava huomioon myös asianomaisiin ekosysteemipalveluihin ja kyseisiä palveluja tarjoaviin lajeihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset.

| ii) | Päätelmät GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

ii)

Päätelmät GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista.

| e) | Erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen vaikutukset






  i) | Viljelyyn tarkoitettujen GMKK:en osalta arviointi GMKK:ihin käytettävien viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- | --- |

e)

Erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen vaikutukset

i)

Viljelyyn tarkoitettujen GMKK:en osalta arviointi GMKK:ihin käytettävien viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista;

| ii) | Päätelmät erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen haitallisista ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

ii)

Päätelmät erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen haitallisista ympäristövaikutuksista.

| f) | Vaikutukset biogeokemiallisiin prosesseihin






  i) | Arviointi biogeokemiallisissa prosesseissa tapahtuvista muutoksista alueella, jolla GMKK:a on tarkoitus kasvattaa, ja laajemmassa ympäristössä sekä niiden haitallisista vaikutuksista; |
| --- | --- | --- |

f)

Vaikutukset biogeokemiallisiin prosesseihin

i)

Arviointi biogeokemiallisissa prosesseissa tapahtuvista muutoksista alueella, jolla GMKK:a on tarkoitus kasvattaa, ja laajemmassa ympäristössä sekä niiden haitallisista vaikutuksista;

| ii) | Päätelmät biogeokemiallisiin prosesseihin kohdistuvista haitallisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

ii)

Päätelmät biogeokemiallisiin prosesseihin kohdistuvista haitallisista vaikutuksista.

| g) | Vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen






  i) | Arviointi mahdollisesta suorasta ja välillisestä vuorovaikutuksesta GMKK:n ja niiden henkilöiden välillä, jotka työskentelevät tai joutuvat kosketukseen GMKK:en kanssa, myös käsitellystä GMKK:sta tulevan siitepölyn tai pölyn välityksellä, ja arviointi kyseisen vuorovaikutuksen haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen; |
| --- | --- | --- |

g)

Vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen

i)

Arviointi mahdollisesta suorasta ja välillisestä vuorovaikutuksesta GMKK:n ja niiden henkilöiden välillä, jotka työskentelevät tai joutuvat kosketukseen GMKK:en kanssa, myös käsitellystä GMKK:sta tulevan siitepölyn tai pölyn välityksellä, ja arviointi kyseisen vuorovaikutuksen haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen;

| ii) | Niiden GMKK:en osalta, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi mutta joiden vastaanottaja- tai emo-organismeja voidaan käyttää ihmisravinnoksi, arviointi vahingossa tapahtuvan saannin todennäköisyydestä ja mahdollisista haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen; |
| --- | --- |

ii)

Niiden GMKK:en osalta, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi mutta joiden vastaanottaja- tai emo-organismeja voidaan käyttää ihmisravinnoksi, arviointi vahingossa tapahtuvan saannin todennäköisyydestä ja mahdollisista haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen;

| iii) | Arviointi eläinten terveyteen kohdistuvista mahdollisista haitallisista vaikutuksista, joita aiheutuu, jos eläimet syövät vahingossa GMKK:n tai kyseisestä kasvista peräisin olevaa ainesta; |
| --- | --- |

iii)

Arviointi eläinten terveyteen kohdistuvista mahdollisista haitallisista vaikutuksista, joita aiheutuu, jos eläimet syövät vahingossa GMKK:n tai kyseisestä kasvista peräisin olevaa ainesta;

| iv) | Päätelmät vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen. |
| --- | --- |

iv)

Päätelmät vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen.

| h) | Kokonaisriskin arviointi ja johtopäätökset.
  On toimitettava tiivistelmä kaikista kutakin riskin aihealuetta koskevista päätelmistä.
  Tiivistelmässä on otettava huomioon liitteessä II olevassa C.3 jaksossa kuvatun menetelmän vaiheiden 1–4 mukainen riskien luonnehdinta ja liitteessä II olevan C.3 jakson 5 kohdan mukaisesti ehdotetut riskinhallintastrategiat. |
| --- | --- |

h)

Kokonaisriskin arviointi ja johtopäätökset.

On toimitettava tiivistelmä kaikista kutakin riskin aihealuetta koskevista päätelmistä.

Tiivistelmässä on otettava huomioon liitteessä II olevassa C.3 jaksossa kuvatun menetelmän vaiheiden 1–4 mukainen riskien luonnehdinta ja liitteessä II olevan C.3 jakson 5 kohdan mukaisesti ehdotetut riskinhallintastrategiat.

| 5. | GMKK:n havaitsemis- ja tunnistamismenetelmien kuvaus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tarvittaessa tiedot GMKK:n aiemmista levittämisistä. |
| --- | --- |

6.

| 4) | Muutetaan liitteessä IV oleva A jakso seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Tuotteille suunnitellut kaupalliset nimet ja niiden sisältämien GMO:en nimet sekä ehdotus komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (*1) mukaisesti kehitetyksi GMO:n yksilölliseksi tunnisteeksi. Luvan myöntämisen jälkeen kaikki uudet kaupalliset nimet olisi toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liitteessä IV oleva A jakso seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Tuotteille suunnitellut kaupalliset nimet ja niiden sisältämien GMO:en nimet sekä ehdotus komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 (*1

(*1)  Komission asetus (EY) N:o 65/2004, annettu 14 päivänä tammikuuta 2004, järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille (EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5).”
  "

*1

| b) | korvataan 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Muunnostapahtuman havaitsemis- ja tunnistamismenetelmät sekä tarvittaessa kvantifiointimenetelmät; näytteet GMO:(i)sta ja vastaavat vertailunäytteet sekä tiedot siitä, mistä vertailumateriaalia on saatavissa. Lisäksi olisi yksilöitävä tiedot, joita ei luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä voida sisällyttää 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rekisterien siihen osaan, johon yleisöllä on mahdollisuus tutustua.” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.

Muunnostapahtuman havaitsemis- ja tunnistamismenetelmät sekä tarvittaessa kvantifiointimenetelmät; näytteet GMO:(i)sta ja vastaavat vertailunäytteet sekä tiedot siitä, mistä vertailumateriaalia on saatavissa. Lisäksi olisi yksilöitävä tiedot, joita ei luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä voida sisällyttää 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rekisterien siihen osaan, johon yleisöllä on mahdollisuus tutustua.”

---

(*1)  Komission asetus (EY) N:o 65/2004, annettu 14 päivänä tammikuuta 2004, järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille (EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5).”
  ”

*1

---

PÄÄTÖKSET

| 9.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 67/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 67/46

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2018/351,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2018,

tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hylkäämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 8 artiklan,

ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1795 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja päätti Serbiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1795 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja päätti Serbiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’.

2

| (2) | Kyseisen tullin käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen aikana viisi brasilialaista, iranilaista, venäläistä ja ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tarjosi hintasitoumusta. Koska sitoumukset tehtiin täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, komissio ei pystynyt analysoimaan niitä ennen lopullista tullia koskevan asetuksen hyväksymistä. Olosuhteiden poikkeuksellisuuden huomioon ottaen komissio päätti saattaa mainittujen viiden sitoumuksen analyysin loppuun myöhemmin. Tutkimuksen päättämisen ja lopullista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen kuudes vientiä harjoittava tuottaja esitti hintasitoumuksen. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen tullin käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen aikana viisi brasilialaista, iranilaista, venäläistä ja ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tarjosi hintasitoumusta. Koska sitoumukset tehtiin täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, komissio ei pystynyt analysoimaan niitä ennen lopullista tullia koskevan asetuksen hyväksymistä. Olosuhteiden poikkeuksellisuuden huomioon ottaen komissio päätti saattaa mainittujen viiden sitoumuksen analyysin loppuun myöhemmin. Tutkimuksen päättämisen ja lopullista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen kuudes vientiä harjoittava tuottaja esitti hintasitoumuksen.

| (3) | Komissio ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille suorittamastaan hintasitoumusten arvioinnista, jonka perusteella se aikoi hylätä kaikki sitoumukset, jäljempänä ’komission arviointi’. Tämän tiedon saatuaan asianomaiset osapuolet toimittivat kirjallisia huomautuksia arvioinnista ja joissakin tapauksissa muuttivat sitoumustaan. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2017 kaikille asianomaisille osapuolille suorittamastaan hintasitoumusten arvioinnista, jonka perusteella se aikoi hylätä kaikki sitoumukset, jäljempänä ’komission arviointi’. Tämän tiedon saatuaan asianomaiset osapuolet toimittivat kirjallisia huomautuksia arvioinnista ja joissakin tapauksissa muuttivat sitoumustaan. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet.

| (4) | Komissio vastaanotti 3 päivänä tammikuuta 2018 Ukrainan viranomaisten pyynnön, joka koski EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen (3) 50 a artiklan mukaisia neuvotteluja. Neuvottelut järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2018. Kirjalliset huomautukset toimitettiin 31 päivänä tammikuuta 2018. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vastaanotti 3 päivänä tammikuuta 2018 Ukrainan viranomaisten pyynnön, joka koski EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen (3) 50 a artiklan mukaisia neuvotteluja. Neuvottelut järjestettiin 26 päivänä tammikuuta 2018. Kirjalliset huomautukset toimitettiin 31 päivänä tammikuuta 2018.

3

2.   SITOUMUKSET

SITOUMUKSET

| (5) | Sitoumusten riittävyyttä ja käytännöllisyyttä arvioitiin sovellettavien oikeudellisten puitteiden valossa sekä ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen suhteen. |
| --- | --- |

(5)

Sitoumusten riittävyyttä ja käytännöllisyyttä arvioitiin sovellettavien oikeudellisten puitteiden valossa sekä ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen suhteen.

2.1.   Sitoumukset ja niiden arviointi

Sitoumukset ja niiden arviointi

2.1.1.1.   Companhia Siderúrgica Nacional (Brasilia)

Companhia Siderúrgica Nacional (Brasilia)

| (6) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti tietyn unioniin vietävän määrän osalta ja toista – korkeampaa – vähimmäistuontihintaa kyseisen määrän ylittävän viennin osalta. Se tarjosi myös hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista. |
| --- | --- |

(6)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti tietyn unioniin vietävän määrän osalta ja toista – korkeampaa – vähimmäistuontihintaa kyseisen määrän ylittävän viennin osalta. Se tarjosi myös hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista.

| (7) | Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingon kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus kattaa myös toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden väliset liiketoimet. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia. |
| --- | --- |

(7)

Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingon kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus kattaa myös toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden väliset liiketoimet. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia.

| (8) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa, ja jotkin niistä jatkokäsittelevät tarkasteltavana olevaa tuotetta. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja myy muita tuotteita unionin asiakkaille ja siihen etuyhteydessä oleva tuoja myy muista lähteistä peräisin olevia samankaltaisia tuotteita. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa tehokkaasti näitä toimintoja ja kahden erilaisen, tuontimäärästä riippuvan hintasitoumuksen toteutumista. |
| --- | --- |

(8)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa, ja jotkin niistä jatkokäsittelevät tarkasteltavana olevaa tuotetta. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja myy muita tuotteita unionin asiakkaille ja siihen etuyhteydessä oleva tuoja myy muista lähteistä peräisin olevia samankaltaisia tuotteita. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa tehokkaasti näitä toimintoja ja kahden erilaisen, tuontimäärästä riippuvan hintasitoumuksen toteutumista.

| (9) | Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että sen sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, sillä komissio ehdotti samaa vähimmäistuontihintaa tutkimusvaiheessa. Vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että vähimmäistuontihinta perustuu kaikkien tuotelajien tuontihintojen painotettuun keskiarvoon. Näin ollen vähimmäistuontihinta ei olisi unionin tuottajille vahingollinen, koska alemman hintatason tuotelajit hinnoiteltaisiin niiden arvoa korkeammalle hintatasolle, mikä kompensoisi hintatasoltaan korkeampien tuotelajien hinnoittelun. Jos tätä logiikkaa sovelletaan siihen tuotelajivalikoimaan, josta vientiä harjoittavan tuottajan vienti koostui tutkimusajanjaksolla, vähimmäistuontihinta olisi vientiä harjoittavan tuottajan mukaan riittävä polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että vähimmäistuontihintaa ei pitäisi mukauttaa siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta tapahtuneen myynnin perusteella muun muassa sen vuoksi, miten sen vientihinta määritettiin lopullista tullia koskevassa asetuksessa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että ristiinkompensointi on mahdotonta monista syistä ja etenkin siksi, että ristiinkompensointi näkyisi vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten vuosikertomuksissa. Vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan. Uudessa sitoumuksessa vientiä harjoittava tuottaja sitoutui lopettamaan kuumavalssattujen levyvalmisteiden myynnin siihen etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yksikön kautta ja raportoimaan unioniin suuntautuvasta muiden tuotteiden myynnistä. |
| --- | --- |

(9)

Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että sen sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, sillä komissio ehdotti samaa vähimmäistuontihintaa tutkimusvaiheessa. Vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että vähimmäistuontihinta perustuu kaikkien tuotelajien tuontihintojen painotettuun keskiarvoon. Näin ollen vähimmäistuontihinta ei olisi unionin tuottajille vahingollinen, koska alemman hintatason tuotelajit hinnoiteltaisiin niiden arvoa korkeammalle hintatasolle, mikä kompensoisi hintatasoltaan korkeampien tuotelajien hinnoittelun. Jos tätä logiikkaa sovelletaan siihen tuotelajivalikoimaan, josta vientiä harjoittavan tuottajan vienti koostui tutkimusajanjaksolla, vähimmäistuontihinta olisi vientiä harjoittavan tuottajan mukaan riittävä polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että vähimmäistuontihintaa ei pitäisi mukauttaa siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta tapahtuneen myynnin perusteella muun muassa sen vuoksi, miten sen vientihinta määritettiin lopullista tullia koskevassa asetuksessa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että ristiinkompensointi on mahdotonta monista syistä ja etenkin siksi, että ristiinkompensointi näkyisi vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevien yritysten vuosikertomuksissa. Vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan. Uudessa sitoumuksessa vientiä harjoittava tuottaja sitoutui lopettamaan kuumavalssattujen levyvalmisteiden myynnin siihen etuyhteydessä olevan, unionissa toimivan yksikön kautta ja raportoimaan unioniin suuntautuvasta muiden tuotteiden myynnistä.

| (10) | Huomautukseen, jonka mukaan esitetty vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, koska se vastaa komission tutkimusvaiheessa ehdottamaa hintaa, komissio totesi, että viime kädessä tällainen ratkaisu hylättiin. Hylkäämisen perusteet esitetään lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 632 ja 655 kappaleessa ja kootaan yhteen edellä 7 kappaleessa. Huomautus vähimmäistuontihinnan perustumisesta tuontihintojen painotettuun keskiarvoon ei vaikuta päätelmään siitä, että vähimmäismyyntihinta ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kalleimpien tuotelajien osalta. Komissio ei saanut tietoja, jotka tukisivat väitettä, että vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, koska viennin tuotelajivalikoima oli tutkimusajanjaksolla tietynlainen. Myöskään pyynnön esittäjä ei toimittanut tällaisia tietoja. Komissio katsoi, että vaikka sillä olisi ollut väitettä tukevia tietoja, mikään ei estäisi sitä, että tuotelajivalikoimaa muutettaisiin hintatasoltaan kalliimpien tuotelajien suuntaan. Päinvastoin, juuri vähimmäistuontihinnan käyttöönotto saattaisi aiheuttaa tällaisen muutoksen. Mitä tulee huomautukseen, että vähimmäistuontihintaa ei pitäisi mukauttaa etuyhteydessä olevan yrityksen kautta tapahtuneen myynnin perusteella, komissio voi hyväksyä, että ottaen huomioon tutkimusajanjakson olosuhteet sekä sen, miten vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin lopullista tullia koskevassa asetuksessa, mukautus ei olisi perusteltu. Ei kuitenkaan voida olla varmoja siitä, että olosuhteet eivät muutu, varsinkin kun yritykset ovat etuyhteydessä toisiinsa. Sitoumuksen muuttamisesta ja ristiinkompensoinnin riskeistä komissio totesi vielä, että vaikka sitoutuminen olemaan jälleenmyymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta vähentäisi ristiinkompensoinnin riskiä jonkin verran, pääasiallinen ongelma eli vähimmäistuontihinnan soveltaminen toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten välisiin liiketoimiin säilyy. Tällainen kahden yksikön välinen yhteys tarjoaa lukemattomia ristiinkompensoinnin mahdollisuuksia, joita komissio ei voi valvoa. Kaikki niistä eivät näkyisi vuosikertomuksissa, ja niiden osalta, jotka näkyisivät, komissiolla ei ole asianmukaisia vertailuarvoja sen arvioimiseksi, ovatko ne luonteeltaan kompensoivia. Hintasitoumukset, joiden piiriin kuuluu etuyhteydellistä myyntiä, voidaan hyväksyä ainoastaan, jos tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään viime kädessä riippumattomalle asiakkaalle ja näihin liiketoimiin voidaan soveltaa asianmukaisesti mukautettua vähimmäistuontihintaa. Tämä ei ole mahdollista, jos tarkasteltavana oleva tuote on muunnettu toiseksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(10)

Huomautukseen, jonka mukaan esitetty vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, koska se vastaa komission tutkimusvaiheessa ehdottamaa hintaa, komissio totesi, että viime kädessä tällainen ratkaisu hylättiin. Hylkäämisen perusteet esitetään lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 632 ja 655 kappaleessa ja kootaan yhteen edellä 7 kappaleessa. Huomautus vähimmäistuontihinnan perustumisesta tuontihintojen painotettuun keskiarvoon ei vaikuta päätelmään siitä, että vähimmäismyyntihinta ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kalleimpien tuotelajien osalta. Komissio ei saanut tietoja, jotka tukisivat väitettä, että vähimmäistuontihinta poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon, koska viennin tuotelajivalikoima oli tutkimusajanjaksolla tietynlainen. Myöskään pyynnön esittäjä ei toimittanut tällaisia tietoja. Komissio katsoi, että vaikka sillä olisi ollut väitettä tukevia tietoja, mikään ei estäisi sitä, että tuotelajivalikoimaa muutettaisiin hintatasoltaan kalliimpien tuotelajien suuntaan. Päinvastoin, juuri vähimmäistuontihinnan käyttöönotto saattaisi aiheuttaa tällaisen muutoksen. Mitä tulee huomautukseen, että vähimmäistuontihintaa ei pitäisi mukauttaa etuyhteydessä olevan yrityksen kautta tapahtuneen myynnin perusteella, komissio voi hyväksyä, että ottaen huomioon tutkimusajanjakson olosuhteet sekä sen, miten vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin lopullista tullia koskevassa asetuksessa, mukautus ei olisi perusteltu. Ei kuitenkaan voida olla varmoja siitä, että olosuhteet eivät muutu, varsinkin kun yritykset ovat etuyhteydessä toisiinsa. Sitoumuksen muuttamisesta ja ristiinkompensoinnin riskeistä komissio totesi vielä, että vaikka sitoutuminen olemaan jälleenmyymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta vähentäisi ristiinkompensoinnin riskiä jonkin verran, pääasiallinen ongelma eli vähimmäistuontihinnan soveltaminen toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten välisiin liiketoimiin säilyy. Tällainen kahden yksikön välinen yhteys tarjoaa lukemattomia ristiinkompensoinnin mahdollisuuksia, joita komissio ei voi valvoa. Kaikki niistä eivät näkyisi vuosikertomuksissa, ja niiden osalta, jotka näkyisivät, komissiolla ei ole asianmukaisia vertailuarvoja sen arvioimiseksi, ovatko ne luonteeltaan kompensoivia. Hintasitoumukset, joiden piiriin kuuluu etuyhteydellistä myyntiä, voidaan hyväksyä ainoastaan, jos tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään viime kädessä riippumattomalle asiakkaalle ja näihin liiketoimiin voidaan soveltaa asianmukaisesti mukautettua vähimmäistuontihintaa. Tämä ei ole mahdollista, jos tarkasteltavana oleva tuote on muunnettu toiseksi tuotteeksi.

2.1.2.   Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazil)

Usinas Siderurgicas de Minas Gerais S.A. (Brazil)

| (11) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti koko vientinsä osalta. |
| --- | --- |

(11)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti koko vientinsä osalta.

| (12) | Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin yksi ainoa vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin yksi ainoa vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingon kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus on lisäksi riittämätön, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista, vaikka kyseessä olevan tuotteen hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina. |
| --- | --- |

(12)

Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin yksi ainoa vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin yksi ainoa vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingon kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus on lisäksi riittämätön, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista, vaikka kyseessä olevan tuotteen hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina.

| (13) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolella. Lisäksi se myy myös muita tuotteita unioniin. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(13)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolella. Lisäksi se myy myös muita tuotteita unioniin. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti.

2.1.3.   Mobarakeh Steel Company (Iran)

Mobarakeh Steel Company (Iran)

| (14) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti koko vientinsä osalta mukautettuna sen unionissa toimivan kauppiaan kautta tapahtuvaan myyntiin. |
| --- | --- |

(14)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi yhtä vähimmäistuontihintaa tonnia kohti koko vientinsä osalta mukautettuna sen unionissa toimivan kauppiaan kautta tapahtuvaan myyntiin.

| (15) | Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus on lisäksi riittämätön, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista, vaikka kyseessä olevan tuotteen hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina. |
| --- | --- |

(15)

Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus on lisäksi riittämätön, koska vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut hinnantarkistusmekanismin käyttöön ottamista, vaikka kyseessä olevan tuotteen hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina.

| (16) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan harjoittama muiden tuotteiden myynti unioniin mahdollistaa hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(16)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan harjoittama muiden tuotteiden myynti unioniin mahdollistaa hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti.

| (17) | Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että komissio ei huomioinut sitä tosiseikkaa, että sen sitoumus vastasi tutkimusvaiheessa tehtyä komission ehdotusta. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi selitystä sille, miksi komission ehdotusta vastaava sitoumus ei ole hyväksyttävä. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen esittämä vähimmäistuontihinta on korkeampi kuin ehdotus, jonka komissio teki tutkimuksen aikana, minkä vuoksi sitoumuksessa ehdotettu vähimmäistuontihinta lähtökohtaisesti poistaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vähimmäistuontihinnan ja tietyn tonnikohtaisen tullin välillä ei ole mitään eroa siltä osin kuin on kyse polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamisesta kalleimpien tuotteiden osalta, minkä vuoksi tämä väite ei ole relevantti. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se seikka, että se myy unioniin muita tuotteita, ei automaattisesti aiheuta ristiinkompensoinnin riskiä. Se väitti vielä, että sitoumuslaskut poistavat kokonaan kiertämisriskin ja ristiinkompensoinnin riskin samalla tavalla kuin yleisistä päätelmistä ilmoittamista koskevassa lopullisessa asiakirjassa ehdotettu pätevä kauppalasku. |
| --- | --- |

(17)

Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että komissio ei huomioinut sitä tosiseikkaa, että sen sitoumus vastasi tutkimusvaiheessa tehtyä komission ehdotusta. Vientiä harjoittava tuottaja pyysi selitystä sille, miksi komission ehdotusta vastaava sitoumus ei ole hyväksyttävä. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen esittämä vähimmäistuontihinta on korkeampi kuin ehdotus, jonka komissio teki tutkimuksen aikana, minkä vuoksi sitoumuksessa ehdotettu vähimmäistuontihinta lähtökohtaisesti poistaa unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vähimmäistuontihinnan ja tietyn tonnikohtaisen tullin välillä ei ole mitään eroa siltä osin kuin on kyse polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamisesta kalleimpien tuotteiden osalta, minkä vuoksi tämä väite ei ole relevantti. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se seikka, että se myy unioniin muita tuotteita, ei automaattisesti aiheuta ristiinkompensoinnin riskiä. Se väitti vielä, että sitoumuslaskut poistavat kokonaan kiertämisriskin ja ristiinkompensoinnin riskin samalla tavalla kuin yleisistä päätelmistä ilmoittamista koskevassa lopullisessa asiakirjassa ehdotettu pätevä kauppalasku.

| (18) | Komissio totesi, että sen arvioinnissa ei ainoastaan vertailla sitoumuksen ja tutkimusvaiheessa harkitun vaihtoehdon samankaltaisuuksia vaan että edellä 15 kappaleessa viitataan tiivistäen siihen lopullista tullia koskevan asetuksen osaan, jossa selitetään, miksi kyseinen vaihtoehto hylättiin. Samat perustelut pätevät vientiä harjoittavan tuottajan huomautukseen, jossa se vertaa sitoumuslaskuja ja komission yhtä tutkimusvaiheessa harkitsemaa vaihtoehtoa, jonka komissio kuitenkin lopulta hylkäsi. Vaikka vientiä harjoittavan tuottajan ehdottama vähimmäistuontihinta on korkeampi kuin hinta, jota komissio yhdessä tutkimuksen vaiheessa ehdotti, se ei tarkoita sitä, että hinta lähtökohtaisesti poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon. Ero on vähäinen eikä se vaikuta päätelmään siitä, että keskimääräinen vähimmäistuontihinta ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien ja varsinkaan kalleimpien tuotelajien osalta. Myöskään väite, jonka mukaan vähimmäistuontihinta ja tulli ovat yhtä tehottomia, ei pidä paikkaansa. Toisin kuin vähimmäistuontihintaa käytettäessä tullin myötä tuojien on maksettava enemmän kalliimmasta tuotelajista, koska tuotelajin markkinahinta on osa hinnasta, ja loppuosan muodostaa tulli. Tämä ei päde vähimmäistuontihintaan, joka on sama kaikille tuotelajeille. Muiden tuotteiden myyntiä unioniin voidaan tosiaankin käyttää ristiinkompensointiin vain jos ne myydään samalle asiakkaalle kuin kuumavalssatut levyvalmisteet. Komissio totesi kuitenkin, että ristiinkompensointi ja ristiinkompensoinnin riski ovat kaksi eri käsitettä. Komissio voi esimerkiksi tietää, että vientiä harjoittava tuottaja myy myös muita tuotteita unioniin mutta sillä ei ole tietoja niiden ostajista. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään kieltänyt myyvänsä myös muita tuotteita kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen eikä se sitoutunut olemaan tekemättä sitä tulevaisuudessa. Vaikka tällainen tilanne ei osoita ristiinkompensointia, se kuitenkin selvästi aiheuttaa ristiinkompensoinnin riskin, jota komissio ei voi valvoa. |
| --- | --- |

(18)

Komissio totesi, että sen arvioinnissa ei ainoastaan vertailla sitoumuksen ja tutkimusvaiheessa harkitun vaihtoehdon samankaltaisuuksia vaan että edellä 15 kappaleessa viitataan tiivistäen siihen lopullista tullia koskevan asetuksen osaan, jossa selitetään, miksi kyseinen vaihtoehto hylättiin. Samat perustelut pätevät vientiä harjoittavan tuottajan huomautukseen, jossa se vertaa sitoumuslaskuja ja komission yhtä tutkimusvaiheessa harkitsemaa vaihtoehtoa, jonka komissio kuitenkin lopulta hylkäsi. Vaikka vientiä harjoittavan tuottajan ehdottama vähimmäistuontihinta on korkeampi kuin hinta, jota komissio yhdessä tutkimuksen vaiheessa ehdotti, se ei tarkoita sitä, että hinta lähtökohtaisesti poistaa polkumyynnin aiheuttaman vahingon. Ero on vähäinen eikä se vaikuta päätelmään siitä, että keskimääräinen vähimmäistuontihinta ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien ja varsinkaan kalleimpien tuotelajien osalta. Myöskään väite, jonka mukaan vähimmäistuontihinta ja tulli ovat yhtä tehottomia, ei pidä paikkaansa. Toisin kuin vähimmäistuontihintaa käytettäessä tullin myötä tuojien on maksettava enemmän kalliimmasta tuotelajista, koska tuotelajin markkinahinta on osa hinnasta, ja loppuosan muodostaa tulli. Tämä ei päde vähimmäistuontihintaan, joka on sama kaikille tuotelajeille. Muiden tuotteiden myyntiä unioniin voidaan tosiaankin käyttää ristiinkompensointiin vain jos ne myydään samalle asiakkaalle kuin kuumavalssatut levyvalmisteet. Komissio totesi kuitenkin, että ristiinkompensointi ja ristiinkompensoinnin riski ovat kaksi eri käsitettä. Komissio voi esimerkiksi tietää, että vientiä harjoittava tuottaja myy myös muita tuotteita unioniin mutta sillä ei ole tietoja niiden ostajista. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään kieltänyt myyvänsä myös muita tuotteita kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen eikä se sitoutunut olemaan tekemättä sitä tulevaisuudessa. Vaikka tällainen tilanne ei osoita ristiinkompensointia, se kuitenkin selvästi aiheuttaa ristiinkompensoinnin riskin, jota komissio ei voi valvoa.

2.1.4.   PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Venäjä)

PJSC Magnitogorsk Iron and Steel Works (Venäjä)

| (19) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi kahta vähimmäistuontihintaa tonnia kohti, yhtä levyille ja yhtä keloille. Se tarjosi myös hinnantarkistusmekanismia ja muutti sitoumustaan siten, että se myisi tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan riippumattomille asiakkaille unionissa ja että se ei myisi muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen. |
| --- | --- |

(19)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi kahta vähimmäistuontihintaa tonnia kohti, yhtä levyille ja yhtä keloille. Se tarjosi myös hinnantarkistusmekanismia ja muutti sitoumustaan siten, että se myisi tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan riippumattomille asiakkaille unionissa ja että se ei myisi muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen.

| (20) | Koska sitoumus esitettiin tutkimuksen päättymisen jälkeen, se olisi hylättävä. Vaikka perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan sitoumuksia voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa esittää sen ajanjakson päättymisen jälkeen, jonka kuluessa huomautuksia voidaan esittää 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sitoumus olisi esitettävä kohtuullisessa ajassa ennen tutkimuksen päättymistä. |
| --- | --- |

(20)

Koska sitoumus esitettiin tutkimuksen päättymisen jälkeen, se olisi hylättävä. Vaikka perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan sitoumuksia voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa esittää sen ajanjakson päättymisen jälkeen, jonka kuluessa huomautuksia voidaan esittää 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sitoumus olisi esitettävä kohtuullisessa ajassa ennen tutkimuksen päättymistä.

| (21) | Vaikka sitoumus esitettäisiin ajoissa, kahteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. |
| --- | --- |

(21)

Vaikka sitoumus esitettäisiin ajoissa, kahteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan.

| (22) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin ja myy myös muita terästuotteita unioniin. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(22)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin ja myy myös muita terästuotteita unioniin. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti.

| (23) | Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin ilmaisemalla olevansa eri mieltä edellä mainitusta arvioinnista ja korostamalla sitä, että sen lisähuomautuksissa sitoudutaan käyttämään yhtä ainoaa myyntikanavaa ja olemaan myymättä muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen. |
| --- | --- |

(23)

Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin ilmaisemalla olevansa eri mieltä edellä mainitusta arvioinnista ja korostamalla sitä, että sen lisähuomautuksissa sitoudutaan käyttämään yhtä ainoaa myyntikanavaa ja olemaan myymättä muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkailleen.

| (24) | Lisähuomautuksista komissio totesi, että kun otetaan huomioon sekä vientiä harjoittavan tuottajan että sen asiakkaiden globaali yritysrakenne, kaikkia mahdollisia ristiinkompensointitilaisuuksia ei voida valvoa. Vaikka esimerkiksi sitoumukseen piiriin kuuluvat yritykset eivät myisi muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille, mikään ei kuitenkaan estä niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, olivatpa ne unionissa tai unionin ulkopuolella, osallistumista mahdollisesti ristiinkompensoiviin liiketoimiin kyseisten asiakkaiden tai niihin etuyhteydessä olevien yksiköiden kanssa. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja olikin eri mieltä sitoumuksensa riittävyyttä koskevasta arvioinnista, se ei esittänyt lisäväitteitä komission päätelmän vastustamiseksi. |
| --- | --- |

(24)

Lisähuomautuksista komissio totesi, että kun otetaan huomioon sekä vientiä harjoittavan tuottajan että sen asiakkaiden globaali yritysrakenne, kaikkia mahdollisia ristiinkompensointitilaisuuksia ei voida valvoa. Vaikka esimerkiksi sitoumukseen piiriin kuuluvat yritykset eivät myisi muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille, mikään ei kuitenkaan estä niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, olivatpa ne unionissa tai unionin ulkopuolella, osallistumista mahdollisesti ristiinkompensoiviin liiketoimiin kyseisten asiakkaiden tai niihin etuyhteydessä olevien yksiköiden kanssa. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja olikin eri mieltä sitoumuksensa riittävyyttä koskevasta arvioinnista, se ei esittänyt lisäväitteitä komission päätelmän vastustamiseksi.

2.1.5.   Novolipetsk Steel OJSC (Venäjä)

Novolipetsk Steel OJSC (Venäjä)

| (25) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi ensin useita vähimmäistuontihintoja tonnilta tuotelajista riippuen. Tämän jälkeen se muutti sitoumustaan ja ehdotti yhtä vähimmäistuontihintaa kaikille tuotelajeille sekä tarkistusmekanismia, joka perustuu kuumavalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisiin hintoihin. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja ehdotti vuotuista määrällistä kynnystä ja myymistä vain siihen etuyhteydessä olevalle unionissa toimivalle yritykselle ja vain jatkokäsittelyä varten. |
| --- | --- |

(25)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi ensin useita vähimmäistuontihintoja tonnilta tuotelajista riippuen. Tämän jälkeen se muutti sitoumustaan ja ehdotti yhtä vähimmäistuontihintaa kaikille tuotelajeille sekä tarkistusmekanismia, joka perustuu kuumavalssattujen levyvalmisteiden keskimääräisiin hintoihin. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja ehdotti vuotuista määrällistä kynnystä ja myymistä vain siihen etuyhteydessä olevalle unionissa toimivalle yritykselle ja vain jatkokäsittelyä varten.

| (26) | Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus kattaa myös toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden väliset liiketoimet. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia. |
| --- | --- |

(26)

Yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan perustuva sitoumus ei ole riittävä, sillä se ei poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Sitoumus kattaa myös toisiinsa etuyhteydessä olevien yksiköiden väliset liiketoimet. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia.

| (27) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Lisäksi unionissa toimivat etuyhteydessä olevat yritykset valmistavat ja myyvät samankaltaista tuotetta. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(27)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Lisäksi unionissa toimivat etuyhteydessä olevat yritykset valmistavat ja myyvät samankaltaista tuotetta. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti.

| (28) | Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että komissio jätti huomioimatta sen sitoumuksen kaksi keskeistä tekijää eli määrällisen kynnyksen ja loppukäyttöä (vain jatkojalostus) koskevan sitoumuksen. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan näillä kahdella sitoumuksella varmistetaan, että polkumyyntihinnoin tapahtuva vienti loppuisi, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei vietäisi unionin vapaille markkinoille. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että lopullista tullia koskevassa asetuksessa komissio ei katsonut vahinkoa aiheutuneen kytkösmarkkinoilla. Näistä väitteistä huolimatta vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan yhteistyöhalukkuuden osoittamiseksi ja tarjosi 22:ta tuotelajikohtaista vähimmäistuontihintaa. Ristiinkompensoinnin riskistä vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska tuotetta ei myydä vapailla markkinoilla, tarkasteltavana olevan tuotteen vähimmäishinnalla ryhmän sisällä ei itse asiassa ole merkitystä. Koska vähimmäishinnalla ei ole merkitystä, myöskään ristiinkompensoinnin riskillä ei ole merkitystä. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että ryhmän sisäisiin liiketoimiin sovelletaan ryhmän siirtohintapolitiikkaa, eikä niitä siksi voida käyttää ristiinkompensointiin. |
| --- | --- |

(28)

Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin väittämällä, että komissio jätti huomioimatta sen sitoumuksen kaksi keskeistä tekijää eli määrällisen kynnyksen ja loppukäyttöä (vain jatkojalostus) koskevan sitoumuksen. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan näillä kahdella sitoumuksella varmistetaan, että polkumyyntihinnoin tapahtuva vienti loppuisi, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei vietäisi unionin vapaille markkinoille. Vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että lopullista tullia koskevassa asetuksessa komissio ei katsonut vahinkoa aiheutuneen kytkösmarkkinoilla. Näistä väitteistä huolimatta vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan yhteistyöhalukkuuden osoittamiseksi ja tarjosi 22:ta tuotelajikohtaista vähimmäistuontihintaa. Ristiinkompensoinnin riskistä vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska tuotetta ei myydä vapailla markkinoilla, tarkasteltavana olevan tuotteen vähimmäishinnalla ryhmän sisällä ei itse asiassa ole merkitystä. Koska vähimmäishinnalla ei ole merkitystä, myöskään ristiinkompensoinnin riskillä ei ole merkitystä. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että ryhmän sisäisiin liiketoimiin sovelletaan ryhmän siirtohintapolitiikkaa, eikä niitä siksi voida käyttää ristiinkompensointiin.

| (29) | Vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt kuumavalssattuja levyvalmisteita siihen etuyhteydessä oleville, unionissa toimiville yksiköille tutkimusajanjaksolla. Lisäksi päinvastoin kuin vientiä harjoittava tuottaja väitti, ryhmän sisäistä kuumavalssattujen levyvalmisteiden myyntiä ei ollut suljettu pois vahingollista polkumyyntiä koskevista lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmistä. Tällainen myynti kuuluu tällä hetkellä sovellettavan tullin piiriin, eikä sitoumus voi muuttaa päätelmää. Koska vientiä harjoittavan tuottajan väite ryhmän sisäisen ristiinkompensoinnin mahdottomuudesta perustuu virheelliseen oletukseen siitä, että jatkojalostukseen tarkoitettu ryhmän sisäinen myynti ei ole vahingollista polkumyyntiä, väite hylätään. Lisäksi ryhmän sisäinen siirtopolitiikka on ryhmän itsensä tekemä päätös, eikä se sen vuoksi ole riittävä tae ristiinkompensoinnin estämisestä. Ja vaikka se estäisikin tällaisen ristiinkompensoinnin ryhmän sisällä, ristiinkompensointi voidaan toteuttaa muutenkin kuin myymällä tavaroita. Hintasitoumukset, joiden piiriin kuuluu etuyhteydellistä myyntiä, voidaan hyväksyä ainoastaan, jos tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään viime kädessä riippumattomalle asiakkaalle ja näihin liiketoimiin voidaan soveltaa asianmukaisesti mukautettua vähimmäistuontihintaa. Tämä ei ole mahdollista, jos tarkasteltavana oleva tuote on muunnettu toiseksi tuotteeksi. Sitoumusta 22 tuotelajikohtaisesta vähimmäistuontihinnasta ei voitu hyväksyä, sillä tulli ei pysty mitenkään valvomaan sitä. |
| --- | --- |

(29)

Vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt kuumavalssattuja levyvalmisteita siihen etuyhteydessä oleville, unionissa toimiville yksiköille tutkimusajanjaksolla. Lisäksi päinvastoin kuin vientiä harjoittava tuottaja väitti, ryhmän sisäistä kuumavalssattujen levyvalmisteiden myyntiä ei ollut suljettu pois vahingollista polkumyyntiä koskevista lopullista tullia koskevan asetuksen päätelmistä. Tällainen myynti kuuluu tällä hetkellä sovellettavan tullin piiriin, eikä sitoumus voi muuttaa päätelmää. Koska vientiä harjoittavan tuottajan väite ryhmän sisäisen ristiinkompensoinnin mahdottomuudesta perustuu virheelliseen oletukseen siitä, että jatkojalostukseen tarkoitettu ryhmän sisäinen myynti ei ole vahingollista polkumyyntiä, väite hylätään. Lisäksi ryhmän sisäinen siirtopolitiikka on ryhmän itsensä tekemä päätös, eikä se sen vuoksi ole riittävä tae ristiinkompensoinnin estämisestä. Ja vaikka se estäisikin tällaisen ristiinkompensoinnin ryhmän sisällä, ristiinkompensointi voidaan toteuttaa muutenkin kuin myymällä tavaroita. Hintasitoumukset, joiden piiriin kuuluu etuyhteydellistä myyntiä, voidaan hyväksyä ainoastaan, jos tarkasteltavana oleva tuote jälleenmyydään viime kädessä riippumattomalle asiakkaalle ja näihin liiketoimiin voidaan soveltaa asianmukaisesti mukautettua vähimmäistuontihintaa. Tämä ei ole mahdollista, jos tarkasteltavana oleva tuote on muunnettu toiseksi tuotteeksi. Sitoumusta 22 tuotelajikohtaisesta vähimmäistuontihinnasta ei voitu hyväksyä, sillä tulli ei pysty mitenkään valvomaan sitä.

2.1.6.   Metinvest Group (Ukraina)

Metinvest Group (Ukraina)

| (30) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja esitti alkuperäisessä sitoumuksessaan kahta skenaariota. Ensimmäinen skenaario perustuu yhteen vähimmäistuontihintaan tonnia kohti (tutkimusajanjakson keskimääräinen hinta, johon lisätään tulli ja jota mukautetaan tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneella raaka-ainehintojen korotuksella) ja mahdollisuuteen myydä kyseistä vähimmäistuontihintaa alempaa hintaan, johon on lisätty tulli. Toinen skenaario perustuu alhaisempaan vähimmäistuontihintaan tonnia kohti (hintaa ei mukauteta tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneella raaka-ainehintojen korotuksella) ilman mahdollisuutta myydä kyseistä vähimmäistuontihintaa alempaan hintaan. Myöhemmin vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan lisäämällä siihen sitoumuksen mukaisesti tapahtuvaa myyntiä koskevan vuotuisen määrällisen kynnyksen. |
| --- | --- |

(30)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja esitti alkuperäisessä sitoumuksessaan kahta skenaariota. Ensimmäinen skenaario perustuu yhteen vähimmäistuontihintaan tonnia kohti (tutkimusajanjakson keskimääräinen hinta, johon lisätään tulli ja jota mukautetaan tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneella raaka-ainehintojen korotuksella) ja mahdollisuuteen myydä kyseistä vähimmäistuontihintaa alempaa hintaan, johon on lisätty tulli. Toinen skenaario perustuu alhaisempaan vähimmäistuontihintaan tonnia kohti (hintaa ei mukauteta tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneella raaka-ainehintojen korotuksella) ilman mahdollisuutta myydä kyseistä vähimmäistuontihintaa alempaan hintaan. Myöhemmin vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan lisäämällä siihen sitoumuksen mukaisesti tapahtuvaa myyntiä koskevan vuotuisen määrällisen kynnyksen.

| (31) | Komissio ei hyväksy valikoivia lausekkeita, joiden nojalla vientiä harjoittava tuottaja voi myydä rinnakkain sekä sitoumuksen mukaisesti että tullinalaisesti alle vähimmäistuontihinnan, joten ainoa harkittavissa oleva skenaario on toinen jälkimmäinen. Tällaisen lausekkeen hyväksyminen mahdollistaisi ristiinkompensointimekanismin, jossa vähimmäistuontihintaan tapahtuvat liiketoimet voidaan kuitata alle vähimmäistuontihintaan tapahtuvilla liiketoimilla. |
| --- | --- |

(31)

Komissio ei hyväksy valikoivia lausekkeita, joiden nojalla vientiä harjoittava tuottaja voi myydä rinnakkain sekä sitoumuksen mukaisesti että tullinalaisesti alle vähimmäistuontihinnan, joten ainoa harkittavissa oleva skenaario on toinen jälkimmäinen. Tällaisen lausekkeen hyväksyminen mahdollistaisi ristiinkompensointimekanismin, jossa vähimmäistuontihintaan tapahtuvat liiketoimet voidaan kuitata alle vähimmäistuontihintaan tapahtuvilla liiketoimilla.

| (32) | EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 artiklassa hintasitoumukset asetetaan etusijalle, jos komissio saa toimivan sitoumuksen, joka on riittävä ja jonka hyväksymistä ei pidetä epäkäytännöllisenä. Tässä tapauksessa komissio ei edellä esitetyistä syistä saanut toimivaa sitoumusta, eikä sitä siksi voida asettaa etusijalle. |
| --- | --- |

(32)

EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 artiklassa hintasitoumukset asetetaan etusijalle, jos komissio saa toimivan sitoumuksen, joka on riittävä ja jonka hyväksymistä ei pidetä epäkäytännöllisenä. Tässä tapauksessa komissio ei edellä esitetyistä syistä saanut toimivaa sitoumusta, eikä sitä siksi voida asettaa etusijalle.

| (33) | Komissio katsoo, että sitoumus on riittämätön useista eri syistä. Se perustuu yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan eikä siksi poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt mukautusta siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuvan myynnin perusteella. Vaikka kuumavalssattujen levyvalmisteiden hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina, vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut mukautusmekanismia. Lisäksi sitoumuksen piiriin kuuluu ainoastaan kaksi kolmesta tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla vieneestä tuotantolaitoksesta. Vientiä harjoittava tuottaja esitti vielä, että sen myynti siihen unionissa etuyhteydessä oleville yrityksille kuuluisi sitoumuksen ehtojen piiriin. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia. |
| --- | --- |

(33)

Komissio katsoo, että sitoumus on riittämätön useista eri syistä. Se perustuu yhteen keskimääräiseen vähimmäistuontihintaan eikä siksi poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kalliimpien. Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen 632 ja 655 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että toimenpide, jolla vahvistetaan yrityskohtainen kiinteä määrä tonnia kohti, kuvaa vahingollista polkumyyntiä harjoittaneen vientiä harjoittavan tuottajan aiheuttamaa vahinkoa paremmin kuin vähimmäistuontihinta. Siinä katsotaan myös, että toisin kuin vähimmäistuontihinta, tulli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset kokonaan ja antaa unionin tuotannonalalle välittömän suojan. Vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt mukautusta siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuvan myynnin perusteella. Vaikka kuumavalssattujen levyvalmisteiden hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina, vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut mukautusmekanismia. Lisäksi sitoumuksen piiriin kuuluu ainoastaan kaksi kolmesta tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla vieneestä tuotantolaitoksesta. Vientiä harjoittava tuottaja esitti vielä, että sen myynti siihen unionissa etuyhteydessä oleville yrityksille kuuluisi sitoumuksen ehtojen piiriin. Tällaisten yhteyksien tosiasiallinen luonne antaa monia mahdollisuuksia ristiinkompensointiin. Mitä tahansa liiketointa, lainaa tai avustusta näiden kahden yksikön välillä voidaan käyttää vähimmäistuontihinnan kuittaamiseen. Komissio ei pysty valvomaan näitä liiketoimia eikä sillä ole asianmukaisia vertailukohtia, joiden perusteella voitaisiin todentaa, ovatko ne aitoja vai kompensoivia.

| (34) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolella, ja jotkin niistä tuottavat ja myyvät samankaltaista tuotetta. Vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtuu näistä yrityksistä yhden tai useamman kautta. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(34)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi myös epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittavan tuottajan globaali rakenne ja globaalit myyntitoiminnot mahdollistavat hintojen ristiinkompensoinnin eikä ehdotettua hintasitoumusta pystyttäisi valvomaan tehokkaasti. Vientiä harjoittava tuottaja on etuyhteydessä moniin yrityksiin useissa eri jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolella, ja jotkin niistä tuottavat ja myyvät samankaltaista tuotetta. Vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtuu näistä yrityksistä yhden tai useamman kautta. Näin ollen komission on mahdotonta valvoa kyseisiä toimintoja tehokkaasti.

| (35) | Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin toimittamalla sitoumuksestaan kolmannen version. Sitoumuksen uudessa versiossa vientiä harjoittava tuottaja ehdottaa neljää vähimmäistuontihintaa ja sitoutuu olemaan myymättä niitä alempaan hintaan. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan kyseinen muutos tehtiin, vaikka komissio katsoikin yhden kaikkia tuotelajeja koskevan vähimmäismyyntihinnan olevan hyväksyttävä tutkimusvaiheessa, joka johti tullin käyttöön ottoon. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja sitoutui sisällyttämään kolmannen tuotantopaikan sitoumukseen, olemaan myymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionissa toimivien, siihen etuyhteydessä olevien yksiköiden kautta, toimittamaan tiedot muiden tuotteiden myynnistä unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille ja olemaan myymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta ja muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille unionin ulkopuolella. Lopuksi vientiä harjoittava tuottaja ehdotti alempaa vuotuista määrällistä kynnystä. Kynnyksen ylittävän määrän osalta vientiä harjoittava tuottaja tarjoutui noudattamaan myynnissään sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(35)

Vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission arviointiin toimittamalla sitoumuksestaan kolmannen version. Sitoumuksen uudessa versiossa vientiä harjoittava tuottaja ehdottaa neljää vähimmäistuontihintaa ja sitoutuu olemaan myymättä niitä alempaan hintaan. Vientiä harjoittavan tuottajan mukaan kyseinen muutos tehtiin, vaikka komissio katsoikin yhden kaikkia tuotelajeja koskevan vähimmäismyyntihinnan olevan hyväksyttävä tutkimusvaiheessa, joka johti tullin käyttöön ottoon. Lisäksi vientiä harjoittava tuottaja sitoutui sisällyttämään kolmannen tuotantopaikan sitoumukseen, olemaan myymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionissa toimivien, siihen etuyhteydessä olevien yksiköiden kautta, toimittamaan tiedot muiden tuotteiden myynnistä unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille ja olemaan myymättä tarkasteltavana olevaa tuotetta ja muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille unionin ulkopuolella. Lopuksi vientiä harjoittava tuottaja ehdotti alempaa vuotuista määrällistä kynnystä. Kynnyksen ylittävän määrän osalta vientiä harjoittava tuottaja tarjoutui noudattamaan myynnissään sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (36) | Neuvotteluissa Ukrainan viranomaiset ehdottivat, että sitoumusten lisäksi ne toimittavat komissiolle tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia vientitilastoja ja perustavat asiantuntijaryhmän tilasto- ja muiden tietojen vaihdon helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Neuvotteluissa Ukrainan viranomaiset ehdottivat, että sitoumusten lisäksi ne toimittavat komissiolle tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia vientitilastoja ja perustavat asiantuntijaryhmän tilasto- ja muiden tietojen vaihdon helpottamiseksi.

| (37) | Vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan vielä 5 päivänä helmikuuta 2018. Se väitti, että sen koko myyntiin sovelletaan ryhmän tiukkaa hinnoittelupolitiikkaa, joka estää ristiinkompensoinnin. Lisäksi se väitti, että veroviranomaisten säännölliset tarkastukset Sveitsissä ja unionissa todentavat ryhmän hinnoittelupolitiikan. Tästä huolimatta vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä unionissa tuotettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita ja muita ryhmänsä valmistamia tuotteita kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille, jotka ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämä koskisi sen kaikkia asiakkaita lukuun ottamatta yhtä, joka ostaisi kuumavalssattuja levyvalmisteita Ukrainasta ja unionista sekä muita ryhmän tuottamia tuotteita. |
| --- | --- |

(37)

Vientiä harjoittava tuottaja muutti sitoumustaan vielä 5 päivänä helmikuuta 2018. Se väitti, että sen koko myyntiin sovelletaan ryhmän tiukkaa hinnoittelupolitiikkaa, joka estää ristiinkompensoinnin. Lisäksi se väitti, että veroviranomaisten säännölliset tarkastukset Sveitsissä ja unionissa todentavat ryhmän hinnoittelupolitiikan. Tästä huolimatta vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä unionissa tuotettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita ja muita ryhmänsä valmistamia tuotteita kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille, jotka ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämä koskisi sen kaikkia asiakkaita lukuun ottamatta yhtä, joka ostaisi kuumavalssattuja levyvalmisteita Ukrainasta ja unionista sekä muita ryhmän tuottamia tuotteita.

| (38) | Huomautukseen, jonka mukaan komissio katsoi yhden kaikkia tuotelajeja koskevan vähimmäismyyntihinnan olevan hyväksyttävä tutkimusvaiheessa, komissio totesi, että viime kädessä tällainen ratkaisu hylättiin. Hylkäämisen perusteet esitetään lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 632 ja 655 kappaleessa ja kootaan yhteen edellä 33 kappaleessa. |
| --- | --- |

(38)

Huomautukseen, jonka mukaan komissio katsoi yhden kaikkia tuotelajeja koskevan vähimmäismyyntihinnan olevan hyväksyttävä tutkimusvaiheessa, komissio totesi, että viime kädessä tällainen ratkaisu hylättiin. Hylkäämisen perusteet esitetään lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 632 ja 655 kappaleessa ja kootaan yhteen edellä 33 kappaleessa.

| (39) | Sitoumus on edelleen riittämätön useista eri syistä. Neljästä ehdotetusta vähimmäistuontihintaryhmästä yhdessä myynti oli lähes olematonta, toisessa esiintyi hintavaihteluja ja jäljellä olevissa kahdessa esiintyi merkittäviä hintavaihteluja. Kunkin ryhmän keskimääräiseen hintaan perustuvat vähimmäistuontihinnat eivät siksi poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kunkin ryhmän kalleimpien tuotelajien osalta. Lisäksi kyseiset neljä vähimmäistuontihintaa oli määritetty täysin mielivaltaisesti. Komissiolle ei esitetty mitään tietoja erojen perustelemiseksi. Vaikka kuumavalssattujen levyvalmisteiden hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina, vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut mukautusmekanismia. |
| --- | --- |

(39)

Sitoumus on edelleen riittämätön useista eri syistä. Neljästä ehdotetusta vähimmäistuontihintaryhmästä yhdessä myynti oli lähes olematonta, toisessa esiintyi hintavaihteluja ja jäljellä olevissa kahdessa esiintyi merkittäviä hintavaihteluja. Kunkin ryhmän keskimääräiseen hintaan perustuvat vähimmäistuontihinnat eivät siksi poista polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa kaikkien tuotelajien osalta, varsinkaan kunkin ryhmän kalleimpien tuotelajien osalta. Lisäksi kyseiset neljä vähimmäistuontihintaa oli määritetty täysin mielivaltaisesti. Komissiolle ei esitetty mitään tietoja erojen perustelemiseksi. Vaikka kuumavalssattujen levyvalmisteiden hinnat vaihtelevat merkittävästi eri aikoina, vientiä harjoittava tuottaja ei ehdottanut mukautusmekanismia.

| (40) | Sitoumuksen hyväksyminen olisi edelleen epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä mitään tuotteita unionin asiakkaidensa yksiköille, jotka sijaitsevat unionin ulkopuolella. Sitoumus koskee kuitenkin vain kolmea tuottajayritystä, ja sen ulkopuolelle jää kymmenittäin siihen etuyhteydessä olevia yrityksiä, mukaan lukien sveitsiläinen kauppias. Vaikka kaikki nämä yritykset kuuluisivatkin sitoumuksen piiriin, sitoumusta olisi mahdotonta valvoa, kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ja niiden asiakaspohjan koko. Vientiä harjoittava tuottaja sitoutui vielä raportoimaan myynnistään, joka koskee muiden tuotteiden myyntiä sen unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille. Komissiolla ei kuitenkaan ole asianmukaisia vertailuarvoja sen arvioimiseksi, ovatko tällaiset liiketoimet luonteeltaan kompensoivia. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä unionissa toimivien, siihen etuyhteydessä olevien yksiköiden kautta, kyseiset yksiköt myyvät samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla. Vaikka tällaiset liiketoimet voivat liittyä samaan asiakkaaseen ja niitä voidaan siksi käyttää kompensointiin, ne ovat kokonaan sitoumuksen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(40)

Sitoumuksen hyväksyminen olisi edelleen epäkäytännöllistä. Vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä mitään tuotteita unionin asiakkaidensa yksiköille, jotka sijaitsevat unionin ulkopuolella. Sitoumus koskee kuitenkin vain kolmea tuottajayritystä, ja sen ulkopuolelle jää kymmenittäin siihen etuyhteydessä olevia yrityksiä, mukaan lukien sveitsiläinen kauppias. Vaikka kaikki nämä yritykset kuuluisivatkin sitoumuksen piiriin, sitoumusta olisi mahdotonta valvoa, kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän ja niiden asiakaspohjan koko. Vientiä harjoittava tuottaja sitoutui vielä raportoimaan myynnistään, joka koskee muiden tuotteiden myyntiä sen unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille. Komissiolla ei kuitenkaan ole asianmukaisia vertailuarvoja sen arvioimiseksi, ovatko tällaiset liiketoimet luonteeltaan kompensoivia. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja sitoutui olemaan myymättä unionissa toimivien, siihen etuyhteydessä olevien yksiköiden kautta, kyseiset yksiköt myyvät samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla. Vaikka tällaiset liiketoimet voivat liittyä samaan asiakkaaseen ja niitä voidaan siksi käyttää kompensointiin, ne ovat kokonaan sitoumuksen ulkopuolella.

| (41) | Sitoumukseen 5 päivänä helmikuuta 2018 tehty muutos (unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille yhtä lukuun ottamatta myydään vain tarkasteltavana olevaa tuotetta) ei poista edellä mainittua ongelmaa sitoumuksen ulkopuolelle jätetyn asiakkaan osalta. Kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän koko, olisi mahdotonta valvoa muiden asiakkaiden osalta, myykö jokin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille tai niihin etuyhteydessä oleville yksiköille. Vientiä harjoittavan tuottajan ja sen asiakkaan, jolle se aikoo myydä, sisäiset hinnoittelupolitiikat eivät ole riittävä tae ristiinkompensoinnin estämiselle. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt, miten ristiinkompensoivat hinnat tulisivat esiin unionin ja Sveitsin veroviranomaisten tarkastuksissa. Tuotteen myyminen normaalia alhaisempaan hintaan ei välttämättä riko verolainsäädäntöä. Se on osa normaaleja hintaneuvotteluja. |
| --- | --- |

(41)

Sitoumukseen 5 päivänä helmikuuta 2018 tehty muutos (unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille yhtä lukuun ottamatta myydään vain tarkasteltavana olevaa tuotetta) ei poista edellä mainittua ongelmaa sitoumuksen ulkopuolelle jätetyn asiakkaan osalta. Kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän koko, olisi mahdotonta valvoa muiden asiakkaiden osalta, myykö jokin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys muita tuotteita unionissa toimiville, kuumavalssattuja levyvalmisteita ostaville asiakkaille tai niihin etuyhteydessä oleville yksiköille. Vientiä harjoittavan tuottajan ja sen asiakkaan, jolle se aikoo myydä, sisäiset hinnoittelupolitiikat eivät ole riittävä tae ristiinkompensoinnin estämiselle. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään selittänyt, miten ristiinkompensoivat hinnat tulisivat esiin unionin ja Sveitsin veroviranomaisten tarkastuksissa. Tuotteen myyminen normaalia alhaisempaan hintaan ei välttämättä riko verolainsäädäntöä. Se on osa normaaleja hintaneuvotteluja.

| (42) | Myöskään sitä, että vuotuisen kynnyksen ylittävään myyntiin sovelletaan käytössä olevaa polkumyyntitullia, ei voida hyväksyä, koska tällaista myyntiä voitaisiin käyttää kompensointiin. Kyseessä on periaatteessa 31 kappaleessa kuvattu valikoiva lauseke, jota sovellettaisiin myöhempänä ajankohtana. Sen vuoksi uudessa sitoumuksessa esitetty kynnyksen alentaminen tasolle, joka alittaa tuntuvasti perinteisen vuotuisen vientimäärän, lisää ristiinkompensoinnin riskiä. |
| --- | --- |

(42)

Myöskään sitä, että vuotuisen kynnyksen ylittävään myyntiin sovelletaan käytössä olevaa polkumyyntitullia, ei voida hyväksyä, koska tällaista myyntiä voitaisiin käyttää kompensointiin. Kyseessä on periaatteessa 31 kappaleessa kuvattu valikoiva lauseke, jota sovellettaisiin myöhempänä ajankohtana. Sen vuoksi uudessa sitoumuksessa esitetty kynnyksen alentaminen tasolle, joka alittaa tuntuvasti perinteisen vuotuisen vientimäärän, lisää ristiinkompensoinnin riskiä.

| (43) | Vaikka hintasitoumukset asetetaan etusijalle EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 artiklassa, sitoumusta ei voida hyväksyä, koska se ei ole riittävä. Vaikka se olisi ollut riittävä, sen hyväksyminen olisi edellä esitetyistä syistä silti ollut epäkäytännöllistä. Mitään edellä esitetyistä puutteista ei olisi voitu korjata Ukrainan viranomaisten neuvotteluissa ehdottamilla tilastotietojen vaihtamisella ja asiantuntijaryhmä perustamisella. |
| --- | --- |

(43)

Vaikka hintasitoumukset asetetaan etusijalle EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 artiklassa, sitoumusta ei voida hyväksyä, koska se ei ole riittävä. Vaikka se olisi ollut riittävä, sen hyväksyminen olisi edellä esitetyistä syistä silti ollut epäkäytännöllistä. Mitään edellä esitetyistä puutteista ei olisi voitu korjata Ukrainan viranomaisten neuvotteluissa ehdottamilla tilastotietojen vaihtamisella ja asiantuntijaryhmä perustamisella.

2.2.   Päätelmät

Päätelmät

| (44) | Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi hyväksyä yhtään hintasitoumusta. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi hyväksyä yhtään hintasitoumusta.

2.3.   Osapuolten huomautukset ja sitoumusten hylkääminen

Osapuolten huomautukset ja sitoumusten hylkääminen

| (45) | Asianomaisille osapuolille on ilmoitettu tämän päätöksen perusteista, ja niille on annettu tilaisuus esittää huomautuksia ja tulla kuulluksi. Myös Ukrainan valtiolle tarjottiin kuulemista EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 a artiklan mukaisesti. Neuvottelut Ukrainan viranomaisten kanssa käytiin 26 päivänä tammikuuta 2018, ja nämä toimittivat kirjalliset huomatuksensa 31 päivänä tammikuuta 2018. Lisäksi asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien sekä unionin tuotannonalaa edustavan Euroferin kanssa järjestettiin useita kuulemisia. Kaikkia prosessin aikana esitettyjä huomautuksia on käsitelty edellä. Asianomaisten osapuolten huomautukset ja Ukrainan viranomaisten kanssa käydyt neuvottelut eivät muuttaneet päätelmää siitä, että sitoumukset olisi hylättävä, |
| --- | --- |

(45)

Asianomaisille osapuolille on ilmoitettu tämän päätöksen perusteista, ja niille on annettu tilaisuus esittää huomautuksia ja tulla kuulluksi. Myös Ukrainan valtiolle tarjottiin kuulemista EU:n ja Ukrainan assosiaatiosopimuksen 50 a artiklan mukaisesti. Neuvottelut Ukrainan viranomaisten kanssa käytiin 26 päivänä tammikuuta 2018, ja nämä toimittivat kirjalliset huomatuksensa 31 päivänä tammikuuta 2018. Lisäksi asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien sekä unionin tuotannonalaa edustavan Euroferin kanssa järjestettiin useita kuulemisia. Kaikkia prosessin aikana esitettyjä huomautuksia on käsitelty edellä. Asianomaisten osapuolten huomautukset ja Ukrainan viranomaisten kanssa käydyt neuvottelut eivät muuttaneet päätelmää siitä, että sitoumukset olisi hylättävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hylätään tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotut sitoumukset.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1795, annettu 5 päivänä lokakuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Brasiliasta, Iranista, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja Serbiasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 258, 6.10.2017, s. 24).

2

(3)  
  EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

3

---