# Uradni list C 375/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 375 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5913. oktober 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 375

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5913. oktober 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2016/C 375/01 | Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015 z odgovori institucij | 1 |
| 2016/C 375/02 | Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 z odgovori Komisije | 287 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2016/C 375/01

Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015 z odgovori institucij

1

2016/C 375/02

Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2015 z odgovori Komisije

287

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 13.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/1

---

Image

V skladu z določbami člena 287(1) in (4) PDEU ter člena 148(1) in člena 162(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter v skladu s členi 43, 48 in 60 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. evropski razvojni sklad, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 567/2014,

je Računsko sodišče Evropske unije na svojem zasedanju 14. julija 2016 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2015.

Poročili z odgovori institucij na opažanja Sodišča sta bili poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

Člani Računskega sodišča so:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (predsednik), Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2016/C 375/01)

KAZALO

| Splošni uvod | 7 |
| --- | --- |

| Poglavje 1 | – Izjava o zanesljivosti in podporne informacije | 9 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 1

| Poglavje 2 | – Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje | 49 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 2

| Poglavje 3 | – Doseganje rezultatov proračuna EU | 77 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 3

| Poglavje 4 | – Prihodki | 125 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 4

| Poglavje 5 | – Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 143 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 5

| Poglavje 6 | – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 161 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 6

| Poglavje 7 | – Naravni viri | 207 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 7

| Poglavje 8 | – Evropa v svetu ter varnost in državljanstvo | 253 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 8

| Poglavje 9 | – Uprava | 275 |
| --- | --- | --- |

Poglavje 9

---

SPLOŠNI UVOD

| 0.1 | Evropsko računsko sodišče je institucija za revidiranje financ Evropske unije, ki je bila ustanovljena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (1). Kot zunanji revizor Unije je neodvisni varuh finančnih interesov njenih državljanov in prispeva k izboljševanju njenega finančnega poslovodenja. Več informacij o našem delu je mogoče najti v našem letnem poročilu o dejavnostih, posebnih poročilih o programih porabe in prihodkih EU, panoramskih pregledih ter mnenjih o novi ali spremenjeni zakonodaji EU ali drugih sklepih s posledicami za finančno poslovodenje (2). |
| --- | --- |

0.1

Evropsko računsko sodišče je institucija za revidiranje financ Evropske unije, ki je bila ustanovljena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (1). Kot zunanji revizor Unije je neodvisni varuh finančnih interesov njenih državljanov in prispeva k izboljševanju njenega finančnega poslovodenja. Več informacij o našem delu je mogoče najti v našem letnem poročilu o dejavnostih, posebnih poročilih o programih porabe in prihodkih EU, panoramskih pregledih ter mnenjih o novi ali spremenjeni zakonodaji EU ali drugih sklepih s posledicami za finančno poslovodenje (2).

| 0.2 | To je naše 39. letno poročilo o izvrševanju proračuna EU, zajema pa proračunsko leto 2015. Evropski razvojni skladi so obravnavani v posebnem letnem poročilu. |
| --- | --- |

0.2

To je naše 39. letno poročilo o izvrševanju proračuna EU, zajema pa proračunsko leto 2015. Evropski razvojni skladi so obravnavani v posebnem letnem poročilu.

| 0.3 | Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Naše letno poročilo in posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, pri katerem Evropski parlament na podlagi priporočila Sveta odloči, ali je Komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost za izvrševanje proračuna. Ko je letno poročilo objavljeno, ga pošljemo nacionalnim parlamentom, Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

0.3

Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Naše letno poročilo in posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, pri katerem Evropski parlament na podlagi priporočila Sveta odloči, ali je Komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost za izvrševanje proračuna. Ko je letno poročilo objavljeno, ga pošljemo nacionalnim parlamentom, Evropskemu parlamentu in Svetu.

| 0.4 | Osrednji del letnega poročila je DAS, tj. izjava o zanesljivosti konsolidiranega zaključnega računa EU ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“). To izjavo dopolnimo s posebnimi ocenami za vsa glavna področja dejavnosti EU. |
| --- | --- |

0.4

Osrednji del letnega poročila je DAS, tj. izjava o zanesljivosti konsolidiranega zaključnega računa EU ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“). To izjavo dopolnimo s posebnimi ocenami za vsa glavna področja dejavnosti EU.

| 0.5 | Struktura poglavij v poročilu odslikava razdelke večletnega finančnega okvira, ki je začel veljati leta 2014 in naj bi določil velikost in porazdelitev porabe EU v obdobju do leta 2020. |
| --- | --- |

0.5

Struktura poglavij v poročilu odslikava razdelke večletnega finančnega okvira, ki je začel veljati leta 2014 in naj bi določil velikost in porazdelitev porabe EU v obdobju do leta 2020.

| 0.6 | Za posamezne razdelke večletnega finančnega okvira ni posebnih računovodskih izkazov, zato zaključki, predstavljeni v posebnih ocenah, niso revizijska mnenja. Namesto tega ta poglavja prikazujejo bistvene zadeve za vsak razdelek večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

0.6

Za posamezne razdelke večletnega finančnega okvira ni posebnih računovodskih izkazov, zato zaključki, predstavljeni v posebnih ocenah, niso revizijska mnenja. Namesto tega ta poglavja prikazujejo bistvene zadeve za vsak razdelek večletnega finančnega okvira.

| 0.7 | Letos naše poročilo sestavljajo:






  — | poglavje 1, ki vsebuje izjavo o zanesljivosti ter povzetek rezultatov naše revizije zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij, |
| --- | --- | --- |

0.7

Letos naše poročilo sestavljajo:

—

poglavje 1, ki vsebuje izjavo o zanesljivosti ter povzetek rezultatov naše revizije zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij,

| — | poglavje 2, ki predstavlja naše ugotovitve o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

poglavje 2, ki predstavlja naše ugotovitve o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju,

| — | poglavje 3, ki prispeva k našemu strateškemu cilju izboljševanja javne odgovornosti v EU in se osredotoča na vprašanje, koliko okvir smotrnosti za program Obzorje 2020 omogoča Komisiji spremljati in usmerjati napredek pri doseganju ciljev tega programa, |
| --- | --- |

—

poglavje 3, ki prispeva k našemu strateškemu cilju izboljševanja javne odgovornosti v EU in se osredotoča na vprašanje, koliko okvir smotrnosti za program Obzorje 2020 omogoča Komisiji spremljati in usmerjati napredek pri doseganju ciljev tega programa,

| — | poglavje 4, ki prikazuje naše ugotovitve o prihodkih, |
| --- | --- |

—

poglavje 4, ki prikazuje naše ugotovitve o prihodkih,

| — | poglavja 5 do 9, ki za glavne razdelke (3) večletnega finančnega okvira prikazujejo rezultate našega preizkušanja pravilnosti transakcij, preučitve letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranjih kontrol ter drugih ureditev upravljanja. |
| --- | --- |

—

poglavja 5 do 9, ki za glavne razdelke (3) večletnega finančnega okvira prikazujejo rezultate našega preizkušanja pravilnosti transakcij, preučitve letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranjih kontrol ter drugih ureditev upravljanja.

| 0.8 | V poročilu so predstavljeni tudi odgovori Komisije (ali odgovori drugih institucij in organov EU, kadar je ustrezno) na naša opažanja. Te odgovore upoštevamo pri svojih ugotovitvah in zaključkih. Ne glede na to pa kot zunanji revizor ostajamo odgovorni, da poročamo o svojih revizijskih ugotovitvah in na njihovi podlagi sprejmemo zaključke ter tako zagotovimo neodvisno in nepristransko oceno zanesljivosti računovodskih izkazov ter pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

0.8

V poročilu so predstavljeni tudi odgovori Komisije (ali odgovori drugih institucij in organov EU, kadar je ustrezno) na naša opažanja. Te odgovore upoštevamo pri svojih ugotovitvah in zaključkih. Ne glede na to pa kot zunanji revizor ostajamo odgovorni, da poročamo o svojih revizijskih ugotovitvah in na njihovi podlagi sprejmemo zaključke ter tako zagotovimo neodvisno in nepristransko oceno zanesljivosti računovodskih izkazov ter pravilnosti transakcij.

---

(1)  Členi 285 do 287.

(2)  Na voljo na našem spletišču http://eca.europa.eu.

(3)  Poglavje 8 Evropa v svetu ter varnost in državljanstvo je sestavljeno iz dveh delov: dela 1, v katerem je obravnavan razdelek 4 večletnega finančnega okvira (Evropa v svetu), in dela 2 z našo analizo razdelka 3 večletnega finančnega okvira (varnost in državljanstvo). Analiza razdelka 3 večletnega finančnega okvira ne vključuje ocenjene stopnje napake. Sodišče ne daje posebne ocene za porabo v okviru razdelka 6 večletnega finančnega okvira (nadomestila) in drugih odhodkov.

---

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

| Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja | I–XII |
| --- | --- |

| Uvod | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Poraba EU je pomembno orodje za doseganje ciljev politik | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| V zaključnem računu ni bilo pomembno napačnih navedb | 1.4–1.7 |
| --- | --- |

| Ključne revizijske zadeve | 1.8–1.18 |
| --- | --- |

| Komisijo smo prosili za dodatne informacije za utemeljitev vrednotenja finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje | 1.9–1.11 |
| --- | --- |

| Ocenili smo računovodsko obravnavo jamstvenih operacij Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) | 1.12–1.16 |
| --- | --- |

| Ocenili smo povečanje vnaprej vračunanih stroškov, predstavljeno v zaključnem računu | 1.17–1.18 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij: čeprav naša ocenjena stopnja napake ostaja pomembna, so bile na nekaterih področjih izboljšave | 1.19–1.43 |
| --- | --- |

| Naši revizijski rezultati za leto 2015 kažejo sliko, ki je na splošno podobna kot v zadnjih letih | 1.20–1.33 |
| --- | --- |

| Komisija je v zaporednih dokumentih močno povečala ocene stopenj napake ... | 1.34–1.36 |
| --- | --- |

| ... izračun popravne zmogljivosti pa za Komisijo ostaja izziv | 1.37–1.41 |
| --- | --- |

| Pravočasni popravljalni ukrepi so zmanjšali našo ocenjeno stopnjo napake | 1.42–1.43 |
| --- | --- |

| Sodišče primere suma goljufije pošlje Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) | 1.44 |
| --- | --- |

| Zaključki | 1.45–1.48 |
| --- | --- |

| Rezultati revizije | 1.46–1.48 |
| --- | --- |

| Priloga 1.1 – | Revizijski pristop in metodologija |
| --- | --- |

Priloga 1.1 –

| Priloga 1.2 – | Pristopa ZDA in EU k preizkušanju neustreznih in nepravilnih plačil ter poročanju o njih |
| --- | --- |

Priloga 1.2 –

| Priloga 1.3 – | Pogostost odkritih napak v revizijskem vzorčenju za leto 2015 |
| --- | --- |

Priloga 1.3 –

| IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA |
| --- |
| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2015, ki ga je Komisija odobrila 11. julija 2016, ter |

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

I.

Sodišče je revidiralo:

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2015, ki ga je Komisija odobrila 11. julija 2016, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij,
  kot zahteva člen 287 pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij,

kot zahteva člen 287 pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Odgovornost poslovodstva

| II. | V skladu s členoma 317 in 318 PDEU in finančno uredbo je Komisija odgovorna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

II.

V skladu s členoma 317 in 318 PDEU in finančno uredbo je Komisija odgovorna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU).

Revizorjeva odgovornost

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranem zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranem zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

IV.

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranem zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranem zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranega zaključnega računa.

| V. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

V.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu.

| VI. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujme preučimo, ko bi prejemnik sredstev moral dokazati ali dokaže, da so sredstva pravilno porabljena, in je predujem obračunan ali postane izterljiv. |
| --- | --- |

VI.

Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujme preučimo, ko bi prejemnik sredstev moral dokazati ali dokaže, da so sredstva pravilno porabljena, in je predujem obračunan ali postane izterljiv.

| VII. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.

Zanesljivost zaključnega računa

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| VIII. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

VIII.

Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2015 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| IX. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Plačila

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| X. | Na odhodke, evidentirane leta 2015 v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira, ki zajemajo operativne odhodke (3), so pomembno vplivale napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za plačila, povezana z zaključnim računom, 3,8  %. Splošni zaključek Sodišča temelji na višji ocenjeni stopnji napake za porabo na podlagi povračil (4). Potrjuje ga analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, ki jo je opravila Komisija, predstavljena pa je v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU. |
| --- | --- |

X.

Na odhodke, evidentirane leta 2015 v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira, ki zajemajo operativne odhodke (3), so pomembno vplivale napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za plačila, povezana z zaključnim računom, 3,8  %. Splošni zaključek Sodišča temelji na višji ocenjeni stopnji napake za porabo na podlagi povračil (4). Potrjuje ga analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, ki jo je opravila Komisija, predstavljena pa je v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU.

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| XI. | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

XI.

Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, pomembno vplivale napake.

Druge informacije

| XII. | Dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza ni del računovodskih izkazov. Informacije v tem dokumentu so skladne z računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

XII.

Dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza ni del računovodskih izkazov. Informacije v tem dokumentu so skladne z računovodskimi izkazi.

14. julij 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

Poraba EU je pomembno orodje za doseganje ciljev politik

| 1.1 | Poraba EU, ki je v letu 2015 znašala 145,2  milijarde EUR, je pomemben instrument za doseganje ciljev politik. Drugi pomembni instrumenti so uporaba zakonodaje ter prost pretok blaga, storitev, kapitala in oseb po vsej Uniji. Poraba EU dosega 2,1  % skupnih javnofinančnih odhodkov držav članic EU (glej
  sliko 1.1
  ) in 1,0  % bruto nacionalnega dohodka EU. |
| --- | --- |

1.1

Poraba EU, ki je v letu 2015 znašala 145,2  milijarde EUR, je pomemben instrument za doseganje ciljev politik. Drugi pomembni instrumenti so uporaba zakonodaje ter prost pretok blaga, storitev, kapitala in oseb po vsej Uniji. Poraba EU dosega 2,1  % skupnih javnofinančnih odhodkov držav članic EU (glej
  sliko 1.1
  ) in 1,0  % bruto nacionalnega dohodka EU.

| 1.2 | Kot je določeno v Pogodbi, Sodišče:






  — | pregleduje, ali se proračun EU porablja v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, |
| --- | --- | --- |

1.2

Kot je določeno v Pogodbi, Sodišče:

—

pregleduje, ali se proračun EU porablja v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi,

| — | izreče mnenje o zaključnem računu EU, |
| --- | --- |

—

izreče mnenje o zaključnem računu EU,

| — | poroča o gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (5) porabe EU ter |
| --- | --- |

—

poroča o gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (5) porabe EU ter

| — | svetuje o predlagani zakonodaji s finančnim vplivom. |
| --- | --- |

—

svetuje o predlagani zakonodaji s finančnim vplivom.

Z delom, ki ga opravljamo za izjavo o zanesljivosti, dosegamo prvega in drugega od teh ciljev. Pomaga nam pri odkrivanju tveganj, ki vplivajo na gospodarnost, učinkovitost in uspešnost, in nam daje ključne vhodne informacije za naša mnenja o predlagani finančni zakonodaji.

Slika 1.1 –   Poraba EU v posameznih državah članicah v letu 2015 kot delež bruto nacionalnega dohodka (BND) in skupnih javnofinančnih odhodkov

Image

BND držav članic: Dogovorjen sklop napovedi za tradicionalna lastna sredstva ter lastna sredstva iz naslova DDV/BND – 19. 5. 2016 – Evropska komisija.

2016 – Evropska komisija. Države članice – skupni javnofinančni odhodki – Eurostat – letni nacionalni računi. Glej
  Prilogo 1.3
  za pojasnilo za kode držav.

| (1) | Zajema odhodke, plače in druge stroške organov EU v državah članicah. |
| --- | --- |

(1)

Zajema odhodke, plače in druge stroške organov EU v državah članicah.

Vir: Poraba Evropske unije (računovodski podatki Evropske komisije, ki jih je zbralo Evropsko računsko sodišče).

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.3 | V tem poglavju letnega poročila: |
| --- | --- |

1.3

V tem poglavju letnega poročila:

| — | je opisano ozadje za našo izjavo o zanesljivosti ter so povzeti naš revizijski pristop (glej
  Prilogo 1.1
  ), ugotovitve in zaključki, |
| --- | --- |

—

je opisano ozadje za našo izjavo o zanesljivosti ter so povzeti naš revizijski pristop (glej
  Prilogo 1.1
  ), ugotovitve in zaključki,

| — | se razpravlja o ključnih revizijskih zadevah, ki izhajajo iz revizije računovodskih izkazov Unije, |
| --- | --- |

—

se razpravlja o ključnih revizijskih zadevah, ki izhajajo iz revizije računovodskih izkazov Unije,

| — | se primerja naše rezultate v zvezi s pravilnostjo porabe v letu 2015 z ugotovitvami iz zadnjih let in z ocenami Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

se primerja naše rezultate v zvezi s pravilnostjo porabe v letu 2015 z ugotovitvami iz zadnjih let in z ocenami Evropske komisije,

| — | se v 
  Prilogi 1.2
  razpravlja o pristopih Združenih držav (ZDA) in EU k preizkušanju neustreznih in nepravilnih plačil ter poročanju o njih. |
| --- | --- |

—

se v 
  Prilogi 1.2
  razpravlja o pristopih Združenih držav (ZDA) in EU k preizkušanju neustreznih in nepravilnih plačil ter poročanju o njih.

V ZAKLJUČNEM RAČUNU NI BILO POMEMBNO NAPAČNIH NAVEDB

| 1.4 | Naša opažanja se nanašajo na konsolidirani zaključni račun (6) (v nadaljevanju: zaključni račun) Evropske unije za proračunsko leto 2015. Zaključni račun in predstavitveno listino, ki jo je pripravil računovodja, smo prejeli 12. julija 2016 (7)
   (8). Zaključnemu računu je priložen dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (9). Ta analiza ni zajeta v našem revizijskem mnenju, toda v skladu s standardi revidiranja smo ocenili njeno skladnost s podatki v zaključnem računu. |
| --- | --- |

1.4

Naša opažanja se nanašajo na konsolidirani zaključni račun (6) (v nadaljevanju: zaključni račun) Evropske unije za proračunsko leto 2015. Zaključni račun in predstavitveno listino, ki jo je pripravil računovodja, smo prejeli 12. julija 2016 (7)
   (8). Zaključnemu računu je priložen dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (9). Ta analiza ni zajeta v našem revizijskem mnenju, toda v skladu s standardi revidiranja smo ocenili njeno skladnost s podatki v zaključnem računu.

| 1.5 | Zaključni račun, ki ga je objavila Komisija, kaže, da so 31. decembra 2015 obveznosti skupaj znašale 226,1  milijarde EUR, sredstva skupaj pa 153,7  milijarde EUR. Primanjkljaj za leto 2015 znaša 13,0  milijarde EUR. |
| --- | --- |

1.5

Zaključni račun, ki ga je objavila Komisija, kaže, da so 31. decembra 2015 obveznosti skupaj znašale 226,1  milijarde EUR, sredstva skupaj pa 153,7  milijarde EUR. Primanjkljaj za leto 2015 znaša 13,0  milijarde EUR.

| 1.6 | Pri reviziji smo ugotovili, da v zaključnem računu ni bilo pomembno napačnih navedb. Naša opažanja o finančnem poslovodenju in proračunskem upravljanju sredstev EU so v poglavju 2. |
| --- | --- |

1.6

Pri reviziji smo ugotovili, da v zaključnem računu ni bilo pomembno napačnih navedb. Naša opažanja o finančnem poslovodenju in proračunskem upravljanju sredstev EU so v poglavju 2.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 1.7 | Leta 2015 je Komisija dodatno okrepila usklajenost z mednarodnimi standardi (10) in smernico o priporočeni praksi za pripravo in predstavitev dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (11). |
| --- | --- |

1.7

Leta 2015 je Komisija dodatno okrepila usklajenost z mednarodnimi standardi (10) in smernico o priporočeni praksi za pripravo in predstavitev dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (11).

KLJUČNE REVIZIJSKE ZADEVE

| 1.8 | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po naši strokovni presoji najbolj bistvene za našo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovimo ločenega mnenja (12). |
| --- | --- |

1.8

Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po naši strokovni presoji najbolj bistvene za našo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovimo ločenega mnenja (12).

Komisijo smo prosili za dodatne informacije za utemeljitev vrednotenja finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje

| 1.9 | Organi v državah članicah prenesejo del financiranja, ki ga je v obliki predujmov izplačala Komisija, v finančne instrumente (13) v obliki posojil, lastniških instrumentov ali jamstev. Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 zakonodaja EU ni zahtevala, da bi ti organi pripravljali redna poročila o zneskih v teh instrumentih pravočasno za pripravo zaključnega računa. Zato je Komisija ocenila uporabo teh predujmov ob predpostavki, da bodo sredstva v celoti in enakomerno porabljena v obdobju delovanja (prvotno do 31. decembra 2015, vendar je bilo to pozneje – brez pravnega pooblastila (14) – podaljšano do 31. marca 2017). Do konca leta 2014 (15) je bilo od 16 milijard EUR (vključno z nacionalnimi prispevki), ki so bile prenesene v finančne instrumente na področju kohezije, za katere se uporablja deljeno upravljanje, samo 9,2  milijarde EUR (57 %) posredovano projektom. |
| --- | --- |

1.9

Organi v državah članicah prenesejo del financiranja, ki ga je v obliki predujmov izplačala Komisija, v finančne instrumente (13) v obliki posojil, lastniških instrumentov ali jamstev. Pri večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 zakonodaja EU ni zahtevala, da bi ti organi pripravljali redna poročila o zneskih v teh instrumentih pravočasno za pripravo zaključnega računa. Zato je Komisija ocenila uporabo teh predujmov ob predpostavki, da bodo sredstva v celoti in enakomerno porabljena v obdobju delovanja (prvotno do 31. decembra 2015, vendar je bilo to pozneje – brez pravnega pooblastila (14) – podaljšano do 31. marca 2017). Do konca leta 2014 (15) je bilo od 16 milijard EUR (vključno z nacionalnimi prispevki), ki so bile prenesene v finančne instrumente na področju kohezije, za katere se uporablja deljeno upravljanje, samo 9,2  milijarde EUR (57 %) posredovano projektom.

| 1.9 | Komisija opozarja na nestrinjanje z izjavo Sodišča glede podaljšanja obdobja delovanja finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje (glej tudi odgovora Komisije na odstavka 6.41 in 6.45). |
| --- | --- |

1.9

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.10 | Od Komisije smo zahtevali, naj potrdi veljavnost svoje metodologije za oceno zneska, navedenega v njeni bilanci stanja (3,3  milijarde EUR dne 31. decembra 2015). Zato je Komisija začela zbiranje podatkov, usmerjeno v države članice, ki so predstavile najvišje salde (16). |
| --- | --- |

1.10

Od Komisije smo zahtevali, naj potrdi veljavnost svoje metodologije za oceno zneska, navedenega v njeni bilanci stanja (3,3  milijarde EUR dne 31. decembra 2015). Zato je Komisija začela zbiranje podatkov, usmerjeno v države članice, ki so predstavile najvišje salde (16).

| 1.11 | Pregledali smo postopek, ki je bil vzpostavljen za zbiranje podatkov od držav članic, in ob upoštevanju pridobljenih rezultatov prišli do zaključka, da je celotni znesek predfinanciranja, povezanega s finančnimi instrumenti, ki je predstavljen v bilanci stanja, pošteno naveden. |
| --- | --- |

1.11

Pregledali smo postopek, ki je bil vzpostavljen za zbiranje podatkov od držav članic, in ob upoštevanju pridobljenih rezultatov prišli do zaključka, da je celotni znesek predfinanciranja, povezanega s finančnimi instrumenti, ki je predstavljen v bilanci stanja, pošteno naveden.

Ocenili smo računovodsko obravnavo jamstvenih operacij Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

| 1.12 | Leta 2015 je bil vzpostavljen Evropski sklad za strateške naložbe (17). Ta sklad je skupna pobuda EU in EIB za spodbujanje naložb v EU s povečanjem sposobnosti prevzemanja tveganj skupine EIB. V okviru te pobude bo proračun EU zagotovil jamstvo v višini do 16 milijard EUR za kritje morebitnih izgub pri operacijah EFSI (18) (12,3  milijarde EUR za dolžniški portfelj in 3,7  milijarde EUR za portfelj lastniških instrumentov), kot je pojasnjeno v odstavkih 2.32–2.38. Na to področje smo se osredotočili, ker je ustanovitev EFSI povzročila več zapletenih računovodskih vprašanj, ki so posledica ureditev med EU in EIB. |
| --- | --- |

1.12

Leta 2015 je bil vzpostavljen Evropski sklad za strateške naložbe (17). Ta sklad je skupna pobuda EU in EIB za spodbujanje naložb v EU s povečanjem sposobnosti prevzemanja tveganj skupine EIB. V okviru te pobude bo proračun EU zagotovil jamstvo v višini do 16 milijard EUR za kritje morebitnih izgub pri operacijah EFSI (18) (12,3  milijarde EUR za dolžniški portfelj in 3,7  milijarde EUR za portfelj lastniških instrumentov), kot je pojasnjeno v odstavkih 2.32–2.38. Na to področje smo se osredotočili, ker je ustanovitev EFSI povzročila več zapletenih računovodskih vprašanj, ki so posledica ureditev med EU in EIB.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 1.13 | V okviru dolžniškega portfelja EFSI proračunsko jamstvo EU pokriva prvo izgubo portfelja operacij financiranja EIB. Zato ga Komisija obravnava kot obveznost finančnega jamstva (19). EIB v okviru portfelja lastniških instrumentov EFSI izvaja enake vzporedne naložbe na lastno odgovornost in na odgovornost EU. Pri naložbah v kapital, ki jih EIB izvede na odgovornost EU, celotno tveganje nosi proračun EU, iz katerega Komisija vsak konec leta na EIB prenese znesek, enakovreden vsoti negativnih popravkov vrednosti (nerealizirane izgube), realiziranih izgub ob dezinvestiranju in stroških EIB za financiranje brez prejemkov od obresti, dividend in realiziranih dobičkov. EIB na EU ne prenese nerealiziranih dobičkov nad prvotno vrednostjo naložbe. Vrednost naložb v okviru portfelja lastniških instrumentov (samo v zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije), ki jih pokriva proračunsko jamstvo EU, je na koncu leta znašala 7,6  milijona EUR (20). |
| --- | --- |

1.13

V okviru dolžniškega portfelja EFSI proračunsko jamstvo EU pokriva prvo izgubo portfelja operacij financiranja EIB. Zato ga Komisija obravnava kot obveznost finančnega jamstva (19). EIB v okviru portfelja lastniških instrumentov EFSI izvaja enake vzporedne naložbe na lastno odgovornost in na odgovornost EU. Pri naložbah v kapital, ki jih EIB izvede na odgovornost EU, celotno tveganje nosi proračun EU, iz katerega Komisija vsak konec leta na EIB prenese znesek, enakovreden vsoti negativnih popravkov vrednosti (nerealizirane izgube), realiziranih izgub ob dezinvestiranju in stroških EIB za financiranje brez prejemkov od obresti, dividend in realiziranih dobičkov. EIB na EU ne prenese nerealiziranih dobičkov nad prvotno vrednostjo naložbe. Vrednost naložb v okviru portfelja lastniških instrumentov (samo v zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije), ki jih pokriva proračunsko jamstvo EU, je na koncu leta znašala 7,6  milijona EUR (20).

| 1.14 | Računovodja je močno uporabil lastno presojo, ko je pri oceni prišel do zaključka, da EFSI ne ustreza merilom za klasifikacijo med skupne operacije (21). Druga zapletena računovodska vprašanja se nanašajo na pripoznanje in merjenje obveznosti finančnega jamstva za dolžniški portfelj, jamstvo EU za naložbe v kapital ter pripoznanje morebitnih dobičkov v okviru portfelja lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

1.14

Računovodja je močno uporabil lastno presojo, ko je pri oceni prišel do zaključka, da EFSI ne ustreza merilom za klasifikacijo med skupne operacije (21). Druga zapletena računovodska vprašanja se nanašajo na pripoznanje in merjenje obveznosti finančnega jamstva za dolžniški portfelj, jamstvo EU za naložbe v kapital ter pripoznanje morebitnih dobičkov v okviru portfelja lastniških instrumentov.

| 1.14 | Računovodja Komisije je pri odločitvi o računovodski obravnavi EFSI uporabil svojo strokovno presojo, kakor mora to pogosto storiti tudi pri številnih drugih računovodskih vprašanjih. Presoja je temeljila na poglobljeni analizi dejstev, ki so jo opravile računovodske službe Komisije, in soglasni podpori svetovalne skupine EU za računovodske standarde. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Revizijsko delo smo osredotočili na analizo kontrolnih kazalnikov. Če bi Komisija obravnavala EFSI kot skupno operacijo, bi to zahtevalo nekaj dodatnih razkritij o lastniških deležih in glasovalnih pravicah, njihovo vključitev v pojasnilo 9 k računovodskim izkazom (Obseg konsolidacije) ter pripoznanje deleža, ki ga ima EU pri sredstvih, obveznostih, stroških in prihodkih portfelja lastniških instrumentov. Vendar pa to ob koncu leta 2015 ne bi imelo nobenega učinka na neto položaj EU. |
| --- | --- |

1.15

Revizijsko delo smo osredotočili na analizo kontrolnih kazalnikov. Če bi Komisija obravnavala EFSI kot skupno operacijo, bi to zahtevalo nekaj dodatnih razkritij o lastniških deležih in glasovalnih pravicah, njihovo vključitev v pojasnilo 9 k računovodskim izkazom (Obseg konsolidacije) ter pripoznanje deleža, ki ga ima EU pri sredstvih, obveznostih, stroških in prihodkih portfelja lastniških instrumentov. Vendar pa to ob koncu leta 2015 ne bi imelo nobenega učinka na neto položaj EU.

| 1.15 | Komisija je v pojasnila k zaključnemu računu za leto 2015 vključila vsa obvezna razkritja, ki jih zahtevajo računovodska pravila EU, ki veljajo za ta zaključni račun. Poleg tega pojasnila ter dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza zagotavljajo obsežne dodatne informacije o naravi in obsegu EFSI ter informacije o njegovem finančnem vplivu na EU. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Za dolžniški portfelj smo preučili tudi ustreznost računovodskih politik in ugotovili, da je računovodska obravnava dosledna in v skladu z mednarodnimi standardi (22). Glede portfelja lastniških instrumentov menimo, da bi bilo treba, če se v prihodnjih letih pokaže povečanje vrednosti naložb v kapital nad njihovim začetnim vrednotenjem, to prikazati v zaključnem računu EU. Zadevni zneski na koncu leta 2015 (glej odstavek 1.13) ne vplivajo pomembno na konsolidirani zaključni račun EU. V prihodnosti bo učinek vseh dobičkov na neto položaj EU enak, ne glede na to, ali Komisija te operacije računovodsko evidentira kot skupno operacijo ali izvedeni finančni instrument (23). To vprašanje bomo sicer pregledovali naprej, vendar smo prišli do zaključka, da ne vpliva na naše revizijsko mnenje za leto 2015. |
| --- | --- |

1.16

Za dolžniški portfelj smo preučili tudi ustreznost računovodskih politik in ugotovili, da je računovodska obravnava dosledna in v skladu z mednarodnimi standardi (22). Glede portfelja lastniških instrumentov menimo, da bi bilo treba, če se v prihodnjih letih pokaže povečanje vrednosti naložb v kapital nad njihovim začetnim vrednotenjem, to prikazati v zaključnem računu EU. Zadevni zneski na koncu leta 2015 (glej odstavek 1.13) ne vplivajo pomembno na konsolidirani zaključni račun EU. V prihodnosti bo učinek vseh dobičkov na neto položaj EU enak, ne glede na to, ali Komisija te operacije računovodsko evidentira kot skupno operacijo ali izvedeni finančni instrument (23). To vprašanje bomo sicer pregledovali naprej, vendar smo prišli do zaključka, da ne vpliva na naše revizijsko mnenje za leto 2015.

| 1.16 | Komisija pozdravlja ugotovitev Sodišča, da je računovodska obravnava dolžniškega portfelja dosledna in v skladu z mednarodnimi standardi.

  Razprave med Komisijo in skupino EIB o portfelju lastniških instrumentov, ki v letu 2015 ni bil izveden, še vedno potekajo. O računovodski obravnavi operacij, povezanih z lastniškim kapitalom, bo odločil računovodja po posvetu s svetovalno skupino strokovnjakov EU za računovodske standarde, ko bo zaključena sprememba pravne podlage. |
| --- | --- |

1.16

Razprave med Komisijo in skupino EIB o portfelju lastniških instrumentov, ki v letu 2015 ni bil izveden, še vedno potekajo. O računovodski obravnavi operacij, povezanih z lastniškim kapitalom, bo odločil računovodja po posvetu s svetovalno skupino strokovnjakov EU za računovodske standarde, ko bo zaključena sprememba pravne podlage.

Ocenili smo povečanje vnaprej vračunanih stroškov, predstavljeno v zaključnem računu

| 1.17 | V končnem zaključnem računu za leto 2015 je Komisija ocenila, da so nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar ji še niso sporočeni, znašali 106 milijard EUR. Evidentirala jih je kot vnaprej vračunane stroške (24). V primerjavi z letom 2014 to predstavlja povečanje v višini 18 milijard EUR. |
| --- | --- |

1.17

V končnem zaključnem računu za leto 2015 je Komisija ocenila, da so nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar ji še niso sporočeni, znašali 106 milijard EUR. Evidentirala jih je kot vnaprej vračunane stroške (24). V primerjavi z letom 2014 to predstavlja povečanje v višini 18 milijard EUR.

| 1.17 | Komisija bo izkušnje z oceno nastalih upravičenih odhodkov uporabila za nadaljnje izboljšanje razmejitve proračunskih let v prihodnje. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Preučili smo metodologijo in kontrolne sisteme, ki se v najpomembnejših generalnih direktoratih uporabljajo za ocene na koncu leta in za izkaze stroškov, ki so jih države članice predložile v prvem četrtletju leta 2016. Sestavili smo vzorca računov in predfinanciranj ter izvedli delo v zvezi s temi elementi, da bi obravnavali tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Računovodjo smo prosili za dodatna pojasnila o povečanju vnaprej vračunanih stroškov, kot so prikazani v zaključnem računu. Na podlagi našega dela, opravljenega v zvezi z začasnim zaključnim računom, in opravljenih neto prilagoditev v višini 3,3  milijarde EUR (25) v končnem zaključnem računu lahko pridemo do zaključka, da je skupni znesek vnaprej vračunanih stroškov v končni konsolidirani bilanci stanja naveden pošteno. |
| --- | --- |

1.18

Preučili smo metodologijo in kontrolne sisteme, ki se v najpomembnejših generalnih direktoratih uporabljajo za ocene na koncu leta in za izkaze stroškov, ki so jih države članice predložile v prvem četrtletju leta 2016. Sestavili smo vzorca računov in predfinanciranj ter izvedli delo v zvezi s temi elementi, da bi obravnavali tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Računovodjo smo prosili za dodatna pojasnila o povečanju vnaprej vračunanih stroškov, kot so prikazani v zaključnem računu. Na podlagi našega dela, opravljenega v zvezi z začasnim zaključnim računom, in opravljenih neto prilagoditev v višini 3,3  milijarde EUR (25) v končnem zaključnem računu lahko pridemo do zaključka, da je skupni znesek vnaprej vračunanih stroškov v končni konsolidirani bilanci stanja naveden pošteno.

UGOTOVITVE SODIŠČA

PRAVILNOST TRANSAKCIJ: ČEPRAV NAŠA OCENJENA STOPNJA NAPAKE OSTAJA POMEMBNA, SO BILE NA NEKATERIH PODROČJIH IZBOLJŠAVE

| 1.19 | Sodišče preučuje prihodke in porabo EU, da oceni, ali sta v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. Rezultate svoje revizije prihodkov predstavlja v poglavju 4, odhodkov pa v poglavjih 5 do 9 (glej
  sliko 1.2
  ).






  (a) | V prihodkih ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 4.22); |
| --- | --- | --- |

1.19

Sodišče preučuje prihodke in porabo EU, da oceni, ali sta v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi. Rezultate svoje revizije prihodkov predstavlja v poglavju 4, odhodkov pa v poglavjih 5 do 9 (glej
  sliko 1.2
  ).

(a)

V prihodkih ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 4.22);

| (b) | pri odhodkih pa še naprej odkrivamo pomembno stopnjo napake. Ocenjena stopnja napake za odhodke je bila 3,8  %, kar je manj kot v letu 2014 (4,4  %) (glej
  sliko 1.2
  ).






  (i) | Pri porabi v okviru razdelka 5 večletnega finančnega okvira (uprava) ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 9.16). |
| --- | --- | --- |

(b)

pri odhodkih pa še naprej odkrivamo pomembno stopnjo napake. Ocenjena stopnja napake za odhodke je bila 3,8  %, kar je manj kot v letu 2014 (4,4  %) (glej
  sliko 1.2
  ).

(i)

Pri porabi v okviru razdelka 5 večletnega finančnega okvira (uprava) ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 9.16).

| (ii) | Na operativno porabo je vplivala pomembna napaka (glej odstavke 5.35 in 5.36, 6.76 in 6.77, 7.64 in 7.65 ter 8.33 in 8.34). Na odhodke, ki jih povzroča povračilo stroškov, so vplivale veliko višje stopnje napake (glej odstavek 1.22). |
| --- | --- |

(ii)

Na operativno porabo je vplivala pomembna napaka (glej odstavke 5.35 in 5.36, 6.76 in 6.77, 7.64 in 7.65 ter 8.33 in 8.34). Na odhodke, ki jih povzroča povračilo stroškov, so vplivale veliko višje stopnje napake (glej odstavek 1.22).

Slika 1.2 –   Povzetek rezultatov revizije pravilnosti transakcij za leto 2015

| Poglavje letnega poročila | Razdelki večletnega finančnega okvira | Revidirane transakcije



  (v milijardah EUR) | Ocenjena stopnja napake za leto 2015


  (%) | Interval zaupanja


  (%) | Ocenjena stopnja napake za leto 2014


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spodnja meja napake (LEL) | Zgornja meja napake (UEL) |
| 5. | Konkurenčnost |

Poglavje letnega poročila

Razdelki večletnega finančnega okvira

Revidirane transakcije

(v milijardah EUR)

Ocenjena stopnja napake za leto 2015

(%)

Interval zaupanja

(%)

Ocenjena stopnja napake za leto 2014

(%)

Spodnja meja napake (LEL)

Zgornja meja napake (UEL)

5.

Konkurenčnost

Razdelek 1a

14,5

4,4

2,0

6,7

5,6

| 6. | Kohezija |
| --- | --- |

6.

Kohezija

Razdelek 1b

53,9

5,2

2,8

7,6

5,7

| 7. | Naravni viri |
| --- | --- |

7.

Naravni viri

Razdelek 2

58,6

2,9

1,7

4,2

3,6  (39)

| 8. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

8.

Evropa v svetu

Razdelek 4

6,9

2,8

1,0

4,6

2,7

| 9. | Uprava |
| --- | --- |

9.

Uprava

Razdelek 5

9,0

0,6

0,0

1,2

0,5

Drugo (38)

Razdelki 3, 6 in drugo

3,0

—

—

—

—

Skupaj

145,9

3,8

2,7

4,8

4,4
   (39)

Prihodki

153,8

0

0

0

0

UGOTOVITVE SODIŠČA

Naši revizijski rezultati za leto 2015 kažejo sliko, ki je na splošno podobna kot v zadnjih letih

| 1.20 | Naša skupna ocenjena stopnja napake se je v zadnjih letih sicer izboljšala, vendar še naprej bistveno presega našo referenčno vrednost za pomembnost (glej
  sliko 1.3
  ). |
| --- | --- |

1.20

Naša skupna ocenjena stopnja napake se je v zadnjih letih sicer izboljšala, vendar še naprej bistveno presega našo referenčno vrednost za pomembnost (glej
  sliko 1.3
  ).

Slika 1.3 –   Ocenjena stopnja napake (2013–2015)

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče (glej
  sliko 1.2
  ).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Povračilo stroškov je povezano z višjimi stopnjami napake

| 1.21 | V porabi EU prevladujeta dve vrsti odhodkovnih programov: razlike med podlagama za plačilo (povračilo stroškov in pravice) pojasnjujejo velik del razlik v ocenjeni stopnji napake. |
| --- | --- |

1.21

V porabi EU prevladujeta dve vrsti odhodkovnih programov: razlike med podlagama za plačilo (povračilo stroškov in pravice) pojasnjujejo velik del razlik v ocenjeni stopnji napake.

1.21

| — | Povračilo stroškov: pri tem EU povrne upravičene stroške za upravičene dejavnosti. Te dejavnosti vključujejo raziskovalne projekte (poglavje 5), programe usposabljanja (poglavje 6), projekte regionalnega razvoja in razvoja podeželja (poglavji 6 in 7) ter razvojne projekte (poglavje 8). V okviru teh shem morajo upravičenci zagotoviti informacije, ki utemeljujejo njihovo trditev, da so vključeni v dejavnost, upravičeno do podpore, in da so imeli stroške, za katere so upravičeni prejeti povračilo. Zahteva, da so zagotovljene informacije točne, ima za posledico zapletenost pravil za upravičenost (o tem, za kaj je mogoče zahtevati povračilo) in formalnih zahtev (kako naj stroški nastanejo, npr. z javnim naročanjem ali v skladu s pravili o državni pomoči). |
| --- | --- |

—

Povračilo stroškov: pri tem EU povrne upravičene stroške za upravičene dejavnosti. Te dejavnosti vključujejo raziskovalne projekte (poglavje 5), programe usposabljanja (poglavje 6), projekte regionalnega razvoja in razvoja podeželja (poglavji 6 in 7) ter razvojne projekte (poglavje 8). V okviru teh shem morajo upravičenci zagotoviti informacije, ki utemeljujejo njihovo trditev, da so vključeni v dejavnost, upravičeno do podpore, in da so imeli stroške, za katere so upravičeni prejeti povračilo. Zahteva, da so zagotovljene informacije točne, ima za posledico zapletenost pravil za upravičenost (o tem, za kaj je mogoče zahtevati povračilo) in formalnih zahtev (kako naj stroški nastanejo, npr. z javnim naročanjem ali v skladu s pravili o državni pomoči).

Komisija meni, da je vpliv zapletenih pravil za upravičenost, na katera se sklicuje Sodišče, bistveno manjši, kadar se uporabijo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov.

| — | Pravice: pri tem plačilo temelji na izpolnjevanju določenih pogojev. Ti programi vključujejo štipendije za študente in raziskovalce (poglavje 5), proračunsko podporo (26) (poglavje 8) ter plače in pokojnine (poglavje 9). Neposredna pomoč za kmete (poglavje 7) temelji na pravicah in se izračuna na podlagi informacij, ki jih potrdijo ali prijavijo kmetje. Tveganje, ki je povezano s potencialno nepravilnimi izjavami, močno blaži to, da se od upravičencev pričakuje enostavnejše informacije, ki jih je mogoče v veliki meri preveriti pred plačilom, na primer s primerjavami s podatkovnimi zbirkami in ortografskimi posnetki. |
| --- | --- |

—

Pravice: pri tem plačilo temelji na izpolnjevanju določenih pogojev. Ti programi vključujejo štipendije za študente in raziskovalce (poglavje 5), proračunsko podporo (26) (poglavje 8) ter plače in pokojnine (poglavje 9). Neposredna pomoč za kmete (poglavje 7) temelji na pravicah in se izračuna na podlagi informacij, ki jih potrdijo ali prijavijo kmetje. Tveganje, ki je povezano s potencialno nepravilnimi izjavami, močno blaži to, da se od upravičencev pričakuje enostavnejše informacije, ki jih je mogoče v veliki meri preveriti pred plačilom, na primer s primerjavami s podatkovnimi zbirkami in ortografskimi posnetki.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.22 | Med napakami, ugotovljenimi za leto 2015, prevladujejo napake v zvezi z upravičenostjo v okviru shem na podlagi povračila stroškov. |
| --- | --- |

1.22

Med napakami, ugotovljenimi za leto 2015, prevladujejo napake v zvezi z upravičenostjo v okviru shem na podlagi povračila stroškov.

| (a) | Ocenjena stopnja napake za odhodke za povračilo stroškov je 5,2  % (leta 2014: 5,5  %). Značilne napake na tem področju vključujejo:






  — | neupravičene stroške v zahtevkih za povračilo stroškov, |
| --- | --- | --- |

(a)

Ocenjena stopnja napake za odhodke za povračilo stroškov je 5,2  % (leta 2014: 5,5  %). Značilne napake na tem področju vključujejo:

—

neupravičene stroške v zahtevkih za povračilo stroškov,

| — | neupravičene projekte, dejavnosti in upravičence, |
| --- | --- |

—

neupravičene projekte, dejavnosti in upravičence,

| — | resne kršitve pravil o javnem naročanju (27) (
  slika 1.4
  ); |
| --- | --- |

—

resne kršitve pravil o javnem naročanju (27) (
  slika 1.4
  );

| (b) | ocenjena stopnja napake za odhodke na podlagi pravic je 1,9  % (leta 2014: 2,7  %). Značilne napake na tem področju zajemajo rahlo previsoke prijave kmetijskih in poljskih površin s strani kmetov (odstavek 7.16). |
| --- | --- |

(b)

ocenjena stopnja napake za odhodke na podlagi pravic je 1,9  % (leta 2014: 2,7  %). Značilne napake na tem področju zajemajo rahlo previsoke prijave kmetijskih in poljskih površin s strani kmetov (odstavek 7.16).

Slika 1.4 –   Razčlenitev skupne ocenjene stopnje napake glede na vrsto

Image

Primerjalna vrednost za postavko Napake Komisije in posredniških organov za leto 2014 je seštevek postavk Administrativne napake na področju naravnih virov in Druge vrste napak.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.23 | Slika 1.5
  temelji na preizkušanju transakcij v zvezi s porabo EU v zadnjih dveh letih, ki smo ga opravili za letni poročili za splošni proračun in evropske razvojne sklade. Na splošno velja, da čim večja je zapletenost informacij, zahtevanih od upravičencev, tem večje je tveganje napake. |
| --- | --- |

1.23

Slika 1.5
  temelji na preizkušanju transakcij v zvezi s porabo EU v zadnjih dveh letih, ki smo ga opravili za letni poročili za splošni proračun in evropske razvojne sklade. Na splošno velja, da čim večja je zapletenost informacij, zahtevanih od upravičencev, tem večje je tveganje napake.

Slika 1.5 –   Povezava med podlago za plačilo in ocenjeno stopnjo napake v transakcijah EU (2014–2015)

Image

| (1) | Povračila v okviru razdelka Evropa v svetu vključujejo večdonatorske projekte, ki imajo v praksi veliko lastnosti porabe na podlagi pravic in pri katerih so stopnje napake nižje. |
| --- | --- |

(1)

Povračila v okviru razdelka Evropa v svetu vključujejo večdonatorske projekte, ki imajo v praksi veliko lastnosti porabe na podlagi pravic in pri katerih so stopnje napake nižje.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.24 | Analizirali smo tudi druge dejavnike tveganja in njihovo povezavo z ocenjeno stopnjo napake. Ugotovili smo, da pri porabi v okviru neposrednega upravljanja na stopnjo napake bistveno vplivata dva dejavnika. |
| --- | --- |

1.24

Analizirali smo tudi druge dejavnike tveganja in njihovo povezavo z ocenjeno stopnjo napake. Ugotovili smo, da pri porabi v okviru neposrednega upravljanja na stopnjo napake bistveno vplivata dva dejavnika.

| — | Na področjih, za katera pravila določajo, da je treba pred izplačilom izvesti revizijo ali inšpekcijski pregled, na splošno ugotavljamo nižjo stopnjo napake. |
| --- | --- |

—

Na področjih, za katera pravila določajo, da je treba pred izplačilom izvesti revizijo ali inšpekcijski pregled, na splošno ugotavljamo nižjo stopnjo napake.

| — | Povračila projektom, pri katerih sodeluje več partnerjev (npr. konzorciji), imajo višje stopnje napake kot povračila enemu samemu upravičencu. |
| --- | --- |

—

Povračila projektom, pri katerih sodeluje več partnerjev (npr. konzorciji), imajo višje stopnje napake kot povračila enemu samemu upravičencu.

Način upravljanja nima velikega vpliva na stopnje napake

| 1.25 | Na stopnjo napake na različnih področjih porabe vpliva različnost vzorcev tveganja za sheme na podlagi povračila stroškov in sheme na podlagi pravic, ne pa načini upravljanja (28). Ocenjena stopnja napake kaže veliko močnejšo povezavo s podlago za plačilo kot z načinom upravljanja. Najvišje stopnje napake smo v zadnjih dveh letih našli na področjih konkurenčnosti (ki ga neposredno upravlja Komisija in posredno pooblaščeni subjekti) in kohezije (zanjo se uporablja deljeno upravljanje). Na obeh področjih pri porabi prevladujejo sheme na podlagi povračila stroškov (glej
  sliko 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.25

Na stopnjo napake na različnih področjih porabe vpliva različnost vzorcev tveganja za sheme na podlagi povračila stroškov in sheme na podlagi pravic, ne pa načini upravljanja (28). Ocenjena stopnja napake kaže veliko močnejšo povezavo s podlago za plačilo kot z načinom upravljanja. Najvišje stopnje napake smo v zadnjih dveh letih našli na področjih konkurenčnosti (ki ga neposredno upravlja Komisija in posredno pooblaščeni subjekti) in kohezije (zanjo se uporablja deljeno upravljanje). Na obeh področjih pri porabi prevladujejo sheme na podlagi povračila stroškov (glej
  sliko 1.6
  ).

Slika 1.6 –   Povprečna ocenjena stopnja napake po načinu upravljanja in po podlagi za plačilo (2014–2015) (1)

Image

| (1) | Na obeh straneh diagrama je prikazan enak znesek odhodkov. Na levi strani je poraba razdeljena glede na način upravljanja. Iz tega je razvidno, da se za veliko večino operativne porabe uporablja deljeno upravljanje. Na desni strani je poraba prikazana glede na podlago za plačilo. Iz tega je razvidno, da je poraba na podlagi povračila stroškov bistveno večja kot poraba na podlagi pravic. Položaj pravokotnikov na navpični osi prikazuje ocenjeno stopnjo napake za obe strani. To kaže na omejenost učinka, ki ga ima način upravljanja, in bistven učinek, ki ga ima podlaga za plačilo. |
| --- | --- |

(1)

Na obeh straneh diagrama je prikazan enak znesek odhodkov. Na levi strani je poraba razdeljena glede na način upravljanja. Iz tega je razvidno, da se za veliko večino operativne porabe uporablja deljeno upravljanje. Na desni strani je poraba prikazana glede na podlago za plačilo. Iz tega je razvidno, da je poraba na podlagi povračila stroškov bistveno večja kot poraba na podlagi pravic. Položaj pravokotnikov na navpični osi prikazuje ocenjeno stopnjo napake za obe strani. To kaže na omejenost učinka, ki ga ima način upravljanja, in bistven učinek, ki ga ima podlaga za plačilo.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Rezultati na posameznih področjih porabe kažejo značilne vzorce napak

| 1.26 | Kot je prikazano na
  sliki 1.7
  , je k naši ocenjeni stopnji napake za leto 2015 največ prispevalo področje kohezije, sledila pa so mu področja naravni viri, konkurenčnost in Evropa v svetu. Ta porazdelitev je skladna z našimi ugotovitvami za leto 2014. |
| --- | --- |

1.26

Kot je prikazano na
  sliki 1.7
  , je k naši ocenjeni stopnji napake za leto 2015 največ prispevalo področje kohezije, sledila pa so mu področja naravni viri, konkurenčnost in Evropa v svetu. Ta porazdelitev je skladna z našimi ugotovitvami za leto 2014.

| 1.26 | Komisija se strinja z oceno Sodišča glede napak in bo ustrezno ukrepala, da se zaščiti proračun EU. |
| --- | --- |

1.26

Slika 1.7 –   Prispevek različnih razdelkov večletnega finančnega okvira k skupni ocenjeni stopnji napake (2015)

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.27 | Konkurenčnost (poglavje 5): ocenjena stopnja napake znaša 4,4  %, kar je manj od rezultatov v letu 2014 (5,6  %). Veliko odhodkov je izvršenih na podlagi povračila stroškov. Napake pri njih so v bistvu odraz različnih kategorij neupravičenih stroškov (zlasti stroškov dela, drugih neposrednih stroškov in posrednih stroškov). |
| --- | --- |

1.27

Konkurenčnost (poglavje 5): ocenjena stopnja napake znaša 4,4  %, kar je manj od rezultatov v letu 2014 (5,6  %). Veliko odhodkov je izvršenih na podlagi povračila stroškov. Napake pri njih so v bistvu odraz različnih kategorij neupravičenih stroškov (zlasti stroškov dela, drugih neposrednih stroškov in posrednih stroškov).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 1.28 | Kohezija (poglavje 6): ocenjena stopnja napake znaša 5,2  %, kar je manj kot rezultati v letu 2014 (5,7  %). Skoraj vsa poraba na tem področju so povračila stroškov. Neupravičeni stroški v izjavah o odhodkih in neupravičeni projekti pomenijo tri četrtine napake. Resne kršitve pravil o javnem naročanju predstavljajo sedmino celote (leta 2014 polovico). |
| --- | --- |

1.28

Kohezija (poglavje 6): ocenjena stopnja napake znaša 5,2  %, kar je manj kot rezultati v letu 2014 (5,7  %). Skoraj vsa poraba na tem področju so povračila stroškov. Neupravičeni stroški v izjavah o odhodkih in neupravičeni projekti pomenijo tri četrtine napake. Resne kršitve pravil o javnem naročanju predstavljajo sedmino celote (leta 2014 polovico).

| 1.28 | Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavka 6.11 in 6.76. |
| --- | --- |

1.28

| 1.29 | Naravni viri (poglavje 7): ocenjena stopnja napake znaša 2,9  %, kar je podobno kot v letu 2014 (3,6  %) (29). Več kot tri četrtine odhodkov na tem področju se porabijo za Evropski kmetijski jamstveni sklad, napak pa je manj (2,2  %) kot na področju razvoja podeželja (5,3  %), za katerega že dolgo odkrivamo višje stopnje napake pri porabi za naložbe (pri kateri so kmetijska gospodarstva subvencionirana na podlagi povračila upravičene porabe). Skoraj dve tretjini odhodkov razdelka 2 večletnega finančnega okvira predstavlja neposredna podpora kmetom, vezana na površino. Posledično so previsoki zahtevki za kmetijske površine največ prispevali k ocenjeni stopnji napake (več kot polovico). Petino so prispevale napake v zvezi z neupravičenimi upravičenci, dejavnostmi ali odhodki. Kršitve pravil o javnem naročanju so se povečale v primerjavi s stopnjo, ugotovljeno za leto 2014. |
| --- | --- |

1.29

Naravni viri (poglavje 7): ocenjena stopnja napake znaša 2,9  %, kar je podobno kot v letu 2014 (3,6  %) (29). Več kot tri četrtine odhodkov na tem področju se porabijo za Evropski kmetijski jamstveni sklad, napak pa je manj (2,2  %) kot na področju razvoja podeželja (5,3  %), za katerega že dolgo odkrivamo višje stopnje napake pri porabi za naložbe (pri kateri so kmetijska gospodarstva subvencionirana na podlagi povračila upravičene porabe). Skoraj dve tretjini odhodkov razdelka 2 večletnega finančnega okvira predstavlja neposredna podpora kmetom, vezana na površino. Posledično so previsoki zahtevki za kmetijske površine največ prispevali k ocenjeni stopnji napake (več kot polovico). Petino so prispevale napake v zvezi z neupravičenimi upravičenci, dejavnostmi ali odhodki. Kršitve pravil o javnem naročanju so se povečale v primerjavi s stopnjo, ugotovljeno za leto 2014.

| 1.29 | Nižja stopnja napak za Evropski kmetijski jamstveni sklad odraža učinkovitost integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, zlasti pa identifikacijskega sistema za zemljišča, če se ustrezno izvaja, pri preprečevanju napak od samega začetka postopka. Komisija meni, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem kot celota zanesljiv sistem za upravljanje odhodkov skupne kmetijske politike (glej odstavke 7.16 do 7.18).

  Višja stopnja napake na področju razvoja podeželja je deloma posledica zapletenosti pravil, ki urejajo nekatere ukrepe. Čeprav je stopnja napake na področju razvoja podeželja nad pragom pomembnosti, se je v zadnjih letih znižala. |
| --- | --- |

1.29

Višja stopnja napake na področju razvoja podeželja je deloma posledica zapletenosti pravil, ki urejajo nekatere ukrepe. Čeprav je stopnja napake na področju razvoja podeželja nad pragom pomembnosti, se je v zadnjih letih znižala.

| 1.30 | Evropa v svetu (poglavje 8): ocenjena stopnja napake znaša 2,8  %, kar je blizu rezultatov v letu 2014 (2,7  %). Dve tretjini celote sta posledica potrditev Komisije v primerih, ko gradnje, storitve ali blago niso bili izvršeni oz. dobavljeni, in tega, da je povrnila neupravičene stroške. |
| --- | --- |

1.30

Evropa v svetu (poglavje 8): ocenjena stopnja napake znaša 2,8  %, kar je blizu rezultatov v letu 2014 (2,7  %). Dve tretjini celote sta posledica potrditev Komisije v primerih, ko gradnje, storitve ali blago niso bili izvršeni oz. dobavljeni, in tega, da je povrnila neupravičene stroške.

| 1.31 | Uprava (poglavje 9): ocenjena stopnja napake znaša 0,6  %, kar je blizu rezultatov v letu 2014 (0,5  %). Večina sredstev na tem področju se porabi za plače, pokojnine in nadomestila, ki jih plačujejo institucije in agencije EU. Večina napake na tem področju je posledica majhnega števila napak pri nadomestilih, ki pa skupaj niso pomembne. |
| --- | --- |

1.31

Uprava (poglavje 9): ocenjena stopnja napake znaša 0,6  %, kar je blizu rezultatov v letu 2014 (0,5  %). Večina sredstev na tem področju se porabi za plače, pokojnine in nadomestila, ki jih plačujejo institucije in agencije EU. Večina napake na tem področju je posledica majhnega števila napak pri nadomestilih, ki pa skupaj niso pomembne.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.32 | Za druga področja porabe, tudi za razdelek 3 večletnega finančnega okvira, stopenj napake ne ocenimo (glej poglavje 8). Skupni odhodki na teh področjih, ki jih zajema naša izjava o zanesljivosti, so znašali 3 milijarde EUR (2,1  % porabe, ki jo je zajela naša revizija). Delo, opravljeno v zvezi s temi področji, še naprej prispeva k našim splošnim zaključkom za leto 2015. |
| --- | --- |

1.32

Za druga področja porabe, tudi za razdelek 3 večletnega finančnega okvira, stopenj napake ne ocenimo (glej poglavje 8). Skupni odhodki na teh področjih, ki jih zajema naša izjava o zanesljivosti, so znašali 3 milijarde EUR (2,1  % porabe, ki jo je zajela naša revizija). Delo, opravljeno v zvezi s temi področji, še naprej prispeva k našim splošnim zaključkom za leto 2015.

| 1.33 | Ocenjena stopnja napake za odhodke v okviru deljenega upravljanja kot celoto je leta 2015 znašala 4,0  % (leta 2014: 4,6  %), za vse druge vrste operativnih odhodkov (30) pa 3,9  % (leta 2014: 4,6  %). Ocenjena stopnja napake za upravne odhodke je znašala 0,6  % (leta 2014: 0,5  %). |
| --- | --- |

1.33

Ocenjena stopnja napake za odhodke v okviru deljenega upravljanja kot celoto je leta 2015 znašala 4,0  % (leta 2014: 4,6  %), za vse druge vrste operativnih odhodkov (30) pa 3,9  % (leta 2014: 4,6  %). Ocenjena stopnja napake za upravne odhodke je znašala 0,6  % (leta 2014: 0,5  %).

Komisija je v zaporednih dokumentih močno povečala ocene stopenj napake ...

| 1.34 | Vsak generalni direktorat Komisije pripravi letno poročilo dejavnostih, ki vsebuje izjavo, v kateri generalni direktor daje zagotovilo, da poročilo pravilno prikazuje finančne informacije in da so transakcije, za katere je odgovoren, zakonite in pravilne. Poročila zajemajo tudi opis doseganja ključnih ciljev politik (ta je obravnavan v poglavju 3) in poročilo generalnega direktorja o upravljanju komisarjem. Leta 2015 je Komisija poenostavila strukturo letnih poročil o dejavnostih in dala generalnim direktoratom več manevrskega prostora pri njihovi predstavitvi. |
| --- | --- |

1.34

Vsak generalni direktorat Komisije pripravi letno poročilo dejavnostih, ki vsebuje izjavo, v kateri generalni direktor daje zagotovilo, da poročilo pravilno prikazuje finančne informacije in da so transakcije, za katere je odgovoren, zakonite in pravilne. Poročila zajemajo tudi opis doseganja ključnih ciljev politik (ta je obravnavan v poglavju 3) in poročilo generalnega direktorja o upravljanju komisarjem. Leta 2015 je Komisija poenostavila strukturo letnih poročil o dejavnostih in dala generalnim direktoratom več manevrskega prostora pri njihovi predstavitvi.

Slika 1.8 –   Revizijski rezultati Evropskega računskega sodišča za leto 2015 v primerjavi z ocenjenimi zneski, pri katerih ob plačilu obstaja tveganje, ter popravno zmogljivostjo iz poročila o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU za leto 2015 in letnih poročil o dejavnostih

| Poglavje letnega poročila
   (40) | Ocenjena stopnja napake (%) | Interval zaupanja


  (%) | | Letna poročila Komisije o dejavnostih – generalni direktorat


   (42)
   (43) | Bruto finančna izpostavljenost pri plačilih, o kateri so poročali generalni direktorati
   (44)


  (%) | | Prilagojena finančna izpostavljenost Komisije
   (44)


  (%)


  (glej odstavek 1.35) | Popravna zmogljivost Komisije


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spodnja meja napake (LEL) | Zgornja meja napake (UEL) | Najnižja vrednost | Najvišja vrednost | Najnižja vrednost | Najvišja vrednost |
| Poglavje 5 – Konkurenčnost | 4,4 | 2,0 | 6,7 | | CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD in TAXUD | 1,2 | 1,4 | | 1,9 | 2,2 | 0,9 |
| Poglavje 6 — Kohezija | 5,2 | 2,8 | 7,6 | EMPL in REGIO | 2,5 | 4,3 | 2,9 | 5,1 | 1,6 –2,7
   (46) |
| Poglavje 7 – Naravni viri | 2,9 | 1,7 | 4,2 | AGRI, CLIMA, ENV, MARE in SANTE | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,9 |
| Evropa v svetu in ERS (41) | 3,1 | 1,7 | 4,5 | AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE | 2,2 | 2,3 | 2,6 | 2,7 | 0,6 |
| Poglavje 9 – Uprava | 0,6 | 0,0 | 1,2 | Uprava (45) | 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,4 | 0,0 |
| Vir: Evropsko računsko sodišče. | Vir: letna poročila Komisije o dejavnostih. | Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil GD Budget. |

Poglavje letnega poročila
   (40)

Ocenjena stopnja napake (%)

Interval zaupanja

(%)

Letna poročila Komisije o dejavnostih – generalni direktorat

(42)
   (43)

Bruto finančna izpostavljenost pri plačilih, o kateri so poročali generalni direktorati
   (44)

(%)

Prilagojena finančna izpostavljenost Komisije
   (44)

(%)

(glej odstavek 1.35)

Popravna zmogljivost Komisije

(%)

Spodnja meja napake (LEL)

Zgornja meja napake (UEL)

Najnižja vrednost

Najvišja vrednost

Najnižja vrednost

Najvišja vrednost

Poglavje 5 – Konkurenčnost

4,4

2,0

6,7

CONNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, MOVE, REA, RTD in TAXUD

1,2

1,4

1,9

2,2

0,9

Poglavje 6 — Kohezija

5,2

2,8

7,6

EMPL in REGIO

2,5

4,3

2,9

5,1

1,6 –2,7
   (46)

Poglavje 7 – Naravni viri

2,9

1,7

4,2

AGRI, CLIMA, ENV, MARE in SANTE

2,0

2,0

2,0

2,0

1,9

Evropa v svetu in ERS (41)

3,1

1,7

4,5

AGRI, DEVCO (41), EACEA, ECFIN, ECHO, EMPL, FPI, HOME, NEAR, REGIO, TRADE

2,2

2,3

2,6

2,7

0,6

Poglavje 9 – Uprava

0,6

0,0

1,2

Uprava (45)

0,3

0,4

0,3

0,4

0,0

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Vir: letna poročila Komisije o dejavnostih.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil GD Budget.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 1.35 | Komisija poroča o treh sklopih ocenjenih stopenj napake:






  — | o prvotnih ocenah, ki so ji jih sporočili telesa in organi, vzpostavljeni v okviru sektorske zakonodaje (31), in drugi subjekti (Sodišče je ocene dobilo na voljo aprila in maja), |
| --- | --- | --- |

1.35

Komisija poroča o treh sklopih ocenjenih stopenj napake:

—

o prvotnih ocenah, ki so ji jih sporočili telesa in organi, vzpostavljeni v okviru sektorske zakonodaje (31), in drugi subjekti (Sodišče je ocene dobilo na voljo aprila in maja),

| — | o ocenah (ki so v nekaterih primerih bistveno višje (32)) iz letnih poročil o dejavnostih, prilagojenih na podlagi ocene, ki jo je Komisija opravila za razpoložljive informacije (tudi te smo dobili na voljo aprila in maja), |
| --- | --- |

—

o ocenah (ki so v nekaterih primerih bistveno višje (32)) iz letnih poročil o dejavnostih, prilagojenih na podlagi ocene, ki jo je Komisija opravila za razpoložljive informacije (tudi te smo dobili na voljo aprila in maja),

| — | o prilagojenih številkah, ki so bile julija 2016 objavljene v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU in pri katerih se upoštevajo razlike med denarnimi tokovi in obračuni. |
| --- | --- |

—

o prilagojenih številkah, ki so bile julija 2016 objavljene v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU in pri katerih se upoštevajo razlike med denarnimi tokovi in obračuni.

Naša ocenjena stopnja napake temelji na preučitvi statističnega vzorca vmesnih in končnih plačil ter obračunov (glej
  sliko 1.8
  ). Za razliko od organov ZDA, ki upravljajo zvezna sredstva (glej
  Prilogo 1.2
  ), Evropski komisiji ni treba pripraviti lastne statistično veljavne ocene stopnje napake.

| 1.35 | Komisija se je odločila, da ocene za Letno poročilo o upravljanju in izvrševanju prilagodi, da bi bile bolj primerljive s stopnjo napake, ki jo je ocenilo sodišče.

  Komisija meni, da sklic na statistično metodologijo, ki jo uporabljajo „organi ZDA, ki upravljajo zvezna sredstva“, ni ustrezen za sredstva, za katere se uporablja deljeno upravljanje. Komisija se pri deljenem upravljanju ne zanaša na revizije odhodkov, ki jih opravijo njene lastne službe na ravni EU, temveč na revizijske organe v suverenih državah članicah, ki revidirajo odhodke teh držav članic, pogosto z nacionalnim sofinanciranjem. Zato Komisija meni, da za odhodke v okviru deljenega upravljanja ne bi bilo dodane vrednosti, če bi upravičenci, ki revidirajo sami sebe, pripravili oceno stopnje napake na ravni celotne EU, ki bi bila statistično veljavna.


  Komisija bo v skladu z zahtevami pravnega okvira še naprej sodelovala z revizijskimi organi držav članic in v sodelovanju z njimi opredelila statistično veljaven pristop k oceni stopnje napake na programski ravni ter takšne stopnje napak uporabila po njihovi potrditvi. Komisija s tem izvaja „načelo enotne revizije“, tako da svoje dejavnosti osredotoči na revizijo revizorjev držav članic in potrjevanje njihovega revizijskega dela. To temelji na mnenju Sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti. Ta pristop je popolnoma skladen s ciljem zmanjšanja upravnega bremena za upravičence, zmanjšuje pa tudi potrebo po revizijskih delovnih mestih na Komisiji. |
| --- | --- |

1.35

Komisija meni, da sklic na statistično metodologijo, ki jo uporabljajo „organi ZDA, ki upravljajo zvezna sredstva“, ni ustrezen za sredstva, za katere se uporablja deljeno upravljanje. Komisija se pri deljenem upravljanju ne zanaša na revizije odhodkov, ki jih opravijo njene lastne službe na ravni EU, temveč na revizijske organe v suverenih državah članicah, ki revidirajo odhodke teh držav članic, pogosto z nacionalnim sofinanciranjem. Zato Komisija meni, da za odhodke v okviru deljenega upravljanja ne bi bilo dodane vrednosti, če bi upravičenci, ki revidirajo sami sebe, pripravili oceno stopnje napake na ravni celotne EU, ki bi bila statistično veljavna.

Komisija bo v skladu z zahtevami pravnega okvira še naprej sodelovala z revizijskimi organi držav članic in v sodelovanju z njimi opredelila statistično veljaven pristop k oceni stopnje napake na programski ravni ter takšne stopnje napak uporabila po njihovi potrditvi. Komisija s tem izvaja „načelo enotne revizije“, tako da svoje dejavnosti osredotoči na revizijo revizorjev držav članic in potrjevanje njihovega revizijskega dela. To temelji na mnenju Sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti. Ta pristop je popolnoma skladen s ciljem zmanjšanja upravnega bremena za upravičence, zmanjšuje pa tudi potrebo po revizijskih delovnih mestih na Komisiji.

| 1.36 | Finančna uredba zahteva, da svoja predhodna opažanja posredujemo Komisiji na datum, ko mora Komisija podpisati zbirno poročilo. Letos nam je Komisija svoje letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU in zbirno poročilo za leto 2015 poslala 5. julija 2016, na datum našega razčiščevalnega sestanka. Zato v to poročilo nismo vključili vsebinskih pripomb o zbirnem poročilu (ki je letos del letnega poročila o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU). Zbirno poročilo in letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU nista del računovodskih izkazov in o njuni vsebini ne dajemo nobenega zagotovila. |
| --- | --- |

1.36

Finančna uredba zahteva, da svoja predhodna opažanja posredujemo Komisiji na datum, ko mora Komisija podpisati zbirno poročilo. Letos nam je Komisija svoje letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU in zbirno poročilo za leto 2015 poslala 5. julija 2016, na datum našega razčiščevalnega sestanka. Zato v to poročilo nismo vključili vsebinskih pripomb o zbirnem poročilu (ki je letos del letnega poročila o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU). Zbirno poročilo in letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU nista del računovodskih izkazov in o njuni vsebini ne dajemo nobenega zagotovila.

... izračun popravne zmogljivosti pa za Komisijo ostaja izziv

| 1.37 | Od leta 2014 generalni direktorati predstavljajo svojo oceno stopnje napake skupaj s svojo oceno popravne zmogljivosti v prihodnosti. Komisija to opredeljuje kot konservativno oceno zneska odhodkov, pri katerih so bile kršene veljavne regulativne in pogodbene določbe in ki jih bo generalni direktorat ugotovil in popravil s pregledi, opravljenimi po odobritvi plačila (33). |
| --- | --- |

1.37

Od leta 2014 generalni direktorati predstavljajo svojo oceno stopnje napake skupaj s svojo oceno popravne zmogljivosti v prihodnosti. Komisija to opredeljuje kot konservativno oceno zneska odhodkov, pri katerih so bile kršene veljavne regulativne in pogodbene določbe in ki jih bo generalni direktorat ugotovil in popravil s pregledi, opravljenimi po odobritvi plačila (33).

| 1.38 | GD BUDG za izračun popravne zmogljivosti posreduje generalnim direktorjem podatke o povprečnem znesku izterjav in finančnih popravkov od leta 2009, kakor je evidentiran v zaključnem računu (34). Od 48 generalnih direktoratov in izvajalskih agencij jih je 29 ustrezno prilagodilo ta znesek, da bi predstavili konservativnejšo oceno, zlasti z odstranitvijo predhodnih in drugih nerelevantnih popravkov in izterjav ter enkratnih dogodkov (35) ali z izbiro drugačne podlage (36). Komisija v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU na tej podlagi ocenjuje, da bodo popravki v prihodnosti, ki bodo vplivali na porabo za leto 2015, znašali 2,1  milijarde EUR (2014: 2,7  milijarde EUR). Komisija je zagotovila tudi višjo oceno morebitnih popravkov v prihodnosti v višini 2,7  milijarde EUR. |
| --- | --- |

1.38

GD BUDG za izračun popravne zmogljivosti posreduje generalnim direktorjem podatke o povprečnem znesku izterjav in finančnih popravkov od leta 2009, kakor je evidentiran v zaključnem računu (34). Od 48 generalnih direktoratov in izvajalskih agencij jih je 29 ustrezno prilagodilo ta znesek, da bi predstavili konservativnejšo oceno, zlasti z odstranitvijo predhodnih in drugih nerelevantnih popravkov in izterjav ter enkratnih dogodkov (35) ali z izbiro drugačne podlage (36). Komisija v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU na tej podlagi ocenjuje, da bodo popravki v prihodnosti, ki bodo vplivali na porabo za leto 2015, znašali 2,1  milijarde EUR (2014: 2,7  milijarde EUR). Komisija je zagotovila tudi višjo oceno morebitnih popravkov v prihodnosti v višini 2,7  milijarde EUR.

| 1.38 | Komisija je v svojem Letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju navedla oceno popravkov v prihodnosti, ki znaša med 2,1 in 2,7  milijarde EUR. Za oceno obeh zneskov je bil uporabljen konservativni pristop. |
| --- | --- |

1.38

| 1.39 | V dokumentu Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza za leto 2015 se poroča, da skupni izvedeni finančni popravki in izterjave znašajo 3,9  milijarde EUR. Enako kot v prejšnjih letih je znesek, evidentiran v zaključnem računu, zajemal številne ukrepe, ki so se uporabljali pred in po tem, ko je Komisija izvršila (ali sprejela) odhodke. Na
  sliki 1.9
  je prikazana naša klasifikacija popravkov in izterjav ter njihova porazdelitev po področjih porabe. |
| --- | --- |

1.39

V dokumentu Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza za leto 2015 se poroča, da skupni izvedeni finančni popravki in izterjave znašajo 3,9  milijarde EUR. Enako kot v prejšnjih letih je znesek, evidentiran v zaključnem računu, zajemal številne ukrepe, ki so se uporabljali pred in po tem, ko je Komisija izvršila (ali sprejela) odhodke. Na
  sliki 1.9
  je prikazana naša klasifikacija popravkov in izterjav ter njihova porazdelitev po področjih porabe.

Slika 1.9 –   Klasifikacija in razporeditev popravljalnih ukrepov, izvedenih v letu 2015, po področjih porabe

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi oddelka Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza iz konsolidiranega zaključnega računa EU za leto 2015 ter s tem povezanih podatkov.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 1.40 | Leta 2015 so bili popravki in izterjave, o katerih je poročala Komisija, v vrednosti približno 1,2  milijarde EUR, narejeni „pri viru“ (uporabljeni, preden je Komisija sprejela odhodke). To predstavlja več kot četrtino skupnega zneska, sporočenega za finančne popravke in izterjave. Zato Komisija teh zneskov ni evidentirala kot odhodke: predstavljajo odbitke od zahtevanih zneskov pred odobritvijo. V okviru neposrednega in posrednega upravljanja so ti odbitki, ki se običajno evidentirajo kot izterjave, predstavljali več kot dve tretjini celotne popravljalne dejavnosti, sporočene za leto 2015. |
| --- | --- |

1.40

Leta 2015 so bili popravki in izterjave, o katerih je poročala Komisija, v vrednosti približno 1,2  milijarde EUR, narejeni „pri viru“ (uporabljeni, preden je Komisija sprejela odhodke). To predstavlja več kot četrtino skupnega zneska, sporočenega za finančne popravke in izterjave. Zato Komisija teh zneskov ni evidentirala kot odhodke: predstavljajo odbitke od zahtevanih zneskov pred odobritvijo. V okviru neposrednega in posrednega upravljanja so ti odbitki, ki se običajno evidentirajo kot izterjave, predstavljali več kot dve tretjini celotne popravljalne dejavnosti, sporočene za leto 2015.

| 1.41 | Preostanek (2,7  milijarde EUR) se je nanašal na zahtevke, ki jih je Komisija že sprejela. Od tega zneska: |
| --- | --- |

1.41

Preostanek (2,7  milijarde EUR) se je nanašal na zahtevke, ki jih je Komisija že sprejela. Od tega zneska:

| (a) | približno 1,1  milijarde EUR predstavlja prej sprejete zahtevke za povračilo za kohezijske projekte ali odhodke, ki so jih države članice umaknile, ter zamenjavo z novimi projekti ali odhodki. Ti umiki so predstavljeni skupaj z novimi projekti in odhodki ter tako tvorijo del populacije, iz katere izberemo vzorec. Ne povzročijo vrnitve sredstev v proračun EU: kot popravljalni ukrep so uspešni, če v nadomestnih projektih in odhodkih ni pomembnih napak; |
| --- | --- |

(a)

približno 1,1  milijarde EUR predstavlja prej sprejete zahtevke za povračilo za kohezijske projekte ali odhodke, ki so jih države članice umaknile, ter zamenjavo z novimi projekti ali odhodki. Ti umiki so predstavljeni skupaj z novimi projekti in odhodki ter tako tvorijo del populacije, iz katere izberemo vzorec. Ne povzročijo vrnitve sredstev v proračun EU: kot popravljalni ukrep so uspešni, če v nadomestnih projektih in odhodkih ni pomembnih napak;

| (b) | približno 1,5  milijarde EUR se nanaša odločbe o skladnosti na področju kmetijstva, ki jih je Komisija evidentirala kot namenske prejemke, ki so na voljo na financiranje porabe na področju kmetijstva. Ti popravki se pogosto obračunajo pavšalno ter se nanašajo na sistemske slabosti in ne na napake na ravni končnih upravičencev. |
| --- | --- |

(b)

približno 1,5  milijarde EUR se nanaša odločbe o skladnosti na področju kmetijstva, ki jih je Komisija evidentirala kot namenske prejemke, ki so na voljo na financiranje porabe na področju kmetijstva. Ti popravki se pogosto obračunajo pavšalno ter se nanašajo na sistemske slabosti in ne na napake na ravni končnih upravičencev.

Pravočasni popravljalni ukrepi so zmanjšali našo ocenjeno stopnjo napake

| 1.42 | Sodišče si prizadeva upoštevati popravljalne ukrepe držav članic in Komisije, kadar so ti izvedeni pred plačilom ali pred našo preučitvijo. Pregleda uporabo teh popravkov (ki vključujejo izterjave od upravičencev in popravke na projektni ravni) ter, kadar je ustrezno, prilagodi količinsko opredelitev napake. Vendar je učinek popravljalnih ukrepov po posameznih področjih porabe in po posameznih popravljalnih ukrepih zelo različen. |
| --- | --- |

1.42

Sodišče si prizadeva upoštevati popravljalne ukrepe držav članic in Komisije, kadar so ti izvedeni pred plačilom ali pred našo preučitvijo. Pregleda uporabo teh popravkov (ki vključujejo izterjave od upravičencev in popravke na projektni ravni) ter, kadar je ustrezno, prilagodi količinsko opredelitev napake. Vendar je učinek popravljalnih ukrepov po posameznih področjih porabe in po posameznih popravljalnih ukrepih zelo različen.

| 1.43 | Komisija in organi držav članic so popravljalne ukrepe, ki so imeli neposreden vpliv na transakcije in so bili pomembni za naše izračune, uporabili za 16 transakcij, zajetih v vzorec leta 2015. Ti popravljalni ukrepi so zmanjšali našo ocenjeno stopnjo napake za 0,5  odstotne točke (leta 2014: 1,1 odstotne točke). Spremembe števila transakcij, na katere je to vplivalo, in učinka na našo ocenjeno stopnjo napake ne pomenijo, da je popravljalni ukrep postal bolj ali pa manj uspešen, kajti ukrepi se uporabljajo za razmeroma majhen delež našega vzorca in je zato pričakovati spremembe od enega do drugega leta. |
| --- | --- |

1.43

Komisija in organi držav članic so popravljalne ukrepe, ki so imeli neposreden vpliv na transakcije in so bili pomembni za naše izračune, uporabili za 16 transakcij, zajetih v vzorec leta 2015. Ti popravljalni ukrepi so zmanjšali našo ocenjeno stopnjo napake za 0,5  odstotne točke (leta 2014: 1,1 odstotne točke). Spremembe števila transakcij, na katere je to vplivalo, in učinka na našo ocenjeno stopnjo napake ne pomenijo, da je popravljalni ukrep postal bolj ali pa manj uspešen, kajti ukrepi se uporabljajo za razmeroma majhen delež našega vzorca in je zato pričakovati spremembe od enega do drugega leta.

SODIŠČE PRIMERE SUMA GOLJUFIJE POŠLJE EVROPSKEMU URADU ZA BOJ PROTI GOLJUFIJAM (OLAF)

| 1.44 | Primere suma goljufije, ki jih ugotovimo med svojo revizijo, posredujemo uradu OLAF v analizo in morebitno preiskavo. Sodišče ne more govoriti o posameznih primerih ali odzivu urada OLAF nanje. Vendar pa smo pri reviziji za leto 2015: |
| --- | --- |

1.44

Primere suma goljufije, ki jih ugotovimo med svojo revizijo, posredujemo uradu OLAF v analizo in morebitno preiskavo. Sodišče ne more govoriti o posameznih primerih ali odzivu urada OLAF nanje. Vendar pa smo pri reviziji za leto 2015:

| — | ocenili zakonitost in pravilnost približno 1 200 transakcij, |
| --- | --- |

—

ocenili zakonitost in pravilnost približno 1 200 transakcij,

| — | odkrili 12 primerov domnevnih goljufij (leta 2014: 22), ki smo jih posredovali uradu OLAF (37), |
| --- | --- |

—

odkrili 12 primerov domnevnih goljufij (leta 2014: 22), ki smo jih posredovali uradu OLAF (37),

| — | pri domnevnih goljufijah gre največkrat za navzkrižje interesov in umetno ustvarjanje pogojev za upravičenost do subvencije, temu pa sledijo prijave stroškov, ki ne izpolnjujejo meril upravičenosti. |
| --- | --- |

—

pri domnevnih goljufijah gre največkrat za navzkrižje interesov in umetno ustvarjanje pogojev za upravičenost do subvencije, temu pa sledijo prijave stroškov, ki ne izpolnjujejo meril upravičenosti.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

ZAKLJUČKI

| 1.45 | Ključna funkcija tega poglavja je podkrepitev revizijskega mnenja v izjavi o zanesljivosti. |
| --- | --- |

1.45

Ključna funkcija tega poglavja je podkrepitev revizijskega mnenja v izjavi o zanesljivosti.

Rezultati revizije

| 1.46 | Rezultati naše revizije sicer kažejo izboljšave na nekaterih področjih, vendar so precej skladni z rezultati iz preteklih let. |
| --- | --- |

1.46

Rezultati naše revizije sicer kažejo izboljšave na nekaterih področjih, vendar so precej skladni z rezultati iz preteklih let.

| 1.47 | Ti rezultati, prikazani na
  slikah 1.5
  in
  1.6
  , kažejo močno povezavo med podlago za plačilo in stopnjami napake. Znova ugotavljamo, da na porabo na podlagi povračila stroškov vplivajo veliko višje stopnje napake kot na porabo na podlagi pravic. |
| --- | --- |

1.47

Ti rezultati, prikazani na
  slikah 1.5
  in
  1.6
  , kažejo močno povezavo med podlago za plačilo in stopnjami napake. Znova ugotavljamo, da na porabo na podlagi povračila stroškov vplivajo veliko višje stopnje napake kot na porabo na podlagi pravic.

| 1.48 | Komisija je uvedla dodatne ukrepe za izboljšanje svojega količinskega opredeljevanja zneskov, pri katerih obstaja tveganje, in svoje popravne zmogljivosti, vendar bi bilo njeno oceno obeh elementov še mogoče izboljšati. |
| --- | --- |

1.48

Komisija je uvedla dodatne ukrepe za izboljšanje svojega količinskega opredeljevanja zneskov, pri katerih obstaja tveganje, in svoje popravne zmogljivosti, vendar bi bilo njeno oceno obeh elementov še mogoče izboljšati.

| 1.48 | Komisija je izboljšala svojo metodologijo in prilagodila podatke v Letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju proračuna EU za leto 2015, kjer je bilo to potrebno, da bi zagotovila, da so navedeni podatki konservativna ocena zneskov, pri katerih obstaja tveganje, in popravne zmogljivosti. Ob upoštevanju novega pravnega okvira za obdobje 2014–2020 bodo morda primerne nadaljnje prilagoditve metodologije. |
| --- | --- |

1.48

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

(2)  Zbirna poročila o izvrševanju proračuna zajemajo zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila.

(3)  Ti razdelki (1 do 4) so zajeti v poglavjih 5 do 8 tega letnega poročila.

(4)  82,7 milijarde EUR. Dodatne informacije so zagotovljene v odstavkih 1.21 do 1.24 našega letnega poročila za leto 2015.

(5)  Opredeljeno v členu 30(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1): „Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, ki jih institucija uporablja za izvajanje svojih dejavnosti, dajo na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najugodnejšo ceno. Načelo učinkovitosti se nanaša na najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati. Načelo uspešnosti se nanaša na doseganje zadanih specifičnih ciljev in želenih rezultatov.“

(6)  Konsolidirani zaključni račun vsebuje:

| (a) | konsolidirane računovodske izkaze, ki vključujejo bilanco stanja (v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta), izkaz poslovnega izida (v katerem so navedeni prihodki in stroški v tem letu), izkaz denarnih tokov (v katerem je prikazano, kako spremembe v računovodskih izkazih vplivajo na denarna sredstva in njihove ustreznike) in izkaz sprememb čistih sredstev ter s tem povezana pojasnila; |
| --- | --- |

(a)

konsolidirane računovodske izkaze, ki vključujejo bilanco stanja (v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta), izkaz poslovnega izida (v katerem so navedeni prihodki in stroški v tem letu), izkaz denarnih tokov (v katerem je prikazano, kako spremembe v računovodskih izkazih vplivajo na denarna sredstva in njihove ustreznike) in izkaz sprememb čistih sredstev ter s tem povezana pojasnila;

| (b) | zbirna poročila o izvrševanju proračuna, ki zajemajo prihodke in odhodke za leto ter s tem povezana pojasnila. |
| --- | --- |

(b)

zbirna poročila o izvrševanju proračuna, ki zajemajo prihodke in odhodke za leto ter s tem povezana pojasnila.

(7)  Začasni zaključni račun skupaj s predstavitveno listino računovodje smo prejeli 31. marca 2016, kar je v skladu s finančno uredbo (glej člen 147 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012) zadnji datum za predložitev teh dokumentov. Odobreni končni zaključni račun smo prejeli 12. julija, pred rokom za njegovo predložitev, ki je v skladu s členom 148 31. julij.

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012.

(9)  Glej smernico o priporočeni praksi št. 2 Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (Recommended Practice Guideline 2 „Financial Statements Discussion and Analysis“).

(10)  Na primer za razkritja v zvezi s pokojninami in drugimi prejemki zaposlenih.

(11)  Na primer z razširitvijo oddelka o obvladovanju tveganj in negotovosti.

(12)  Revizorji morajo o ključnih revizijskih zadevah poročati zaradi uvedbe mednarodnega standarda revidiranja 701 v letu 2015.

(13)  Finančni instrumenti so ukrepi, ki „imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja“. Člen 2(p) finančne uredbe o opredelitvi pojmov – Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012.

(14)  Glej odstavek 6.52 letnega poročila za leto 2014.

(15)  To so najnovejši podatki, ki so jih organi upravljanja posredovali Komisiji.

(16)  45 % neporabljenih zneskov dne 31. decembra 2014 se je nanašalo na eno državo članico (glej odstavek 2.31).

(17)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1) (uredba o EFSI).

(18)  Operacije dolžniškega portfelja zajemajo standardna posojila, jamstva in posredna jamstva. Operacije portfelja lastniških instrumentov zajemajo neposredni in posredni kapital, navidezno kapitalsko udeležbo ter podrejene dolge.

(19)  Obveznost finančnega jamstva se meri po višjem od naslednjih zneskov: znesek pričakovane izgube in prvotno priznani znesek, pri čemer se odšteje, če je ustrezno, akumulirana amortizacija prihodkov.

(20)  Vrednost pogodb, podpisanih v letu 2015, je znašala 125 milijonov EUR. Polovico tega zneska pokriva jamstvo EU. Izplačila v okviru teh pogodb so znašala 7,6 milijona EUR.

(21)  V skladu z MRSJS 35 – Konsolidirani računovodski izkazi in MRSJS 37 – Skupne ureditve.

(22)  Mednarodni računovodski standardi za javni sektor (MRSJS) so sklop računovodskih standardov, ki jih je objavil Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor, da bi ga pri pripravi računovodskih izkazov upoštevali subjekti v javnem sektorju po vsem svetu.

(23)  V skladu z odstavkom 10 MRSJS 29 je izvedeni finančni instrument finančni instrument, ki ima vse tri naslednje značilnosti: (a) njegova vrednost se spreminja glede na spremembo določene obrestne mere, cene finančnega instrumenta, cene primarnih proizvodov ali druge spremenljivke, (b) ne zahteva nobenih začetnih naložb ali zahteva začetno neto naložbo, ki je manjša, kot bi se zahtevala za druge vrste pogodb, za katere bi se pričakoval podoben odziv na spremembe tržnih dejavnikov, (c) poravna se na datum v prihodnosti.

(24)  Ti zajemajo vnaprej vračunane stroške, ki so v bilanci stanja knjiženi med obveznosti, v višini 67 milijard EUR in 39 milijard EUR, kar zmanjšuje vrednost predfinanciranja na strani sredstev v bilanci stanja.

(25)  Znižanje vnaprej vračunanih stroškov za GD REGIO v višini 4,1 milijarde EUR in zvišanje za GD EMPL v višini 0,8 milijarde EUR.

(26)  Proračunska podpora se nakazuje v splošni proračun države ali njen proračun za posebno politiko ali cilj (glej tudi odstavek 8.7).

(27)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

(28)  Neposredno upravljanje (proračun, ki ga izvršuje neposredno Evropska komisija), posredno upravljanje (izvrševanje proračuna je preneseno na partnerske države, ki niso članice EU, mednarodne organizacije itd.) ter deljeno upravljanje (proračun izvršujejo Komisija in države članice).

(29)  V rezultate za leto 2014 je vključena količinska opredelitev napak v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Leta 2014 so takšne napake prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake za razdelek 2 večletnega finančnega okvira (glej
  sliko 1.2
  ). Ko smo te napake količinsko opredelili v obdobju 2011–2014, je povprečni učinek znašal 0,4 odstotne točke za tržno in neposredno podporo ter 0,3 odstotne točke za razvoj podeželja.

(30)  V glavnem odhodki, zajeti v poglavji 5 in 8, ter deli odhodkov, zajeti v poglavji 6 in 7. Ekstrapolirana napaka za odhodke v okviru deljenega upravljanja temelji na preučitvi 580 transakcij (iz populacije v vrednosti 113 milijard EUR), ekstrapolacija za druge vrste operativnih odhodkov pa na preučitvi 318 transakcij (iz populacije v vrednosti 24 milijard EUR).

(31)  Izvajajo postopke, dogovorjene s Komisijo.

(32)  GD AGRI je na primer povprečno stopnjo napake za EKJS, ki so jo sporočile plačilne agencije, prilagodil z 0,68 % na 1,47 %, za EKSRP pa z 1,78 % na 4,99 % (glej tudi odstavke 7.53, 7.55 in 7.56).

(33)  Smernica Komisije o ključnih pojmih in opredelitvah pri ugotavljanju stopenj napake, zneskov, pri katerih obstaja tveganje, in ocen popravkov v prihodnosti.

(34)  Do leta 2014 je Komisija na prostovoljni podlagi razkrivala svoje podatke o finančnih popravkih in izterjavah v pojasnilu k zaključnemu računu. To prostovoljno razkritje je zdaj prestavila v dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza.

(35)  Na primer EACEA, Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME), Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA), GD za energetiko (ENER), GD za mobilnost in promet (MOVE), GD SANTE, GD BUDG, GD COMP in Generalni sekretariat. Naša preučitev finančnih popravkov in izterjav, evidentiranih v letu 2015, je predvsem pokazala, da so generalni direktorati vključili zneske, ki niso povezani z napakami, nepravilnostmi ali goljufijami (tj. vrnitev neporabljenega predfinanciranja), nekatere predhodne finančne popravke in izterjave pa klasificirali kot naknadne (tj. izterjave predfinanciranja, povezane z napakami, nepravilnostmi ali goljufijami ali z odbitki od zahtevkov za povračilo stroškov pred sprejetjem odhodkov). Te zadeve ne vplivajo na zaključni račun EU kot celoto, vendar imajo lahko bistveni učinek na izračun popravne zmogljivosti mnogih generalnih direktoratov.

(36)  Na primer GD REGIO in GD EMPL.

(37)  V koledarskem letu 2015 smo uradu OLAF poslali 27 primerov (v zvezi z revizijskima letoma 2014 in 2015) (leta 2014: 16). Nekateri od teh primerov so rezultat dela, ki ni povezano z izjavo o zanesljivosti.

(38)  Sodišče ne daje posebne ocene za porabo v okviru razdelkov 3 (varnost in državljanstvo) in 6 (nadomestila) večletnega finančnega okvira niti za drugo porabo (posebni instrumenti zunaj večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, kot so rezerva za nujno pomoč, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, Solidarnostni sklad Evropske unije in instrument prilagodljivosti), vendar delo na teh področjih prispeva k splošnemu zaključku o porabi za leto 2015.

(39)  Leta 2015 se je pravni okvir za skupno kmetijsko politiko spremenil, zato v preizkušanje transakcij ne vključujemo več navzkrižne skladnosti. Leta 2014 so takšne napake prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake za razdelek 2 večletnega finančnega okvira. V obdobju 2011–2014 je njihov letni prispevek k skupni ocenjeni stopnji napake znašal 0,1–0,2 odstotne točke.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

(40)  Glej opombo 1 k 
  sliki 1.2
  .

(41)  Vključno z 8., 9., 10. in 11. evropskim razvojnim skladom.

(42)  Nekateri generalni direktorati upravljajo odhodke, dodeljene za več kot en razdelek večletnega finančnega okvira (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (AGRI), Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), GD za gospodarske in finančne zadeve (ECFIN), GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO), GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (EMPL), GD za migracije in notranje zadeve (HOME), GD za regionalno in mestno politiko (REGIO) in GD za zdravje in varnost hrane (SANTE)).

(43)  Glej
  Prilogo 1.3
  za seznam kratic.

(44)  Finančna izpostavljenost je opredeljena kot odstotkovni delež odhodkov, ki morda v času plačila niso skladni z veljavnimi regulativnimi in pogodbenimi zahtevami.

(45)  GD za proračun (BUDG), GD za konkurenco (COMP), GD za prevajanje (DGT), GD za informatiko (DIGIT), Evropsko središče za politično strategijo, Evropski urad za izbor osebja (EPSO)/Evropska šola za upravo (EUSA), Eurostat, GD za človeške vire in varnost (HR), služba za notranjo revizijo, Skupno raziskovalno središče, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu (OIL), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Urad za publikacije, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic, GD za tolmačenje, Generalni sekretariat, Pravna služba.

(46)  Za področje kohezije je Komisija predstavila popravno zmogljivost v obliki razpona, pri čemer je višja vrednost temeljila na povprečnih finančnih popravkih in izterjavah v preteklosti.

PRILOGA 1.1

REVIZIJSKI PRISTOP IN METODOLOGIJA

| 1. | Revizijski pristop Sodišča je prikazan v priročniku za revizije računovodskih izkazov in skladnosti poslovanja s predpisi, ki je na voljo na našem spletišču. Za načrtovanje dela uporabljamo model zagotovil. Pri našem načrtovanju upoštevamo tveganje nastanka napak (tveganje pri delovanju) in tveganje, da napake ne bodo preprečene ali odkrite in popravljene (tveganje pri kontroliranju). |
| --- | --- |

1.

Revizijski pristop Sodišča je prikazan v priročniku za revizije računovodskih izkazov in skladnosti poslovanja s predpisi, ki je na voljo na našem spletišču. Za načrtovanje dela uporabljamo model zagotovil. Pri našem načrtovanju upoštevamo tveganje nastanka napak (tveganje pri delovanju) in tveganje, da napake ne bodo preprečene ali odkrite in popravljene (tveganje pri kontroliranju).

DEL 1 – Revizijski pristop in metodologija za zanesljivost računovodskih izkazov

| 2. | Konsolidirani zaključni račun sestavljajo:






  A. | konsolidirani računovodski izkazi in |
| --- | --- | --- |

2.

Konsolidirani zaključni račun sestavljajo:

A.

konsolidirani računovodski izkazi in

| B. | zbirna poročila o izvrševanju proračuna. |
| --- | --- |

B.

zbirna poročila o izvrševanju proračuna.

Konsolidirani zaključni račun bi moral v vseh pomembnih pogledih ustrezno predstavljati:

| — | finančni položaj Evropske unije ob koncu leta, |
| --- | --- |

—

finančni položaj Evropske unije ob koncu leta,

| — | njen poslovni izid in denarne tokove ter |
| --- | --- |

—

njen poslovni izid in denarne tokove ter

| — | spremembe čistih sredstev za končano leto. |
| --- | --- |

—

spremembe čistih sredstev za končano leto.

Naša revizija vključuje:

| (a) | vrednotenje okolja računovodskega kontroliranja; |
| --- | --- |

(a)

vrednotenje okolja računovodskega kontroliranja;

| (b) | preglede delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta; |
| --- | --- |

(b)

preglede delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta;

| (c) | analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov;

| (d) | analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov; |
| --- | --- |

(d)

analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov;

| (e) | preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke; |
| --- | --- |

(e)

preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke;

| (f) | kadar je mogoče in v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja, uporabo dela drugih revizorjev. To še zlasti velja za revizijo dejavnosti jemanja in dajanja posojil, ki jih upravlja Komisija, za katere obstajajo potrdila o zunanji reviziji. |
| --- | --- |

(f)

kadar je mogoče in v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja, uporabo dela drugih revizorjev. To še zlasti velja za revizijo dejavnosti jemanja in dajanja posojil, ki jih upravlja Komisija, za katere obstajajo potrdila o zunanji reviziji.

DEL 2 – Revizijski pristop in metodologija za pravilnost transakcij

| 3. | Revizija pravilnosti z izkazi povezanih transakcij vključuje neposredno preizkušanje transakcij (glej
  sliko 1.2
  ). Ugotavljamo, ali so v skladu z ustreznimi pravili in predpisi. |
| --- | --- |

3.

Revizija pravilnosti z izkazi povezanih transakcij vključuje neposredno preizkušanje transakcij (glej
  sliko 1.2
  ). Ugotavljamo, ali so v skladu z ustreznimi pravili in predpisi.

Kako preizkušamo transakcije

| 4. | Za vsako posebno oceno (poglavja 5 do 9) izvajamo neposredno preizkušanje transakcij na podlagi reprezentativnega vzorca transakcij. S tem preizkušanjem se dobi ocena obsega nepravilnosti transakcij v zadevni populaciji. |
| --- | --- |

4.

Za vsako posebno oceno (poglavja 5 do 9) izvajamo neposredno preizkušanje transakcij na podlagi reprezentativnega vzorca transakcij. S tem preizkušanjem se dobi ocena obsega nepravilnosti transakcij v zadevni populaciji.

| 5. | Preizkušanje transakcij pomeni preučitev vsake izbrane transakcije. Ugotovimo, ali sta bila zahtevek ali plačilo izvršena v skladu z namenom, odobrenim v proračunu in opredeljenim v ustrezni zakonodaji. Preučimo izračun zneska zahtevka ali plačila (za večje zahtevke na osnovi reprezentativnega izbora postavk, ki so osnova za subvencijo). To zajema sledenje transakciji od kontov proračuna do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja ali nosilec projekta razvojne pomoči). Skladnost preizkusimo na vseh ravneh. Napaka obstaja, kadar transakcija (na kateri koli ravni):






  — | ni pravilno izračunana ali |
| --- | --- | --- |

5.

Preizkušanje transakcij pomeni preučitev vsake izbrane transakcije. Ugotovimo, ali sta bila zahtevek ali plačilo izvršena v skladu z namenom, odobrenim v proračunu in opredeljenim v ustrezni zakonodaji. Preučimo izračun zneska zahtevka ali plačila (za večje zahtevke na osnovi reprezentativnega izbora postavk, ki so osnova za subvencijo). To zajema sledenje transakciji od kontov proračuna do ravni končnega prejemnika (npr. kmet, organizator tečaja usposabljanja ali nosilec projekta razvojne pomoči). Skladnost preizkusimo na vseh ravneh. Napaka obstaja, kadar transakcija (na kateri koli ravni):

—

ni pravilno izračunana ali

| — | ne izpolnjuje neke regulativne zahteve ali pogodbene določbe. |
| --- | --- |

—

ne izpolnjuje neke regulativne zahteve ali pogodbene določbe.

| 6. | Za prihodke pri preučevanju lastnih virov iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhajamo iz ustreznih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ti izračunajo. Ocenimo kontrolne sisteme Komisije za obdelavo agregatov (in s tem dobimo zagotovilo) do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

6.

Za prihodke pri preučevanju lastnih virov iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhajamo iz ustreznih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ti izračunajo. Ocenimo kontrolne sisteme Komisije za obdelavo agregatov (in s tem dobimo zagotovilo) do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih.

| 7. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačila ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev). Predujmov ne preučimo ob njihovem plačilu, ampak:






  — | ko končni upravičenec do sredstev EU (npr. kmet, raziskovalni inštitut, družba, ki izvaja gradnje ali storitve na podlagi javnega naročila) pošlje dokazilo o njihovi ustrezni uporabi in |
| --- | --- | --- |

7.

Pri odhodkih Sodišče preuči plačila ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev). Predujmov ne preučimo ob njihovem plačilu, ampak:

—

ko končni upravičenec do sredstev EU (npr. kmet, raziskovalni inštitut, družba, ki izvaja gradnje ali storitve na podlagi javnega naročila) pošlje dokazilo o njihovi ustrezni uporabi in

| — | ko Komisija (ali druga institucija ali organ, ki upravlja sredstva EU) potrdi predujem in s tem upravičenost končne uporabe sredstev. |
| --- | --- |

—

ko Komisija (ali druga institucija ali organ, ki upravlja sredstva EU) potrdi predujem in s tem upravičenost končne uporabe sredstev.

| 8. | Naš revizijski vzorec je zasnovan tako, da zagotavlja oceno stopnje napake v revidirani populaciji kot celoti. Večje zahtevke ali plačila preučimo tako, da za revizijo z vzorčenjem po denarni enoti izberemo elemente (npr. račune za projekt, parcele iz kmetovega zahtevka, glej odstavek 5) v posameznih transakcijah. Kadar so preučeni elementi del projekta ali kmetovega zahtevka, javljena stopnja napake zanje tako ne pomeni stopnje napake za revidirani projekt ali kmetov zahtevek, ampak prispeva k skupni oceni odhodkov EU. |
| --- | --- |

8.

Naš revizijski vzorec je zasnovan tako, da zagotavlja oceno stopnje napake v revidirani populaciji kot celoti. Večje zahtevke ali plačila preučimo tako, da za revizijo z vzorčenjem po denarni enoti izberemo elemente (npr. račune za projekt, parcele iz kmetovega zahtevka, glej odstavek 5) v posameznih transakcijah. Kadar so preučeni elementi del projekta ali kmetovega zahtevka, javljena stopnja napake zanje tako ne pomeni stopnje napake za revidirani projekt ali kmetov zahtevek, ampak prispeva k skupni oceni odhodkov EU.

| 9. | Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Primeri, navedeni v letnem poročilu, so namenjeni za ponazoritev in kažejo najznačilnejše ugotovljene napake. Omemba nekaterih držav članic, držav in/ali regij upravičenk ne pomeni, da se predstavljeni primeri drugje ne dogajajo. Ponazoritveni primeri v tem poročilu niso osnova za oblikovanje zaključkov o zadevnih državah članicah, državah in/ali regijah upravičenkah. |
| --- | --- |

9.

Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Primeri, navedeni v letnem poročilu, so namenjeni za ponazoritev in kažejo najznačilnejše ugotovljene napake. Omemba nekaterih držav članic, držav in/ali regij upravičenk ne pomeni, da se predstavljeni primeri drugje ne dogajajo. Ponazoritveni primeri v tem poročilu niso osnova za oblikovanje zaključkov o zadevnih državah članicah, državah in/ali regijah upravičenkah.

| 10. | Naš pristop ni zasnovan za zbiranje podatkov o pogostosti napak v populaciji. Zato številke o pogostosti napak ne kažejo pogostosti napak v transakcijah, ki jih financira EU, ali v posameznih državah članicah. Naš pristop k vzorčenju za različne transakcije uporablja različno ponderiranje. Naše vzorčenje odraža vrednost zadevnih odhodkov in intenzivnost revizijskega dela. To ponderiranje v tabeli pogostosti ni upoštevano. V tabeli je zato uporabljen enak ponder za razvoj podeželja in neposredno podporo na področju naravnih virov, odhodke Evropskega socialnega sklada ter regionalna plačila in plačila za kohezijo v poglavju o koheziji. Na osnovi relativne pogostosti napak v vzorcih za posamezne države članice ni mogoče sklepati o relativni stopnji napake v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

10.

Naš pristop ni zasnovan za zbiranje podatkov o pogostosti napak v populaciji. Zato številke o pogostosti napak ne kažejo pogostosti napak v transakcijah, ki jih financira EU, ali v posameznih državah članicah. Naš pristop k vzorčenju za različne transakcije uporablja različno ponderiranje. Naše vzorčenje odraža vrednost zadevnih odhodkov in intenzivnost revizijskega dela. To ponderiranje v tabeli pogostosti ni upoštevano. V tabeli je zato uporabljen enak ponder za razvoj podeželja in neposredno podporo na področju naravnih virov, odhodke Evropskega socialnega sklada ter regionalna plačila in plačila za kohezijo v poglavju o koheziji. Na osnovi relativne pogostosti napak v vzorcih za posamezne države članice ni mogoče sklepati o relativni stopnji napake v različnih državah članicah.

Kako Sodišče ovrednoti in predstavi rezultate preizkušanja transakcij

| 11. | Vzroki za napake so različni. Napake se pojavljajo v številnih različnih oblikah, odvisno od vrste kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Na posamezne transakcije lahko napaka vpliva v celoti ali delno. Napake, ki so ugotovljene in odpravljene pred pregledi Sodišča in neodvisno od njih, niso vštete v izračun napake in njene pogostosti, saj kažejo, da kontrolni sistemi delujejo uspešno. Sodišče ugotovi, ali so posamezne napake količinsko opredeljive ali ne, kar je odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, koliko so napake vplivale na revidirani znesek. |
| --- | --- |

11.

Vzroki za napake so različni. Napake se pojavljajo v številnih različnih oblikah, odvisno od vrste kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Na posamezne transakcije lahko napaka vpliva v celoti ali delno. Napake, ki so ugotovljene in odpravljene pred pregledi Sodišča in neodvisno od njih, niso vštete v izračun napake in njene pogostosti, saj kažejo, da kontrolni sistemi delujejo uspešno. Sodišče ugotovi, ali so posamezne napake količinsko opredeljive ali ne, kar je odvisno od tega, ali je mogoče izmeriti, koliko so napake vplivale na revidirani znesek.

| 12. | Veliko napak se pojavi pri uporabi zakonodaje o javnem naročanju. Zaradi upoštevanja osnovnih načel konkurenčnosti, določenih v zakonodaji in predpisih EU, je treba pomembne postopke objaviti. Ponudbe je treba oceniti v skladu z opredeljenimi merili, naročil pa se ne sme umetno razdeliti zaradi tega, da ne bi presegala mejnih vrednosti (1). |
| --- | --- |

12.

Veliko napak se pojavi pri uporabi zakonodaje o javnem naročanju. Zaradi upoštevanja osnovnih načel konkurenčnosti, določenih v zakonodaji in predpisih EU, je treba pomembne postopke objaviti. Ponudbe je treba oceniti v skladu z opredeljenimi merili, naročil pa se ne sme umetno razdeliti zaradi tega, da ne bi presegala mejnih vrednosti (1).

| 13. | Naša merila za količinsko opredelitev napak pri javnem naročanju so opisana v dokumentu o neskladnosti s pravili o javnem naročanju z naslovom Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification
   (2). |
| --- | --- |

13.

Naša merila za količinsko opredelitev napak pri javnem naročanju so opisana v dokumentu o neskladnosti s pravili o javnem naročanju z naslovom Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification
   (2).

| 14. | Naša količinska opredelitev napak se lahko razlikuje od tiste, ki jo pripravijo Komisija ali države članice, ko se odločajo o odzivu na napačno rabo pravil o javnem naročanju. |
| --- | --- |

14.

Naša količinska opredelitev napak se lahko razlikuje od tiste, ki jo pripravijo Komisija ali države članice, ko se odločajo o odzivu na napačno rabo pravil o javnem naročanju.

Ocenjena stopnja napake

| 15. | Stopnjo napake ocenimo na podlagi najverjetnejše stopnje napake (MLE). To naredimo za vsak razdelek večletnega finančnega okvira in za proračunsko porabo kot celoto. V izračunu se upoštevajo samo količinsko opredeljene napake. Odstotek najverjetnejše stopnje napake je statistična ocena verjetnega odstotka napake v populaciji. Primeri napak so količinsko opredeljive kršitve veljavnih predpisov, pravil ter pogojev za naročila in nepovratna sredstva. Ocenimo tudi spodnjo mejo napake (LEL) in zgornjo mejo napake (UEL) (glej spodnji prikaz). |
| --- | --- |

15.

Stopnjo napake ocenimo na podlagi najverjetnejše stopnje napake (MLE). To naredimo za vsak razdelek večletnega finančnega okvira in za proračunsko porabo kot celoto. V izračunu se upoštevajo samo količinsko opredeljene napake. Odstotek najverjetnejše stopnje napake je statistična ocena verjetnega odstotka napake v populaciji. Primeri napak so količinsko opredeljive kršitve veljavnih predpisov, pravil ter pogojev za naročila in nepovratna sredstva. Ocenimo tudi spodnjo mejo napake (LEL) in zgornjo mejo napake (UEL) (glej spodnji prikaz).

Image

| 16. | Delež osenčenega območja pod krivuljo kaže verjetnost, da je stopnja napake v populaciji med spodnjo in zgornjo mejo napake. |
| --- | --- |

16.

Delež osenčenega območja pod krivuljo kaže verjetnost, da je stopnja napake v populaciji med spodnjo in zgornjo mejo napake.

| 17. | Svoje delo načrtujemo na podlagi praga pomembnosti v višini 2 %. Stopnjo pomembnosti uporabljamo kot usmeritev za svoje mnenje. Pri oblikovanju svojega mnenja upoštevamo tudi naravo, število in ozadje napak. |
| --- | --- |

17.

Svoje delo načrtujemo na podlagi praga pomembnosti v višini 2 %. Stopnjo pomembnosti uporabljamo kot usmeritev za svoje mnenje. Pri oblikovanju svojega mnenja upoštevamo tudi naravo, število in ozadje napak.

Kako Sodišče ocenjuje sisteme in poroča o rezultatih

| 18. | Komisija, druge institucije in organi EU, organi držav članic ter države in/ali regije upravičenke vzpostavijo sisteme, ki jih uporabljajo za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Preučevanje sistemov je zlasti koristno za opredeljevanje priporočil za izboljšave. |
| --- | --- |

18.

Komisija, druge institucije in organi EU, organi držav članic ter države in/ali regije upravičenke vzpostavijo sisteme, ki jih uporabljajo za obvladovanje tveganj za proračun, vključno s pravilnostjo transakcij. Preučevanje sistemov je zlasti koristno za opredeljevanje priporočil za izboljšave.

| 19. | Za vsak razdelek večletnega finančnega okvira, vključno s prihodki, se uporablja več posameznih sistemov. Sodišče vsako leto izbere vzorec sistemov. Rezultate predstavimo s priporočili za izboljšave. |
| --- | --- |

19.

Za vsak razdelek večletnega finančnega okvira, vključno s prihodki, se uporablja več posameznih sistemov. Sodišče vsako leto izbere vzorec sistemov. Rezultate predstavimo s priporočili za izboljšave.

Kako Sodišče oblikuje svoja mnenja v izjavi o zanesljivosti

| 20. | Podlaga za naše mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s konsolidiranim zaključnim računom Evropske unije, je naše celotno delo, o katerem poročamo v poglavjih 4 do 9. Naše mnenje je prikazano v izjavi o zanesljivosti. Pri pripravi mnenja preverimo, ali je napaka vseobsegajoča. Opravljeno delo nam omogoča, da oblikujemo argumentirano mnenje o tem, ali napake v populaciji presegajo meje pomembnosti ali so znotraj njih. Po naši najboljši oceni je v letu 2015 stopnja napake za porabo kot celoto znašala 3,8 %. Sodišče z več kot 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v revidirani populaciji pomembna. Ocenjene stopnje napake, ugotovljene za različne razdelke večletnega finančnega okvira, so različne, kot je opisano v poglavjih 5 do 9. Ocenili smo, da je napaka vseobsegajoča – prisotna na večini področij porabe. |
| --- | --- |

20.

Podlaga za naše mnenje o pravilnosti transakcij, povezanih s konsolidiranim zaključnim računom Evropske unije, je naše celotno delo, o katerem poročamo v poglavjih 4 do 9. Naše mnenje je prikazano v izjavi o zanesljivosti. Pri pripravi mnenja preverimo, ali je napaka vseobsegajoča. Opravljeno delo nam omogoča, da oblikujemo argumentirano mnenje o tem, ali napake v populaciji presegajo meje pomembnosti ali so znotraj njih. Po naši najboljši oceni je v letu 2015 stopnja napake za porabo kot celoto znašala 3,8 %. Sodišče z več kot 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v revidirani populaciji pomembna. Ocenjene stopnje napake, ugotovljene za različne razdelke večletnega finančnega okvira, so različne, kot je opisano v poglavjih 5 do 9. Ocenili smo, da je napaka vseobsegajoča – prisotna na večini področij porabe.

Sum goljufije

| 21. | Če ima Sodišče vzrok za sum, da je prišlo do goljufije, to sporoči Evropskemu uradu za boj proti goljufijam OLAF, ki je odgovoren za izvedbo vseh iz tega izhajajočih preiskav. Sodišče vsako leto obvesti Evropski urad za boj proti goljufijam o več primerih suma. |
| --- | --- |

21.

Če ima Sodišče vzrok za sum, da je prišlo do goljufije, to sporoči Evropskemu uradu za boj proti goljufijam OLAF, ki je odgovoren za izvedbo vseh iz tega izhajajočih preiskav. Sodišče vsako leto obvesti Evropski urad za boj proti goljufijam o več primerih suma.

DEL 3 – Povezava med revizijskimi mnenji o zanesljivosti računovodskih izkazov in o pravilnosti transakcij

| 22. | Izdali smo:






  (a) | revizijsko mnenje o konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije za končano proračunsko leto ter |
| --- | --- | --- |

22.

Izdali smo:

(a)

revizijsko mnenje o konsolidiranih računovodskih izkazih Evropske unije za končano proračunsko leto ter

| (b) | revizijska mnenja o pravilnosti prihodkov in plačil, povezanih s temi izkazi. |
| --- | --- |

(b)

revizijska mnenja o pravilnosti prihodkov in plačil, povezanih s temi izkazi.

| 23. | Naše delo in naša mnenja so v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI.
  Ti standardi upoštevajo tudi situacije, v katerih revizorji izrečejo revizijsko mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi, tako da navedejo, da prilagojeno mnenje o pravilnosti transakcij ne vodi samo po sebi do prilagojenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov. Računovodski izkazi, ki so podlaga za mnenje Sodišča, pripoznavajo, da so kršitve pravil, ki urejajo stroške, knjižene v breme proračuna EU, pomembna zadeva. V skladu s tem se je Sodišče odločilo, da pomembna stopnja napake, ki vpliva na pravilnost, sama po sebi ni razlog za to, da bi bilo tudi njegovo ločeno mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov prilagojeno. |
| --- | --- |

23.

Naše delo in naša mnenja so v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI.

Ti standardi upoštevajo tudi situacije, v katerih revizorji izrečejo revizijsko mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij, povezanih s temi računovodskimi izkazi, tako da navedejo, da prilagojeno mnenje o pravilnosti transakcij ne vodi samo po sebi do prilagojenega mnenja o zanesljivosti računovodskih izkazov. Računovodski izkazi, ki so podlaga za mnenje Sodišča, pripoznavajo, da so kršitve pravil, ki urejajo stroške, knjižene v breme proračuna EU, pomembna zadeva. V skladu s tem se je Sodišče odločilo, da pomembna stopnja napake, ki vpliva na pravilnost, sama po sebi ni razlog za to, da bi bilo tudi njegovo ločeno mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov prilagojeno.

---

(1)  Glej tudi odstavke 6.30 do 6.35 in Posebno poročilo št. 10/2015 – Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati.

(2)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

PRILOGA 1.2

PRISTOPA ZDA IN EU K PREIZKUŠANJU NEUSTREZNIH IN NEPRAVILNIH PLAČIL TER POROČANJU O NJIH

| 1. | Zakon, ki ga je sprejel kongres ZDA, od vseh vladnih agencij zahteva, da preizkusijo dovolj svojih plačil, da lahko izračunajo statistično veljavno oceno letnega zneska neustreznih plačil za zadevne programe, če analiza tveganja pokaže, da bodo taka plačila verjetno presegla 1,5 % celotnega izplačanega zneska (1). Agencije morajo objaviti rezultat kot ekstrapoliran skupni znesek in kot delež izvršenih plačil. Revizorji vladnih agencij (2) morajo poročati o tem, ali je proces priprave in objave teh številk skladen z ustreznim zakonom, ki ga je sprejel kongres (3). |
| --- | --- |

1.

Zakon, ki ga je sprejel kongres ZDA, od vseh vladnih agencij zahteva, da preizkusijo dovolj svojih plačil, da lahko izračunajo statistično veljavno oceno letnega zneska neustreznih plačil za zadevne programe, če analiza tveganja pokaže, da bodo taka plačila verjetno presegla 1,5 % celotnega izplačanega zneska (1). Agencije morajo objaviti rezultat kot ekstrapoliran skupni znesek in kot delež izvršenih plačil. Revizorji vladnih agencij (2) morajo poročati o tem, ali je proces priprave in objave teh številk skladen z ustreznim zakonom, ki ga je sprejel kongres (3).

| 2. | V ZDA (enako kot v EU za nepravilna plačila) je opredelitev neustreznosti odvisna od statuta, v skladu s katerim je plačilo izvršeno. Splošna opredelitev neustreznih plačil, ki se uporablja v sistemu ZDA (4), je podobna opredelitvi nepravilnih plačil, opisani v poglavju 1 tega letnega poročila. V spodnji tabeli so orisane podobnosti in razlike med pristopoma ZDA in EU k preizkušanju porabe in poročanju o njej. |
| --- | --- |

2.

V ZDA (enako kot v EU za nepravilna plačila) je opredelitev neustreznosti odvisna od statuta, v skladu s katerim je plačilo izvršeno. Splošna opredelitev neustreznih plačil, ki se uporablja v sistemu ZDA (4), je podobna opredelitvi nepravilnih plačil, opisani v poglavju 1 tega letnega poročila. V spodnji tabeli so orisane podobnosti in razlike med pristopoma ZDA in EU k preizkušanju porabe in poročanju o njej.

| 3. | V ZDA celota neustreznih plačil zajema širok in raznolik razpon javne porabe od socialnega varstva do obrambe. Področja porabe, ki prevladujejo v proračunu EU (kmetijstvo, infrastruktura), so razmeroma majhen del zveznega proračuna ZDA. Pri razčlenitvi vrst napake se kaže nekaj jasnih razlik pri vzorcih napak. Na našo ocenjeno stopnjo napake bolj kot na celoto neustreznih plačil v ZDA vplivajo kršitve dodatnih pogojev (kot so ustrezno javno naročanje in zadeve, ki so povezane z državno pomočjo in izvirajo iz prednostne naloge politik EU zagotovitve enotnega trga). Prenizka plačila so bistvena komponenta celote v ZDA, naše celote pa ne. Tudi napake v zvezi z dokumentacijo bolj vplivajo na številke v ZDA kot na našo ocenjeno stopnjo napake. |
| --- | --- |

3.

V ZDA celota neustreznih plačil zajema širok in raznolik razpon javne porabe od socialnega varstva do obrambe. Področja porabe, ki prevladujejo v proračunu EU (kmetijstvo, infrastruktura), so razmeroma majhen del zveznega proračuna ZDA. Pri razčlenitvi vrst napake se kaže nekaj jasnih razlik pri vzorcih napak. Na našo ocenjeno stopnjo napake bolj kot na celoto neustreznih plačil v ZDA vplivajo kršitve dodatnih pogojev (kot so ustrezno javno naročanje in zadeve, ki so povezane z državno pomočjo in izvirajo iz prednostne naloge politik EU zagotovitve enotnega trga). Prenizka plačila so bistvena komponenta celote v ZDA, naše celote pa ne. Tudi napake v zvezi z dokumentacijo bolj vplivajo na številke v ZDA kot na našo ocenjeno stopnjo napake.

| 4. | Pri pripravi ocen neustreznih plačil se agencije ZDA ne smejo opirati na lastno poročanje prejemnikov plačil agencije kot na edini vir za ocene neustreznih plačil (5) ali pobotati skupnega zneska neustreznih plačil z izračunom učinka izterjav. Kot je opisano v odstavkih 1.42 in 1.43, popravljalni ukrepi, izvedeni pred našo revizijo, zmanjšajo našo oceno napake. |
| --- | --- |

4.

Pri pripravi ocen neustreznih plačil se agencije ZDA ne smejo opirati na lastno poročanje prejemnikov plačil agencije kot na edini vir za ocene neustreznih plačil (5) ali pobotati skupnega zneska neustreznih plačil z izračunom učinka izterjav. Kot je opisano v odstavkih 1.42 in 1.43, popravljalni ukrepi, izvedeni pred našo revizijo, zmanjšajo našo oceno napake.

| 5. | Zadevne agencije posvečajo znatna sredstva preučevanju izbranih plačil. Na primer za upravo ZDA za socialno varnost je za izračun stopnje neustreznih plačil vsako leto pregledanih blizu šest tisoč plačil, za to nalogo pa je namenjenih skoraj za 90 let delovnih dni. Organi, s katerimi smo o tem razpravljali, menijo, da zadevne agencije s tem pridobijo visokokakovostne informacije o vzorcih neustreznih plačil in pogosto lahko zasnujejo ali izvedejo ustrezne ukrepe za obravnavo tveganja napake. |
| --- | --- |

5.

Zadevne agencije posvečajo znatna sredstva preučevanju izbranih plačil. Na primer za upravo ZDA za socialno varnost je za izračun stopnje neustreznih plačil vsako leto pregledanih blizu šest tisoč plačil, za to nalogo pa je namenjenih skoraj za 90 let delovnih dni. Organi, s katerimi smo o tem razpravljali, menijo, da zadevne agencije s tem pridobijo visokokakovostne informacije o vzorcih neustreznih plačil in pogosto lahko zasnujejo ali izvedejo ustrezne ukrepe za obravnavo tveganja napake.

| 6. | Sporočena neustrezna plačila za leto 2015 so znašala 136,7 milijarde USD (123,2 milijarde EUR) (6), kar ustreza 4,4 % porabe zvezne vlade (7). Pri vrsti zajete porabe in pri specifičnih opredelitvah napake je veliko razlik. Ključna je ta, da morajo v ZDA organi, ki upravljajo sredstva, pripraviti lastne statistično veljavne ocene stopnje napake. |
| --- | --- |

6.

Sporočena neustrezna plačila za leto 2015 so znašala 136,7 milijarde USD (123,2 milijarde EUR) (6), kar ustreza 4,4 % porabe zvezne vlade (7). Pri vrsti zajete porabe in pri specifičnih opredelitvah napake je veliko razlik. Ključna je ta, da morajo v ZDA organi, ki upravljajo sredstva, pripraviti lastne statistično veljavne ocene stopnje napake.

Razlike in podobnosti med modeloma, ki jih uporabljajo ZDA in Evropsko računsko sodišče za ocenjevanje stopnje napake pri proračunski porabi

| | | Zvezna vlada ZDA | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- | --- | --- |
| Odgovornost za izračun ocenjene stopnje napake | upravljavci sredstev morajo zagotoviti statistično oceno stopnje napake | | |
| zunanji revizorji izračunajo statistično oceno stopnje napake | | |
| Pokritost | populacija za vzorčenje zajema vsa plačila iz proračuna | | |
| v vzorec se zajame samo poraba za programe, za katere upravljavci sredstev menijo, da so tvegani | | |
| Ključne napake | nepravilni zneski, izplačani upravičenim prejemnikom | | |
| plačila neupravičenim prejemnikom | | |
| plačila za neupravičeno blago ali storitve | | |
| plačila za blago ali storitve, ki niso bili prejeti | | |
| podvajanje plačil | | |
| plačila, za katera dokazil ni bilo najti ali jih ni bilo najti dovolj | | |
| Osnova za izračun napake | preizkušanje vzorca operacij, izbranega z uporabo statističnih metod | | |
| naknadni popravljalni ukrepi (ki jih izvajajo upravljavci sredstev) lahko zmanjšajo ocenjeno stopnjo napake | | |
| Prikaz ocenjene stopnje napake | ekstrapolirana napaka, izražena v denarju | | |
| ekstrapolirana napaka, izražena v odstotkih | | |
| Rezultati | povprečna stopnja v obdobju 2012–2015 | 4,1  % | 4,3  % |
| stopnja za leto 2015 | 4,4  % | 3,8  % |

Zvezna vlada ZDA

Evropsko računsko sodišče

Odgovornost za izračun ocenjene stopnje napake

upravljavci sredstev morajo zagotoviti statistično oceno stopnje napake

Image

Image

zunanji revizorji izračunajo statistično oceno stopnje napake

Image

Image

Pokritost

populacija za vzorčenje zajema vsa plačila iz proračuna

Image

Image

v vzorec se zajame samo poraba za programe, za katere upravljavci sredstev menijo, da so tvegani

Image

Image

Ključne napake

nepravilni zneski, izplačani upravičenim prejemnikom

Image

Image

plačila neupravičenim prejemnikom

Image

Image

plačila za neupravičeno blago ali storitve

Image

Image

plačila za blago ali storitve, ki niso bili prejeti

Image

Image

podvajanje plačil

Image

Image

plačila, za katera dokazil ni bilo najti ali jih ni bilo najti dovolj

Image

Image

Osnova za izračun napake

preizkušanje vzorca operacij, izbranega z uporabo statističnih metod

Image

Image

naknadni popravljalni ukrepi (ki jih izvajajo upravljavci sredstev) lahko zmanjšajo ocenjeno stopnjo napake

Image

Image

Prikaz ocenjene stopnje napake

ekstrapolirana napaka, izražena v denarju

Image

Image

ekstrapolirana napaka, izražena v odstotkih

Image

Image

Rezultati

povprečna stopnja v obdobju 2012–2015

4,1  %

4,3  %

stopnja za leto 2015

4,4  %

3,8  %

---

(1)  Agencije same izvajajo svoje analize tveganja. Ocena stopnje neustreznih plačil je za nekatere programe porabe samodejna, prag v višini 1,5 % pa je mogoče znižati.

(2)  Za večino agencij generalni inšpektorji, za druge pa Urad za nadzor javne porabe.

(3)  Sedanji je zakon o odpravi neustreznih plačil in izboljšanju izterjav (Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act (IPERIA)) iz leta 2012. Nekatere agencije so o neustreznih plačilih začele poročati leta 2003, kot zahteva zakon o informacijah o neustreznih plačilih (Improper Payments Information Act (IPIA)) iz leta 2002. Glej tudi paymentaccuracy.gov.

(4)  Priloga C k okrožnici št. A-123 Zahteve za uspešno ocenjevanje in popravo neustreznih plačil (Requirements for Effective Estimation and Remediation of Improper Payments).

(5)  Evropska komisija v veliki meri uporablja podatke, ki ji jih sporočijo telesa in organi, vzpostavljeni v okviru sektorske zakonodaje, in drugi subjekti (odstavek 1.35).

(6)  Po povprečnem menjalnem tečaju za leto 2015: 1 EUR = 1,1095 USD.

(7)  Finančno poročilo zvezne vlade ZDA za leto 2015.

PRILOGA 1.3

POGOSTOST ODKRITIH NAPAK V REVIZIJSKEM VZORČENJU ZA LETO 2015

| Država članica (deljeno upravljanje) | Razdelek 1b večletnega finančnega okvira – kohezija | Razdelek 2 večletnega finančnega okvira – naravni viri | Deljeno upravljanje za razdelka 1b – kohezija in 2 – naravni viri večletnega finančnega okvira |
| --- | --- | --- | --- |
| Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad (ESS) | tržna in neposredna podpora | razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo |
| število transakcij | število transakcij, na katere vplivajo napake | število transakcij, na katere vplivajo: | število transakcij | število transakcij, na katere vplivajo napake | število transakcij, na katere vplivajo: | število transakcij | število transakcij, na katere vplivajo napake | število transakcij, na katere vplivajo: | število transakcij | število transakcij, na katere vplivajo napake | število transakcij, na katere vplivajo: |
| samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake | količinsko opredeljive napake | < 20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake | količinsko opredeljive napake | < 20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake | količinsko opredeljive napake | < 20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % | samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake | količinsko opredeljive napake | < 20 % | 20 %–80 % | 80 %–100 % |
| BE | Belgija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 |
| BG | Bolgarija | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| CZ | Češka | 28 | 6 | 2 | 4 | 2 | 0 | 2 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 37 | 10 | 2 | 8 | 6 | 0 | 2 |
| DK | Danska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| DE | Nemčija | 16 | 6 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 24 | 5 | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 3 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| IE | Irska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EL | Grčija | 17 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 30 | 5 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 |
| ES | Španija | 17 | 7 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 20 | 5 | 0 | 5 | 4 | 0 | 1 | 21 | 8 | 3 | 5 | 3 | 2 | 0 | 58 | 20 | 8 | 12 | 7 | 4 | 1 |
| FR | Francija | 8 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 1 | 32 | 10 | 1 | 9 | 7 | 2 | 0 | 14 | 11 | 8 | 3 | 2 | 1 | 0 | 54 | 24 | 9 | 15 | 11 | 3 | 1 |
| IT | Italija | 25 | 9 | 5 | 4 | 1 | 2 | 1 | 20 | 8 | 1 | 7 | 5 | 2 | 0 | 22 | 13 | 7 | 6 | 4 | 1 | 1 | 67 | 30 | 13 | 17 | 10 | 5 | 2 |
| CY | Ciper | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| LV | Latvija | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| LT | Litva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HU | Madžarska | 17 | 6 | 2 | 4 | 1 | 3 | 0 | 8 | 3 | 0 | 3 | 3 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 30 | 10 | 2 | 8 | 5 | 3 | 0 |
| NL | Nizozemska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| AT | Avstrija | 8 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| PL | Poljska | 41 | 16 | 11 | 5 | 1 | 2 | 2 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 22 | 4 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 71 | 20 | 14 | 6 | 2 | 2 | 2 |
| PT | Portugalska | 12 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 7 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RO | Romunija | 4 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 | 3 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | 23 | 7 | 1 | 6 | 2 | 3 | 1 |
| SI | Slovenija | 8 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SK | Slovaška | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| SF | Finska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 5 | 4 | 0 | 4 | 4 | 0 | 0 | 9 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 |
| SE | Švedska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| UK | Združeno kraljestvo | 9 | 6 | 2 | 4 | 3 | 1 | 0 | 8 | 5 | 0 | 5 | 5 | 0 | 0 | 10 | 6 | 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | 27 | 17 | 5 | 12 | 11 | 1 | 0 |
| Skupaj | 223 | 72 | 39 | 33 | 14 | 13 | 6 | 180 | 52 | 5 | 47 | 42 | 4 | 1 | 172 | 67 | 29 | 38 | 26 | 8 | 4 | 575 | 191 | 73 | 118 | 82 | 25 | 11 |
| Sodišče upošteva popravljalne ukrepe, kar vpliva na posamezne ugotovitve v tabeli (glej tudi odstavka 1.42 in 1.43). Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Za leto 2015 nismo preučili nobenih transakcij v Luksemburgu, na Malti, Hrvaškem in v Estoniji. Naš pristop ni zasnovan za zbiranje podatkov o pogostosti napak v populaciji. Zato številke o pogostosti napak ne kažejo pogostosti napak v transakcijah, ki jih financira EU, ali v posameznih državah članicah. Na osnovi relativne pogostosti napak v vzorcih za posamezne države članice ni mogoče sklepati o relativni stopnji napake v različnih državah članicah. |

Država članica (deljeno upravljanje)

Razdelek 1b večletnega finančnega okvira – kohezija

Razdelek 2 večletnega finančnega okvira – naravni viri

Deljeno upravljanje za razdelka 1b – kohezija in 2 – naravni viri večletnega finančnega okvira

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad (ESS)

tržna in neposredna podpora

razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo

število transakcij

število transakcij, na katere vplivajo napake

število transakcij, na katere vplivajo:

število transakcij

število transakcij, na katere vplivajo napake

število transakcij, na katere vplivajo:

število transakcij

število transakcij, na katere vplivajo napake

število transakcij, na katere vplivajo:

število transakcij

število transakcij, na katere vplivajo napake

število transakcij, na katere vplivajo:

samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake

količinsko opredeljive napake

< 20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake

količinsko opredeljive napake

< 20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake

količinsko opredeljive napake

< 20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake

količinsko opredeljive napake

< 20 %

20 %–80 %

80 %–100 %

BE

Belgija

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

2

0

2

1

1

0

5

2

0

2

1

1

0

BG

Bolgarija

9

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

5

0

0

0

0

0

0

18

2

0

2

2

0

0

CZ

Češka

28

6

2

4

2

0

2

4

0

0

0

0

0

0

5

4

0

4

4

0

0

37

10

2

8

6

0

2

DK

Danska

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

5

0

5

5

0

0

DE

Nemčija

16

6

3

3

2

1

0

24

5

2

3

3

0

0

14

3

0

3

2

1

0

54

14

5

9

7

2

0

IE

Irska

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

0

0

0

0

0

0

EL

Grčija

17

2

2

0

0

0

0

8

1

0

1

1

0

0

5

2

0

2

1

0

1

30

5

2

3

2

0

1

ES

Španija

17

7

5

2

0

2

0

20

5

0

5

4

0

1

21

8

3

5

3

2

0

58

20

8

12

7

4

1

FR

Francija

8

3

0

3

2

0

1

32

10

1

9

7

2

0

14

11

8

3

2

1

0

54

24

9

15

11

3

1

IT

Italija

25

9

5

4

1

2

1

20

8

1

7

5

2

0

22

13

7

6

4

1

1

67

30

13

17

10

5

2

CY

Ciper

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

3

0

3

3

0

0

LV

Latvija

4

1

0

1

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

LT

Litva

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

5

3

3

0

0

0

0

HU

Madžarska

17

6

2

4

1

3

0

8

3

0

3

3

0

0

5

1

0

1

1

0

0

30

10

2

8

5

3

0

NL

Nizozemska

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

AT

Avstrija

8

2

1

1

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

10

0

0

0

0

0

0

18

2

1

1

0

1

0

PL

Poljska

41

16

11

5

1

2

2

8

0

0

0

0

0

0

22

4

3

1

1

0

0

71

20

14

6

2

2

2

PT

Portugalska

12

5

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

8

2

2

0

0

0

0

20

7

7

0

0

0

0

RO

Romunija

4

2

0

2

1

1

0

8

2

1

1

1

0

0

11

3

0

3

0

2

1

23

7

1

6

2

3

1

SI

Slovenija

8

1

1

0

0

0

0

4

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

12

1

1

0

0

0

0

SK

Slovaška

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5

1

0

1

0

0

1

5

1

0

1

0

0

1

SF

Finska

0

0

0

0

0

0

0

4

1

0

1

1

0

0

5

4

0

4

4

0

0

9

5

0

5

5

0

0

SE

Švedska

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

4

2

0

2

2

0

0

UK

Združeno kraljestvo

9

6

2

4

3

1

0

8

5

0

5

5

0

0

10

6

3

3

3

0

0

27

17

5

12

11

1

0

Skupaj

223

72

39

33

14

13

6

180

52

5

47

42

4

1

172

67

29

38

26

8

4

575

191

73

118

82

25

11

Sodišče upošteva popravljalne ukrepe, kar vpliva na posamezne ugotovitve v tabeli (glej tudi odstavka 1.42 in 1.43). Sodišče ne preučuje vsako leto transakcij v vsaki državi članici, državi in/ali regiji upravičenki. Za leto 2015 nismo preučili nobenih transakcij v Luksemburgu, na Malti, Hrvaškem in v Estoniji. Naš pristop ni zasnovan za zbiranje podatkov o pogostosti napak v populaciji. Zato številke o pogostosti napak ne kažejo pogostosti napak v transakcijah, ki jih financira EU, ali v posameznih državah članicah. Na osnovi relativne pogostosti napak v vzorcih za posamezne države članice ni mogoče sklepati o relativni stopnji napake v različnih državah članicah.

| Generalni direktorat (GD) Komisije, druge institucije in organi (vse vrste upravljanja) | Skupno število preučenih transakcij | Število transakcij, na katere je vplivala vsaj ena napaka | Število transakcij, na katere vplivajo: |
| --- | --- | --- | --- |
| samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake | količinsko opredeljive napake | količinsko opredeljive napake < 20 % | količinsko opredeljive napake 20 %–80 % | količinsko opredeljive napake 80 %–100 % |
| Evropska komisija: | | | | | | | |
| AGRI | GD za kmetijstvo in razvoj podeželja | 344 | 116 | 31 | 85 | 68 | 12 | 5 |
| DEVCO | GD za mednarodno sodelovanje in razvoj | 49 | 14 | 5 | 9 | 7 | 2 | 0 |
| HOME | GD za migracije in notranje zadeve | 8 | 4 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| JUST | GD za pravosodje in potrošnike | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SANTE | GD za zdravje in varnost hrane | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| EACEA | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 7 | 5 | 1 | 4 | 3 | 0 | 1 |
| EMPL | GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 82 | 30 | 16 | 14 | 8 | 5 | 1 |
| JRC | Skupno raziskovalno središče | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| NEAR | GD za sosedstvo in širitvena pogajanja | 46 | 13 | 2 | 11 | 8 | 3 | 0 |
| PMO | Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic | 71 | 7 | 3 | 4 | 1 | 1 | 2 |
| REGIO | GD za regionalno in mestno politiko | 150 | 43 | 23 | 20 | 7 | 8 | 5 |
| ESTAT | Eurostat | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| CONNECT | GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo | 20 | 9 | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 |
| MOVE | GD za mobilnost in promet | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| RTD | GD za raziskave in inovacije | 55 | 35 | 15 | 20 | 14 | 5 | 1 |
| ENER | GD za energetiko | 11 | 7 | 5 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| GROW | GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja | 7 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EAC | GD za izobraževanje in kulturo | 32 | 13 | 7 | 6 | 5 | 1 | 0 |
| ECFIN | GD za gospodarske in finančne zadeve | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| TAXUD | GD za obdavčenje in carinsko unijo | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| COMM | GD za komuniciranje | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| FISMA | GD za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ENV | GD za okolje | 7 | 2 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| MARE | GD za pomorske zadeve in ribištvo | 12 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| ECHO | GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito | 36 | 7 | 1 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| OP | Urad za publikacije | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| DIGIT | GD za informatiko | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| HR | GD za človeške vire in varnost | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIB | Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| OIL | Urad za infrastrukturo in logistiko v Luksemburgu | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| SJ | Pravna služba | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| SCIC | Tolmačenje | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Evropska komisija skupaj | 975 | 319 | 124 | 195 | 139 | 40 | 16 |
| Druge institucije in organi | |
| Evropski parlament | 25 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 25 | 9 | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Svet Evropske unije | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Sodišče Evropske unije | 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Evropsko računsko sodišče | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Drugi organi | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Druge institucije in organi skupaj | 74 | 12 | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 |
| Skupaj | 1 049 | 331 | 133 | 198 | 142 | 40 | 16 |

Generalni direktorat (GD) Komisije, druge institucije in organi (vse vrste upravljanja)

Skupno število preučenih transakcij

Število transakcij, na katere je vplivala vsaj ena napaka

Število transakcij, na katere vplivajo:

samo drugi primeri neskladnosti in količinsko neopredeljive napake

količinsko opredeljive napake

količinsko opredeljive napake < 20 %

količinsko opredeljive napake 20 %–80 %

količinsko opredeljive napake 80 %–100 %

Evropska komisija:

AGRI

GD za kmetijstvo in razvoj podeželja

344

116

31

85

68

12

5

DEVCO

GD za mednarodno sodelovanje in razvoj

49

14

5

9

7

2

0

HOME

GD za migracije in notranje zadeve

8

4

2

2

2

0

0

JUST

GD za pravosodje in potrošnike

1

0

0

0

0

0

0

SANTE

GD za zdravje in varnost hrane

2

1

0

1

0

1

0

EACEA

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

7

5

1

4

3

0

1

EMPL

GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

82

30

16

14

8

5

1

JRC

Skupno raziskovalno središče

3

2

2

0

0

0

0

NEAR

GD za sosedstvo in širitvena pogajanja

46

13

2

11

8

3

0

PMO

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic

71

7

3

4

1

1

2

REGIO

GD za regionalno in mestno politiko

150

43

23

20

7

8

5

ESTAT

Eurostat

1

0

0

0

0

0

0

CONNECT

GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo

20

9

2

7

4

2

1

MOVE

GD za mobilnost in promet

7

1

1

0

0

0

0

RTD

GD za raziskave in inovacije

55

35

15

20

14

5

1

ENER

GD za energetiko

11

7

5

2

2

0

0

GROW

GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

7

1

1

0

0

0

0

EAC

GD za izobraževanje in kulturo

32

13

7

6

5

1

0

ECFIN

GD za gospodarske in finančne zadeve

2

1

0

1

1

0

0

TAXUD

GD za obdavčenje in carinsko unijo

1

1

1

0

0

0

0

COMM

GD za komuniciranje

1

0

0

0

0

0

0

FISMA

GD za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov

1

0

0

0

0

0

0

ENV

GD za okolje

7

2

0

2

2

0

0

MARE

GD za pomorske zadeve in ribištvo

12

3

3

0

0

0

0

ECHO

GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito

36

7

1

6

6

0

0

OP

Urad za publikacije

1

1

1

0

0

0

0

DIGIT

GD za informatiko

3

1

1

0

0

0

0

HR

GD za človeške vire in varnost

5

0

0

0

0

0

0

OIB

Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju

6

1

1

0

0

0

0

OIL

Urad za infrastrukturo in logistiko v Luksemburgu

2

0

0

0

0

0

0

SJ

Pravna služba

1

1

0

1

1

0

0

SCIC

Tolmačenje

1

0

0

0

0

0

0

Evropska komisija skupaj

975

319

124

195

139

40

16

Druge institucije in organi

Evropski parlament

25

2

1

1

1

0

0

Evropska služba za zunanje delovanje

25

9

7

2

2

0

0

Svet Evropske unije

9

0

0

0

0

0

0

Sodišče Evropske unije

6

1

1

0

0

0

0

Evropsko računsko sodišče

3

0

0

0

0

0

0

Drugi organi

6

0

0

0

0

0

0

Druge institucije in organi skupaj

74

12

9

3

3

0

0

Skupaj

1 049

331

133

198

142

40

16

---

POGLAVJE 2

Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

KAZALO

| Uvod | 2.1–2.4 |
| --- | --- |

| Opažanja | 2.5–2.38 |
| --- | --- |

| Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti so se povečala in potrebe po plačilih v prihodnosti so še naprej rasle | 2.5–2.10 |
| --- | --- |

| Prvotni proračun za plačila v letu 2015 je bil višji kot v preteklih letih ... | 2.11 |
| --- | --- |

| ... zaradi plačil za namenske prejemke in prenesene odobritve pa so bila končna plačila nad zgornjo mejo večletnega finančnega okvira | 2.12–2.13 |
| --- | --- |

| Zahtevki za povračilo stroškov na področju kohezije so upadli | 2.14–2.15 |
| --- | --- |

| Obdobje od začetnega prevzema obveznosti do sprejetja odhodkov je še vedno dolgo | 2.16–2.18 |
| --- | --- |

| Zaostanek pri porabi sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) je znaten | 2.19–2.21 |
| --- | --- |

| Finančni instrumenti so rastoč del proračuna ... | 2.22–2.26 |
| --- | --- |

| ... in bilance stanja ... | 2.27–2.30 |
| --- | --- |

| ... neporabljeni zneski v finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, pa ostajajo razmeroma visoki | 2.31 |
| --- | --- |

| Evidentirane so bile prve operacije za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) ... | 2.32–2.37 |
| --- | --- |

| ... uvedba instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) pa je imela zamudo | 2.38 |
| --- | --- |

| Zaključki in priporočila | 2.39–2.47 |
| --- | --- |

| Zaključki za leto 2015 | 2.39–2.46 |
| --- | --- |

| Priporočila | 2.47 |
| --- | --- |

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 2.1 | V tem poglavju je pregled ključnih zadev v zvezi z upravljanjem proračuna in finančnim poslovodenjem v letu 2015, ki vplivajo na proračun in bilanco stanja EU. Te vključujejo splošne ravni porabe in sprejetih obveznosti, razmerje med proračunskimi konti in računovodskimi izkazi, finančne instrumente in to, kako se proračun nanaša na večletni finančni okvir. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

2.1

V tem poglavju je pregled ključnih zadev v zvezi z upravljanjem proračuna in finančnim poslovodenjem v letu 2015, ki vplivajo na proračun in bilanco stanja EU. Te vključujejo splošne ravni porabe in sprejetih obveznosti, razmerje med proračunskimi konti in računovodskimi izkazi, finančne instrumente in to, kako se proračun nanaša na večletni finančni okvir.

| 2.2 | Večletni finančni okvir je sedemletni okvir za letni proračun EU. Opredeljen je v Uredbi Sveta (1), v njem pa so določene splošne letne zgornje meje za odobritve plačil in odobritve za prevzem obveznosti. V sedanjem večletnem finančnem okviru je zgornja meja za sedemletno obdobje (2), ki traja od leta 2014 do 2020, 1 083  milijard EUR za obveznosti, 1 024  milijard EUR pa za plačila. Novost v tem večletnem finančnem okviru je, da neporabljeni zneski, ki ne presežejo zgornje meje za plačila (3) in zgornje meje za obveznosti (4), avtomatično povečajo zgornje meje večletnega finančnega okvira za naslednja leta. |
| --- | --- |

2.2

Večletni finančni okvir je sedemletni okvir za letni proračun EU. Opredeljen je v Uredbi Sveta (1), v njem pa so določene splošne letne zgornje meje za odobritve plačil in odobritve za prevzem obveznosti. V sedanjem večletnem finančnem okviru je zgornja meja za sedemletno obdobje (2), ki traja od leta 2014 do 2020, 1 083  milijard EUR za obveznosti, 1 024  milijard EUR pa za plačila. Novost v tem večletnem finančnem okviru je, da neporabljeni zneski, ki ne presežejo zgornje meje za plačila (3) in zgornje meje za obveznosti (4), avtomatično povečajo zgornje meje večletnega finančnega okvira za naslednja leta.

| 2.3 | Leto 2015 je bilo drugo leto sedanjega večletnega finančnega okvira. Več kot tri četrtine operativne porabe so bile namenjene shemam, ki delujejo v okviru pravil prejšnjega večletnega finančnega okvira (subvencije za kmete za leto 2014, povračilo stroškov iz zahtevkov kohezijskih projektov v okviru operativnih programov za obdobje 2007–2013, raziskovalni projekti v okviru sedmega okvirnega programa, ki se je začel leta 2007). Komisija je iz novega večletnega finančnega okvira izplačala 9,6  milijarde EUR za predfinanciranje za nove operativne programe na področju kohezije. |
| --- | --- |

2.3

Leto 2015 je bilo drugo leto sedanjega večletnega finančnega okvira. Več kot tri četrtine operativne porabe so bile namenjene shemam, ki delujejo v okviru pravil prejšnjega večletnega finančnega okvira (subvencije za kmete za leto 2014, povračilo stroškov iz zahtevkov kohezijskih projektov v okviru operativnih programov za obdobje 2007–2013, raziskovalni projekti v okviru sedmega okvirnega programa, ki se je začel leta 2007). Komisija je iz novega večletnega finančnega okvira izplačala 9,6  milijarde EUR za predfinanciranje za nove operativne programe na področju kohezije.

| 2.4 | Splošni proračun EU sam po sebi ne prinaša večine koristi, ki jih daje članstvo v EU (kot je dostop do enotnega trga), in ne beleži vseh stroškov (kot sta sofinanciranje in upravljanje porabe, za katero se uporablja deljeno upravljanje). Kot je ugotovilo Sodišče (5), se več finančnih mehanizmov, ki podpirajo politike EU, ne financira neposredno iz proračuna EU niti evidentira v bilanci stanja EU. Med njimi so evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za stabilnost, enotni mehanizem za reševanje ter Evropska investicijska banka (6) (EIB) in (povezani) Evropski investicijski sklad. Sodišče nekaterih od njih ne revidira, zato so v poglavje zajeti le delno. Drugi mehanizmi so deloma evidentirani v bilanci stanja EU, na primer mehanizmi kombiniranja (7) in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) (glej odstavke 2.32 do 2.37). Mehanizem, ki ga revidiramo ločeno, je Evropski razvojni sklad (ERS) (8), za katerega opažanja o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju zajamemo v posebno letno poročilo (9). |
| --- | --- |

2.4

Splošni proračun EU sam po sebi ne prinaša večine koristi, ki jih daje članstvo v EU (kot je dostop do enotnega trga), in ne beleži vseh stroškov (kot sta sofinanciranje in upravljanje porabe, za katero se uporablja deljeno upravljanje). Kot je ugotovilo Sodišče (5), se več finančnih mehanizmov, ki podpirajo politike EU, ne financira neposredno iz proračuna EU niti evidentira v bilanci stanja EU. Med njimi so evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za stabilnost, enotni mehanizem za reševanje ter Evropska investicijska banka (6) (EIB) in (povezani) Evropski investicijski sklad. Sodišče nekaterih od njih ne revidira, zato so v poglavje zajeti le delno. Drugi mehanizmi so deloma evidentirani v bilanci stanja EU, na primer mehanizmi kombiniranja (7) in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) (glej odstavke 2.32 do 2.37). Mehanizem, ki ga revidiramo ločeno, je Evropski razvojni sklad (ERS) (8), za katerega opažanja o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju zajamemo v posebno letno poročilo (9).

OPAŽANJA

Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti so se povečala in potrebe po plačilih v prihodnosti so še naprej rasle

Komisija je leta 2015 prevzela več obveznosti kot v katerem koli letu pred tem

| 2.5 | Komisija je evidentirala prevzete proračunske obveznosti v skupnem znesku 177,2  milijarde EUR, kar je 97,7  % celotne razpoložljive ravni. Podlage za obveznosti se v različnih delih proračuna razlikujejo (glej
  sliko 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5

Komisija je evidentirala prevzete proračunske obveznosti v skupnem znesku 177,2  milijarde EUR, kar je 97,7  % celotne razpoložljive ravni. Podlage za obveznosti se v različnih delih proračuna razlikujejo (glej
  sliko 2.1
  ).

Slika 2.1 –   Prevzete obveznosti

Prevzete proračunske obveznosti se zahtevajo za različne pogodbe, sklepe ali sporazume, sklenjene med EU in posamezniki, družbami, organizacijami, institucijami, agencijami ali vladami. Primeri so:

Razdelki večletnega finančnega okvira

| Razdelki večletnega finančnega okvira | Značilna podlaga za prevzeto obveznost | Skupne obveznosti, prevzete leta 2015



  (v milijardah EUR) |
| --- | --- | --- |
| Razdelek 1a – Konkurenčnost | Pogodbe z raziskovalci in raziskovalnimi organizacijami, organizacijami, ki izvajajo vesoljske programe, nacionalnimi agencijami, ki se ukvarjajo s programi Erasmus. | 18,9 |
| Razdelek 1b – Kohezija | Letni obroki za načrtovano kohezijsko porabo v vsaki državi članici v obdobju večletnega finančnega okvira. | 69,5 |
| Razdelek 2 – Naravni viri | Sporazumi s kmeti in kmetijskimi poslovnimi subjekti z nalaganjem obveznosti na področju razvoja podeželja, ki trajajo več kot leto dni. Sporazumi o ribolovu s tretjimi državami zaradi pridobitve ribolovnih pravic. | 67,4 |
| Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo | Pogodbe in sporazumi o spodbujanju zdravja, kulture, azilne politike, enakosti in pravičnosti. | 2,8 |
| Razdelek 4 – Evropa v svetu | Sporazumi o financiranju, sklenjeni z razvojnimi partnerji za neko obdobje. | 9,4 |
| Razdelek 5 – Uprava | Pogodbe o izvedbi javnih naročil za blago in storitve. | 9,2 |
| Vir: Evropsko računsko sodišče. |

Značilna podlaga za prevzeto obveznost

Skupne obveznosti, prevzete leta 2015

(v milijardah EUR)

Razdelek 1a – Konkurenčnost

Pogodbe z raziskovalci in raziskovalnimi organizacijami, organizacijami, ki izvajajo vesoljske programe, nacionalnimi agencijami, ki se ukvarjajo s programi Erasmus.

18,9

Razdelek 1b – Kohezija

Letni obroki za načrtovano kohezijsko porabo v vsaki državi članici v obdobju večletnega finančnega okvira.

69,5

Razdelek 2 – Naravni viri

Sporazumi s kmeti in kmetijskimi poslovnimi subjekti z nalaganjem obveznosti na področju razvoja podeželja, ki trajajo več kot leto dni. Sporazumi o ribolovu s tretjimi državami zaradi pridobitve ribolovnih pravic.

67,4

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Pogodbe in sporazumi o spodbujanju zdravja, kulture, azilne politike, enakosti in pravičnosti.

2,8

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Sporazumi o financiranju, sklenjeni z razvojnimi partnerji za neko obdobje.

9,4

Razdelek 5 – Uprava

Pogodbe o izvedbi javnih naročil za blago in storitve.

9,2

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 2.6 | Odobritve za prevzem obveznosti, ki so bile na voljo leta 2015, so bile višje kot v katerem koli letu prej. K temu sta prispevala dva sklepa, ki sta dovoljena v skladu s proračunskimi pravili EU in sta povezana z zamudo pri odobritvi programov sedanjega večletnega finančnega okvira:






  (i) | sklep Sveta o prerazporeditvi 16,5  milijarde EUR neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti iz leta 2014 v leto 2015 (10), s čimer se je zgornja meja večletnega finančnega okvira povečala na 163 milijard EUR; |
| --- | --- | --- |

2.6

Odobritve za prevzem obveznosti, ki so bile na voljo leta 2015, so bile višje kot v katerem koli letu prej. K temu sta prispevala dva sklepa, ki sta dovoljena v skladu s proračunskimi pravili EU in sta povezana z zamudo pri odobritvi programov sedanjega večletnega finančnega okvira:

(i)

sklep Sveta o prerazporeditvi 16,5  milijarde EUR neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti iz leta 2014 v leto 2015 (10), s čimer se je zgornja meja večletnega finančnega okvira povečala na 163 milijard EUR;

| (ii) | sklep Komisije o prenosu 12,1  milijarde EUR neporabljenih odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2014, od katerih je bilo 11 milijard EUR v zaključni fazi (11). |
| --- | --- |

(ii)

sklep Komisije o prenosu 12,1  milijarde EUR neporabljenih odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2014, od katerih je bilo 11 milijard EUR v zaključni fazi (11).

| 2.6 | To povečanje odobritev za prevzem obveznosti v letu 2015 je bilo pričakovano, saj so bile vključene dodatne obveznosti, povezane s kohezijsko politiko, ki naj bi bile prevzete leta 2014, vendar so bile odložene v skladu z veljavnim pravnim okvirom (zaradi zamud pri sprejetju operativnih programov na področju kohezije). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Dodatna povečanja razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti so bila posledica namenskih prejemkov (12) (6,8  milijarde EUR) in drugih sprememb proračuna (0,5  milijarde EUR). Skupne razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti so torej znašale 181,3  milijarde EUR, kar je enakovredno 1,3  % BND EU. Za prenos v leto 2015 je bilo na voljo samo za dve milijardi EUR odobritev plačil. Zato prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti povečuje pritisk na prihodnje proračune za plačila. |
| --- | --- |

2.7

Dodatna povečanja razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti so bila posledica namenskih prejemkov (12) (6,8  milijarde EUR) in drugih sprememb proračuna (0,5  milijarde EUR). Skupne razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti so torej znašale 181,3  milijarde EUR, kar je enakovredno 1,3  % BND EU. Za prenos v leto 2015 je bilo na voljo samo za dve milijardi EUR odobritev plačil. Zato prerazporeditev odobritev za prevzem obveznosti povečuje pritisk na prihodnje proračune za plačila.

| 2.7 | Za večino teh obveznosti se uporablja pravilo n + 3, zato je običajno, da te dodatne obveznosti ne vodijo do povezanega povečanja plačil, vsekakor pa povzročijo večja neporavnana plačila (RAL – „reste à liquider“). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti se nanašajo na obveznosti, ki so bile sprejete, vendar ne poravnane s plačili ali razveljavljene. Te obveznosti so dosegle 217,7  milijarde EUR (glej
  sliko 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.8

Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti se nanašajo na obveznosti, ki so bile sprejete, vendar ne poravnane s plačili ali razveljavljene. Te obveznosti so dosegle 217,7  milijarde EUR (glej
  sliko 2.2
  ).

| 2.9 | Obveznosti in vnaprej vračunani stroški se odražajo v bilanci stanja, ne da bi bilo zanje nujno treba prevzeti obveznosti (na primer za pokojnine uradnikov EU ali verjetni strošek za razgradnjo jedrskih elektrarn v EU). Obveznosti in vnaprej vračunani stroški, za katere ni bila prevzeta proračunska obveznost, dodajajo še 121 milijard EUR, tako da skupni znesek, ki ga je treba financirati iz prihodnjih proračunov, na dan 31. decembra 2015 znaša 339 milijard EUR (2014: 305 milijard EUR) (13). |
| --- | --- |

2.9

Obveznosti in vnaprej vračunani stroški se odražajo v bilanci stanja, ne da bi bilo zanje nujno treba prevzeti obveznosti (na primer za pokojnine uradnikov EU ali verjetni strošek za razgradnjo jedrskih elektrarn v EU). Obveznosti in vnaprej vračunani stroški, za katere ni bila prevzeta proračunska obveznost, dodajajo še 121 milijard EUR, tako da skupni znesek, ki ga je treba financirati iz prihodnjih proračunov, na dan 31. decembra 2015 znaša 339 milijard EUR (2014: 305 milijard EUR) (13).

| 2.10 | Kot smo ugotovili v prejšnjih letih (14), Komisija ne pripravlja in objavlja letno posodobljene napovedi denarnih tokov, ki bi se nanašala na sedem- do desetletno obdobje ter zajemala proračunske zgornje meje, potrebe po plačilih, omejitve zmogljivosti in morebitne razveljavitve obveznosti. |
| --- | --- |

2.10

Kot smo ugotovili v prejšnjih letih (14), Komisija ne pripravlja in objavlja letno posodobljene napovedi denarnih tokov, ki bi se nanašala na sedem- do desetletno obdobje ter zajemala proračunske zgornje meje, potrebe po plačilih, omejitve zmogljivosti in morebitne razveljavitve obveznosti.

| 2.10 | Glej odgovor Komisije na odstavek 2.40. |
| --- | --- |

2.10

Slika 2.2 –   Spremembe akumuliranih neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti

(v milijardah EUR)

Image

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – proračunska leta 2007–2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Prvotni proračun za plačila v letu 2015 je bil višji kot v preteklih letih ...

| 2.11 | EU načrtuje proračun za plačila in o njem poroča po načelu denarnega toka. Prejemki in plačila morajo biti uravnoteženi, saj proračuna ni mogoče financirati z izposojanjem (15). Prvotni proračun EU za plačila v letu 2015 je bil višji kot v katerem koli letu prej. |
| --- | --- |

2.11

EU načrtuje proračun za plačila in o njem poroča po načelu denarnega toka. Prejemki in plačila morajo biti uravnoteženi, saj proračuna ni mogoče financirati z izposojanjem (15). Prvotni proračun EU za plačila v letu 2015 je bil višji kot v katerem koli letu prej.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

... ... zaradi plačil za namenske prejemke in prenesene odobritve pa so bila končna plačila nad zgornjo mejo večletnega finančnega okvira

| 2.12 | V uredbi o večletnem finančnem okviru (16), sprejeti leta 2013, najvišja dovoljena raven odobritev plačil za leto 2015 znaša 142 milijard EUR (17). Prvotni proračun je bil določen tik pod to zgornjo mejo, in sicer v višini 141,2  milijarde EUR. Končna raven plačil je bila za 4 milijarde EUR višja od ravni, določene v prvotnem proračunu (glej odstavek 2.2 in
  sliko 2.4
  ) in je zaostajala samo za letom 2013. Že tretje leto zapored je bila končna raven plačil višja od zgornje meje večletnega finančnega okvira za dano leto. Na
  sliki 2.3
  je prikazana primerjava med zgornjo mejo večletnega finančnega okvira in končnimi plačili za zadnjih sedem let. |
| --- | --- |

2.12

V uredbi o večletnem finančnem okviru (16), sprejeti leta 2013, najvišja dovoljena raven odobritev plačil za leto 2015 znaša 142 milijard EUR (17). Prvotni proračun je bil določen tik pod to zgornjo mejo, in sicer v višini 141,2  milijarde EUR. Končna raven plačil je bila za 4 milijarde EUR višja od ravni, določene v prvotnem proračunu (glej odstavek 2.2 in
  sliko 2.4
  ) in je zaostajala samo za letom 2013. Že tretje leto zapored je bila končna raven plačil višja od zgornje meje večletnega finančnega okvira za dano leto. Na
  sliki 2.3
  je prikazana primerjava med zgornjo mejo večletnega finančnega okvira in končnimi plačili za zadnjih sedem let.

| 2.12 | Sodišče je primerjalo sprejeti proračun z ravnijo plačil, ki vključuje:






  — | plačila za odobritve, ki so posledica namenskih prejemkov (ta so dodatna glede na odobritve plačil, odobrene v proračunu za leto 2015, in glede na zgornjo mejo večletnega finančnega okvira), in |
| --- | --- | --- |

2.12

—

plačila za odobritve, ki so posledica namenskih prejemkov (ta so dodatna glede na odobritve plačil, odobrene v proračunu za leto 2015, in glede na zgornjo mejo večletnega finančnega okvira), in

| — | plačila, povezana z odobritvami, ki so bile prenesene iz prejšnjih let (ta se vštejejo v zgornjo mejo za plačila večletnega finančnega okvira tistega leta, ko Evropski parlament in Svet odobritve odobrita). |
| --- | --- |

—

plačila, povezana z odobritvami, ki so bile prenesene iz prejšnjih let (ta se vštejejo v zgornjo mejo za plačila večletnega finančnega okvira tistega leta, ko Evropski parlament in Svet odobritve odobrita).

Slika 2.3 –   Končna plačila v primerjavi z zgornjo mejo večletnega finančnega okvira

(v milijardah EUR)

Image

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – proračunska leta 2009–2015 in uredbe o večletnem finančnem okviru.

Slika 2.4 –   Odobritve plačil in plačila v letu 2015

(v milijardah EUR)

Image

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – proračunsko leto 2015, „Zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila“, tabeli 5.1 in 5.3.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 2.13 | Parlament in Svet sta odobrila osem sprememb proračuna. Največja je bila prva, ki se je nanašala na reprogramiranje 16,5  milijarde EUR (odstavek 2.6). Druge spremembe proračuna so skupaj povečale razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti za 486 milijonov EUR in razpoložljive odobritve plačil za 85 milijonov EUR. Z njimi so bile zlasti: |
| --- | --- |

2.13

Parlament in Svet sta odobrila osem sprememb proračuna. Največja je bila prva, ki se je nanašala na reprogramiranje 16,5  milijarde EUR (odstavek 2.6). Druge spremembe proračuna so skupaj povečale razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti za 486 milijonov EUR in razpoložljive odobritve plačil za 85 milijonov EUR. Z njimi so bile zlasti:

| — | v jamstveni sklad EFSI predodeljene odobritve za prevzem obveznosti v višini 1,4  milijarde EUR, v veliki meri iz instrumenta za povezovanje Evrope (glej odstavek 2.35), |
| --- | --- |

—

v jamstveni sklad EFSI predodeljene odobritve za prevzem obveznosti v višini 1,4  milijarde EUR, v veliki meri iz instrumenta za povezovanje Evrope (glej odstavek 2.35),

| — | v proračun za migracije dodane odobritve za prevzem obveznosti v višini 407 milijonov EUR ter |
| --- | --- |

—

v proračun za migracije dodane odobritve za prevzem obveznosti v višini 407 milijonov EUR ter

| — | v proračun za migracije iz drugih razdelkov predodeljene odobritve plačil v višini 127 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

v proračun za migracije iz drugih razdelkov predodeljene odobritve plačil v višini 127 milijonov EUR.

Zahtevki za povračilo stroškov na področju kohezije so upadli

| 2.14 | Organi držav članic so za kohezijske dejavnosti leta 2015 predložili nižje zahtevke za povračilo stroškov kot leta 2014 (leta 2015: 42,2  milijarde EUR; leta 2014: 56,6  milijarde EUR). Zato se je stopnja neizplačanih zahtevkov zmanjšala s 23,2  milijarde EUR na koncu leta 2014 na 10,8  milijarde EUR (18) na koncu leta 2015. Zahtevki, prejeti v zadnjem mesecu leta, so se skoraj prepolovili na 10,5  milijarde EUR (leta 2014: 19,4  milijarde EUR), kar se je zgodilo tudi z zahtevki, prejetimi v zadnjih štirih dnevih leta (leta 2015: 5,4  milijarde EUR; leta 2014: 10,1  milijarde EUR). Od skupnih neizplačanih sredstev v višini 10,8  milijarde EUR na koncu leta je 2,8  milijarde EUR ostalo neizplačanih od konca leta 2014. |
| --- | --- |

2.14

Organi držav članic so za kohezijske dejavnosti leta 2015 predložili nižje zahtevke za povračilo stroškov kot leta 2014 (leta 2015: 42,2  milijarde EUR; leta 2014: 56,6  milijarde EUR). Zato se je stopnja neizplačanih zahtevkov zmanjšala s 23,2  milijarde EUR na koncu leta 2014 na 10,8  milijarde EUR (18) na koncu leta 2015. Zahtevki, prejeti v zadnjem mesecu leta, so se skoraj prepolovili na 10,5  milijarde EUR (leta 2014: 19,4  milijarde EUR), kar se je zgodilo tudi z zahtevki, prejetimi v zadnjih štirih dnevih leta (leta 2015: 5,4  milijarde EUR; leta 2014: 10,1  milijarde EUR). Od skupnih neizplačanih sredstev v višini 10,8  milijarde EUR na koncu leta je 2,8  milijarde EUR ostalo neizplačanih od konca leta 2014.

| 2.15 | Iz proračuna EU je bilo za večletna finančna okvira za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 zagotovljeno predfinanciranje vsem državam članicam. Skupno neporavnano predfinanciranje je na koncu leta 2015 znašalo 32,7  milijarde EUR (19). Zato skupni znesek „neplačanih računov“ ne pomeni, da so državam članicam iz proračuna na splošno dolgovana sredstva. |
| --- | --- |

2.15

Iz proračuna EU je bilo za večletna finančna okvira za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 zagotovljeno predfinanciranje vsem državam članicam. Skupno neporavnano predfinanciranje je na koncu leta 2015 znašalo 32,7  milijarde EUR (19). Zato skupni znesek „neplačanih računov“ ne pomeni, da so državam članicam iz proračuna na splošno dolgovana sredstva.

| 2.15 | Uredba o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 določa, da se predfinanciranje programskega obdobja uporabi za financiranje operacij, ki se izvajajo v zadevnem programskem obdobju. |
| --- | --- |

2.15

Obdobje od začetnega prevzema obveznosti do sprejetja odhodkov je še vedno dolgo

| 2.16 | Na
  sliki 2.5
  so po trajanju razčlenjena neporabljena sredstva za prevzete obveznosti in odprto predfinanciranje. Od prevzema obveznosti do plačila v povprečju mine 2,4  leta (leta 2014: 2,1  leta). V večini primerov je predfinanciranje prvo plačilo za program ali projekt (kar zmanjšuje stopnjo neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti). Predfinanciranje ostane odprto, dokler prejemnik sredstev EU ne izvede storitve ali upraviči uporabe sredstev EU. |
| --- | --- |

2.16

Na
  sliki 2.5
  so po trajanju razčlenjena neporabljena sredstva za prevzete obveznosti in odprto predfinanciranje. Od prevzema obveznosti do plačila v povprečju mine 2,4  leta (leta 2014: 2,1  leta). V večini primerov je predfinanciranje prvo plačilo za program ali projekt (kar zmanjšuje stopnjo neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti). Predfinanciranje ostane odprto, dokler prejemnik sredstev EU ne izvede storitve ali upraviči uporabe sredstev EU.

| 2.17 | Znesek neporabljenih sredstev („zaloga“) za prevzete obveznosti je enakovreden skoraj dvainpolkratnemu znesku, evidentiranemu v enem letu („tok“) (20). Bruto odprto predfinanciranje je enakovredno nekaj več kot polletnemu znesku plačil. Skupno povprečno obdobje od prevzema obveznosti do sprejema odhodkov za proračun EU znaša tri leta. Uporaba predfinanciranja je veliko pogostejša pri posrednem upravljanju/neposrednem upravljanju področij porabe (pri katerih je „zaloga“ predfinanciranja enakovredna 1,6  leta plačil) kot pri deljenem upravljanju. Za razdelek 4 je skupni znesek neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti in odprtega predfinanciranja enakovreden znesku za 4,6  leta običajne porabe. |
| --- | --- |

2.17

Znesek neporabljenih sredstev („zaloga“) za prevzete obveznosti je enakovreden skoraj dvainpolkratnemu znesku, evidentiranemu v enem letu („tok“) (20). Bruto odprto predfinanciranje je enakovredno nekaj več kot polletnemu znesku plačil. Skupno povprečno obdobje od prevzema obveznosti do sprejema odhodkov za proračun EU znaša tri leta. Uporaba predfinanciranja je veliko pogostejša pri posrednem upravljanju/neposrednem upravljanju področij porabe (pri katerih je „zaloga“ predfinanciranja enakovredna 1,6  leta plačil) kot pri deljenem upravljanju. Za razdelek 4 je skupni znesek neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti in odprtega predfinanciranja enakovreden znesku za 4,6  leta običajne porabe.

| 2.17 | Komisija meni, da je RAL („reste à liquider“ ali neporabljena sredstva za prevzete obveznosti) v skladu z zadevnimi pravili za samodejno prenehanje obveznosti. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Dolgotrajne zamude med prvotnim prevzemom obveznosti in končnim obračunom odhodkov so povezane s problemi z manjkajočo dokumentacijo ob zaključku in zmanjšujejo prožnost. Kot je Sodišče ugotovilo v odstavku 2.3, so se plačila v letu 2015 pogosto še naprej nanašala na programe iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

2.18

Dolgotrajne zamude med prvotnim prevzemom obveznosti in končnim obračunom odhodkov so povezane s problemi z manjkajočo dokumentacijo ob zaključku in zmanjšujejo prožnost. Kot je Sodišče ugotovilo v odstavku 2.3, so se plačila v letu 2015 pogosto še naprej nanašala na programe iz prejšnjih obdobij.

| 2.18 | Na področju kohezije je končni datum upravičenosti 31. december 2015. Dokumenti o zaključku programov morajo biti predloženi do 31. marca 2017. Uredba (EU) št. 1083/2006 določa, da se 5 % skupnih dodeljenih sredstev EU zadrži do zaključka programov.

  Sozakonodajalca sta se odločila, da uredbo spremenita in rok za samodejno prenehanje obveznosti n + 2 podaljšata za dve državi članici. To je zmanjšalo pritisk na navedeni državi članici, da predložita zahtevke za plačilo v krajšem referenčnem obdobju. Prav tako Hrvaški njena pristopna pogodba omogoča odstopanje od pravila o samodejnem prenehanju obveznosti. Navedena pogodba določa tudi pravilo n + 3.


  Prav tako je bila leta 2014 ustanovljena delovna skupina za boljše izvrševanje, ki naj bi državam članicam pomagala optimizirati porabo sredstev za kohezijsko politiko, ki so jim bila dodeljena za obdobje 2007–2013. Njen napredek spremlja Komisija. |
| --- | --- |

2.18

Sozakonodajalca sta se odločila, da uredbo spremenita in rok za samodejno prenehanje obveznosti n + 2 podaljšata za dve državi članici. To je zmanjšalo pritisk na navedeni državi članici, da predložita zahtevke za plačilo v krajšem referenčnem obdobju. Prav tako Hrvaški njena pristopna pogodba omogoča odstopanje od pravila o samodejnem prenehanju obveznosti. Navedena pogodba določa tudi pravilo n + 3.

Prav tako je bila leta 2014 ustanovljena delovna skupina za boljše izvrševanje, ki naj bi državam članicam pomagala optimizirati porabo sredstev za kohezijsko politiko, ki so jim bila dodeljena za obdobje 2007–2013. Njen napredek spremlja Komisija.

Slika 2.5 –   Razčlenitev neporabljenih sredstev za prevzete proračunske obveznosti in odprtega predfinanciranja Komisije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Neporabljena sredstva za prevzete proračunske obveznosti
   (46) |
| Razdelek | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Skupaj | Leta prevzema obveznosti (47) |
| 1a | Konkurenčnost | 295 | 672 | 1 209 | 1 541 | 3 885 | 5 942 | 7 844 | 13 066 | 34 455 | 2,1 |
| 1b | Kohezija | 1 653 | 38 | 237 | 1 455 | 7 191 | 29 459 | 21 324 | 65 016 | 126 372 | 2,6 |
| 2 | Naravni viri | 223 | 62 | 82 | 127 | 213 | 7 231 | 2 140 | 18 112 | 28 191 | 1,8 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 21 | 39 | 62 | 136 | 277 | 580 | 350 | 1 671 | 3 137 | 1,5 |
| 4 | Evropa v svetu | 938 | 522 | 883 | 1 412 | 3 364 | 4 719 | 5 390 | 7 446 | 24 673 | 3,0 |
| 5 | Uprava | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 295 | 295 | 0,0 |
| Skupaj | 3 130 | 1 333 | 2 473 | 4 671 | 14 931 | 47 931 | 37 049 | 105 606 | 217 123
   (48) | 2,4 |
| |
| Predfinanciranje
   (49) |
| Razdelek | < 2009 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Skupaj | Leta plačil (50) |
| 1a | Konkurenčnost | 127 | 165 | 422 | 1 382 | 3 353 | 6 117 | 5 343 | 8 636 | 25 545 | 1,5 |
| 1b | Kohezija | 12 934 | 9 347 | 689 | 69 | 33 | 75 | 2 042 | 7 523 | 32 711 | 0,6 |
| 2 | Naravni viri | 3 443 | 131 | 60 | 78 | 120 | 172 | 393 | 2 397 | 6 795 | 0,1 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 19 | 27 | 58 | 92 | 192 | 675 | 792 | 1 430 | 3 284 | 1,6 |
| 4 | Evropa v svetu | 236 | 461 | 397 | 817 | 947 | 1 634 | 2 520 | 5 446 | 12 458 | 1,6 |
| 5 | Uprava | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0,0 |
| Skupaj (bruto predfinanciranje) | 16 758 | 10 130 | 1 626 | 2 439 | 4 645 | 8 673 | 11 090 | 25 434 | 80 795
   (51) | 0,6 |

(v milijonih EUR)

Neporabljena sredstva za prevzete proračunske obveznosti
   (46)

Razdelek

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Skupaj

Leta prevzema obveznosti (47)

1a

Konkurenčnost

295

672

1 209

1 541

3 885

5 942

7 844

13 066

34 455

2,1

1b

Kohezija

1 653

38

237

1 455

7 191

29 459

21 324

65 016

126 372

2,6

2

Naravni viri

223

62

82

127

213

7 231

2 140

18 112

28 191

1,8

3

Varnost in državljanstvo

21

39

62

136

277

580

350

1 671

3 137

1,5

4

Evropa v svetu

938

522

883

1 412

3 364

4 719

5 390

7 446

24 673

3,0

5

Uprava

0

0

0

0

0

0

0

295

295

0,0

Skupaj

3 130

1 333

2 473

4 671

14 931

47 931

37 049

105 606

217 123
   (48)

2,4

Predfinanciranje
   (49)

Razdelek

< 2009

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Skupaj

Leta plačil (50)

1a

Konkurenčnost

127

165

422

1 382

3 353

6 117

5 343

8 636

25 545

1,5

1b

Kohezija

12 934

9 347

689

69

33

75

2 042

7 523

32 711

0,6

2

Naravni viri

3 443

131

60

78

120

172

393

2 397

6 795

0,1

3

Varnost in državljanstvo

19

27

58

92

192

675

792

1 430

3 284

1,6

4

Evropa v svetu

236

461

397

817

947

1 634

2 520

5 446

12 458

1,6

5

Uprava

0

0

0

0

0

0

0

2

2

0,0

Skupaj (bruto predfinanciranje)

16 758

10 130

1 626

2 439

4 645

8 673

11 090

25 434

80 795
   (51)

0,6

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Zaostanek pri porabi sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) je znaten

| 2.19 | Do konca leta 2015 so plačila državam članicam za porabo v okviru skladov ESI (21) za večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 dosegla 400,8  milijarde EUR (90 % skupnega zneska v višini 446,2  milijarde EUR (22) za vse odobrene operativne programe). Na
  sliki 2.6
  je analizirano, v kolikšnem obsegu je Komisija izvršila plačila za prevzete obveznosti za vsako državo članico. Več kot polovica neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti v okviru skladov ESI, ki niso privedla do plačil, je namenjena petim državam članicam (23). |
| --- | --- |

2.19

Do konca leta 2015 so plačila državam članicam za porabo v okviru skladov ESI (21) za večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 dosegla 400,8  milijarde EUR (90 % skupnega zneska v višini 446,2  milijarde EUR (22) za vse odobrene operativne programe). Na
  sliki 2.6
  je analizirano, v kolikšnem obsegu je Komisija izvršila plačila za prevzete obveznosti za vsako državo članico. Več kot polovica neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti v okviru skladov ESI, ki niso privedla do plačil, je namenjena petim državam članicam (23).

| 2.19 | Pet držav članic, ki jih je navedlo Sodišče, je prejemnic največjih sredstev v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

  V zvezi z vprašanjem nizke stopnje črpanja delovna skupina za boljše izvrševanje, ki jo je ustanovila Komisija, dejavno pomaga državam članicam, ki jih nizka stopnja črpanja najbolj zadeva. |
| --- | --- |

2.19

V zvezi z vprašanjem nizke stopnje črpanja delovna skupina za boljše izvrševanje, ki jo je ustanovila Komisija, dejavno pomaga državam članicam, ki jih nizka stopnja črpanja najbolj zadeva.

| 2.20 | V nekaterih državah članicah so bili prispevki EU (24), za katere niso bili vloženi zahtevki, skupaj z zahtevanim nacionalnim sofinanciranjem enakovredni znatnemu deležu skupnih javnofinančnih odhodkov (glej
  sliko 2.7
  ). V sedmih državah članicah je skupni akumuliran delež, za katerega je mogoče vložiti zahtevek za sredstva EU (ob upoštevanju obdobij 2007–2013 in 2014–2020), višji od 15 % letnih javnofinančnih odhodkov. |
| --- | --- |

2.20

V nekaterih državah članicah so bili prispevki EU (24), za katere niso bili vloženi zahtevki, skupaj z zahtevanim nacionalnim sofinanciranjem enakovredni znatnemu deležu skupnih javnofinančnih odhodkov (glej
  sliko 2.7
  ). V sedmih državah članicah je skupni akumuliran delež, za katerega je mogoče vložiti zahtevek za sredstva EU (ob upoštevanju obdobij 2007–2013 in 2014–2020), višji od 15 % letnih javnofinančnih odhodkov.

| 2.20 | Delovna skupina za boljše izvrševanje v državah članicah je bila ustanovljena leta 2014, da bi se izboljšalo izvrševanje in črpanje proračuna v državah članicah z najnižjo stopnjo črpanja in sorazmerno najvišjimi neporavnanimi prispevki EU (25). |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Da bi organi v državah članicah porabili vsa sredstva, ki so na voljo iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, bodo morali predložiti veljavne zahtevke, enake vsoti vseh neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti, skupaj z zahtevanim nacionalnim sofinanciranjem in zneskom predfinanciranja, ki je že bil zagotovljen iz proračuna. Na
  sliki 2.8
  so prikazani relativni deleži neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti za obdobje 2007–2013 za vsako državo članico in predfinanciranja, ki je bilo do konca leta 2015 plačano za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

2.21

Da bi organi v državah članicah porabili vsa sredstva, ki so na voljo iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, bodo morali predložiti veljavne zahtevke, enake vsoti vseh neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti, skupaj z zahtevanim nacionalnim sofinanciranjem in zneskom predfinanciranja, ki je že bil zagotovljen iz proračuna. Na
  sliki 2.8
  so prikazani relativni deleži neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti za obdobje 2007–2013 za vsako državo članico in predfinanciranja, ki je bilo do konca leta 2015 plačano za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020.

Slika 2.6 –   Črpanje v odstotkih in skupni zneski skladov ESI v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 na dan 31. decembra 2015

Image

| (1) | Hrvaška je k EU pristopila julija 2013. Podatki o črpanju za Hrvaško zato niso primerljivi s podatki za druge države članice. |
| --- | --- |

(1)

Hrvaška je k EU pristopila julija 2013. Podatki o črpanju za Hrvaško zato niso primerljivi s podatki za druge države članice.

Vir: Izračun Evropskega računskega sodišča na podlagi računovodskih podatkov Komisije.

Slika 2.7 –   Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti skladov ESI na dan 31. decembra 2015 kot odstotek javnofinančnih odhodkov v letu 2015

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije. Podatki Eurostata o javnofinančnih odhodkih za leto 2015, april 2016.

Slika 2.8 –   Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti skladov ESI za obdobje 2007–2013 in predfinanciranje za obdobje 2014–2020 ob koncu leta 2015

(v milijonih EUR)

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Finančni instrumenti so rastoč del proračuna ...

| 2.22 | Finančne instrumente sestavljajo predvsem posojila, lastniški instrumenti, jamstva in instrumenti delitve tveganja (26). |
| --- | --- |

2.22

Finančne instrumente sestavljajo predvsem posojila, lastniški instrumenti, jamstva in instrumenti delitve tveganja (26).

Finančni instrumenti, za katere se uporablja posredno upravljanje

| 2.23 | Pod večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 se je povečal pomen finančnih instrumentov, za katere se uporablja posredno upravljanje. Ti zdaj tvorijo rastoč del izplačil iz proračuna EU. Skupina EIB upravlja skoraj vse finančne instrumente, za katere se uporablja posredno upravljanje. To vključuje Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej
  sliko 2.9
  ), ki predstavlja 32 % skupnih sredstev finančnih instrumentov. Samo nekaj zelo majhnih instrumentov (sredstva v višini 74 milijonov EUR) in nekaj instrumentov za tehnično pomoč, vzpostavljenih pred letom 2014, upravljajo druge mednarodne finančne institucije (27). Za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 je Komisija podpisala samo dva sporazuma o prenosu pooblastil (28) z organi zunaj skupine EIB. |
| --- | --- |

2.23

Pod večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 se je povečal pomen finančnih instrumentov, za katere se uporablja posredno upravljanje. Ti zdaj tvorijo rastoč del izplačil iz proračuna EU. Skupina EIB upravlja skoraj vse finančne instrumente, za katere se uporablja posredno upravljanje. To vključuje Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej
  sliko 2.9
  ), ki predstavlja 32 % skupnih sredstev finančnih instrumentov. Samo nekaj zelo majhnih instrumentov (sredstva v višini 74 milijonov EUR) in nekaj instrumentov za tehnično pomoč, vzpostavljenih pred letom 2014, upravljajo druge mednarodne finančne institucije (27). Za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 je Komisija podpisala samo dva sporazuma o prenosu pooblastil (28) z organi zunaj skupine EIB.

| 2.23 | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ni finančni instrument v smislu finančne uredbe. Obstajal je že pred finančno uredbo, podlaga zanj pa je lex specialis, in sicer Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. |
| --- | --- |

2.23

Slika 2.9 –   Skupna sredstva v višini 6,5  milijarde EUR (1) na dan 31. decembra 2015 v finančnih instrumentih, za katere se uporablja posredno upravljanje, po vrsti instrumenta

Image

| (1) | Glej tabelo o finančnih instrumentih iz dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza iz zaključnega računa. |
| --- | --- |

(1)

Glej tabelo o finančnih instrumentih iz dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza iz zaključnega računa.

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – proračunsko leto 2015 (oddelek o finančnih instrumentih iz dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihove analize) in zbrani podatki iz sklopov poročil o finančnih instrumentih iz leta 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 2.24 | Komisija zaključuje finančne instrumente iz prejšnjih večletnih okvirov financiranja (29) ali jih združuje v nove (30). |
| --- | --- |

2.24

Komisija zaključuje finančne instrumente iz prejšnjih večletnih okvirov financiranja (29) ali jih združuje v nove (30).

| 2.25 | V večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020: |
| --- | --- |

2.25

V večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020:

| — | se pričakovana vplačila v finančne instrumente, za katere se uporablja posredno upravljanje, skoraj podvojijo na 7,4  milijarde EUR (večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013: 3,8  milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

se pričakovana vplačila v finančne instrumente, za katere se uporablja posredno upravljanje, skoraj podvojijo na 7,4  milijarde EUR (večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013: 3,8  milijarde EUR),

| — | proračun EU zagotavlja dodatno jamstvo v višini do 16 milijard EUR novoustanovljenemu EFSI (glej odstavek 2.33), |
| --- | --- |

—

proračun EU zagotavlja dodatno jamstvo v višini do 16 milijard EUR novoustanovljenemu EFSI (glej odstavek 2.33),

| — | pobuda EU za mala in srednja podjetja (pobuda za MSP) (prvotno zasnovana kot instrument za odzivanje na krizo) združuje proračunska sredstva EU, ki so na voljo v okviru COSME (31) in Obzorje 2020 (vsak po 175 milijonov EUR) ter ESRR in EKSRP (32) (8,5  milijarde EUR), s sredstvi skupine EIB (33). |
| --- | --- |

—

pobuda EU za mala in srednja podjetja (pobuda za MSP) (prvotno zasnovana kot instrument za odzivanje na krizo) združuje proračunska sredstva EU, ki so na voljo v okviru COSME (31) in Obzorje 2020 (vsak po 175 milijonov EUR) ter ESRR in EKSRP (32) (8,5  milijarde EUR), s sredstvi skupine EIB (33).

| 2.26 | Na koncu leta 2015 so kumulativna plačila v nove instrumente znašala 1,3  milijarde EUR (2014: 0,7  milijarde EUR), kot je prikazano na
  sliki 2.10.
  Od tega: |
| --- | --- |

2.26

Na koncu leta 2015 so kumulativna plačila v nove instrumente znašala 1,3  milijarde EUR (2014: 0,7  milijarde EUR), kot je prikazano na
  sliki 2.10.
  Od tega:

| — | jamstveni instrumenti znašajo 1,1  milijarde EUR (88 %) kumulativnih plačil, |
| --- | --- |

—

jamstveni instrumenti znašajo 1,1  milijarde EUR (88 %) kumulativnih plačil,

| — | lastniški instrumenti znašajo 0,2  milijarde EUR (12 %) kumulativnih plačil. |
| --- | --- |

—

lastniški instrumenti znašajo 0,2  milijarde EUR (12 %) kumulativnih plačil.

Slika 2.10 –   Finančni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, za katere se uporablja posredno upravljanje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Naziv instrumenta | Vrsta instrumenta | Okvirni proračun za obdobje 2014–2020 | Kumulativne obveznosti | Kumulativna plačila |
| 2014 | 2015 | 2014 | 2015 |
| Obzorje 2020 – InnovFin storitev za posojila in jamstva za raziskave, razvoj in inovacije – EIB (52) | jamstveni | 1 060 | 483 | 646 | 483 | 646 |
| od tega namenski prejemki, predodeljeni iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja | 375 | 430 | 374 | 395 |
| Obzorje 2020 – InnovFin storitev za posojila za raziskave in inovacije za MSP in mala podjetja s srednjo kapitalizacijo – Evropski investicijski sklad (53) | jamstveni | 1 060 | 169 | 306 | 169 | 304 |
| Obzorje 2020 – InnovFin kapitalski instrument za raziskave in inovacije – Evropski investicijski sklad (52) | lastniški | 430 | 0 | 125 | 0 | 110 |
| Dolžniški instrument IPE – EIB | jamstveni | 2 557 | 128 | 247 | 0 | 0 |
| Lastniški instrument IPE | lastniški | 0 | 10 | 0 | 0 |
| COSME kapitalska shema za rast – Evropski investicijski sklad | lastniški | 633 | 52 | 102 | 33 | 41 |
| COSME jamstveni sklad za posojila – Evropski investicijski sklad | jamstveni | 686 | 89 | 238 | 42 | 131 |
| Jamstvena shema za študentska posojila (program Erasmus+) – Evropski investicijski sklad | jamstveni | 517 | 28 | 61 | 0 | 20 |
| Program Evropske Unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) – Evropski investicijski sklad | jamstveni | 193 | 28 | 60 | 0 | 10 |
| Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (54) | jamstveni | 123 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (PF4EE) – EIB | jamstveni | 80 | 30 | 50 | 6 | 12 |
| Finančni sklad za naravni kapital (NCFF) – EIB | jamstveni | 60 | 10 | 30 | 3 | 12 |
| Skupaj | | 7 399 | 1 017 | 1 875 | 735 | 1 286 |

(v milijonih EUR)

Naziv instrumenta

Vrsta instrumenta

Okvirni proračun za obdobje 2014–2020

Kumulativne obveznosti

Kumulativna plačila

2014

2015

2014

2015

Obzorje 2020 – InnovFin storitev za posojila in jamstva za raziskave, razvoj in inovacije – EIB (52)

jamstveni

1 060

483

646

483

646

od tega namenski prejemki, predodeljeni iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja

375

430

374

395

Obzorje 2020 – InnovFin storitev za posojila za raziskave in inovacije za MSP in mala podjetja s srednjo kapitalizacijo – Evropski investicijski sklad (53)

jamstveni

1 060

169

306

169

304

Obzorje 2020 – InnovFin kapitalski instrument za raziskave in inovacije – Evropski investicijski sklad (52)

lastniški

430

0

125

0

110

Dolžniški instrument IPE – EIB

jamstveni

2 557

128

247

0

0

Lastniški instrument IPE

lastniški

0

10

0

0

COSME kapitalska shema za rast – Evropski investicijski sklad

lastniški

633

52

102

33

41

COSME jamstveni sklad za posojila – Evropski investicijski sklad

jamstveni

686

89

238

42

131

Jamstvena shema za študentska posojila (program Erasmus+) – Evropski investicijski sklad

jamstveni

517

28

61

0

20

Program Evropske Unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) – Evropski investicijski sklad

jamstveni

193

28

60

0

10

Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (54)

jamstveni

123

0

0

0

0

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (PF4EE) – EIB

jamstveni

80

30

50

6

12

Finančni sklad za naravni kapital (NCFF) – EIB

jamstveni

60

10

30

3

12

Skupaj

7 399

1 017

1 875

735

1 286

UGOTOVITVE SODIŠČA

... in bilance stanja ...

| 2.27 | Skupna sredstva finančnih instrumentov, za katere se uporablja posredno upravljanje, so se v primerjavi s prejšnjim letom povečala za 650 milijonov EUR (11 %) (glej
  sliko 2.11
  ). Ključni elementi tega povečanja so: |
| --- | --- |

2.27

Skupna sredstva finančnih instrumentov, za katere se uporablja posredno upravljanje, so se v primerjavi s prejšnjim letom povečala za 650 milijonov EUR (11 %) (glej
  sliko 2.11
  ). Ključni elementi tega povečanja so:

| — | za 251 milijonov EUR so se povečale naložbe v dolžniške vrednostne papirje in vrednostne papirje s stalnim donosom kot posledica prerazporeditev iz proračuna EU na fiduciarne račune, |
| --- | --- |

—

za 251 milijonov EUR so se povečale naložbe v dolžniške vrednostne papirje in vrednostne papirje s stalnim donosom kot posledica prerazporeditev iz proračuna EU na fiduciarne račune,

| — | za 177 milijonov EUR so se povečale naložbe v obveznice, denominirane v evrih, Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (34), v katerega je bilo iz proračuna EU prerazporejenih 144 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

za 177 milijonov EUR so se povečale naložbe v obveznice, denominirane v evrih, Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (34), v katerega je bilo iz proračuna EU prerazporejenih 144 milijonov EUR.

Slika 2.11 –   Skupna sredstva finančnih instrumentov, za katere se uporablja posredno upravljanje, po vrsti sredstev

(v milijardah EUR)

Image

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije – proračunski leti 2014 in 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 2.28 | Denarna sredstva predstavljajo 20-odstotni delež skupnih sredstev finančnih instrumentov, ki je ob koncu leta 2015 ostal nespremenjen v višini 1,3  milijarde EUR (2014: 1,3  milijarde EUR (35)) (glej
  sliko 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.28

Denarna sredstva predstavljajo 20-odstotni delež skupnih sredstev finančnih instrumentov, ki je ob koncu leta 2015 ostal nespremenjen v višini 1,3  milijarde EUR (2014: 1,3  milijarde EUR (35)) (glej
  sliko 2.12
  ).

Slika 2.12 –   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v lasti finančnih instrumentov (1)

Image

| (1) | Glej pojasnilo 2.8 iz zaključnega računa za leto 2015. |
| --- | --- |

(1)

Glej pojasnilo 2.8 iz zaključnega računa za leto 2015.

Vir: Zbrani podatki iz sklopov poročil o finančnih instrumentih iz leta 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 2.29 | Leta 2015 je bilo s skrbniških računov finančnih instrumentov, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, vrnjenih 211 milijonov EUR: 126 milijonov EUR v splošni proračun (36) in 85 milijonov EUR kot notranji namenski prejemki. Od tega: |
| --- | --- |

2.29

Leta 2015 je bilo s skrbniških računov finančnih instrumentov, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, vrnjenih 211 milijonov EUR: 126 milijonov EUR v splošni proračun (36) in 85 milijonov EUR kot notranji namenski prejemki. Od tega:

| — | 134 milijonov EUR so prejemki in povračila, |
| --- | --- |

—

134 milijonov EUR so prejemki in povračila,

| — | 59 milijonov EUR so vračila v splošni proračun EU neporabljenih sredstev s skrbniških računov finančnih instrumentov in iz instrumentov za tehnično pomoč ob zaključku, 18 milijonov EUR pa razveljavljene operacije Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva. |
| --- | --- |

—

59 milijonov EUR so vračila v splošni proračun EU neporabljenih sredstev s skrbniških računov finančnih instrumentov in iz instrumentov za tehnično pomoč ob zaključku, 18 milijonov EUR pa razveljavljene operacije Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva.

| 2.30 | Skupne upravne provizije in provizije za upravljanje za finančne instrumente za proračunsko leto 2015 znašajo 63 milijonov EUR (2014: 50 milijonov EUR). Kumulativne provizije za nove instrumente za leti 2014 in 2015 znašajo 72 milijonov EUR (5,77  % njihovih skupnih sredstev). |
| --- | --- |

2.30

Skupne upravne provizije in provizije za upravljanje za finančne instrumente za proračunsko leto 2015 znašajo 63 milijonov EUR (2014: 50 milijonov EUR). Kumulativne provizije za nove instrumente za leti 2014 in 2015 znašajo 72 milijonov EUR (5,77  % njihovih skupnih sredstev).

... neporabljeni zneski v finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, pa ostajajo razmeroma visoki

| 2.31 | V zadnjem razpoložljivem poročilu o finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, je opisano stanje na koncu leta 2014 (37). Po podatkih iz tega poročila so v teh instrumentih ostali neporabljeni zneski v višini 6,8  milijarde EUR. Od tega je 80 % koncentriranih v petih državah članicah (38). 45 % celote je dosegala Italija (3 milijarde EUR) (39). Sodišče je med preučitvijo bilance stanja prosilo Komisijo, naj zagotovi dodatno analizo uporabe teh instrumentov v Italiji do 31. decembra 2015. Ta je pokazala, da je bilo dne 31. decembra 2015 za Italijo neporabljenih 1,7  milijarde EUR. |
| --- | --- |

2.31

V zadnjem razpoložljivem poročilu o finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, je opisano stanje na koncu leta 2014 (37). Po podatkih iz tega poročila so v teh instrumentih ostali neporabljeni zneski v višini 6,8  milijarde EUR. Od tega je 80 % koncentriranih v petih državah članicah (38). 45 % celote je dosegala Italija (3 milijarde EUR) (39). Sodišče je med preučitvijo bilance stanja prosilo Komisijo, naj zagotovi dodatno analizo uporabe teh instrumentov v Italiji do 31. decembra 2015. Ta je pokazala, da je bilo dne 31. decembra 2015 za Italijo neporabljenih 1,7  milijarde EUR.

| 2.31 | Komisija je Italijo zaprosila, naj ji do 31. decembra 2015 posreduje dodatne informacije. Te informacije kažejo, da je 45 % sredstev, namenjenih Italiji, do 31. decembra 2015 ostalo neporabljenih. Pridobljene informacije so bile preverjene glede na vpise v računovodskih izkazih Komisije za leto 2015 in posredovane Sodišču. Na podlagi analize se je zdelo, da sedanje metodologije ni treba spreminjati. Izvrševanje bo ponovno ocenjeno za proračunsko leto 2016. |
| --- | --- |

2.31

Evidentirane so bile prve operacije za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) ...

| 2.32 | Komisija (kot zastopnica EU) in EIB sta 22. julija 2015 podpisali sporazum o EFSI. EFSI je del naložbenega instrumenta za Evropo, ki ga je leta 2014 najavil predsednik Evropske komisije. Njegov cilj je podpirati naložbe v področja, kot so infrastruktura, izobraževanje, raziskave in inovacije ter tvegani kapital za mala podjetja. |
| --- | --- |

2.32

Komisija (kot zastopnica EU) in EIB sta 22. julija 2015 podpisali sporazum o EFSI. EFSI je del naložbenega instrumenta za Evropo, ki ga je leta 2014 najavil predsednik Evropske komisije. Njegov cilj je podpirati naložbe v področja, kot so infrastruktura, izobraževanje, raziskave in inovacije ter tvegani kapital za mala podjetja.

| 2.33 | EU zagotavlja proračunsko jamstvo v višini do 16 milijard EUR (od katerih bo 8 milijard EUR v obdobju 2016–2022 postopoma prerazporejenih v poseben sklad), EIB pa iz svojih lastnih sredstev prispeva 5 milijard EUR v rezervo za tveganja. Komisija in EIB pričakujeta, da bo to podpiralo financiranje EIB/Evropskega investicijskega sklada v višini do 61 milijard EUR, cilj pa je mobilizacija 315 milijard EUR naložb. |
| --- | --- |

2.33

EU zagotavlja proračunsko jamstvo v višini do 16 milijard EUR (od katerih bo 8 milijard EUR v obdobju 2016–2022 postopoma prerazporejenih v poseben sklad), EIB pa iz svojih lastnih sredstev prispeva 5 milijard EUR v rezervo za tveganja. Komisija in EIB pričakujeta, da bo to podpiralo financiranje EIB/Evropskega investicijskega sklada v višini do 61 milijard EUR, cilj pa je mobilizacija 315 milijard EUR naložb.

| 2.34 | EU jamči za operacije dela za infrastrukturo in inovacije, ki jih izvaja EIB, ter operacije dela za mala in srednja podjetja, ki jih izvaja Evropski investicijski sklad. Dela imata vsak svoj dolžniški portfelj (jamstvo EU v višini 11 milijard EUR za del za infrastrukturo in inovacije in 1 250  milijonov EUR za del za mala in srednja podjetja) ter portfelj lastniških instrumentov (jamstvo EU v višini 2 500  milijonov EUR za del za infrastrukturo in inovacije in 1 250  milijonov EUR za del za mala in srednja podjetja). |
| --- | --- |

2.34

EU jamči za operacije dela za infrastrukturo in inovacije, ki jih izvaja EIB, ter operacije dela za mala in srednja podjetja, ki jih izvaja Evropski investicijski sklad. Dela imata vsak svoj dolžniški portfelj (jamstvo EU v višini 11 milijard EUR za del za infrastrukturo in inovacije in 1 250  milijonov EUR za del za mala in srednja podjetja) ter portfelj lastniških instrumentov (jamstvo EU v višini 2 500  milijonov EUR za del za infrastrukturo in inovacije in 1 250  milijonov EUR za del za mala in srednja podjetja).

| 2.35 | Komisija sredstva iz jamstva prenese na EIB ob prejemu zahtevka EIB. Za plačilo teh zahtevkov je Komisija ustanovila jamstveni sklad (jamstveni sklad EFSI) (40). Ta sklad bo v obdobju do leta 2020 financiran iz proračuna EU, in sicer z zmanjšanjem načrtovane porabe za instrument za povezovanje Evrope (IPE) za 2,8  milijarde EUR in za Obzorje 2020 za 2,2  milijarde EUR (41) ter z uporabo treh milijard EUR iz nerazporejene razlike v okviru zgornje meje večletnega finančnega okvira. Decembra 2015 je Komisija prevzela obveznosti za plačila v sklad v višini 1,4  milijarde EUR (42). V letu 2015 ni izvršila nobenih plačil. |
| --- | --- |

2.35

Komisija sredstva iz jamstva prenese na EIB ob prejemu zahtevka EIB. Za plačilo teh zahtevkov je Komisija ustanovila jamstveni sklad (jamstveni sklad EFSI) (40). Ta sklad bo v obdobju do leta 2020 financiran iz proračuna EU, in sicer z zmanjšanjem načrtovane porabe za instrument za povezovanje Evrope (IPE) za 2,8  milijarde EUR in za Obzorje 2020 za 2,2  milijarde EUR (41) ter z uporabo treh milijard EUR iz nerazporejene razlike v okviru zgornje meje večletnega finančnega okvira. Decembra 2015 je Komisija prevzela obveznosti za plačila v sklad v višini 1,4  milijarde EUR (42). V letu 2015 ni izvršila nobenih plačil.

| 2.35 | Sredstva bodo plačana EIB, če bo to potrebno za izpolnitev jamstva v skladu z uredbo o EFSI, pod pogoji, določenimi v sporazumu o EFSI. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | EIB je podpisala osem operacij v zvezi z dolžniškim portfeljem za del za infrastrukturo in inovacije (v skupnem znesku 1 092,7  milijona EUR), od česar je leta 2015 izplačala 193,8  milijona EUR. Podpisala je tudi dve operaciji v zvezi s portfeljem lastniških instrumentov (v skupnem znesku 125 milijonov EUR v letu 2015), od česar za polovico jamči EU. Od zneskov z jamstvom EU je EIB v letu 2015 izplačala samo 7,6  milijona EUR. Skupni znesek jamstva EU za izplačane zneske in vnaprej vračunane stroške za ta portfelj je ob koncu leta znašal 202 milijona EUR (43). |
| --- | --- |

2.36

EIB je podpisala osem operacij v zvezi z dolžniškim portfeljem za del za infrastrukturo in inovacije (v skupnem znesku 1 092,7  milijona EUR), od česar je leta 2015 izplačala 193,8  milijona EUR. Podpisala je tudi dve operaciji v zvezi s portfeljem lastniških instrumentov (v skupnem znesku 125 milijonov EUR v letu 2015), od česar za polovico jamči EU. Od zneskov z jamstvom EU je EIB v letu 2015 izplačala samo 7,6  milijona EUR. Skupni znesek jamstva EU za izplačane zneske in vnaprej vračunane stroške za ta portfelj je ob koncu leta znašal 202 milijona EUR (43).

| 2.36 | Izplačila se postopoma povečujejo, ko se oblikuje portfelj operacij. Portfelj EFSI se trenutno širi, do konca leta 2016 pa naj bi se njegov obseg znatno povečal. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | Kar se tiče dela za mala in srednja podjetja, je Evropski investicijski sklad v letu 2015 uporabljal jamstvo EU le za jamstvo pri operacijah obstoječih finančnih instrumentov MSP (44). |
| --- | --- |

2.37

Kar se tiče dela za mala in srednja podjetja, je Evropski investicijski sklad v letu 2015 uporabljal jamstvo EU le za jamstvo pri operacijah obstoječih finančnih instrumentov MSP (44).

... uvedba instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) pa je imela zamudo

| 2.38 | Komisija in EIB sta sporazum o dolžniškem instrumentu IPE podpisali 22. julija 2015, na isti dan, kot sta podpisali sporazum o EFSI. Združitev portfeljev instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pobude za projektne obveznice je bila preložena do leta 2016. Komisija ni leta 2015 v instrument vplačala nobenega prispevka in EIB ni podpisala nobene operacije. |
| --- | --- |

2.38

Komisija in EIB sta sporazum o dolžniškem instrumentu IPE podpisali 22. julija 2015, na isti dan, kot sta podpisali sporazum o EFSI. Združitev portfeljev instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pobude za projektne obveznice je bila preložena do leta 2016. Komisija ni leta 2015 v instrument vplačala nobenega prispevka in EIB ni podpisala nobene operacije.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki za leto 2015

| 2.39 | Naraščanje števila finančnih mehanizmov, ki niso neposredno financirani iz proračuna EU in jih Sodišče ne revidira, pomeni tveganje za odgovornost ter usklajevanje politik in operacij EU (odstavek 2.4). |
| --- | --- |

2.39

Naraščanje števila finančnih mehanizmov, ki niso neposredno financirani iz proračuna EU in jih Sodišče ne revidira, pomeni tveganje za odgovornost ter usklajevanje politik in operacij EU (odstavek 2.4).

| 2.40 | Raven obveznosti, ki jih je Komisija sprejela leta 2015, je visoka, deloma zaradi odobritev, ki so bile prenesene iz leta 2014. Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti so se vrnila na prejšnje ravni (odstavki 2.5 do 2.9). Zneski, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, so se povečali na 339 milijard EUR. Komisija ni pripravila napovedi denarnih tokov, ki bi zajemala naslednjih sedem do deset let (odstavek 2.10). Takšna napoved bi deležnikom omogočila predvideti potrebe po plačilih in proračunske prioritete v prihodnosti ter konstruktivno vnaprejšnje načrtovanje. |
| --- | --- |

2.40

Raven obveznosti, ki jih je Komisija sprejela leta 2015, je visoka, deloma zaradi odobritev, ki so bile prenesene iz leta 2014. Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti so se vrnila na prejšnje ravni (odstavki 2.5 do 2.9). Zneski, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, so se povečali na 339 milijard EUR. Komisija ni pripravila napovedi denarnih tokov, ki bi zajemala naslednjih sedem do deset let (odstavek 2.10). Takšna napoved bi deležnikom omogočila predvideti potrebe po plačilih in proračunske prioritete v prihodnosti ter konstruktivno vnaprejšnje načrtovanje.

| 2.40 | Večletni finančni okvir je orodje, ki zagotavlja srednjeročno do dolgoročno stabilnost in predvidljivost prihodnjih potreb po plačilih in proračunskih prioritet.

  Zato je dolgoročne napovedi mogoče pripraviti samo ob upoštevanju obstoječih finančnih okvirov. Posledic za plačila za prihodnje finančne okvire, ki še niso bili dogovorjeni, ni mogoče natančno predvideti.


  Napoved za obdobje po letu 2020 bo predstavljena leta 2017 (kot je predvideno v točki 9 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju) in bo sestavni del predlogov Komisije za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 (ki bo predstavljen pred 1. januarjem 2018 na podlagi člena 25 uredbe o večletnem finančnem okviru).


  Komisija se je že zavezala, da bo predstavila srednjeročno napoved plačil (v okviru vmesnega pregleda finančnega okvira), v kateri bosta preučena vzdržnost zgornjih mej za plačila ter razvoj RAL („reste à liquider“ ali neporabljena sredstva za prevzete obveznosti) in razveljavitev obveznosti do leta 2020. |
| --- | --- |

2.40

Zato je dolgoročne napovedi mogoče pripraviti samo ob upoštevanju obstoječih finančnih okvirov. Posledic za plačila za prihodnje finančne okvire, ki še niso bili dogovorjeni, ni mogoče natančno predvideti.

Napoved za obdobje po letu 2020 bo predstavljena leta 2017 (kot je predvideno v točki 9 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju) in bo sestavni del predlogov Komisije za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 (ki bo predstavljen pred 1. januarjem 2018 na podlagi člena 25 uredbe o večletnem finančnem okviru).

Komisija se je že zavezala, da bo predstavila srednjeročno napoved plačil (v okviru vmesnega pregleda finančnega okvira), v kateri bosta preučena vzdržnost zgornjih mej za plačila ter razvoj RAL („reste à liquider“ ali neporabljena sredstva za prevzete obveznosti) in razveljavitev obveznosti do leta 2020.

| 2.41 | Zahtevki za povračilo stroškov na področju kohezije so v letu 2015 upadli. Zato se je zmanjšalo število zahtevkov, ki čakajo na povračilo, ni pa se zmanjšala raven izvršenih plačil (glej odstavka 2.14 in 2.15). |
| --- | --- |

2.41

Zahtevki za povračilo stroškov na področju kohezije so v letu 2015 upadli. Zato se je zmanjšalo število zahtevkov, ki čakajo na povračilo, ni pa se zmanjšala raven izvršenih plačil (glej odstavka 2.14 in 2.15).

| 2.42 | Stalni dolgi časovni zamiki med prvotnim prevzemom obveznosti in končnim obračunom odhodkov pomenijo, da se vzorci porabe le počasi odzivajo na spreminjajoče se proračunske prioritete, in povečujejo tveganje, da dokumentacija ob zaključku ne bo na voljo (glej odstavka 2.16 in 2.17). |
| --- | --- |

2.42

Stalni dolgi časovni zamiki med prvotnim prevzemom obveznosti in končnim obračunom odhodkov pomenijo, da se vzorci porabe le počasi odzivajo na spreminjajoče se proračunske prioritete, in povečujejo tveganje, da dokumentacija ob zaključku ne bo na voljo (glej odstavka 2.16 in 2.17).

| 2.42 | Časovni zamik med obveznostmi in plačili zgolj odraža trajanje tekočih projektov. Nekateri od njih so veliki infrastrukturni projekti v Uniji ali projekti v tretjih državah, kjer vladajo težke razmere, zato časovnega zamika, ki v povprečju znaša 2,4  leta, ne bi smeli obravnavati kot posebej neobičajnega. Pravni okvir upravičence zavezuje, da ustrezno dokumentacijo hranijo še določeno obdobje po zaključku projekta. |
| --- | --- |

2.42

| 2.43 | Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti (skupaj z odprtim predfinanciranjem) skladov ESI iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 za nekatere države članice ostajajo visoka in pogosto presegajo 15 % javnofinančnih odhodkov (odstavki 2.19 do 2.21). |
| --- | --- |

2.43

Neporabljena sredstva za prevzete obveznosti (skupaj z odprtim predfinanciranjem) skladov ESI iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 za nekatere države članice ostajajo visoka in pogosto presegajo 15 % javnofinančnih odhodkov (odstavki 2.19 do 2.21).

| 2.44 | Finančni instrumenti, za katere se uporablja posredno upravljanje, vsebujejo čedalje večje zneske. Skupina EIB ostaja finančna institucija, ki je največkrat izbrana za upravljanje teh instrumentov (odstavek 2.23). |
| --- | --- |

2.44

Finančni instrumenti, za katere se uporablja posredno upravljanje, vsebujejo čedalje večje zneske. Skupina EIB ostaja finančna institucija, ki je največkrat izbrana za upravljanje teh instrumentov (odstavek 2.23).

| 2.45 | Neporabljeni zneski finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje, ostajajo visoki in so skoncentrirani v nekaj državah članicah (odstavek 2.31). |
| --- | --- |

2.45

Neporabljeni zneski finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje, ostajajo visoki in so skoncentrirani v nekaj državah članicah (odstavek 2.31).

| 2.45 | Glej odgovor na odstavek 2.31. |
| --- | --- |

2.45

| 2.46 | Ustanovitev EFSI je vplivala na uvedbo programa IPE. Čeprav to vpliva na predpostavke Komisije iz predhodne ocene, ki jo je pripravila glede uporabe finančnih instrumentov v okviru IPE, te niso bile ponovno ovrednotene. EFSI bo vplival tudi na uporabo nekaterih drugih finančnih instrumentov (glej odstavke 2.32 do 2.38). |
| --- | --- |

2.46

Ustanovitev EFSI je vplivala na uvedbo programa IPE. Čeprav to vpliva na predpostavke Komisije iz predhodne ocene, ki jo je pripravila glede uporabe finančnih instrumentov v okviru IPE, te niso bile ponovno ovrednotene. EFSI bo vplival tudi na uporabo nekaterih drugih finančnih instrumentov (glej odstavke 2.32 do 2.38).

| 2.46 | Sprejetje EFSI ni vplivalo na splošne cilje IPE, temveč je ustvarilo dodaten mehanizem za finančno pomoč EU, med drugim za infrastrukturne projekte, zlasti prek dolžniškega financiranja. Da bi se upošteval začetek delovanja EFSI, je usmerjevalni odbor dolžniškega instrumenta IPE na svoji prvi seji opredelil glavna načela za zagotavljanje podpore iz IPE in EFSI, s čimer naj bi se izboljšalo dopolnjevanje obeh instrumentov. Poleg tega se pripravlja dodatek k predhodni oceni IPE, da bi se zajela (i) najnovejša analiza potenciala za uvedbo lastniškega instrumenta IPE v sektorjih IPE in (ii) razvoj trga po začetku delovanja EFSI. Dodatek je treba razumeti kot dopolnilo k prejšnji prehodni oceni in ne kot popravek. Skladnost dolžniškega instrumenta IPE z drugimi pobudami EU, vključno z EFSI, bo ocenjena v okviru vmesnega pregleda IPE. |
| --- | --- |

2.46

Priporočila

| 2.47 | Sodišče priporoča: |
| --- | --- |

2.47

Sodišče priporoča:

| — | priporočilo 1: Komisija naj ukrepa, da bi zmanjšala ravni neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti, na primer s hitrejšimi razveljavitvami, če je ustrezno, hitrejšim zaključevanjem programov iz obdobja 2007–2013, če je ustrezno, večjo uporabo neto popravkov na področju kohezije, zmanjšanjem denarnih sredstev, ki jih imajo upravitelji, in pripravo plačilnih načrtov in napovedi na področjih z znatnimi neporabljenimi sredstvi za prevzete obveznosti in drugimi obveznostmi (glej odstavke 2.5 do 2.9, 2.19 in 2.28), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: Komisija naj ukrepa, da bi zmanjšala ravni neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti, na primer s hitrejšimi razveljavitvami, če je ustrezno, hitrejšim zaključevanjem programov iz obdobja 2007–2013, če je ustrezno, večjo uporabo neto popravkov na področju kohezije, zmanjšanjem denarnih sredstev, ki jih imajo upravitelji, in pripravo plačilnih načrtov in napovedi na področjih z znatnimi neporabljenimi sredstvi za prevzete obveznosti in drugimi obveznostmi (glej odstavke 2.5 do 2.9, 2.19 in 2.28),

Komisija sprejema to priporočilo.

Vsi ukrepi, ki jih Komisija sprejme v odnosu do držav članic, vključno s prizadevanji za zmanjšanje neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti in večjo uporabo neto popravkov na področju kohezije, morajo biti seveda skladni z regulativnim okvirom.

| — | priporočilo 2: Komisija naj pripravi in objavi letno posodobljeno napoved denarnih tokov, ki bi se nanašala na sedem- do desetletno obdobje ter zajemala proračunske zgornje meje, potrebe po plačilih, omejitve zmogljivosti in morebitne razveljavitve obveznosti (odstavek 2.10), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: Komisija naj pripravi in objavi letno posodobljeno napoved denarnih tokov, ki bi se nanašala na sedem- do desetletno obdobje ter zajemala proračunske zgornje meje, potrebe po plačilih, omejitve zmogljivosti in morebitne razveljavitve obveznosti (odstavek 2.10),

Komisija sprejema to priporočilo.

Napoved za obdobje po letu 2020 bo predstavljena leta 2017 (kot je predvideno v točki 9 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju) in bo sestavni del predlogov Komisije za večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 (ki bo predstavljen pred 1. januarjem 2018 na podlagi člena 25 uredbe o večletnem finančnem okviru).

Poleg tega bo Komisija v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira predstavila vmesno napoved plačil, v kateri bo ocenjena vzdržnost sedanjih zgornjih mej za plačila do konca sedanjega večletnega finančnega okvira.

| — | priporočilo 3: Komisija naj pri svojem upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju upošteva omejitve zmogljivosti v nekaterih državah članicah, da se zagotovi učinkovita poraba sredstev (glej odstavke 2.19 do 2.21), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: Komisija naj pri svojem upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju upošteva omejitve zmogljivosti v nekaterih državah članicah, da se zagotovi učinkovita poraba sredstev (glej odstavke 2.19 do 2.21),

Komisija sprejema to priporočilo v okviru, ki ga določata večletni finančni okvir in zadevna zakonodaja.

Komisija je že ustanovila delovno skupino za boljše izvrševanje, da bi se izboljšalo izvrševanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov v nekaterih državah članicah ob hkratnem polnem spoštovanju zakonitosti in pravilnosti odhodkov (glej tudi odgovor Komisije na opažanji 2.19 in 2.20). Komisija namerava zagotoviti, da se bo delo delovne skupine v celoti izkoristilo, in se bo osredotočila na zagotavljanje proaktivnega in ciljno usmerjenega pristopa v državah članicah, da bi podprla izvrševanje sredstev kohezijske politike v obdobju 2014–2020.

| — | priporočilo 4: Komisija naj izterja neporabljena denarna sredstva v finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje (glej odstavek 2.31), in preostala neporabljena sredstva v finančnih instrumentih s posrednim upravljanjem iz prejšnjih večletnih finančnih okvirov, za katera se je izteklo obdobje upravičenosti (45); |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: Komisija naj izterja neporabljena denarna sredstva v finančnih instrumentih, za katere se uporablja deljeno upravljanje (glej odstavek 2.31), in preostala neporabljena sredstva v finančnih instrumentih s posrednim upravljanjem iz prejšnjih večletnih finančnih okvirov, za katera se je izteklo obdobje upravičenosti (45);

Komisija sprejema to priporočilo.

Za finančne instrumente s posrednim upravljanjem sta Komisija in Evropski investicijski sklad novembra 2015 pripravila postopek za „vračilo sredstev EU in razveljavitev obveznosti“, ki zajema prenos prejemkov GIF (pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP) in povračila za programa Obzorje 2020 in COSME. Izvrševanje postopka že poteka. Postopek bodo spremljali nadzorni obiski Evropskega investicijskega sklada.

Pri deljenem upravljanju bodo vsa neporabljena sredstva iz finančnih instrumentov odšteta ob zaključku programa v skladu z zakonskimi določbami za programe, za katere se uporablja deljeno upravljanje.

| — | priporočilo 5: Komisija naj ponovno ovrednoti predhodno oceno, ki jo je pripravila v zvezi z dolžniškim instrumentom IPE, in pri tem upošteva ustanovitev EFSI ter razmisli o učinku EFSI na druge programe in finančne instrumente EU. |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: Komisija naj ponovno ovrednoti predhodno oceno, ki jo je pripravila v zvezi z dolžniškim instrumentom IPE, in pri tem upošteva ustanovitev EFSI ter razmisli o učinku EFSI na druge programe in finančne instrumente EU.

Komisija delno sprejema to priporočilo.

Skladnost dolžniškega instrumenta IPE z drugimi pobudami EU, vključno z EFSI, bo ocenjena v okviru vmesnega pregleda IPE.

Pripravlja se dodatek k predhodni oceni IPE, da bi se zajela (i) najnovejša analiza potenciala za uvedbo lastniškega instrumenta IPE v sektorjih IPE in (ii) razvoj trga po začetku delovanja EFSI. Dodatek je treba razumeti kot dopolnilo k prejšnji prehodni oceni in ne kot popravek.

Dodatnost finančnih instrumentov IPE v odnosu do EFSI temelji na načelu, da se financiranje IPE osredotoča na inovativne, predstavitvene in pilotne projekte in pobude, ki so upravičeni v okviru ustreznih predpisov v sektorjih IPE, medtem ko so obseg podpore EFSI in merila za njeno upravičenost širša.

---

(1)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884). Zneski v odstavku so navedeni v tekočih cenah.

(2)  Zneski so navedeni v tekočih cenah.

(3)  V skladu s členom 5 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 mora Komisija navzgor prilagoditi zgornjo mejo plačil za posamezno leto za znesek, ki ustreza razliki med izplačili in zgornjo mejo plačil v večletnem finančnem okviru za predhodno leto. Te letne prilagoditve v letih 2018, 2019 in 2020 ne smejo preseči največjih dovoljenih zneskov v višini 7 milijard EUR, 9 milijard EUR oziroma 10 milijard EUR (v cenah iz leta 2011).

(4)  V skladu s členom 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 razpoložljive razlike v okviru zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leta 2014 do 2017 tvorijo skupno razliko večletnega finančnega okvira v okviru obveznosti, ki je na razpolago nad zgornjimi mejami, določenimi v večletnem finančnem okviru za leta 2016 do 2020 za cilje politike, povezane z rastjo in zaposlovanjem, zlasti zaposlovanjem mladih.

(5)  Govor predsednika Evropskega računskega sodišča na zasedanju Odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor (CONT) 10. novembra 2015 (http://www.eca.europa.eu/sl/Pages/AR2014.aspx).

(6)  Leta 2015 je EIB znotraj EU izplačala 57,4 milijarde EUR (statistično poročilo EIB za leto 2015, str. 2).

(7)  Mehanizmi kombiniranja EU v zunanji politiki EU dopolnjujejo druge oblike pomoči. Načelo pri tem mehanizmu je, da se nepovratna sredstva EU kombinirajo s posojili ali naložbami v kapital javnih ali zasebnih finančnih institucij.

(8)  Leta 2015 je bilo iz ERS izplačanih 3 088 milijonov EUR.

(9)  Glej odstavke 13 do 17 letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2015 v tem Uradnem listu.

(10)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2015/623 (UL L 103, 22.4.2015, str. 1), s katero je bilo skupno 21,1 milijarde EUR reprogramirane iz leta 2014 v naslednja leta (2015 – 16,5 milijarde EUR, 2016 – 4,5 milijarde EUR in 2017 – 0,1 milijarde EUR). Potrebni pogoj za to prerazporeditev je bila tudi sprememba proračuna št. 1 za leto 2015.

(11)  Prenose dovoljuje člen 13(2)(a) finančne uredbe – Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (http://ec.europa.eu/budget/explained/glossary/glossary_en.cfm).

(12)  Namenski prejemki so prejemki, namenjeni za specifične dejavnosti. Izhajajo predvsem iz kazni na področju kmetijstva in drugih izterjav ter od tretjih strani, vključno z Efto in državami kandidatkami.

(13)  19,1 milijarde EUR od tega zneska (2014: 33 milijard EUR) predstavlja obveznosti do kmetov, ki so običajno poravnane v prvih dveh mesecih naslednjega leta.

(14)  Odstavek 2.22 letnega poročila za leto 2014, odstavek 1.50 letnega poročila za leto 2013 in odstavek 1.59 letnega poročila za leto 2012.

(15)  Člen 17 finančne uredbe.

(16)  Uredba (EU, Euratom) št. 1311/2013.

(17)  Kot je bila spremenjena s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Tehnična prilagoditev finančnega okvira za leto 2016 v skladu z gibanjem BND (COM(2015) 320 final).

(18)  Glej pojasnilo 2.12 k zaključnemu računu. Nepovrnjeni zahtevki za izplačilo stroškov, za katere je Komisija potrdila, da so pravilni, in jih v svojem računovodskem sistemu evidentirala kot pripravljene za plačilo, so znašali 3,3 milijarde EUR (leta 2014: 1,3 milijarde EUR).

(19)  Ta znesek sestavlja 23,1 milijarde EUR iz obdobja 2007–2013 in 9,6 milijarde EUR iz obdobja 2014–2020.

(20)  Za kohezijsko porabo v okviru operativnih programov, sprejetih v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, bi morale biti opravljene samodejne razveljavitve na osnovi N+2 za vse države članice razen Hrvaške, Romunije in Slovaške (za katere velja pravilo N+3).

(21)  Skladi ESI vključujejo Evropski socialni sklad (ESS), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. V večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 EKSRP in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo nista bila razvrščena skupaj s kohezijskimi skladi (ESS, ESRR in Kohezijski sklad).

(22)  Vključno z letnimi ukrepi EKSRP zaradi primerljivosti s skladi ESI sedanjega večletnega finančnega okvira.

(23)  Od 45,4 milijarde EUR neporabljenih sredstev za prevzete obveznosti skladov ESI je 27,9 milijarde EUR namenjenih Češki, Španiji, Italiji, Poljski in Romuniji.

(24)  Zajemajo neporavnani prispevek iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 in letne tranše iz sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

(25)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/task-force-better-implementation.

(26)  Ti instrumenti so ukrepi, ki „lahko imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja“. Člen 2(p) o opredelitvah pojmov iz finančne uredbe.

(27)  Evropska banka za obnovo in razvoj, Kreditanstalt für Wiederaufbau in Razvojna banka Sveta Evrope.

(28)  Z Evropsko banko za obnovo in razvoj o Armenia SME Finance Facility (15 milijonov EUR) in Women in Business Programme in the Eastern Partnership (5 milijonov EUR) na dan 29. decembra 2015.

(29)  Jamstveni sklad za MSP – SMEG 1998.

(30)  Pobuda za projektne obveznice in instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T, ki bosta leta 2016 združena z dolžniškim instrumentom IPE (instrument za povezovanje Evrope).

(31)  Program EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja.

(32)  ESRR – Evropski sklad za regionalni razvoj; EKSRP – Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja.

(33)  Skupino EIB sestavljata Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad.

(34)  Prispevki v Jamstveni sklad so ob koncu leta dosegli 1,2 milijarde EUR, s povečanjem v višini 144 milijonov EUR leta 2015. Da bi bil dosežen ciljni znesek v višini 9 % skupnih neporavnanih kapitalskih obveznosti, je bil iz proračuna EU leta 2015 dodeljen dodaten prispevek v višini 257 milijonov EUR, ki je plačljiv leta 2016.

(35)  Glej odstavek 2.24 letnega poročila za leto 2014.

(36)  V skladu s členom 140(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

(37)  Zadnji razpoložljivi podatki se nanašajo na konec leta 2014 in izhajajo iz poročila Komisije Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 iz septembra 2015.

(38)  Glej odstavka 6.41 in 6.42 ter odstavke 29–45 Posebnega poročila št. 19/2016 – Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013.

(39)  Preostanek je bil porazdeljen tako: Španija 0,9 milijarde EUR (13 %), Grčija 0,9 milijarde EUR (13 %), Združeno kraljestvo 0,5 milijarde EUR (7 %), Nemčija 0,3 milijarde EUR (4 %) in druge države članice 1,2 milijarde EUR (18 %).

(40)  Člen 12(1) Uredbe (EU) št. 2015/1017.

(41)  Priloga I uredbe o EFSI spreminja finančna sredstva za obzorje 2020 in programe IPE.

(42)  Ta znesek je bil predodeljen iz proračunskih vrstic za IPE (790 milijonov EUR), Obzorje 2020 (70 milijonov EUR) in ITER (490 milijonov EUR).

(43)  Glej pojasnilo 5.2.1 na str. 75 zaključnega računa.

(44)  55 milijonov EUR za operacije InnovFin (financiranje EU za inovatorje) SMEG in 39 milijonov EUR za operacije jamstvenega sklada za posojila iz programa COSME.

(45)  Glej odstavke 6.46 do 6.52 letnega poročila Sodišča za leto 2014.

(46)  Vir: Zaključni račun Evropske komisije, proračunsko leto 2015, tabela 2.5 iz Zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnil.

(47)  Vir: Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2015, oddelek A.7.2.

(48)  Neporavnane proračunske obveznosti ne vključujejo 570 milijonov EUR drugih institucij.

(49)  Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.

(50)  Predfinanciranje, izplačano do 31. 12. 2015, deljeno s plačili, izvršenimi iz odobrenih proračunskih sredstev za to leto.

(51)  Glej zaključni račun Evropske komisije, proračunsko leto 2015, pojasnilo 2.5.1.

(52)  Poleg proračuna, določenega v temeljnem aktu, bodo finančnim instrumentom COSME in Obzorja 2020 dodeljeni prispevki, ki predstavljajo prejemke in povračila iz finančnih instrumentov programa za konkurenčnost in inovativnost ter sedmega okvirnega programa.

(53)  Vključno s prispevkom EU iz Obzorja 2020 pobudi za MSP.

(54)  Sporazum o prenosu pooblastil do konca leta 2015 ni bil podpisan.

Vir: SWD(2015) 206 final, sporazumi o prenosu pooblastil in sistem ABAC Workflow.

---

POGLAVJE 3

Doseganje rezultatov proračuna EU

KAZALO

| Uvod | 3.1–3.5 |
| --- | --- |

| Del 1 – Obzorje 2020 (2014–2020) | 3.6–3.59 |
| --- | --- |

| Oddelek 1 – Povezave med Evropo 2020, novimi prednostnimi nalogami Komisije in Obzorjem 2020 ne spodbujajo vedno osredotočenosti na smotrnost poslovanja ter jih je treba razjasniti | 3.7–3.21 |
| --- | --- |

| Oddelek 2 – Sinergije in dopolnjevanja s skladi ESI in nacionalnimi programi | 3.22–3.23 |
| --- | --- |

| Oddelek 3 – Način delovanja Obzorja 2020 ni dosledno usmerjen v osredotočenost na smotrnost poslovanja | 3.24–3.59 |
| --- | --- |

| Del 2 – Načrtovanje smotrnosti poslovanja in poročanje o njej na ravni generalnih direktoratov: skupina za naravne vire | 3.60–3.65 |
| --- | --- |

| Del 3 – Rezultati revizije smotrnosti poslovanja, ki jo je izvedlo Sodišče | 3.66–3.85 |
| --- | --- |

| Posebna poročila iz leta 2015 in drugi izložki, povezani s smotrnostjo poslovanja | 3.66–3.77 |
| --- | --- |

| Spremljanje izvajanja priporočil iz posebnih poročil | 3.78–3.85 |
| --- | --- |

| Zaključki in priporočila | 3.86–3.95 |
| --- | --- |

| Zaključki | 3.86–3.93 |
| --- | --- |

| Priporočila | 3.94–3.95 |
| --- | --- |

| Priloga 3.1 – | Posebna poročila, ki jih je Evropsko računsko sodišče sprejelo v letu 2015 |
| --- | --- |

Priloga 3.1 –

| Priloga 3.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za vprašanja smotrnosti poslovanja |
| --- | --- |

Priloga 3.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 3.1 | To poglavje, katerega tema je smotrnost poslovanja (glej
  sliko 3.1
  ), nadaljuje tradicijo (ki za naša letna poročila velja od leta 2010) vključitve poglavja, v katerem so ocenjeni različni vidiki sistemov, ki jih je Komisija vzpostavila za zagotavljanje, da so sredstva EU porabljena dobro, ne le v skladu z ustrezno zakonodajo. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

3.1

To poglavje, katerega tema je smotrnost poslovanja (glej
  sliko 3.1
  ), nadaljuje tradicijo (ki za naša letna poročila velja od leta 2010) vključitve poglavja, v katerem so ocenjeni različni vidiki sistemov, ki jih je Komisija vzpostavila za zagotavljanje, da so sredstva EU porabljena dobro, ne le v skladu z ustrezno zakonodajo.

| 3.2 | Sodišče od leta 2010 analizira samooceno, ki jo Komisija pripravi glede smotrnosti poslovanja, kot je navedena v letnih poročilih o dejavnostih nekaj izbranih generalnih direktorjev Komisije. Doda tudi preučitev nekaterih tem iz posebnih poročil o revizijah smotrnosti poslovanja iz istega leta. Drugi elementi smotrnosti poslovanja, ki jih je preučilo Sodišče, so načrti upravljanja izbranih generalnih direktoratov (GD) in poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, vključno s prvimi objavljenimi poročili Komisije o vrednotenju (1). |
| --- | --- |

3.2

Sodišče od leta 2010 analizira samooceno, ki jo Komisija pripravi glede smotrnosti poslovanja, kot je navedena v letnih poročilih o dejavnostih nekaj izbranih generalnih direktorjev Komisije. Doda tudi preučitev nekaterih tem iz posebnih poročil o revizijah smotrnosti poslovanja iz istega leta. Drugi elementi smotrnosti poslovanja, ki jih je preučilo Sodišče, so načrti upravljanja izbranih generalnih direktoratov (GD) in poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, vključno s prvimi objavljenimi poročili Komisije o vrednotenju (1).

Slika 3.1 –   Smotrnost poslovanja v EU

Smotrnost poslovanja v EU se ocenjuje na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja (gospodarnost, učinkovitost in uspešnost) (2) in zajema:

| (a) | vložke – finančna, kadrovska, materialna, organizacijska ali zakonska sredstva, potrebna za izvedbo programa; |
| --- | --- |

(a)

vložke – finančna, kadrovska, materialna, organizacijska ali zakonska sredstva, potrebna za izvedbo programa;

| (b) | izložke – kaj je bilo narejeno v okviru programa; |
| --- | --- |

(b)

izložke – kaj je bilo narejeno v okviru programa;

| (c) | rezultate – takojšnje učinke programa na neposredne naslovnike ali prejemnike; |
| --- | --- |

(c)

rezultate – takojšnje učinke programa na neposredne naslovnike ali prejemnike;

| (d) | učinke – dolgoročne spremembe v družbi, ki jih je vsaj delno mogoče pripisati ukrepanju EU. |
| --- | --- |

(d)

učinke – dolgoročne spremembe v družbi, ki jih je vsaj delno mogoče pripisati ukrepanju EU.

| 3.3 | V ustreznem poglavju lanskega letnega poročila smo posebej obravnavali dolgoročno strategijo EU Evropa 2020. Preučili smo spremljanje na visoki ravni, ki ga je za strategijo izvajala EU, in njeno poročanje o strategiji, za evropske strukturne in investicijske sklade (3) (sklade ESI) pa to, kako se ta strategija odraža v sporazumih o partnerstvu in programih financiranja, o katerih se dogovorijo Komisija in države članice. Letos nadaljujemo s to temo in osredotočamo svojo preučitev smotrnosti poslovanja Komisije na Obzorje 2020, ki je program Komisije za raziskave in inovacije ter, kot bo razvidno iz nadaljevanja, zelo bistvena postavka proračuna EU. |
| --- | --- |

3.3

V ustreznem poglavju lanskega letnega poročila smo posebej obravnavali dolgoročno strategijo EU Evropa 2020. Preučili smo spremljanje na visoki ravni, ki ga je za strategijo izvajala EU, in njeno poročanje o strategiji, za evropske strukturne in investicijske sklade (3) (sklade ESI) pa to, kako se ta strategija odraža v sporazumih o partnerstvu in programih financiranja, o katerih se dogovorijo Komisija in države članice. Letos nadaljujemo s to temo in osredotočamo svojo preučitev smotrnosti poslovanja Komisije na Obzorje 2020, ki je program Komisije za raziskave in inovacije ter, kot bo razvidno iz nadaljevanja, zelo bistvena postavka proračuna EU.

| 3.4 | Zato je to poglavje razdeljeno na tri dele. Prvi del se nanaša na smotrnost poslovanja Obzorja 2020. Preostala dva dela se ukvarjata s temami, ki smo jih preučevali tudi v prejšnjih letih: z obsegom, v katerem je smotrnost poslovanja zajeta v glavne letne dokumente načrtovanja in poročanja, ki jih pripravijo generalni direktorji Komisije, z nekaterimi glavnimi temami, ki izhajajo iz naših posebnih poročil za leto 2015, vključno s spremljanjem izvajanja priporočil iz prejšnjih posebnih poročil, ter prvič tudi z odgovori držav članic na anketo, ki smo jo izvedli v zvezi z njihovim izvajanjem naših priporočil. |
| --- | --- |

3.4

Zato je to poglavje razdeljeno na tri dele. Prvi del se nanaša na smotrnost poslovanja Obzorja 2020. Preostala dva dela se ukvarjata s temami, ki smo jih preučevali tudi v prejšnjih letih: z obsegom, v katerem je smotrnost poslovanja zajeta v glavne letne dokumente načrtovanja in poročanja, ki jih pripravijo generalni direktorji Komisije, z nekaterimi glavnimi temami, ki izhajajo iz naših posebnih poročil za leto 2015, vključno s spremljanjem izvajanja priporočil iz prejšnjih posebnih poročil, ter prvič tudi z odgovori držav članic na anketo, ki smo jo izvedli v zvezi z njihovim izvajanjem naših priporočil.

| 3.5 | V letnem poročilu za leto 2014 smo poročali, da je na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Komisija, vmesni pregled Evrope 2020, ki bi moral biti Svetu na voljo marca 2015, preložen do začetka leta 2016 (4). Junija 2016 nas je Komisija obvestila, da je bil vmesni pregled končan ter da zanj ne bo formalnega sklepnega dokumenta. Zato v tem poglavju ne moremo poročati o tem, kako je bil proces pregleda izveden, vendar se bomo k temu morda vrnili v prihodnjih poročilih. |
| --- | --- |

3.5

V letnem poročilu za leto 2014 smo poročali, da je na podlagi informacij, ki jih je zagotovila Komisija, vmesni pregled Evrope 2020, ki bi moral biti Svetu na voljo marca 2015, preložen do začetka leta 2016 (4). Junija 2016 nas je Komisija obvestila, da je bil vmesni pregled končan ter da zanj ne bo formalnega sklepnega dokumenta. Zato v tem poglavju ne moremo poročati o tem, kako je bil proces pregleda izveden, vendar se bomo k temu morda vrnili v prihodnjih poročilih.

DEL 1 – OBZORJE 2020 (2014–2020)

| 3.6 | Naša analiza Obzorja 2020 je sestavljena iz treh elementov. Prvič, predstavljamo glavne značilnosti programa in preučujemo strateški okvir, v katerem deluje, zlasti njegove povezave z drugimi strategijami EU. Kot drugi element so preučeni prednosti in potencialna tveganja pri združevanju raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Tretjič, analizirali smo, v kakšnem obsegu je v okviru Obzorja 2020 obstajala osredotočenost na smotrnost poslovanja. |
| --- | --- |

3.6

Naša analiza Obzorja 2020 je sestavljena iz treh elementov. Prvič, predstavljamo glavne značilnosti programa in preučujemo strateški okvir, v katerem deluje, zlasti njegove povezave z drugimi strategijami EU. Kot drugi element so preučeni prednosti in potencialna tveganja pri združevanju raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Tretjič, analizirali smo, v kakšnem obsegu je v okviru Obzorja 2020 obstajala osredotočenost na smotrnost poslovanja.

Oddelek 1 – Povezave med Evropo 2020, novimi prednostnimi nalogami Komisije in Obzorjem 2020 ne spodbujajo vedno osredotočenosti na smotrnost poslovanja ter jih je treba razjasniti

Evropa 2020 in Obzorje 2020

| 3.7 | Evropa 2020 je desetletna strategija Evropske unije za delovna mesta in rast. Začela se je leta 2010, da bi ustvarila pogoje za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Odgovornost za izvedbo Evrope 2020 si delijo EU in njenih 28 držav članic. Tako ima pet krovnih ciljev (5) povezan nacionalni cilj v vsaki državi članici, ki odraža različne razmere v njih. |
| --- | --- |

3.7

Evropa 2020 je desetletna strategija Evropske unije za delovna mesta in rast. Začela se je leta 2010, da bi ustvarila pogoje za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Odgovornost za izvedbo Evrope 2020 si delijo EU in njenih 28 držav članic. Tako ima pet krovnih ciljev (5) povezan nacionalni cilj v vsaki državi članici, ki odraža različne razmere v njih.

| 3.8 | Obzorje 2020, ki ima za obdobje 2014–2020 proračun v višini približno 75 milijard EUR, je program EU za podporo raziskav in inovacij. Njegov splošni cilj je „prispevati k vzpostavitvi na znanju in inovacijah temelječe družbe in gospodarstva po vsej Uniji“ (6). Podpira strategijo Evropa 2020 in cilj EU o vzpostavitvi evropskega raziskovalnega prostora (7) ter združuje prej ločene programe porabe za raziskave in inovacije (8). |
| --- | --- |

3.8

Obzorje 2020, ki ima za obdobje 2014–2020 proračun v višini približno 75 milijard EUR, je program EU za podporo raziskav in inovacij. Njegov splošni cilj je „prispevati k vzpostavitvi na znanju in inovacijah temelječe družbe in gospodarstva po vsej Uniji“ (6). Podpira strategijo Evropa 2020 in cilj EU o vzpostavitvi evropskega raziskovalnega prostora (7) ter združuje prej ločene programe porabe za raziskave in inovacije (8).

| 3.9 | Financiranje se večinoma zagotavlja v obliki nepovratnih sredstev, čeprav je na voljo tudi dostop do drugih oblik financiranja, kot so finančni instrumenti. Večino odhodkov v okviru Obzorja 2020 upravlja Komisija, in sicer sama ali preko agencij in drugih organov. Upravičenci Obzorja 2020 so posamezniki, skupine, univerze, raziskovalni inštituti, mala in srednja podjetja (MSP) ter večje družbe v EU in zunaj nje. Veliko financiranih projektov je projektov sodelovanja. |
| --- | --- |

3.9

Financiranje se večinoma zagotavlja v obliki nepovratnih sredstev, čeprav je na voljo tudi dostop do drugih oblik financiranja, kot so finančni instrumenti. Večino odhodkov v okviru Obzorja 2020 upravlja Komisija, in sicer sama ali preko agencij in drugih organov. Upravičenci Obzorja 2020 so posamezniki, skupine, univerze, raziskovalni inštituti, mala in srednja podjetja (MSP) ter večje družbe v EU in zunaj nje. Veliko financiranih projektov je projektov sodelovanja.

| 3.10 | Na
  sliki 3.2
  je prikazana struktura Obzorja 2020. Splošni cilj je oblikovan v tri prednostne naloge (1. odlična znanost, 2. vodilni položaj v industriji in 3. družbeni izzivi). Izpolnitev teh prednostnih nalog se skuša doseči s 14 posebnimi cilji. Te dopolnjujejo splošne smernice za dejavnosti, ki zagotavljajo njihovo znanstveno in tehnološko vsebino. Splošni cilj se skuša doseči tudi z dvema posebnima ciljema (spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe ter znanost z družbo in za njo), k doseganju splošnega cilja in prednostnih nalog pa z izpolnjevanjem lastnih posebnih ciljev prispevata še dve dodatni organizaciji, Skupno raziskovalno središče in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). Obzorje 2020 vključuje tudi dodatne raziskovalne ukrepe, kot je hitra pot do inovacij za spodbujanje inovacijskih dejavnosti, ki so blizu trgu. |
| --- | --- |

3.10

Na
  sliki 3.2
  je prikazana struktura Obzorja 2020. Splošni cilj je oblikovan v tri prednostne naloge (1. odlična znanost, 2. vodilni položaj v industriji in 3. družbeni izzivi). Izpolnitev teh prednostnih nalog se skuša doseči s 14 posebnimi cilji. Te dopolnjujejo splošne smernice za dejavnosti, ki zagotavljajo njihovo znanstveno in tehnološko vsebino. Splošni cilj se skuša doseči tudi z dvema posebnima ciljema (spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe ter znanost z družbo in za njo), k doseganju splošnega cilja in prednostnih nalog pa z izpolnjevanjem lastnih posebnih ciljev prispevata še dve dodatni organizaciji, Skupno raziskovalno središče in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). Obzorje 2020 vključuje tudi dodatne raziskovalne ukrepe, kot je hitra pot do inovacij za spodbujanje inovacijskih dejavnosti, ki so blizu trgu.

Slika 3.2 –   Struktura Obzorja 2020

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Med Obzorjem 2020 in Evropo 2020 obstajajo povezave na visoki ravni, vendar jih je treba okrepiti, da se zagotovi, da bodo spodbujale večjo osredotočenost na smotrnost poslovanja

| 3.11 | Zakonodaja za Obzorje 2020 določa tri kazalnike uspešnosti, ki se uporabljajo za ocenjevanje napredka pri doseganju njegovega splošnega cilja: |
| --- | --- |

3.11

Zakonodaja za Obzorje 2020 določa tri kazalnike uspešnosti, ki se uporabljajo za ocenjevanje napredka pri doseganju njegovega splošnega cilja:

| (a) | kazalnik intenzivnosti raziskav in razvoja, v skladu s katerim bi morale naložbe do leta 2020 znašati vsaj 3 % BDP, kar podvaja enega od petih krovnih ciljev Evrope 2020; |
| --- | --- |

(a)

kazalnik intenzivnosti raziskav in razvoja, v skladu s katerim bi morale naložbe do leta 2020 znašati vsaj 3 % BDP, kar podvaja enega od petih krovnih ciljev Evrope 2020;

| (b) | kazalnik izložkov za inovacije; |
| --- | --- |

(b)

kazalnik izložkov za inovacije;

| (c) | delež raziskovalcev med aktivnim prebivalstvom (9). Ta kazalnik ni neposredno povezan s krovnimi cilji Evrope 2020. |
| --- | --- |

(c)

delež raziskovalcev med aktivnim prebivalstvom (9). Ta kazalnik ni neposredno povezan s krovnimi cilji Evrope 2020.

| 3.12 | S kazalnikom v zvezi s 3 % BDP se meri vložek sredstev v raziskave in razvoj. Kazalnik ni bil zasnovan za merjenje izložkov, rezultatov ali učinka. Obzorje 2020 v zakonodajo prvič uvaja zahtevo, da bi morali dve tretjini celote naložb v raziskave in razvoj tvoriti zasebne (in ne javne) naložbe (10). Za primerjavo s temi cilji, leta 2014 je skupni delež takšnih naložb v Evropi znašal nekaj več kot 2 % BDP, od česar je zasebni sektor predstavljal 64 %. Primerljive številke so bile 2,8  % za ZDA leta 2012, 3,5  % za Japonsko in 4,2  % za Južno Korejo (za obe leta 2013). |
| --- | --- |

3.12

S kazalnikom v zvezi s 3 % BDP se meri vložek sredstev v raziskave in razvoj. Kazalnik ni bil zasnovan za merjenje izložkov, rezultatov ali učinka. Obzorje 2020 v zakonodajo prvič uvaja zahtevo, da bi morali dve tretjini celote naložb v raziskave in razvoj tvoriti zasebne (in ne javne) naložbe (10). Za primerjavo s temi cilji, leta 2014 je skupni delež takšnih naložb v Evropi znašal nekaj več kot 2 % BDP, od česar je zasebni sektor predstavljal 64 %. Primerljive številke so bile 2,8  % za ZDA leta 2012, 3,5  % za Japonsko in 4,2  % za Južno Korejo (za obe leta 2013).

| 3.12 | Čeprav 3-odstotni kazalnik intenzivnosti raziskav in razvoja meri vložek sredstev v raziskave in razvoj, odraža tudi učinkovitost ukrepov politike, ki so bili sprejeti za spodbujanje visokokakovostne znanstvene baze v državah članicah in za vzpostavitev boljših okvirnih pogojev za raziskave in razvoj v zasebnem sektorju. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Poraba v okviru Obzorja 2020 pomeni razmeroma majhen prispevek k temu cilju. Vedno se je pričakovalo, da bodo večino sredstev na tem področju zagotovile države članice. Leta 2014, ki je bilo prvo leto izvajanja, je poraba institucij EU v okviru Obzorja 2020 predstavljala malo pod 10 % skupnih javnih proračunov za raziskave in razvoj. V lanskem letnem poročilu smo ugotovili, da bi doseganje vseh nacionalnih ciljev na področju raziskav in razvoja pomenilo naložbo v skupni višini 2,6  % BDP do leta 2020, kar je pod ciljem v višini 3 % (11). |
| --- | --- |

3.13

Poraba v okviru Obzorja 2020 pomeni razmeroma majhen prispevek k temu cilju. Vedno se je pričakovalo, da bodo večino sredstev na tem področju zagotovile države članice. Leta 2014, ki je bilo prvo leto izvajanja, je poraba institucij EU v okviru Obzorja 2020 predstavljala malo pod 10 % skupnih javnih proračunov za raziskave in razvoj. V lanskem letnem poročilu smo ugotovili, da bi doseganje vseh nacionalnih ciljev na področju raziskav in razvoja pomenilo naložbo v skupni višini 2,6  % BDP do leta 2020, kar je pod ciljem v višini 3 % (11).

| 3.13 | Na področju raziskav ter v okviru Obzorja 2020 potekajo prizadevanja za uskladitev in izboljšanje naložb držav članic v raziskave in inovacije ter za oblikovanje okvirnih pogojev, ki omogočajo uspeh inovacij v zasebnem sektorju (odprte inovacije). To je bistveno za pomemben napredek pri zmanjševanju inovacijske vrzeli med Evropsko unijo in njenimi ključnimi konkurenti.

  Ključni cilji raziskovalne politike so tudi povečanje učinka in odličnosti znanosti prek odprtosti (odprta znanost) ter enotnega digitalnega trga, umestitev digitalnega v velike družbene izzive, izvajanje dimenzije raziskav, inovacij in konkurenčnosti energetske unije skupaj s politiko na področju podnebnih sprememb, usmerjeno v prihodnost, ter prenos evropskih prednosti na področju znanosti in tehnologije v vodilno vlogo na svetovni ravni (odprtost svetu).


  Naložbe v raziskave in razvoj iz programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 so prav tako prispevale k napredku pri doseganju ciljne vrednosti v višini 3 %. Ta prispevek se zaradi tematske osredotočenosti ESRR v programskem obdobju 2014–2020 nadaljuje in bo še okrepil svoj učinek in finančni vzvod zaradi strategije „pametne specializacije“ kot predhodne pogojenosti za raziskave in inovacije.


  Prispevek Obzorja 2020 k uresničevanju strategije Evropa 2020 krepijo povezave z drugimi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.13

Ključni cilji raziskovalne politike so tudi povečanje učinka in odličnosti znanosti prek odprtosti (odprta znanost) ter enotnega digitalnega trga, umestitev digitalnega v velike družbene izzive, izvajanje dimenzije raziskav, inovacij in konkurenčnosti energetske unije skupaj s politiko na področju podnebnih sprememb, usmerjeno v prihodnost, ter prenos evropskih prednosti na področju znanosti in tehnologije v vodilno vlogo na svetovni ravni (odprtost svetu).

Naložbe v raziskave in razvoj iz programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 so prav tako prispevale k napredku pri doseganju ciljne vrednosti v višini 3 %. Ta prispevek se zaradi tematske osredotočenosti ESRR v programskem obdobju 2014–2020 nadaljuje in bo še okrepil svoj učinek in finančni vzvod zaradi strategije „pametne specializacije“ kot predhodne pogojenosti za raziskave in inovacije.

Prispevek Obzorja 2020 k uresničevanju strategije Evropa 2020 krepijo povezave z drugimi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni.

| 3.14 | Drugi kazalnik smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020, ki se nanaša na inovacije, je sestavljen kazalnik izložkov. Prvotno je bil razvit za vodilno pobudo Evrope 2020 Unija inovacij (12). Ta kazalnik zajame informacije o štirih elementih: patentih, številu delovnih mest v dejavnostih z intenzivno uporabo znanja, konkurenčnosti blaga in storitev, ki temeljijo na znanju, ter številu delovnih mest v hitro rastočih podjetjih inovativnega sektorja. Raziskovalna skupina za sestavljene kazalnike (Composite Indicators Research Group), ki jo financira EU, je opozorila, da imajo tovrstni kazalniki, ki temeljijo na podkazalnikih brez skupne smiselne merske enote in brez očitne metode za ponderiranje, dobre in slabe strani. Zlasti obstaja tveganje, da, kadar se uporabljajo ločeno, kljub dajanju pregleda nad splošnim stanjem privedejo do preveč poenostavljenih zaključkov politik. Zato bi jih bilo treba uporabljati v kombinaciji s podkazalniki. Komisija je o tem kazalniku in podkazalnikih poročala marca 2016 (13). |
| --- | --- |

3.14

Drugi kazalnik smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020, ki se nanaša na inovacije, je sestavljen kazalnik izložkov. Prvotno je bil razvit za vodilno pobudo Evrope 2020 Unija inovacij (12). Ta kazalnik zajame informacije o štirih elementih: patentih, številu delovnih mest v dejavnostih z intenzivno uporabo znanja, konkurenčnosti blaga in storitev, ki temeljijo na znanju, ter številu delovnih mest v hitro rastočih podjetjih inovativnega sektorja. Raziskovalna skupina za sestavljene kazalnike (Composite Indicators Research Group), ki jo financira EU, je opozorila, da imajo tovrstni kazalniki, ki temeljijo na podkazalnikih brez skupne smiselne merske enote in brez očitne metode za ponderiranje, dobre in slabe strani. Zlasti obstaja tveganje, da, kadar se uporabljajo ločeno, kljub dajanju pregleda nad splošnim stanjem privedejo do preveč poenostavljenih zaključkov politik. Zato bi jih bilo treba uporabljati v kombinaciji s podkazalniki. Komisija je o tem kazalniku in podkazalnikih poročala marca 2016 (13).

| 3.15 | Kazalnik izložkov za inovacije ima to prednost, da je osredotočen na vzpostavljanje ustreznih pogojev za inovacije in da zagotavlja merilo za ocenjevanje napredka pri inovacijah na ravni gospodarstva EU. Ima pa tudi več pomanjkljivosti, ki omejujejo njegovo koristnost pri spremljanju prispevka Obzorja 2020 k doseganju strateških ciljev Evrope 2020: |
| --- | --- |

3.15

Kazalnik izložkov za inovacije ima to prednost, da je osredotočen na vzpostavljanje ustreznih pogojev za inovacije in da zagotavlja merilo za ocenjevanje napredka pri inovacijah na ravni gospodarstva EU. Ima pa tudi več pomanjkljivosti, ki omejujejo njegovo koristnost pri spremljanju prispevka Obzorja 2020 k doseganju strateških ciljev Evrope 2020:

3.15

| — | Komisija še ni določila količinsko opredeljenega cilja, ki bi ga bilo treba doseči do opredeljenega datuma (14), |
| --- | --- |

—

Komisija še ni določila količinsko opredeljenega cilja, ki bi ga bilo treba doseči do opredeljenega datuma (14),

| — | Da bi količinsko opredeljena ciljna vrednost lahko vplivala na oblikovanje politik in spodbudila napredek, mora biti sporazumno določena, upravičena na podlagi dokazov in primerjalne analize, lahko razumljiva in preprosto razložljiva.


  To je težje doseči v primeru sestavljenih kazalnikov, kot je kazalnik izložkov za inovacije, saj so sumarna števila točk, ki iz njih izhajajo, po naravi abstraktna. Zato sestavljeni kazalniki običajno nimajo ciljnih vrednosti. Še en tak primer je sumarni indeks sistema inovacijskih kazalnikov, ki prav tako nima ciljne vrednosti, vendar vseeno očitno vpliva na oblikovanje politik v državah članicah.


  Poleg tega so razpoložljive časovne vrste določenih indikatorjev, sestavljenih iz več komponent, še vedno prekratke, da bi se ugotovili trendi in določile smiselne ciljne vrednosti na ravni EU (komponenta hitro rastočega podjetja temelji na novi zbirki podatkov Eurostata). Poleg tega zahteva določitev ciljnih vrednosti na ravni EU primerjalne analize s smotrnostjo poslovanja držav zunaj EU, kar ni bilo mogoče, ko je bil kazalnik uveden. |
| --- | --- |

—

Da bi količinsko opredeljena ciljna vrednost lahko vplivala na oblikovanje politik in spodbudila napredek, mora biti sporazumno določena, upravičena na podlagi dokazov in primerjalne analize, lahko razumljiva in preprosto razložljiva.

To je težje doseči v primeru sestavljenih kazalnikov, kot je kazalnik izložkov za inovacije, saj so sumarna števila točk, ki iz njih izhajajo, po naravi abstraktna. Zato sestavljeni kazalniki običajno nimajo ciljnih vrednosti. Še en tak primer je sumarni indeks sistema inovacijskih kazalnikov, ki prav tako nima ciljne vrednosti, vendar vseeno očitno vpliva na oblikovanje politik v državah članicah.

Poleg tega so razpoložljive časovne vrste določenih indikatorjev, sestavljenih iz več komponent, še vedno prekratke, da bi se ugotovili trendi in določile smiselne ciljne vrednosti na ravni EU (komponenta hitro rastočega podjetja temelji na novi zbirki podatkov Eurostata). Poleg tega zahteva določitev ciljnih vrednosti na ravni EU primerjalne analize s smotrnostjo poslovanja držav zunaj EU, kar ni bilo mogoče, ko je bil kazalnik uveden.

| — | Komisija ga še ni pretvorila v nacionalne cilje, ki bi odražali razmere v vsaki posamezni državi članici, kot so za kazalnike, s katerimi se merijo inovacije, priporočili strokovnjaki za to področje (15). |
| --- | --- |

—

Komisija ga še ni pretvorila v nacionalne cilje, ki bi odražali razmere v vsaki posamezni državi članici, kot so za kazalnike, s katerimi se merijo inovacije, priporočili strokovnjaki za to področje (15).

| — | Ciljno vrednost za intenzivnost raziskav določi država članica, dopolnjuje pa jo kazalnik izložkov za inovacije, tako da zagotavlja sliko politike na področju izložkov inovacij. Ti različni elementi se morajo obravnavati skupaj. |
| --- | --- |

—

Ciljno vrednost za intenzivnost raziskav določi država članica, dopolnjuje pa jo kazalnik izložkov za inovacije, tako da zagotavlja sliko politike na področju izložkov inovacij. Ti različni elementi se morajo obravnavati skupaj.

| 3.16 | Posebni cilji, določeni v okviru Obzorja 2020, so naslednja raven v hierarhiji ciljev, na kateri so vzpostavljene povezave s strategijo Evropa 2020. Največji element (38 %) proračuna Obzorja 2020 je dodeljen prednostni nalogi družbeni izzivi, ki je zasnovana za obravnavanje prednostnih nalog politike iz strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.16

Posebni cilji, določeni v okviru Obzorja 2020, so naslednja raven v hierarhiji ciljev, na kateri so vzpostavljene povezave s strategijo Evropa 2020. Največji element (38 %) proračuna Obzorja 2020 je dodeljen prednostni nalogi družbeni izzivi, ki je zasnovana za obravnavanje prednostnih nalog politike iz strategije Evropa 2020.

| 3.17 | V številnih primerih se opis posebnih ciljev sklicuje na vodilne pobude, za katerih podporo so zasnovani. Toda čeprav so koristen pokazatelj splošnega razmerja med Obzorjem 2020 in strategijo Evropa 2020, na nižjih ravneh niso nadalje pretvorjeni v določnejše in delujoče povezave, ki bi bile lahko podlaga za spremljanje prispevka Obzorja 2020 k posameznim vodilnim pobudam in torej k strategiji Evropa 2020 ter za poročanje o tem prispevku. |
| --- | --- |

3.17

V številnih primerih se opis posebnih ciljev sklicuje na vodilne pobude, za katerih podporo so zasnovani. Toda čeprav so koristen pokazatelj splošnega razmerja med Obzorjem 2020 in strategijo Evropa 2020, na nižjih ravneh niso nadalje pretvorjeni v določnejše in delujoče povezave, ki bi bile lahko podlaga za spremljanje prispevka Obzorja 2020 k posameznim vodilnim pobudam in torej k strategiji Evropa 2020 ter za poročanje o tem prispevku.

| 3.17 | V okviru priprave proračuna je prispevek Obzorja 2020 k vsaki vodilni pobudi na letni ravni določen v izjavi o programu Obzorje 2020, in sicer na podlagi metodologije, ki je bila razvita z uvedbo programa. |
| --- | --- |

3.17

Povezave med desetimi političnimi prednostnimi nalogami Komisije in Evropo 2020/Obzorjem 2020 je treba dodatno razjasniti

| 3.18 | Leta 2013 so bile v uredbi o vzpostavitvi Obzorja 2020 določene prednostne naloge ter splošni in posebni cilji za obdobje 2014–2020. Te prednostne naloge in cilji so bili zasnovani tako, da bi bili usklajeni s strategijo Evropa 2020 in bi k njej prispevali (16). Proti koncu leta 2014 je sedanja Komisija določila deset prednostnih nalog za Komisijo kot celoto za obdobje 2014–2019 (17). Te prednostne naloge sicer poudarjajo nekatera nova področja (kot je sporazum o prosti trgovini z Združenimi državami), toda kot je pričakovati, se tudi močno prekrivajo z obstoječo strategijo Evropa 2020, vključno z njenimi krovnimi ciljni in vodilnimi pobudami. Pri obeh sta na primer močno prisotna zaposlovanje in podnebne spremembe. Čeprav se to dvoje prekriva in medsebojno dopolnjuje, je bilo težko ugotoviti, v kakšnem obsegu teh deset političnih prednostnih nalog pomeni povsem nov pristop Komisije ali so mišljene kot nov način, s katerim bi Komisija v okviru svojih dejavnosti začela izvajanje Evrope 2020. |
| --- | --- |

3.18

Leta 2013 so bile v uredbi o vzpostavitvi Obzorja 2020 določene prednostne naloge ter splošni in posebni cilji za obdobje 2014–2020. Te prednostne naloge in cilji so bili zasnovani tako, da bi bili usklajeni s strategijo Evropa 2020 in bi k njej prispevali (16). Proti koncu leta 2014 je sedanja Komisija določila deset prednostnih nalog za Komisijo kot celoto za obdobje 2014–2019 (17). Te prednostne naloge sicer poudarjajo nekatera nova področja (kot je sporazum o prosti trgovini z Združenimi državami), toda kot je pričakovati, se tudi močno prekrivajo z obstoječo strategijo Evropa 2020, vključno z njenimi krovnimi ciljni in vodilnimi pobudami. Pri obeh sta na primer močno prisotna zaposlovanje in podnebne spremembe. Čeprav se to dvoje prekriva in medsebojno dopolnjuje, je bilo težko ugotoviti, v kakšnem obsegu teh deset političnih prednostnih nalog pomeni povsem nov pristop Komisije ali so mišljene kot nov način, s katerim bi Komisija v okviru svojih dejavnosti začela izvajanje Evrope 2020.

| 3.18 | Evropa 2020 je strategija rasti za EU in na ravni EU, opredeljena za obdobje desetih let. V skladu s strategijo Evropa 2020 deset političnih prednostnih nalog Komisije zagotavlja jasno in osredotočeno agendo/strategijo za dejavnosti Komisije v zvezi z Evropo 2020, ki so povsem skladne s splošnimi cilji Evrope 2020. Obenem zagotavljajo jasnost in osredotočenost celotne politične strategije Komisije ob upoštevanju aktualnih dogodkov. Od ustanovitve strategije Evropa 2020 je EU na primer doživela dolžniško krizo, povečevanje primanjkljaja v javnem sektorju, vojno v Ukrajini in Siriji, masovni prihod migrantov v EU in podnebni sporazum COP 21.

  Teh deset političnih prednostnih nalog je bilo v okviru imenovanja nove Komisije predstavljenih tudi Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu. V prednostnih nalogah, opredeljenih kot ciljne vrednosti in kazalniki, so prevzeti ciljne vrednosti in kazalniki strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.18

Teh deset političnih prednostnih nalog je bilo v okviru imenovanja nove Komisije predstavljenih tudi Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu. V prednostnih nalogah, opredeljenih kot ciljne vrednosti in kazalniki, so prevzeti ciljne vrednosti in kazalniki strategije Evropa 2020.

| 3.19 | Običajno je, da se strateške prednostne naloge spreminjajo glede na razvoj razmer. Kot pa je opozorila služba Komisije za notranjo revizijo, imata strategiji sicer skupne točke, toda Komisija še ni opredelila ujemanj med njimi. Ker razmerje med strategijama ni razjasnjeno, po našem mnenju soobstajata in se uporabljata v različne namene: |
| --- | --- |

3.19

Običajno je, da se strateške prednostne naloge spreminjajo glede na razvoj razmer. Kot pa je opozorila služba Komisije za notranjo revizijo, imata strategiji sicer skupne točke, toda Komisija še ni opredelila ujemanj med njimi. Ker razmerje med strategijama ni razjasnjeno, po našem mnenju soobstajata in se uporabljata v različne namene:

| 3.19 | Komisija meni, da njene prednostne naloge zagotavljajo jasno in osredotočeno politično agendo Komisije, ki je skladna s strategijo Evropa 2020 za Evropsko unijo kot celoto.

  Kot takšne se seveda uporabljajo za različne namene. Vendar to ne pomeni, da so kakor koli nedosledne ali neskladne, saj se v celoti dopolnjujejo.


  Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 3.18. |
| --- | --- |

3.19

Kot takšne se seveda uporabljajo za različne namene. Vendar to ne pomeni, da so kakor koli nedosledne ali neskladne, saj se v celoti dopolnjujejo.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 3.18.

| — | dodeljevanje sredstev iz proračuna EU programom porabe (kot je Obzorje 2020) med drugim temelji na njihovem prispevku h krovnim ciljem in vodilnim pobudam Evrope 2020. Spremljanje in vrednotenje programov porabe temelji tudi na ciljih, zasnovanih, da bi odražali strategijo Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

dodeljevanje sredstev iz proračuna EU programom porabe (kot je Obzorje 2020) med drugim temelji na njihovem prispevku h krovnim ciljem in vodilnim pobudam Evrope 2020. Spremljanje in vrednotenje programov porabe temelji tudi na ciljih, zasnovanih, da bi odražali strategijo Evropa 2020,

| — | V zvezi z Obzorjem 2020 je bilo to izvedeno v prvih delovnih programih za obdobje 2014–2015. V preostalem delu programa bodo na delovne programe in proračun za določene elemente delovnega programa čedalje bolj vplivale politične prednostne naloge, ki jih je določila sedanja Komisija v odgovor na nastajajoč politični, gospodarski in tehnološki okvir. |
| --- | --- |

—

V zvezi z Obzorjem 2020 je bilo to izvedeno v prvih delovnih programih za obdobje 2014–2015. V preostalem delu programa bodo na delovne programe in proračun za določene elemente delovnega programa čedalje bolj vplivale politične prednostne naloge, ki jih je določila sedanja Komisija v odgovor na nastajajoč politični, gospodarski in tehnološki okvir.

| — | letni program dela Komisije je zdaj osredotočen na deset političnih prednostnih nalog. Z letom 2016 je Komisija uvedla tudi novo metodo strateškega načrtovanja, v skladu s katero morajo generalni direktorati pripraviti petletne strateške načrte, ki prav tako temeljijo na desetih političnih prednostnih nalogah. Petletni strateški načrti bodo postali izhodišče za pripravo letnih načrtov upravljanja za izvedbo nalog generalnih direktoratov (vključno z izvajanjem programov porabe, kot je Obzorje 2020). Ker je poročanje v letnih poročilih o dejavnostih močno povezano z načrti upravljanja, je mogoče pričakovati tudi, da bodo ta poročila od leta 2016 odražala predvsem deset političnih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

—

letni program dela Komisije je zdaj osredotočen na deset političnih prednostnih nalog. Z letom 2016 je Komisija uvedla tudi novo metodo strateškega načrtovanja, v skladu s katero morajo generalni direktorati pripraviti petletne strateške načrte, ki prav tako temeljijo na desetih političnih prednostnih nalogah. Petletni strateški načrti bodo postali izhodišče za pripravo letnih načrtov upravljanja za izvedbo nalog generalnih direktoratov (vključno z izvajanjem programov porabe, kot je Obzorje 2020). Ker je poročanje v letnih poročilih o dejavnostih močno povezano z načrti upravljanja, je mogoče pričakovati tudi, da bodo ta poročila od leta 2016 odražala predvsem deset političnih prednostnih nalog.

| — | Letni delovni program Komisije zajema ukrepe, ki jih bo sprejela Komisija, da bi pomagala uresničiti politične prednostne naloge in prispevala k doseganju strategije Evropa 2020.


  Novi večletni strateški načrti, ki so bili pripravljeni za vsak oddelek Komisije, se ravnajo po desetih političnih prednostnih nalogah, ki so izražene kot splošni cilji. V okviru načrtov je bilo generalnim direktoratom naročeno, naj pojasnijo, kako njihove dejavnosti prispevajo k strategiji Evropa 2020. Da bi se to olajšalo, so krovne ciljne vrednosti strategije Evropa 2020 prikazane kot kazalniki učinka, ki so povezani z ustreznimi splošnimi cilji. Spremljajoči letni načrti upravljanja določajo načrtovane izložke vsakega oddelka in način, kako bodo prispevali k ciljem.


  Oddelki Komisije bodo o svojih dosežkih poročali v svojih letnih poročilih o dejavnostih, ki bodo odražali strukturo strateških načrtov in načrtov upravljanja. Vendar bo Komisija v okviru postopka evropskega semestra še naprej poročala o napredku pri doseganju ciljnih vrednosti Evrope 2020, v letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju pa o prispevku iz proračuna k Evropi 2020. |
| --- | --- |

—

Letni delovni program Komisije zajema ukrepe, ki jih bo sprejela Komisija, da bi pomagala uresničiti politične prednostne naloge in prispevala k doseganju strategije Evropa 2020.

Novi večletni strateški načrti, ki so bili pripravljeni za vsak oddelek Komisije, se ravnajo po desetih političnih prednostnih nalogah, ki so izražene kot splošni cilji. V okviru načrtov je bilo generalnim direktoratom naročeno, naj pojasnijo, kako njihove dejavnosti prispevajo k strategiji Evropa 2020. Da bi se to olajšalo, so krovne ciljne vrednosti strategije Evropa 2020 prikazane kot kazalniki učinka, ki so povezani z ustreznimi splošnimi cilji. Spremljajoči letni načrti upravljanja določajo načrtovane izložke vsakega oddelka in način, kako bodo prispevali k ciljem.

Oddelki Komisije bodo o svojih dosežkih poročali v svojih letnih poročilih o dejavnostih, ki bodo odražali strukturo strateških načrtov in načrtov upravljanja. Vendar bo Komisija v okviru postopka evropskega semestra še naprej poročala o napredku pri doseganju ciljnih vrednosti Evrope 2020, v letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju pa o prispevku iz proračuna k Evropi 2020.

| 3.20 | V zvezi z Obzorjem 2020 to pomeni, da pravni okvir in proračunska dodelitev za program odražata strategijo Evropa 2020, deli Komisije, ki izvajajo Obzorje 2020, pa so strateško načrtovanje in upravljavske ureditve preusmerili na deset političnih prednostnih nalog. Ključne prednostne naloge, ki jih je treba razdelati v programih dela za Obzorje 2020 za obdobje 2016–2017, temeljijo na sedmih od desetih področij iz agende nove Komisije. V teh razmerah ni jasno, v katere strateške cilje naj bi bilo Obzorje 2020 ciljno usmerjeno. GD RTD je ugotovil štiri politične prednostne naloge, h katerim lahko da svoj prispevek (18). Toda prizadevanja za te prednostne naloge bodo zahtevala preusmeritev prvotne ciljne usmerjenosti, kot je določena v zakonodaji za Obzorje 2020. |
| --- | --- |

3.20

V zvezi z Obzorjem 2020 to pomeni, da pravni okvir in proračunska dodelitev za program odražata strategijo Evropa 2020, deli Komisije, ki izvajajo Obzorje 2020, pa so strateško načrtovanje in upravljavske ureditve preusmerili na deset političnih prednostnih nalog. Ključne prednostne naloge, ki jih je treba razdelati v programih dela za Obzorje 2020 za obdobje 2016–2017, temeljijo na sedmih od desetih področij iz agende nove Komisije. V teh razmerah ni jasno, v katere strateške cilje naj bi bilo Obzorje 2020 ciljno usmerjeno. GD RTD je ugotovil štiri politične prednostne naloge, h katerim lahko da svoj prispevek (18). Toda prizadevanja za te prednostne naloge bodo zahtevala preusmeritev prvotne ciljne usmerjenosti, kot je določena v zakonodaji za Obzorje 2020.

| 3.20 | Komisija meni, da je popolnoma jasno, v katere strateške cilje je program Obzorje 2020 usmerjen. Ti cilji so cilji Evrope 2020, kakor je določeno v pravni podlagi. Deset političnih prednostnih nalog se uporablja za premislek, kako lahko Komisija najbolj prispeva k doseganju prednostnih nalog Evrope 2020.

  Izvajanje strategije enotnega digitalnega trga bo tako v okviru prilagodljivosti, ki jo omogoča Obzorje 2020, vodilo do posodobitve prednostnih nalog delovnega programa za obdobje 2017–2018 v tistem delu programa Obzorje 2020, ki se nanaša na IKT, kar je v skladu s strategijo Evropa 2020 in prednostno nalogo Komisije za enotni digitalni trg. Ustrezni ukrepi in pobude z dne 18. aprila 2016 (sveženj za enotni digitalni trg) že kažejo to uskladitev Obzorja 2020 in prednostne naloge za enotni digitalni trg. |
| --- | --- |

3.20

Izvajanje strategije enotnega digitalnega trga bo tako v okviru prilagodljivosti, ki jo omogoča Obzorje 2020, vodilo do posodobitve prednostnih nalog delovnega programa za obdobje 2017–2018 v tistem delu programa Obzorje 2020, ki se nanaša na IKT, kar je v skladu s strategijo Evropa 2020 in prednostno nalogo Komisije za enotni digitalni trg. Ustrezni ukrepi in pobude z dne 18. aprila 2016 (sveženj za enotni digitalni trg) že kažejo to uskladitev Obzorja 2020 in prednostne naloge za enotni digitalni trg.

| 3.21 | V lanskem letnem poročilu smo opozorili na pomanjkljivo uskladitev med Evropo 2020 in sedemletnim proračunskim ciklom EU (19). Enaka težava se lahko pojavi pri desetih političnih prednostnih nalogah, saj se bo mandat sedanje Komisije iztekel leta 2019, leto dni pred datumom izteka Evrope 2020 in Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.21

V lanskem letnem poročilu smo opozorili na pomanjkljivo uskladitev med Evropo 2020 in sedemletnim proračunskim ciklom EU (19). Enaka težava se lahko pojavi pri desetih političnih prednostnih nalogah, saj se bo mandat sedanje Komisije iztekel leta 2019, leto dni pred datumom izteka Evrope 2020 in Obzorja 2020.

| 3.21 | Obdobje večletnega finančnega okvira 2007–2013 resda ni v celoti sovpadalo z obdobjem, ki ga zajema strategija Evropa 2020. Vendar Komisija vztraja pri svojem stališču, ki je izraženo v odgovorih na odstavke 3.7–3.11 in 3.87 letnega poročila Sodišča za leto 2014, da to ne pomeni neusklajenosti s splošno strategijo. Poleg tega večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 v celoti sovpada s sedanjim obdobjem strategije Evropa 2020 in ima isti zaključni datum. Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 je bil zasnovan tako, da se osredotoča na izvedbo strategije Evropa 2020. Komisija spremlja prispevek proračuna EU k splošnim ciljem EU, zlasti k strategiji Evropa 2020, in o njem poroča.

  Sedanji večletni finančni okvir, Obzorje 2020 in strategija Evropa 2020 so v celoti usklajeni in imajo skupni končni datum, ki je leto 2020. Na te okvire ne vpliva iztek mandata sedanje Komisije v letu 2019. |
| --- | --- |

3.21

Sedanji večletni finančni okvir, Obzorje 2020 in strategija Evropa 2020 so v celoti usklajeni in imajo skupni končni datum, ki je leto 2020. Na te okvire ne vpliva iztek mandata sedanje Komisije v letu 2019.

Oddelek 2 – Sinergije in dopolnjevanja s skladi ESI in nacionalnimi programi

Omejena količina informacij o sinergijah s skladi ESI

| 3.22 | Eden od glavnih ciljev strategije Evropa 2020 in njene Unije inovacij je dokončna vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija. Proračun EU k cilju vzpostavitve evropskega raziskovalnega prostora prispeva z Obzorjem 2020 in skladi ESI. V tem okviru in v skladu z zakonodajo je Komisija predvidela sistem za spodbujanje in spremljanje sinergij med Obzorjem 2020 in skladi ESI. Razvrstitev projektov Obzorja 2020 v skladu s tematskimi cilji skladov ESI bi skupaj z uvedbo specifičnih sklicev na mogoče sinergije v fazah načrtovanja in poročanja zagotovila podlago za tak sistem, toda v prvem poročilu o spremljanju Obzorja 2020 je količina informacij o uporabi in učinku sinergij med Obzorjem 2020 in skladi ESI omejena. Komisija namerava analizirati učinek in sinergije med Obzorjem 2020 in skladi ESI pri vmesnem pregledu Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.22

Eden od glavnih ciljev strategije Evropa 2020 in njene Unije inovacij je dokončna vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija. Proračun EU k cilju vzpostavitve evropskega raziskovalnega prostora prispeva z Obzorjem 2020 in skladi ESI. V tem okviru in v skladu z zakonodajo je Komisija predvidela sistem za spodbujanje in spremljanje sinergij med Obzorjem 2020 in skladi ESI. Razvrstitev projektov Obzorja 2020 v skladu s tematskimi cilji skladov ESI bi skupaj z uvedbo specifičnih sklicev na mogoče sinergije v fazah načrtovanja in poročanja zagotovila podlago za tak sistem, toda v prvem poročilu o spremljanju Obzorja 2020 je količina informacij o uporabi in učinku sinergij med Obzorjem 2020 in skladi ESI omejena. Komisija namerava analizirati učinek in sinergije med Obzorjem 2020 in skladi ESI pri vmesnem pregledu Obzorja 2020.

| 3.22 | Komisija je oblikovala regulativne pogoje, ki lahko omogočijo sinergije med skladi z večjo harmonizacijo in uskladitvijo ustreznih pravnih okvirov. Vendar doseganje sinergij zahteva nadaljnja prizadevanja, tako s strani organov, ki so zadolženi za program Obzorje 2020, kot tudi s strani organov v državah članicah in regijah. V državah članicah in regijah je bilo vloženega veliko truda, še posebej v okviru razvoja strategij pametne specializacije za oblikovanje ukrepov politike, s katerimi bi dosegli različne vrste sinergij, opredeljene v smernicah Komisije, in prizadevanja v zvezi z raziskavami in inovacijami osredotočili na področja, na katerih ima država članica ali regija največ možnosti za odličnost v znanosti in poslovni konkurenčnosti. Ta področja nudijo tudi največ možnosti za uspeh pri razpisih v okviru Obzorja 2020.

  Z vidika upravljanja Obzorja 2020 se izvajajo obsežni ukrepi za spodbujanje in razvoj sinergij, na primer v okviru vzpostavitve memoranduma o soglasju med skupnimi podjetji kot tudi v okviru pobude „pečat odličnosti“, ki je bila uvedena na predlog komisarja Carlosa Moedasa in komisarke Corine Creţu v oktobru 2015. Številne regije in države članice so že vključene v to pobudo. Komisija izvaja tudi pobudo „stopnice do odličnosti“, ki državam članicam EU-13 pomaga, da izboljšajo svoj dostop do programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

3.22

Z vidika upravljanja Obzorja 2020 se izvajajo obsežni ukrepi za spodbujanje in razvoj sinergij, na primer v okviru vzpostavitve memoranduma o soglasju med skupnimi podjetji kot tudi v okviru pobude „pečat odličnosti“, ki je bila uvedena na predlog komisarja Carlosa Moedasa in komisarke Corine Creţu v oktobru 2015. Številne regije in države članice so že vključene v to pobudo. Komisija izvaja tudi pobudo „stopnice do odličnosti“, ki državam članicam EU-13 pomaga, da izboljšajo svoj dostop do programa Obzorje 2020.

Primeri dopolnjevanj med nacionalnimi programi za raziskave in programi EU za raziskave

| 3.23 | V zakonodaji za Obzorje 2020 je priznana pomembnost vzpostavljanja „[sinergij] in usklajenosti med nacionalnimi in evropskimi programi za raziskave in inovacije“ (20). Na
  sliki 3.3
  v nadaljevanju so ključna sporočila, nastala na podlagi našega sodelovanja (21) z vrhovnima revizijskima institucijama (VRI) Bolgarije in Portugalske: čeprav se nacionalni programi za raziskave in programi EU za raziskave dopolnjujejo, sta naši partnerici odkrili tudi nekaj težav na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.23

V zakonodaji za Obzorje 2020 je priznana pomembnost vzpostavljanja „[sinergij] in usklajenosti med nacionalnimi in evropskimi programi za raziskave in inovacije“ (20). Na
  sliki 3.3
  v nadaljevanju so ključna sporočila, nastala na podlagi našega sodelovanja (21) z vrhovnima revizijskima institucijama (VRI) Bolgarije in Portugalske: čeprav se nacionalni programi za raziskave in programi EU za raziskave dopolnjujejo, sta naši partnerici odkrili tudi nekaj težav na nacionalni ravni.

Slika 3.3 –   Primeri dopolnjevanj z nacionalnimi programi, vključno z nekaterimi ugotovljenimi slabostmi na nacionalni ravni

Slika 3.3 –
     
  Primeri dopolnjevanj z nacionalnimi programi, vključno z nekaterimi ugotovljenimi slabostmi na nacionalni ravni

Bolgarija (glede na ugotovitve revizije, ki jo je opravil bolgarski nacionalni revizijski urad, objavljene julija 2016)

Bolgarija (glede na ugotovitve revizije, ki jo je opravil bolgarski nacionalni revizijski urad, objavljene julija 2016)

Razmerje med prednostnimi nalogami EU v okviru strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast, vključno z Obzorjem 2020, ter nacionalnimi prednostnimi nalogami Bolgarije je oblikovano v osmih prednostnih nalogah, določenih v nacionalnem razvojnem programu Bolgarije do leta 2020. Tri od teh prednostnih nalog se nanašajo na znanost in inovacije:

| — | izboljšanje dostopa do izobraževanja in usposabljanja ter okrepitev njune kakovosti in kakovosti delovne sile, |
| --- | --- |

—

izboljšanje dostopa do izobraževanja in usposabljanja ter okrepitev njune kakovosti in kakovosti delovne sile,

| — | podpora za dejavnosti inovacij in naložb zaradi povečanja konkurenčnosti gospodarstva, |
| --- | --- |

—

podpora za dejavnosti inovacij in naložb zaradi povečanja konkurenčnosti gospodarstva,

| — | energetska varnost in povečana učinkovitost virov, zlasti za MSP. |
| --- | --- |

—

energetska varnost in povečana učinkovitost virov, zlasti za MSP.

Poleg nacionalnega razvojnega programa, ki je integriran dokument za socialno-ekonomski razvoj Bolgarije do leta 2020, so cilji v okviru Obzorja 2020 usklajeni in razčlenjeni v operativne cilje in načrte v:

| — | nacionalni strategiji za znanstvene raziskave do leta 2020, ki je zasnovana za podporo znanstvenemu razvoju v Bolgariji in njegovi preobrazbi v dejavnik za razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijskih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

nacionalni strategiji za znanstvene raziskave do leta 2020, ki je zasnovana za podporo znanstvenemu razvoju v Bolgariji in njegovi preobrazbi v dejavnik za razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijskih dejavnostih,

| — | inovacijski strategiji za pametno specializacijo, katere strateški cilj je, da bi Bolgarija do leta 2020 iz skupine skromnih inovatorjev prešla v skupino zmernih inovatorjev. |
| --- | --- |

—

inovacijski strategiji za pametno specializacijo, katere strateški cilj je, da bi Bolgarija do leta 2020 iz skupine skromnih inovatorjev prešla v skupino zmernih inovatorjev.

V nacionalnih strategijah je kot nacionalni cilj zastavljeno, da se delež odhodkov za dejavnosti raziskav in razvoja do leta 2020 poveča na 1,5  % BDP. Ukrepi in dejavnosti za dosego nacionalnega cilja so določeni v akcijskih načrtih za izvajanje nacionalnih strateških dokumentov. Toda bolgarski nacionalni revizijski urad je ugotovil, da v akcijske načrte za nacionalni razvojni program niso vključeni niti količinsko opredeljeni kazalniki za rezultate niti letne ciljne vrednosti za dejavnosti, povezane z Obzorjem 2020. V akcijski načrt za nacionalno strategijo za znanstvene raziskave tudi niso vključeni količinsko opredeljeni kazalniki za posamezne dejavnosti. Poleg tega je bolgarski nacionalni revizijski urad opazil nekatera vprašanja v zvezi z usklajevanjem vseh udeležencev v Obzorju 2020 na nacionalni ravni in interakcijo med njimi ter ugotovil, da bi izboljšanje interakcije med vsemi udeleženci spodbudilo bolgarsko sodelovanje v programu.

Komisija dejavno podpira Bolgarijo v sklopu pilotne pobude „stopnice do odličnosti“ (glej zgoraj) in nove pobude „regije, ki zaostajajo v razvoju“ (1), da bi ta lahko izboljšala svoj inovacijski ekosistem in sodelovanje v programu Obzorje 2020 z izvajanjem in razvojem bolgarske strategije pametne specializacije.

Evropska komisija je oktobra 2015 predstavila ključna politična priporočila za pomoč pri posodobitvi sektorja raziskav in razvoja v Bolgariji. To je bilo prvič, da je država članica EU prostovoljno uporabila mehanizem za pomoč politikam iz Obzorja 2020, nov instrument, ki vladam nudi praktično podporo pri določanju, izvajanju in oceni reform, ki so potrebne za izboljšanje kakovosti javnih struktur za raziskave in inovacije.

Portugalska (glede na specifično revizijsko delo portugalskega računskega sodišča (Tribunal de Contas) v prvem četrtletju leta 2016

Glavni nacionalni strateški dokument na področju raziskav in inovacij je raziskovalna in inovacijska strategija za pametno specializacijo. Njen časovni okvir sega od leta 2014 do leta 2020, kar se ujema s časovnim okvirom Obzorja 2020 in z datumom izteka Evrope 2020. Eno od poglavij vsebuje povezave med Evropo 2020 in sporazumom o partnerstvu Portugalska 2020, ki sta ga podpisali Portugalska in Komisija, na področju raziskav in razvoja ter inovacij. Sredstva so mobilizirana s področja kohezijskih politik in iz Obzorja 2020.

Portugalsko računsko sodišče je ugotovilo, da je raziskovalna in inovacijska strategija za pametno specializacijo zajela dva scenarija za razvoj kazalnika za delež BDP, vložen v raziskave in razvoj: „konzervativnega“ v višini 2 %, doseženega do leta 2020, in „s spremembami“ v višini 2,7  % do leta 2020. Ugotovilo je tudi, da ob upoštevanju kazalnikov za Evropo 2020, Obzorje 2020 in Unijo inovacij kazalniki za nacionalno strategijo ne obravnavajo nekaterih vprašanj, kot so spol raziskovalcev, prispevek, ki je povezan s trajnostnim razvojem in podnebnimi spremembami, ter udeležba MSP.

Pripomnilo je tudi, da na nacionalni in evropski ravni obstajajo podobni kazalniki, na primer za znanstvene objave ali inovativne proizvode ali procese, ki pa jih ni mogoče primerjati, na primer, ker nimajo skupnega imenovalca.

Oddelek 3 – Način delovanja Obzorja 2020 ni dosledno usmerjen v osredotočenost na smotrnost poslovanja

| 3.24 | Merjenje smotrnosti poslovanja na področju raziskav je samo po sebi težavno. Rezultate in učinke raziskav je zaradi njihove narave težko predvideti, običajno so precej dolgoročni in pogosto niso linearni. Kljub temu pa mora EU za raziskave, ki jih financira, pridobiti zanesljive informacije o znanstvenem napredku, produktivnosti in kakovosti, da je mogoče meriti znanstveno smotrnost in se na tej podlagi dobro odločati. Ta potreba je priznana v okvirni uredbi o programu Obzorje 2020, v kateri je navedeno: „Za učinkovito upravljanje delovanja, vključno z ocenjevanjem in spremljanjem, je treba opredeliti posebne kazalnike uspešnosti [...] ki so prilagojeni hierarhiji ciljev in dejavnosti“ (22). |
| --- | --- |

3.24

Merjenje smotrnosti poslovanja na področju raziskav je samo po sebi težavno. Rezultate in učinke raziskav je zaradi njihove narave težko predvideti, običajno so precej dolgoročni in pogosto niso linearni. Kljub temu pa mora EU za raziskave, ki jih financira, pridobiti zanesljive informacije o znanstvenem napredku, produktivnosti in kakovosti, da je mogoče meriti znanstveno smotrnost in se na tej podlagi dobro odločati. Ta potreba je priznana v okvirni uredbi o programu Obzorje 2020, v kateri je navedeno: „Za učinkovito upravljanje delovanja, vključno z ocenjevanjem in spremljanjem, je treba opredeliti posebne kazalnike uspešnosti [...] ki so prilagojeni hierarhiji ciljev in dejavnosti“ (22).

| 3.25 | Ob upoštevanju tega ozadja je v tem oddelku preučeno, ali: |
| --- | --- |

3.25

Ob upoštevanju tega ozadja je v tem oddelku preučeno, ali:

| (a) | je proces upravljanja nepovratnih sredstev Obzorja 2020 osredotočen na smotrnost poslovanja, vključno z jasno in operativno povezavo z Evropo 2020; |
| --- | --- |

(a)

je proces upravljanja nepovratnih sredstev Obzorja 2020 osredotočen na smotrnost poslovanja, vključno z jasno in operativno povezavo z Evropo 2020;

| (b) | zasnova sistema spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 omogoča Komisiji, da spremlja smotrnost poslovanja in poroča o njej; |
| --- | --- |

(b)

zasnova sistema spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 omogoča Komisiji, da spremlja smotrnost poslovanja in poroča o njej;

| (c) | Komisija dosledno in pravilno uporablja pomembne osnovne pojme spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej. |
| --- | --- |

(c)

Komisija dosledno in pravilno uporablja pomembne osnovne pojme spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej.

Procesi upravljanja nepovratnih sredstev niso v celoti zasnovani za osredotočenost na smotrnost poslovanja

| 3.26 | Da bi ocenilo, ali so bili procesi upravljanja nepovratnih sredstev Obzorja 2020 ustrezno osredotočeni na smotrnost poslovanja, zlasti pri njegovih povezavah z Evropo 2020, je Sodišče preučilo zasnovo pravnega okvira Obzorja 2020, osredotočenost na smotrnost na ravni programa dela in razpisov ter po en uspešen predlog upravičencev za vsakega od petih programov dela v vzorcu (23). |
| --- | --- |

3.26

Da bi ocenilo, ali so bili procesi upravljanja nepovratnih sredstev Obzorja 2020 ustrezno osredotočeni na smotrnost poslovanja, zlasti pri njegovih povezavah z Evropo 2020, je Sodišče preučilo zasnovo pravnega okvira Obzorja 2020, osredotočenost na smotrnost na ravni programa dela in razpisov ter po en uspešen predlog upravičencev za vsakega od petih programov dela v vzorcu (23).

Pravni okvir Obzorja 2020 uvaja več pomembnih elementov za upravljanje smotrnosti poslovanja, vendar so v zasnovi nekatere slabosti, zlasti pri uporabi kazalnikov smotrnosti poslovanja

| 3.27 | Cilji in kazalniki, o katerih se je za Obzorje 2020 dogovoril zakonodajni organ, v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi pomenijo resnično izboljšanje. Kot smo že ugotovili v preteklosti, so cilji, ki so opredeljeni v zakonodaji, morda presplošni in na previsoki ravni, da bi jih lahko poslovodstvo izkoristilo za operativno rabo (24). Tako je tudi pri ciljih Obzorja 2020 na visoki ravni, celo pri tistih, ki so v uredbi navedeni kot posebni cilji. Ti večinoma niso dejansko oblikovani kot cilji, pač pa kot izzivi in/ali področja. Na primer pri prednostni nalogi družbeni izzivi sta dva posebna cilja zdravje, demografske spremembe in dobro počutje ter zanesljiva, čista in učinkovita energija. V naslednjem oddelku je preučeno, v kakšni meri je poslovodstvo ta cilja na visoki ravni uspešno pretvorilo v cilje na nižji ravni. |
| --- | --- |

3.27

Cilji in kazalniki, o katerih se je za Obzorje 2020 dogovoril zakonodajni organ, v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi pomenijo resnično izboljšanje. Kot smo že ugotovili v preteklosti, so cilji, ki so opredeljeni v zakonodaji, morda presplošni in na previsoki ravni, da bi jih lahko poslovodstvo izkoristilo za operativno rabo (24). Tako je tudi pri ciljih Obzorja 2020 na visoki ravni, celo pri tistih, ki so v uredbi navedeni kot posebni cilji. Ti večinoma niso dejansko oblikovani kot cilji, pač pa kot izzivi in/ali področja. Na primer pri prednostni nalogi družbeni izzivi sta dva posebna cilja zdravje, demografske spremembe in dobro počutje ter zanesljiva, čista in učinkovita energija. V naslednjem oddelku je preučeno, v kakšni meri je poslovodstvo ta cilja na visoki ravni uspešno pretvorilo v cilje na nižji ravni.

| 3.27 in 3.28 | Prva vključitev ciljev v pravno besedilo je bila za Obzorje 2020 nedvomno korak naprej. Privedla je do obsežnih razprav z zakonodajnim organom glede ciljev programa in kazalnikov, ki se bodo spremljali. |
| --- | --- |

3.27 in 3.28

| 3.28 | Poleg tega, da zakonodaja Obzorja 2020 določa cilje programa, zajema tudi tri kazalnike smotrnosti poslovanja za ocenjevanje napredka pri doseganju splošnega cilja, ki je opisan v odstavku 3.10. Eno stopnjo nižje v pravnem okviru posebni program (25) uvaja nadaljnje elemente, pomembne za upravljanje smotrnosti poslovanja. V njem je navedenih 18 ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov posebnih ciljev programa Obzorje 2020 (26). Poleg tega je Komisija opredelila še pet ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja, tako da jih je skupaj 23 (27). Vključitev kazalnikov smotrnosti poslovanja v zakonodajo je pozitiven korak, vendar pa je Sodišče pri programskih kazalnikih našlo več pomanjkljivosti, ki so opisane v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

3.28

Poleg tega, da zakonodaja Obzorja 2020 določa cilje programa, zajema tudi tri kazalnike smotrnosti poslovanja za ocenjevanje napredka pri doseganju splošnega cilja, ki je opisan v odstavku 3.10. Eno stopnjo nižje v pravnem okviru posebni program (25) uvaja nadaljnje elemente, pomembne za upravljanje smotrnosti poslovanja. V njem je navedenih 18 ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinkov posebnih ciljev programa Obzorje 2020 (26). Poleg tega je Komisija opredelila še pet ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja, tako da jih je skupaj 23 (27). Vključitev kazalnikov smotrnosti poslovanja v zakonodajo je pozitiven korak, vendar pa je Sodišče pri programskih kazalnikih našlo več pomanjkljivosti, ki so opisane v naslednjih odstavkih.

| 3.29 | Od teh 23 ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja jih več kot polovica meri vložke ali izložke namesto rezultatov in učinkov (glej tudi
  sliko 3.4
  ). Poleg tega so opredelitve nekaterih kazalnikov dvoumne, zato si jih je težko razlagati brez dodatnih razjasnitev. Med primeri sta „Število ukrepov institucionalnih sprememb, ki jih spodbuja program“ in „Število primerov konkretnih posebnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča“ (28). |
| --- | --- |

3.29

Od teh 23 ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja jih več kot polovica meri vložke ali izložke namesto rezultatov in učinkov (glej tudi
  sliko 3.4
  ). Poleg tega so opredelitve nekaterih kazalnikov dvoumne, zato si jih je težko razlagati brez dodatnih razjasnitev. Med primeri sta „Število ukrepov institucionalnih sprememb, ki jih spodbuja program“ in „Število primerov konkretnih posebnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča“ (28).

| 3.29 | Dvoumnosti v opredelitvah so lahko vedno prisotne, še posebej v zakonodaji, zato pogosto sledijo dodatna pojasnila. Kazalnik „Število primerov konkretnih posebnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča“, je na primer podrobneje opredeljen v dokumentu kazalnika, ki prav tako vključuje sklic na metodologijo za merjenje kazalnika. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Za tretjino ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 Komisija ni določila izhodišč, mejnikov ali ciljev. Ti kazalniki naj bi namreč predstavljali nov pristop, zato ciljev ni mogoče določiti, dokler ne bodo na voljo prvi rezultati, ki naj bi prišli v začetku leta 2018. Samo pet od 23 ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 ima izhodišče in cilj. Po mnenju Sodišča bo leta 2018 veliko prepozno, da bi bili cilji koristni za program, ki traja od leta 2014 do 2020. Če cilji obstajajo, so včasih neambiciozni. V nekaterih primerih so določeni pod ravnijo rezultatov, doseženih v okviru 7. okvirnega programa. Poleg tega je Sodišče v izjavah o programih za leto 2015 našlo pet kazalnikov (29) za Obzorje 2020, pri katerih je bil cilj pod izhodiščem. |
| --- | --- |

3.30

Za tretjino ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 Komisija ni določila izhodišč, mejnikov ali ciljev. Ti kazalniki naj bi namreč predstavljali nov pristop, zato ciljev ni mogoče določiti, dokler ne bodo na voljo prvi rezultati, ki naj bi prišli v začetku leta 2018. Samo pet od 23 ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 ima izhodišče in cilj. Po mnenju Sodišča bo leta 2018 veliko prepozno, da bi bili cilji koristni za program, ki traja od leta 2014 do 2020. Če cilji obstajajo, so včasih neambiciozni. V nekaterih primerih so določeni pod ravnijo rezultatov, doseženih v okviru 7. okvirnega programa. Poleg tega je Sodišče v izjavah o programih za leto 2015 našlo pet kazalnikov (29) za Obzorje 2020, pri katerih je bil cilj pod izhodiščem.

| 3.30 | Medtem ko ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena k predlogu Komisije za program Obzorje 2020, na splošno zagotavlja izhodišča in ciljne vrednosti kazalnikov, je bilo v zakonodajnem postopku dodanih več novih kazalnikov, za katere ni bilo izhodišča, na podlagi katerega bi se lahko določila razumna ciljna vrednost. Določanje ciljnih vrednosti brez ustreznih dokazil lahko povzroči, da te niso relevantne in verodostojne (dve merili RACER).

  Ciljne vrednosti Obzorja 2020, ki so nižje od rezultatov 7. okvirnega programa, so pojasnjene. Število raziskovalcev, ki imajo dostop do raziskovalne infrastrukture zaradi pomoči Unije, se je tako na primer znižalo, saj „bo prednost namenjena novim nastajajočim infrastrukturam in ciljni usmeritvi v nove skupnosti (nastajajoče skupnosti), katerih infrastrukture običajno ne zagotavljajo tako širokega dostopa, kot ga nudijo napredne skupnosti“ (Letno poročilo GD za raziskave in inovacije, str. 33).


  Ciljne vrednosti so na mnogih področjih ambiciozne in večje od tistih iz 7. okvirnega programa, na primer na področju udeležbe MSP, odhodkov v zvezi s podnebnimi spremembami, odhodkov za obnovljivo energijo in časa do podpisa sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

3.30

Ciljne vrednosti Obzorja 2020, ki so nižje od rezultatov 7. okvirnega programa, so pojasnjene. Število raziskovalcev, ki imajo dostop do raziskovalne infrastrukture zaradi pomoči Unije, se je tako na primer znižalo, saj „bo prednost namenjena novim nastajajočim infrastrukturam in ciljni usmeritvi v nove skupnosti (nastajajoče skupnosti), katerih infrastrukture običajno ne zagotavljajo tako širokega dostopa, kot ga nudijo napredne skupnosti“ (Letno poročilo GD za raziskave in inovacije, str. 33).

Ciljne vrednosti so na mnogih področjih ambiciozne in večje od tistih iz 7. okvirnega programa, na primer na področju udeležbe MSP, odhodkov v zvezi s podnebnimi spremembami, odhodkov za obnovljivo energijo in časa do podpisa sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev.

| 3.31 | Za več kazalnikov do leta 2018/2019 za poročanje ne bo na voljo nobenih smiselnih podatkov. Za četrtino ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 Komisija meni, da o rezultatih ni smiselno poročati pred letom 2019, ker do takrat ne bo dosežena kritična masa končanih projektov. Ti kazalniki so morda koristni za naknadno vrednotenje Obzorja 2020, niso pa primerni za vmesna vrednotenja ali za letno spremljanje pred letom 2018. To je potrjeno v poročilu o spremljanju Obzorja 2020 za leto 2014. |
| --- | --- |

3.31

Za več kazalnikov do leta 2018/2019 za poročanje ne bo na voljo nobenih smiselnih podatkov. Za četrtino ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 Komisija meni, da o rezultatih ni smiselno poročati pred letom 2019, ker do takrat ne bo dosežena kritična masa končanih projektov. Ti kazalniki so morda koristni za naknadno vrednotenje Obzorja 2020, niso pa primerni za vmesna vrednotenja ali za letno spremljanje pred letom 2018. To je potrjeno v poročilu o spremljanju Obzorja 2020 za leto 2014.

| 3.31 | V primerjavi z drugimi področji financiranja lahko pride do občutnega časovnega zamika od trenutka, ko se sredstva za raziskave izplačajo, do trenutka, ko raziskave dajo izložke, pa do trenutka, ko ti izložki dajo rezultate (med projektom in po njegovem zaključku). V času naknadnega vrednotenja 7. okvirnega programa, ki je bilo objavljeno januarja 2016 (torej dve leti po zaključku 7. okvirnega programa), je recimo več kot polovica projektov 7. okvirnega programa še potekala.

  Zaradi tega bo Komisija v posebnem delu poročil o spremljanju Obzorja 2020 še naprej poročala o rezultatih 7. okvirnega programa. Nadalje bo vmesno vrednotenje Obzorja 2020 vključevalo oceno dolgoročnejših učinkov predhodnih okvirnih programov.


  S tem pristopom se bodo navedene težave postopoma zmanjšale. |
| --- | --- |

3.31

Zaradi tega bo Komisija v posebnem delu poročil o spremljanju Obzorja 2020 še naprej poročala o rezultatih 7. okvirnega programa. Nadalje bo vmesno vrednotenje Obzorja 2020 vključevalo oceno dolgoročnejših učinkov predhodnih okvirnih programov.

S tem pristopom se bodo navedene težave postopoma zmanjšale.

| 3.32 | Praktičen primer težav, ki nastanejo zaradi slabe rabe kazalnikov, je naveden v našem posebnem poročilu o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo. Ugotovili smo, da so temeljni kazalniki organizacije še naprej osredotočeni na vložke ali izložke namesto na rezultate ali učinke, in prišli do zaključka, da je uspešnost EIT od začetka njegovega delovanja leta 2010 težko oceniti. Manjkalo je zanesljivih in ustreznih procesov poročanja in spremljanja, poleg tega pa je bilo opaznih le malo učinkov (30). |
| --- | --- |

3.32

Praktičen primer težav, ki nastanejo zaradi slabe rabe kazalnikov, je naveden v našem posebnem poročilu o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo. Ugotovili smo, da so temeljni kazalniki organizacije še naprej osredotočeni na vložke ali izložke namesto na rezultate ali učinke, in prišli do zaključka, da je uspešnost EIT od začetka njegovega delovanja leta 2010 težko oceniti. Manjkalo je zanesljivih in ustreznih procesov poročanja in spremljanja, poleg tega pa je bilo opaznih le malo učinkov (30).

| 3.32 | Kot je bilo že omenjeno v odgovoru Komisije in EIT na Posebno poročilo št. 4/2016, EIT izvaja celovite analize za primerjavo skupnosti znanja in inovacij (SZI) na podlagi več dejavnikov, ne le na podlagi ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja. Izvedba poslovnih načrtov SZI se oceni tako s količinsko opredeljenimi kazalniki smotrnosti poslovanja kot tudi s kakovostnim pregledom, ki ga izvedejo zunanji strokovnjaki in osebje EIT. Širše EIT izvaja tudi spremljanje na kraju samem in tematske preglede dejavnosti SZI. Ta orodja skupaj zagotavljajo zelo informativno sliko o razlikah med SZI. |
| --- | --- |

3.32

Na ravni programov dela in razpisov je premalo osredotočenosti na smotrnost poslovanja

| 3.33 | Programi dela in z njimi povezani razpisi so ključno gonilo načina delovanja, ki se uporablja za Obzorje 2020. Komisiji dajejo možnost, da pretvori splošne cilje in posebne cilje Obzorja 2020 na visoki ravni v cilje na nižji ravni, ki so uporabni za operativno upravljanje smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

3.33

Programi dela in z njimi povezani razpisi so ključno gonilo načina delovanja, ki se uporablja za Obzorje 2020. Komisiji dajejo možnost, da pretvori splošne cilje in posebne cilje Obzorja 2020 na visoki ravni v cilje na nižji ravni, ki so uporabni za operativno upravljanje smotrnosti poslovanja.

| 3.34 | Komisija na podlagi posebnega programa pripravi dveletne programe dela, v katerih so razviti posebni cilji in pričakovani učinek ter določene priložnosti za financiranje z razpisi za zbiranje predlogov: 15 milijard EUR za obdobje 2014–2015 in 14,5  milijarde EUR za obdobje 2016–2017. V „glavnem“ programu dela za Obzorje 2020 je vsakemu posebnemu cilju posebnega programa namenjen ločen del. Ta program dopolnjujejo ločeni programi dela za Evropski raziskovalni svet (letni program), Skupno raziskovalno središče (dveletni program) ter EIT (triletni program, razčlenjen na posamezna leta). |
| --- | --- |

3.34

Komisija na podlagi posebnega programa pripravi dveletne programe dela, v katerih so razviti posebni cilji in pričakovani učinek ter določene priložnosti za financiranje z razpisi za zbiranje predlogov: 15 milijard EUR za obdobje 2014–2015 in 14,5  milijarde EUR za obdobje 2016–2017. V „glavnem“ programu dela za Obzorje 2020 je vsakemu posebnemu cilju posebnega programa namenjen ločen del. Ta program dopolnjujejo ločeni programi dela za Evropski raziskovalni svet (letni program), Skupno raziskovalno središče (dveletni program) ter EIT (triletni program, razčlenjen na posamezna leta).

| 3.34 | Po opažanju Sodišča je Komisija uvedla postopek strateškega načrtovanja, ki se je začel izvajati, preden so bili dokončani delovni programi za obdobje 2016–2017. To je strateški pregled prednostnih nalog in potreb, izveden skupaj z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi se zagotovila povezava med posebnimi cilji Obzorja 2020 in delovnimi programi, s katerimi se ti cilji izvajajo. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Zakonodaja za Obzorje 2020 je bila sprejeta malo pred začetkom izvajanja programa, kar je omejilo možnosti za strateško načrtovanje. V skupnem strateškem okviru za program dela za obdobje 2014–2015 so omenjeni strategija Evropa 2020, Unija inovacij in druge vodilne pobude, vendar so omembe splošne in nesistematične ter ne razjasnjujejo posebnega prispevka posameznih programov dela k posameznim strateškim ciljem. Za obdobje 2016–2017 se je proces strateškega programskega načrtovanja izboljšal in je bil dokumentiran v krovnem dokumentu strateškega načrtovanja in okvirnih dokumentih. |
| --- | --- |

3.35

Zakonodaja za Obzorje 2020 je bila sprejeta malo pred začetkom izvajanja programa, kar je omejilo možnosti za strateško načrtovanje. V skupnem strateškem okviru za program dela za obdobje 2014–2015 so omenjeni strategija Evropa 2020, Unija inovacij in druge vodilne pobude, vendar so omembe splošne in nesistematične ter ne razjasnjujejo posebnega prispevka posameznih programov dela k posameznim strateškim ciljem. Za obdobje 2016–2017 se je proces strateškega programskega načrtovanja izboljšal in je bil dokumentiran v krovnem dokumentu strateškega načrtovanja in okvirnih dokumentih.

| 3.35 | Sočasno s pripravo zakonodaje za Obzorje 2020 je potekala priprava delovnih programov za obdobje 2014–2015. Vsak del delovnega programa je bil jasno povezan s posebnimi cilji Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | V vseh programih dela, ki jih je preučilo Sodišče, so cilji skladni s posebnimi cilji, kot so opredeljeni v posebnem programu. Toda cilji iz programov dela v vzorcu ne pretvarjajo ciljev na visoki ravni iz zakonodaje v operativne cilje, ki jih je mogoče spremljati in o njih poročati: za cilje iz treh od petih programov dela je ubeseditev povsem enaka kot v zakonodaji in noben od njih ne ustreza merilom SMART (31). Ciljev ne spremljajo kazalniki s cilji in mejniki. Operativni cilji in ustrezni kazalniki bi olajšali zahtevano osredotočenost na smotrnost poslovanja ali spremljanje smotrnosti poslovanja in poročanje o njej na ravni programa dela. |
| --- | --- |

3.36

V vseh programih dela, ki jih je preučilo Sodišče, so cilji skladni s posebnimi cilji, kot so opredeljeni v posebnem programu. Toda cilji iz programov dela v vzorcu ne pretvarjajo ciljev na visoki ravni iz zakonodaje v operativne cilje, ki jih je mogoče spremljati in o njih poročati: za cilje iz treh od petih programov dela je ubeseditev povsem enaka kot v zakonodaji in noben od njih ne ustreza merilom SMART (31). Ciljev ne spremljajo kazalniki s cilji in mejniki. Operativni cilji in ustrezni kazalniki bi olajšali zahtevano osredotočenost na smotrnost poslovanja ali spremljanje smotrnosti poslovanja in poročanje o njej na ravni programa dela.

| 3.36–3.38 | Priznava se, da bi se „pričakovani učinek“, določen v delovnih programih, lahko izboljšal, kar je že začelo potekati v okviru delovnih programov za obdobje 2016–2017.

  Vendar je glavni namen delovnih programov, da zagotovijo informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo za pripravo kakovostnih predlogov.


  V delovnih programih opredelitev prispevka programa k ciljem Evrope 2020 ni potrebna. Pravzaprav naj bi bili programi povezani s posebnimi cilji Obzorja 2020, ti cilji pa so bili oblikovani v skladu z Evropo 2020.


  Smotrnost poslovanja se bo najprej ocenjevala s kazalniki, določenimi v zakonodaji. To je jasno navedeno v členu 5 zakonodaje za Obzorje 2020.


  „Prva skupina zadevnih kazalnikov uspešnosti za ocenjevanje napredka v okviru splošnega cilja je določena v [Prilogi k Uredbi]“.


  To so osnovne informacije, na katerih bo temeljila ocena smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

3.36–3.38

Vendar je glavni namen delovnih programov, da zagotovijo informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo za pripravo kakovostnih predlogov.

V delovnih programih opredelitev prispevka programa k ciljem Evrope 2020 ni potrebna. Pravzaprav naj bi bili programi povezani s posebnimi cilji Obzorja 2020, ti cilji pa so bili oblikovani v skladu z Evropo 2020.

Smotrnost poslovanja se bo najprej ocenjevala s kazalniki, določenimi v zakonodaji. To je jasno navedeno v členu 5 zakonodaje za Obzorje 2020.

„Prva skupina zadevnih kazalnikov uspešnosti za ocenjevanje napredka v okviru splošnega cilja je določena v [Prilogi k Uredbi]“.

To so osnovne informacije, na katerih bo temeljila ocena smotrnosti poslovanja.

| 3.37 | Vsak program dela vsebuje razpise za zbiranje predlogov, ki ustrezajo splošnim smernicam za dejavnosti posebnega cilja (ki predstavljajo znanstveno in tehnološko vsebino). Razpisi za zbiranje predlogov v vzorcu opredeljujejo cilje, ki so v skladu s cilji programa dela in s specifičnimi splošnimi smernicami za dejavnosti, kjer je ustrezno (32). Čeprav so cilji razpisov na splošno določnejši od ciljev programa dela, ne ustrezajo vsem merilom SMART. Poleg ciljev vsak razpis vsebuje tudi oddelek s pričakovanimi učinki, ki pa so redko količinsko opredeljeni in običajno ne zajemajo kazalnikov. Ker ni operativnih ciljev in kazalnikov s cilji, bo Komisija torej težko izmerila uspeh razpisov. |
| --- | --- |

3.37

Vsak program dela vsebuje razpise za zbiranje predlogov, ki ustrezajo splošnim smernicam za dejavnosti posebnega cilja (ki predstavljajo znanstveno in tehnološko vsebino). Razpisi za zbiranje predlogov v vzorcu opredeljujejo cilje, ki so v skladu s cilji programa dela in s specifičnimi splošnimi smernicami za dejavnosti, kjer je ustrezno (32). Čeprav so cilji razpisov na splošno določnejši od ciljev programa dela, ne ustrezajo vsem merilom SMART. Poleg ciljev vsak razpis vsebuje tudi oddelek s pričakovanimi učinki, ki pa so redko količinsko opredeljeni in običajno ne zajemajo kazalnikov. Ker ni operativnih ciljev in kazalnikov s cilji, bo Komisija torej težko izmerila uspeh razpisov.

| 3.38 | V programih dela v vzorcu ni opredeljen njihov dolgoročni prispevek k strateškim ciljem, čeprav bi ga bilo treba v skladu s smernicami za programe dela pojasniti. Noben od primerov, ki smo jih analizirali, ne pojasnjuje, kako program dela prispeva k doseganju posebnih ciljev Evrope 2020. V enem primeru cilj programa dela povezuje podprte ukrepe z eno od vodilnih pobud, vendar ne določa natančno, kako. |
| --- | --- |

3.38

V programih dela v vzorcu ni opredeljen njihov dolgoročni prispevek k strateškim ciljem, čeprav bi ga bilo treba v skladu s smernicami za programe dela pojasniti. Noben od primerov, ki smo jih analizirali, ne pojasnjuje, kako program dela prispeva k doseganju posebnih ciljev Evrope 2020. V enem primeru cilj programa dela povezuje podprte ukrepe z eno od vodilnih pobud, vendar ne določa natančno, kako.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Predlogi, vrednotenja in sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev so osredotočeni na smotrnost poslovanja, vendar obstajajo slabosti, ki lahko pri ocenjevanju smotrnosti poslovanja privedejo do težav

| 3.39 | V okviru razpisov vlagatelji predložijo predloge za financiranje. Komisija predloge ovrednoti in za tiste, ki se jih odloči financirati, podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev z upravičenci. V tem oddelku Sodišče ocenjuje osredotočenost na smotrnost poslovanja v teh fazah procesa upravljanja. |
| --- | --- |

3.39

V okviru razpisov vlagatelji predložijo predloge za financiranje. Komisija predloge ovrednoti in za tiste, ki se jih odloči financirati, podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev z upravičenci. V tem oddelku Sodišče ocenjuje osredotočenost na smotrnost poslovanja v teh fazah procesa upravljanja.

Vrednotenje predlogov

| 3.40 | Predloge za Komisijo običajno ovrednotijo strokovnjaki, in sicer na podlagi njihove odličnosti, učinka ter kakovosti in učinkovitosti njihovega izvajanja (33). Razen Evropskega raziskovalnega sveta, ki uporablja le merilo odličnosti, so vsi predlogi upravičencev, ki jih je pregledalo Sodišče, zajemali oddelke, strukturirane glede na ta tri merila vrednotenja. Ponder za učinek je bil vsaj tako visok kot za drugi dve merili. Toda kakovost tega vrednotenja je odvisna od kakovosti opredelitve pričakovanih učinkov v razpisih, ki jih je objavila Komisija. |
| --- | --- |

3.40

Predloge za Komisijo običajno ovrednotijo strokovnjaki, in sicer na podlagi njihove odličnosti, učinka ter kakovosti in učinkovitosti njihovega izvajanja (33). Razen Evropskega raziskovalnega sveta, ki uporablja le merilo odličnosti, so vsi predlogi upravičencev, ki jih je pregledalo Sodišče, zajemali oddelke, strukturirane glede na ta tri merila vrednotenja. Ponder za učinek je bil vsaj tako visok kot za drugi dve merili. Toda kakovost tega vrednotenja je odvisna od kakovosti opredelitve pričakovanih učinkov v razpisih, ki jih je objavila Komisija.

| 3.41 | Za merilo odličnosti je v predlogah iz predlogov navedeno, kako je treba opredeliti cilje. Tri od petih predlog iz predlogov v vzorcu so zahtevale, da vlagatelji opredelijo cilje SMART in pojasnijo, kako se nanašajo na temo ustreznega programa dela. Cilji teh treh predlogov so običajno SMART. Pri drugih dveh predlogih, ki sta povezana z Evropskim raziskovalnim svetom in Marie Curie, predlogi v vzorcu niso zajemali ciljev SMART, saj take zahteve ni bilo. |
| --- | --- |

3.41

Za merilo odličnosti je v predlogah iz predlogov navedeno, kako je treba opredeliti cilje. Tri od petih predlog iz predlogov v vzorcu so zahtevale, da vlagatelji opredelijo cilje SMART in pojasnijo, kako se nanašajo na temo ustreznega programa dela. Cilji teh treh predlogov so običajno SMART. Pri drugih dveh predlogih, ki sta povezana z Evropskim raziskovalnim svetom in Marie Curie, predlogi v vzorcu niso zajemali ciljev SMART, saj take zahteve ni bilo.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev

| 3.42 | Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev so glaven način za dodeljevanje sredstev Obzorja 2020 zaradi doseganja programskih ciljev. Pri sporazumih v vzorcu so bili uporabljeni enaki cilji kot v predlogih. |
| --- | --- |

3.42

Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev so glaven način za dodeljevanje sredstev Obzorja 2020 zaradi doseganja programskih ciljev. Pri sporazumih v vzorcu so bili uporabljeni enaki cilji kot v predlogih.

| 3.43 | Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebujejo oddelek o ozadju in rezultatih. Ti rezultati pomenijo „vse materialne in nematerialne rezultate dejavnosti“, kot so opredeljeni v pravilih za sodelovanje (34). Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vključujejo pomembno določbo, ki zahteva, da upravičenci Komisiji sporočijo informacije o združitvi ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. Zato je ta raven pomemben vir vseh informacij o smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020. V prejšnjih odstavkih smo opozorili na težave pri ocenjevanju smotrnosti na višji ravni (programi dela in razpisi). |
| --- | --- |

3.43

Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebujejo oddelek o ozadju in rezultatih. Ti rezultati pomenijo „vse materialne in nematerialne rezultate dejavnosti“, kot so opredeljeni v pravilih za sodelovanje (34). Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vključujejo pomembno določbo, ki zahteva, da upravičenci Komisiji sporočijo informacije o združitvi ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. Zato je ta raven pomemben vir vseh informacij o smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020. V prejšnjih odstavkih smo opozorili na težave pri ocenjevanju smotrnosti na višji ravni (programi dela in razpisi).

| 3.43 | Glej odgovore Komisije na odstavke 3.36 do 3.38. Informacije o kazalnikih, ki so opredeljeni v pravni podlagi, se lahko zbirajo in se bodo zbrale, da bi se lahko ocenila smotrnost poslovanja. |
| --- | --- |

3.43

Zasnova sistema spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 omejuje zmožnost Komisije, da ustrezno spremlja smotrnost poslovanja in poroča o njej

| 3.44 | Ta oddelek je osredotočen na sistem spremljanja in poročanja za Obzorje 2020. Sodišče je preučilo, ali: |
| --- | --- |

3.44

Ta oddelek je osredotočen na sistem spremljanja in poročanja za Obzorje 2020. Sodišče je preučilo, ali:

| (a) | sedanja ureditev Komisiji omogoča, da bi ločeno spremljala porabo za raziskave in razvoj ter za porabo za inovacije in ločeno poročala o njiju; |
| --- | --- |

(a)

sedanja ureditev Komisiji omogoča, da bi ločeno spremljala porabo za raziskave in razvoj ter za porabo za inovacije in ločeno poročala o njiju;

| (b) | je mogoče poročati o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020; |
| --- | --- |

(b)

je mogoče poročati o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020;

| (c) | bo Komisija lahko vrednotila program med njegovim potekom. |
| --- | --- |

(c)

bo Komisija lahko vrednotila program med njegovim potekom.

Poraba za raziskave se ne spremlja ločeno od porabe za inovacije

| 3.45 | Obzorje 2020 združuje prej ločene instrumente financiranja za raziskave in inovacije v skupen strateški okvir (35). V skladu s tem pristopom so bili deli okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (36), ki so povezani z inovacijami, ter EIT združeni v okviru Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.45

Obzorje 2020 združuje prej ločene instrumente financiranja za raziskave in inovacije v skupen strateški okvir (35). V skladu s tem pristopom so bili deli okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (36), ki so povezani z inovacijami, ter EIT združeni v okviru Obzorja 2020.

| 3.46 | V preteklosti smo opozorili, da predlagana zakonodaja za Obzorje 2020 ne zagotavlja jasne opredelitve inovacij in da brez omejitve obsega inovacijskih dejavnosti, ki jih je mogoče financirati, obstaja tveganje, da bo široka paleta inovacijskih projektov razvodenila financiranje (37). Menimo, da je to tveganje še vedno prisotno. Okvirni program in posebni program za Obzorje 2020 ne zagotavljata jasnih meril za razlikovanje med raziskavami in razvojem ter inovacijami (38), pa tudi ne za ločeno spremljanje smotrnosti poslovanja v okviru teh postavk in ločeno poročanje o njiju. |
| --- | --- |

3.46

V preteklosti smo opozorili, da predlagana zakonodaja za Obzorje 2020 ne zagotavlja jasne opredelitve inovacij in da brez omejitve obsega inovacijskih dejavnosti, ki jih je mogoče financirati, obstaja tveganje, da bo široka paleta inovacijskih projektov razvodenila financiranje (37). Menimo, da je to tveganje še vedno prisotno. Okvirni program in posebni program za Obzorje 2020 ne zagotavljata jasnih meril za razlikovanje med raziskavami in razvojem ter inovacijami (38), pa tudi ne za ločeno spremljanje smotrnosti poslovanja v okviru teh postavk in ločeno poročanje o njiju.

| 3.46 in 3.47 | Eden od glavnih ciljev Obzorja 2020, ki je določen že od začetka razprav o okvirnem programu, je zmanjšanje vrzeli med raziskavami in inovacijami. V zakonodaji ni ločenih opredelitev raziskav in inovacij, temveč je navedeno:

  „‚[D]ejavnosti na področju raziskav in inovacij‘ pomeni celoten spekter dejavnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, predstavitev in inovacij, vključno s spodbujanjem sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, razširjanjem in optimizacijo rezultatov ter spodbujanjem visokokakovostnega usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev v Uniji.“


  Komisija meni, da razlikovanje med dejavnostmi raziskav in inovacij ni potrebno, da nima jasne dodane vrednosti in da obstaja tveganje, da bi bilo v nasprotju s prizadevanji za zmanjšanje vrzeli med raziskavami in inovacijami v Evropi. |
| --- | --- |

3.46 in 3.47

„‚[D]ejavnosti na področju raziskav in inovacij‘ pomeni celoten spekter dejavnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, predstavitev in inovacij, vključno s spodbujanjem sodelovanja s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, razširjanjem in optimizacijo rezultatov ter spodbujanjem visokokakovostnega usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev v Uniji.“

Komisija meni, da razlikovanje med dejavnostmi raziskav in inovacij ni potrebno, da nima jasne dodane vrednosti in da obstaja tveganje, da bi bilo v nasprotju s prizadevanji za zmanjšanje vrzeli med raziskavami in inovacijami v Evropi.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 3.47 | EU je sprejela krovni cilj v zvezi s 3 % BDP za kazalnik intenzivnosti raziskav in razvoja. V opredelitev raziskav in razvoja, ki se uporablja za namene tega cilja (39), ne sodijo vse inovacijske dejavnosti, ki se financirajo iz Obzorja 2020. Dejansko v okviru Obzorja 2020 obstajajo dejavnosti, ki so posebej namenjene spodbujanju inovacij (40), ne pa raziskav in razvoja, zato niso zajete v cilj v zvezi s 3 % BDP. |
| --- | --- |

3.47

EU je sprejela krovni cilj v zvezi s 3 % BDP za kazalnik intenzivnosti raziskav in razvoja. V opredelitev raziskav in razvoja, ki se uporablja za namene tega cilja (39), ne sodijo vse inovacijske dejavnosti, ki se financirajo iz Obzorja 2020. Dejansko v okviru Obzorja 2020 obstajajo dejavnosti, ki so posebej namenjene spodbujanju inovacij (40), ne pa raziskav in razvoja, zato niso zajete v cilj v zvezi s 3 % BDP.

Prispevek Obzorja 2020 k Evropi 2020 je v proračunu sicer opredeljen, vendar o njem ne bo smiselnega poročanja vsaj do leta 2018

| 3.48 | Izjave o programih, ki se v proračunskem postopku uporabljajo za utemeljitev operativnih odhodkov, zagotavljajo informacije o povezavah med programi porabe in strategijo Evropa 2020, tako da prikazujejo krovne cilje, ki si jih programi prizadevajo doseči, in ocenjujejo finančni prispevek programov k vodilnim pobudam. Zato se financiranje strategije Evropa 2020 iz proračuna EU izračuna na podlagi ocenjenega finančnega prispevka programov porabe k vodilnim pobudam v izjavah o programih. |
| --- | --- |

3.48

Izjave o programih, ki se v proračunskem postopku uporabljajo za utemeljitev operativnih odhodkov, zagotavljajo informacije o povezavah med programi porabe in strategijo Evropa 2020, tako da prikazujejo krovne cilje, ki si jih programi prizadevajo doseči, in ocenjujejo finančni prispevek programov k vodilnim pobudam. Zato se financiranje strategije Evropa 2020 iz proračuna EU izračuna na podlagi ocenjenega finančnega prispevka programov porabe k vodilnim pobudam v izjavah o programih.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 3.49 | Kar zadeva proračunski proces, Obzorje 2020 z izjavami o programih povezuje več kot 90 % svojega proračuna za leto 2015 z različnimi vodilnimi pobudami. Skoraj polovica te vsote (4,3  milijarde EUR od 9,5  milijarde EUR) je bila dodeljena ukrepom, ki so povezani z vodilno pobudo Unija inovacij. |
| --- | --- |

3.49

Kar zadeva proračunski proces, Obzorje 2020 z izjavami o programih povezuje več kot 90 % svojega proračuna za leto 2015 z različnimi vodilnimi pobudami. Skoraj polovica te vsote (4,3  milijarde EUR od 9,5  milijarde EUR) je bila dodeljena ukrepom, ki so povezani z vodilno pobudo Unija inovacij.

| 3.50 | Čeprav so v okviru proračunskega postopka vzpostavljene povezave med Obzorjem 2020 in Evropo 2020, se te ne odražajo v poročanju o smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020. Zakonodaja o Obzorju 2020 zahteva, da spremljanje zajema informacije o medsektorskih temah, ena od katerih je prispevek k vsem ustreznim vodilnim pobudam Evrope 2020 (41). Vendar pa letno poročilo o spremljanju Obzorja 2020 za leto 2014 (objavljeno aprila 2016) ne obravnava prispevka Obzorja 2020 k ustreznim vodilnim pobudam. Povezave med Obzorjem 2020 in Evropo 2020 bodo ocenjene šele v poročilu o vmesnem vrednotenju Obzorja 2020, pričakovanem v letu 2017. Nobeno od poročil Komisije o vrednotenju, ki jih zahteva člen 318 PDEU, v zadnjih letih ni na koristen način poročalo o tem prispevku. |
| --- | --- |

3.50

Čeprav so v okviru proračunskega postopka vzpostavljene povezave med Obzorjem 2020 in Evropo 2020, se te ne odražajo v poročanju o smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020. Zakonodaja o Obzorju 2020 zahteva, da spremljanje zajema informacije o medsektorskih temah, ena od katerih je prispevek k vsem ustreznim vodilnim pobudam Evrope 2020 (41). Vendar pa letno poročilo o spremljanju Obzorja 2020 za leto 2014 (objavljeno aprila 2016) ne obravnava prispevka Obzorja 2020 k ustreznim vodilnim pobudam. Povezave med Obzorjem 2020 in Evropo 2020 bodo ocenjene šele v poročilu o vmesnem vrednotenju Obzorja 2020, pričakovanem v letu 2017. Nobeno od poročil Komisije o vrednotenju, ki jih zahteva člen 318 PDEU, v zadnjih letih ni na koristen način poročalo o tem prispevku.

| 3.50 | Povezave med Obzorjem 2020 in strategijo Evropa 2020 bodo podrobno ocenjene med vmesnim vrednotenjem Obzorja 2020. Med vmesnim vrednotenjem Obzorja 2020 bo prav tako ocenjeno vprašanje učinka finančnega vzvoda.

  Komisija meni, da ji člen 31 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020, ki določa obseg letnega poročila o spremljanju, ne nalaga, da obravnava prispevek Obzorja 2020 k ustreznim vodilnim pobudam strategije Evropa 2020. Poročilo o spremljanju je poročilo samo o izvajanju Obzorja 2020.


  V skladu s členom 32 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 se bo prispevek Obzorja 2020 k ciljem strategije Evropa 2020 upošteval med vmesnim vrednotenjem Obzorja 2020.


  Komisija lahko v ocenjevalnih poročilih na podlagi člena 318 PDEU o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 poroča šele takrat, ko te informacije postanejo na voljo po vmesnem vrednotenju. |
| --- | --- |

3.50

Komisija meni, da ji člen 31 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020, ki določa obseg letnega poročila o spremljanju, ne nalaga, da obravnava prispevek Obzorja 2020 k ustreznim vodilnim pobudam strategije Evropa 2020. Poročilo o spremljanju je poročilo samo o izvajanju Obzorja 2020.

V skladu s členom 32 uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 se bo prispevek Obzorja 2020 k ciljem strategije Evropa 2020 upošteval med vmesnim vrednotenjem Obzorja 2020.

Komisija lahko v ocenjevalnih poročilih na podlagi člena 318 PDEU o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 poroča šele takrat, ko te informacije postanejo na voljo po vmesnem vrednotenju.

Nekatere inherentne težave, ki so se pojavile pri naknadnem vrednotenju 7. okvirnega programa, bodo morda prisotne tudi pri Obzorju 2020

| 3.51 | Izbira časovne razporeditve vrednotenj okvirnih programov za raziskave je sama po sebi težavna. V okvirnem programu za Obzorje 2020 je navedeno, da bi bilo treba vrednotenja opraviti pravočasno, da bi se lahko uporabila pri procesu odločanja. To zahtevo je na področju raziskav težko izpolniti, ker lahko traja več let, da se rezultati in učinki pojavijo. Vseeno pa so v zakonodaji določeni roki za različna vrednotenja: vmesno vrednotenje je običajno treba izvesti v četrtem letu sedemletnega okvirnega programa (za Obzorje 2020 leta 2017), naknadno vrednotenje pa 2–3 leta po koncu programa (leta 2023). Roki so postavljeni tako, da bi podpirali proces odločanja, vendar obstaja tveganje, da bodo privedli do vrednotenj, ki ne zajamejo ustrezno rezultatov in učinkov programov. |
| --- | --- |

3.51

Izbira časovne razporeditve vrednotenj okvirnih programov za raziskave je sama po sebi težavna. V okvirnem programu za Obzorje 2020 je navedeno, da bi bilo treba vrednotenja opraviti pravočasno, da bi se lahko uporabila pri procesu odločanja. To zahtevo je na področju raziskav težko izpolniti, ker lahko traja več let, da se rezultati in učinki pojavijo. Vseeno pa so v zakonodaji določeni roki za različna vrednotenja: vmesno vrednotenje je običajno treba izvesti v četrtem letu sedemletnega okvirnega programa (za Obzorje 2020 leta 2017), naknadno vrednotenje pa 2–3 leta po koncu programa (leta 2023). Roki so postavljeni tako, da bi podpirali proces odločanja, vendar obstaja tveganje, da bodo privedli do vrednotenj, ki ne zajamejo ustrezno rezultatov in učinkov programov.

| 3.51 do 3.53 | Komisija priznava težave, neločljivo povezane z zagotavljanjem smiselnih vrednotenj vsakega okvirnega programa v določnem sedemletnem časovnem okviru. Zaradi tega bo vmesno vrednotenje Obzorja 2020 vključevalo posodobljeno oceno smotrnosti poslovanja 7. okvirnega programa. S tem se bodo ugotovljene težave zmanjšale.

  Komisija tudi priznava, da je treba uravnotežiti potrebo po zagotavljanju pravočasnih prispevkov k novi zakonodaji in potrebo po ovrednotenju dolgoročnih učinkov dodane vrednosti porabe za raziskave. To se odraža v zakonodaji.


  Komisija se strinja, da bo pri vmesnem vrednotenju okvirnega programa za raziskave prišlo do nekaterih neločljivih težav, tako v smislu izložkov kot tudi razpoložljivosti podatkov. Vendar pa lahko zaradi poznejšega vrednotenja pride do odložitve pomembnih spoznanj, ki se gotovo lahko ocenijo v fazi vmesnega vrednotenja.


  To se priznava v zakonodaji, saj se veliko posebnih elementov iz člena 32(3), ki jih mora vmesno vrednotenje obravnavati, lahko oceni na razmeroma zgodnji stopnji programa, npr. ocena:







  — | sodelovanja udeležencev, ki razpolagajo z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami ali ki so v 7. okvirnem programu uporabljali možnost povračila celotnih stroškov; |
| --- | --- | --- |

3.51 do 3.53

Komisija tudi priznava, da je treba uravnotežiti potrebo po zagotavljanju pravočasnih prispevkov k novi zakonodaji in potrebo po ovrednotenju dolgoročnih učinkov dodane vrednosti porabe za raziskave. To se odraža v zakonodaji.

Komisija se strinja, da bo pri vmesnem vrednotenju okvirnega programa za raziskave prišlo do nekaterih neločljivih težav, tako v smislu izložkov kot tudi razpoložljivosti podatkov. Vendar pa lahko zaradi poznejšega vrednotenja pride do odložitve pomembnih spoznanj, ki se gotovo lahko ocenijo v fazi vmesnega vrednotenja.

To se priznava v zakonodaji, saj se veliko posebnih elementov iz člena 32(3), ki jih mora vmesno vrednotenje obravnavati, lahko oceni na razmeroma zgodnji stopnji programa, npr. ocena:

—

sodelovanja udeležencev, ki razpolagajo z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami ali ki so v 7. okvirnem programu uporabljali možnost povračila celotnih stroškov;

| — | poenostavitve za udeležence, ki razpolagajo z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami ali so v 7. okvirnem programu uporabljali možnost povračila celotnih stroškov; |
| --- | --- |

—

poenostavitve za udeležence, ki razpolagajo z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami ali so v 7. okvirnem programu uporabljali možnost povračila celotnih stroškov;

| — | obsega uporabe dodatnih prejemkov osebja iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1290/2013. |
| --- | --- |

—

obsega uporabe dodatnih prejemkov osebja iz člena 27 Uredbe (EU) št. 1290/2013.

Komisija zato meni, da zakonodaja kot tudi prakse vrednotenja v kar največji možni meri zmanjšujejo neizogibne težave, ki jih je ugotovilo Sodišče.

| 3.52 | Naknadno vrednotenje 7. okvirnega programa (2007–2013) je bilo zaključeno proti koncu leta 2015, ko je več kot polovica projektov 7. okvirnega programa še potekala, in dve leti po sprejetju njegovega naslednika Obzorje 2020. Na to vrednotenje so vplivale zamude pri mnogih projektih 7. okvirnega programa in to, da se je obveznost upravičencev o poročanju s koncem projektov zaključila. Poleg tega se je zbiranje podatkov za nekatere kazalnike smotrnosti poslovanja za 7. okvirni program nehalo leta 2013, ko se je končalo sedmo okvirno obdobje. |
| --- | --- |

3.52

Naknadno vrednotenje 7. okvirnega programa (2007–2013) je bilo zaključeno proti koncu leta 2015, ko je več kot polovica projektov 7. okvirnega programa še potekala, in dve leti po sprejetju njegovega naslednika Obzorje 2020. Na to vrednotenje so vplivale zamude pri mnogih projektih 7. okvirnega programa in to, da se je obveznost upravičencev o poročanju s koncem projektov zaključila. Poleg tega se je zbiranje podatkov za nekatere kazalnike smotrnosti poslovanja za 7. okvirni program nehalo leta 2013, ko se je končalo sedmo okvirno obdobje.

| 3.53 | Vmesno vrednotenje Obzorja 2020, ki naj bi bilo izvedeno leta 2017, bo omejeno, ker za več kazalnikov smotrnosti poslovanja ne bo na voljo smiselnih rezultatov (glej odstavek 3.31 zgoraj). Tudi na vrednotenje za Obzorje 2020 na splošno bodo verjetno vplivale pomanjkljivosti, ugotovljene pri poročanju o rezultatih za razpise in programe dela (pri tem podatkov, zbranih od projektov, ni mogoče združiti, da bi dajali povratne informacije o razpisih in programih dela – glej odstavke 3.33 do 3.38), pa tudi težave, ki jih ima Komisija pri zbiranju informacij o smotrnosti od upravičencev po zaključku projektov. Komisija lahko po koncu projektov izvede vrednotenja učinka, vendar v preučenih primerih nismo ugotovili nobene zahteve, da bi morali upravičenci poročati po zaključku projektov. |
| --- | --- |

3.53

Vmesno vrednotenje Obzorja 2020, ki naj bi bilo izvedeno leta 2017, bo omejeno, ker za več kazalnikov smotrnosti poslovanja ne bo na voljo smiselnih rezultatov (glej odstavek 3.31 zgoraj). Tudi na vrednotenje za Obzorje 2020 na splošno bodo verjetno vplivale pomanjkljivosti, ugotovljene pri poročanju o rezultatih za razpise in programe dela (pri tem podatkov, zbranih od projektov, ni mogoče združiti, da bi dajali povratne informacije o razpisih in programih dela – glej odstavke 3.33 do 3.38), pa tudi težave, ki jih ima Komisija pri zbiranju informacij o smotrnosti od upravičencev po zaključku projektov. Komisija lahko po koncu projektov izvede vrednotenja učinka, vendar v preučenih primerih nismo ugotovili nobene zahteve, da bi morali upravičenci poročati po zaključku projektov.

| 3.53 | Komisija lahko združi informacije, da oceni 23 kazalnikov, ki so opredeljeni v pravni podlagi, kar je tudi temelj za okvir smotrnosti poslovanja, kot je določen v členu 5 uredbe o programu Obzorje 2020:

  „Prva skupina zadevnih kazalnikov uspešnosti za ocenjevanje napredka v okviru splošnega cilja je določena v „[Prilogi k zakonodaji]“. |
| --- | --- |

3.53

„Prva skupina zadevnih kazalnikov uspešnosti za ocenjevanje napredka v okviru splošnega cilja je določena v „[Prilogi k zakonodaji]“.

Komisija ne uporablja vedno dosledno ključnih pojmov smotrnosti poslovanja, zato obstaja tveganje, da bo to spodkopavalo sistem upravljanja smotrnosti poslovanja

| 3.54 | Na
  sliki 3.1
  so opredeljeni različni načini, na katere lahko ukrepi EU privedejo do koristi: izložki, rezultati in učinek. Izidi zajemajo rezultate in učinke. Ti izrazi se uporabljajo kot del sistema spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej, ki ga uporablja Komisija, in sicer za opredeljevanje ciljev in kazalnikov. Vse nedoslednosti ali slabosti pri uporabi izrazov pomenijo tveganje, da bo sistem upravljanja smotrnosti poslovanja omajan. |
| --- | --- |

3.54

Na
  sliki 3.1
  so opredeljeni različni načini, na katere lahko ukrepi EU privedejo do koristi: izložki, rezultati in učinek. Izidi zajemajo rezultate in učinke. Ti izrazi se uporabljajo kot del sistema spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej, ki ga uporablja Komisija, in sicer za opredeljevanje ciljev in kazalnikov. Vse nedoslednosti ali slabosti pri uporabi izrazov pomenijo tveganje, da bo sistem upravljanja smotrnosti poslovanja omajan.

| 3.55 | Komisija te izraze uporablja na splošno skladno s temi opredelitvami (42). Toda pri Obzorju 2020 pravila za sodelovanje upravičencev opredeljujejo rezultate kot „vse materialne in nematerialne rezultate dejavnosti, kot so podatki, znanje ali informacije, ustvarjeni v okviru ukrepa“. Ta opredelitev bi se običajno uporabila za izložke, ne za rezultate. |
| --- | --- |

3.55

Komisija te izraze uporablja na splošno skladno s temi opredelitvami (42). Toda pri Obzorju 2020 pravila za sodelovanje upravičencev opredeljujejo rezultate kot „vse materialne in nematerialne rezultate dejavnosti, kot so podatki, znanje ali informacije, ustvarjeni v okviru ukrepa“. Ta opredelitev bi se običajno uporabila za izložke, ne za rezultate.

| 3.55 do 3.57 | Uredbe o Obzorju 2020 (iz decembra 2013) so bile sprejete pred Smernicami za boljše pravno urejanje (iz maja 2015). To je privedlo do nekaj neskladij, kot je ugotovilo Sodišče. Od sprejetja Smernic za boljše pravno urejanje se terminologija boljšega pravnega urejanja dosledno uporablja pri spremljanju in vrednotenju smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.55 do 3.57

| 3.56 | Še ena nedoslednost pri uporabi teh izrazov na področju Obzorja 2020 je to, da bi morali posamezni programi dela, ki so gonilo za Obzorje 2020, vsebovati „pričakovane rezultate“ (43), v pravilih za sodelovanje (44) pa je kot merilo uporabljen „učinek“. Kljub temu Komisija v programih dela in razpisih uporablja izraz „pričakovani učinki“. |
| --- | --- |

3.56

Še ena nedoslednost pri uporabi teh izrazov na področju Obzorja 2020 je to, da bi morali posamezni programi dela, ki so gonilo za Obzorje 2020, vsebovati „pričakovane rezultate“ (43), v pravilih za sodelovanje (44) pa je kot merilo uporabljen „učinek“. Kljub temu Komisija v programih dela in razpisih uporablja izraz „pričakovani učinki“.

| 3.57 | Rezultati merijo takojšnje vplive, ki jih je mogoče neposredno pripisati ukrepu in so zato kot merila za izbiro projektov veliko primernejši od učinkov, ki so bolj dolgoročni in lahko zajemajo elemente, ki jih ni mogoče obravnavati na ravni projektov. |
| --- | --- |

3.57

Rezultati merijo takojšnje vplive, ki jih je mogoče neposredno pripisati ukrepu in so zato kot merila za izbiro projektov veliko primernejši od učinkov, ki so bolj dolgoročni in lahko zajemajo elemente, ki jih ni mogoče obravnavati na ravni projektov.

| 3.58 | Naš vzorec petih tekočih projektov v okviru Obzorja 2020 kaže, da se je pojem pričakovanega učinka v okviru različnih razpisov razlagal različno. En upravičenec v okviru sheme za mala in srednja podjetja je moral predložiti tržno analizo in poslovni načrt. Ta dokumenta sta bila del predloga in izvajalci vrednotenja so ju analizirali za namene kazalnika učinka. Drug upravičenec je zagotovil kratek kvalitativen opis povezave med projektom in različnimi pričakovanimi učinki, kot so na primer povečane inovacijske priložnosti za izvajalce storitev, vključno z MSP in javnimi upravami. Tretji je opisal koristi novega protokola zdravljenja, ki naj bi postal na voljo kot rezultat projekta, in potrdil, da naj bi rezultati prispevali k učinku, opredeljenemu v ustreznem razpisu. Raznolika razlaga pričakovanega učinka v razpisih in različni načini, na katere so upravičenci utemeljili svoj prispevek, pomenijo tveganje, da bo ocenjevanje smotrnosti projektov glede na splošne cilje razpisov in programov dela neustrezno. |
| --- | --- |

3.58

Naš vzorec petih tekočih projektov v okviru Obzorja 2020 kaže, da se je pojem pričakovanega učinka v okviru različnih razpisov razlagal različno. En upravičenec v okviru sheme za mala in srednja podjetja je moral predložiti tržno analizo in poslovni načrt. Ta dokumenta sta bila del predloga in izvajalci vrednotenja so ju analizirali za namene kazalnika učinka. Drug upravičenec je zagotovil kratek kvalitativen opis povezave med projektom in različnimi pričakovanimi učinki, kot so na primer povečane inovacijske priložnosti za izvajalce storitev, vključno z MSP in javnimi upravami. Tretji je opisal koristi novega protokola zdravljenja, ki naj bi postal na voljo kot rezultat projekta, in potrdil, da naj bi rezultati prispevali k učinku, opredeljenemu v ustreznem razpisu. Raznolika razlaga pričakovanega učinka v razpisih in različni načini, na katere so upravičenci utemeljili svoj prispevek, pomenijo tveganje, da bo ocenjevanje smotrnosti projektov glede na splošne cilje razpisov in programov dela neustrezno.

| 3.58 | Potreba po okrepitvi izkazov o pričakovanem učinku je bila pri drugem delovnem programu opredeljena kot težava, zato so bile obstoječe smernice izboljšane. Kakovost postopka vrednotenja bo še naprej zagotavljala, da bodo izbrani najboljši projekti.

  V zvezi z upravičencem, od katerega se je zahtevalo, da predloži tržno analizo in poslovni načrt: to velja za programe MSP, tržna analiza in poslovni načrt pa so pogoj za dodelitev nepovratnih sredstev.


  Poudarek Obzorja 2020 je na inovativnosti in dolgoročnih učinkih. Zato se v razpisih uporablja izraz „pričakovani učinki“, ki se ocenijo med vrednotenjem. Do uporabe izraza „rezultati“ v zakonodaji je prišlo zato, ker je bila zakonodaja za Obzorju 2020 sprejeta pred Smernicami za boljše pravno urejanje.


  Prispevki projektov na različnih področjih se ocenjujejo z vrsto kazalnikov, ki so določeni v pravnih aktih in drugih dokumentih Obzorja 2020. Kazalniki so le eden od virov informacij. Za spremljanje in vrednotenje smotrnosti poslovanja Komisija uporablja velik nabor virov podatkov (npr. zunanje študije, raziskave, študije primerov in analize nasprotnih dejstev). |
| --- | --- |

3.58

V zvezi z upravičencem, od katerega se je zahtevalo, da predloži tržno analizo in poslovni načrt: to velja za programe MSP, tržna analiza in poslovni načrt pa so pogoj za dodelitev nepovratnih sredstev.

Poudarek Obzorja 2020 je na inovativnosti in dolgoročnih učinkih. Zato se v razpisih uporablja izraz „pričakovani učinki“, ki se ocenijo med vrednotenjem. Do uporabe izraza „rezultati“ v zakonodaji je prišlo zato, ker je bila zakonodaja za Obzorju 2020 sprejeta pred Smernicami za boljše pravno urejanje.

Prispevki projektov na različnih področjih se ocenjujejo z vrsto kazalnikov, ki so določeni v pravnih aktih in drugih dokumentih Obzorja 2020. Kazalniki so le eden od virov informacij. Za spremljanje in vrednotenje smotrnosti poslovanja Komisija uporablja velik nabor virov podatkov (npr. zunanje študije, raziskave, študije primerov in analize nasprotnih dejstev).

| 3.59 | Še ena težava, ki izhaja iz tega, da Komisija na tem področju ni dovolj jasna, je, da se nekateri kazalniki, ki so opisani kot kazalniki rezultatov ali učinka, dejansko nanašajo na vložke in izložke ter tako omejujejo zmožnost Komisije, da bi ocenila smotrnost poslovanja. Nekaj primerov tega, kako so se ta tveganja udejanjila, je na
  sliki 3.4
  . |
| --- | --- |

3.59

Še ena težava, ki izhaja iz tega, da Komisija na tem področju ni dovolj jasna, je, da se nekateri kazalniki, ki so opisani kot kazalniki rezultatov ali učinka, dejansko nanašajo na vložke in izložke ter tako omejujejo zmožnost Komisije, da bi ocenila smotrnost poslovanja. Nekaj primerov tega, kako so se ta tveganja udejanjila, je na
  sliki 3.4
  .

| 3.59 | Kazalniki, ki so opredeljeni v uredbi, zajemajo vložke, izložke, rezultate in učinke. Komisija meni, da bo spremljanje teh kazalnikov ob podpori vrednotenja zagotovilo dobro podlago za oceno smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

3.59

Slika 3.4 –   Nedosledna raba kazalnikov

Kot je ugotovljeno v odstavku 3.28, obstaja 23 ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja za Obzorje 2020 za ocenjevanje rezultatov in učinkov posebnih ciljev programa Obzorje 2020. Sedem jih je povezanih z objavami, kot je kazalnik „število skupnih javno-zasebnih objav v okviru sklopa vodilnega položaja na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij (LEIT)“. Doseganje tovrstnih izložkov je morda tehten cilj programa, vendar takšni kazalniki za objave ne merijo ne rezultatov ne učinkov.

Obstajajo še štirje kazalniki, ki so povezani z vložki, ne pa z rezultati ali učinkom. Med njimi sta „dostop do tveganega kapitala — skupne naložbe, zbrane s financiranjem dolgov in naložb tveganega kapitala“ in „odstotkovni delež sredstev energetskega izziva, dodeljen naslednjim raziskovalnim dejavnostim: energija iz obnovljivih virov, energetska učinkovitost pri končnem uporabniku, inteligentna omrežja in dejavnosti shranjevanja energije“.

O tem vprašanju smo poročali tudi v poglavju 3 lanskega letnega poročila v zvezi s skladi ESI (45).

Slika 3.4 –
     
  Nedosledna uporaba kazalnikov

S Smernicami Komisije za boljše pravno urejanje so bile določene standardne opredelitve teh izrazov in te opredelitve se bodo zdaj dosledno uporabljale.

Medtem ko so objave same po sebi izložki, Komisija meni, da so lahko v določenih primerih kazalniki rezultatov, na primer strokovno pregledane objave v revijah.

Komisija meni, da njen okvir smotrnosti poslovanja, še posebej kazalniki, ki se uporabljajo za Obzorje 2020, zagotavlja ustrezno ravnovesje med različnimi vrstami kazalnikov. Znotraj tega ravnovesja je določeno število kazalnikov vložkov sprejemljivo, da se zagotovi ustrezna ocena različnih prednostnih nalog.

DEL 2 – NAČRTOVANJE SMOTRNOSTI POSLOVANJA IN POROČANJE O NJEJ NA RAVNI GENERALNIH DIREKTORATOV: SKUPINA ZA NARAVNE VIRE

| 3.60 | Ta del poglavja zajema poročanje o smotrnosti poslovanja na ravni generalnih direktoratov Komisije. Sodišče je pregledalo izjave o programih za leto 2015 (46), načrte upravljanja (47) in letna poročila o dejavnostih (48) štirih generalnih direktoratov (49) na podlagi zahtev iz finančne uredbe, standardov notranjega kontroliranja Komisije in njenih internih navodil za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih. |
| --- | --- |

3.60

Ta del poglavja zajema poročanje o smotrnosti poslovanja na ravni generalnih direktoratov Komisije. Sodišče je pregledalo izjave o programih za leto 2015 (46), načrte upravljanja (47) in letna poročila o dejavnostih (48) štirih generalnih direktoratov (49) na podlagi zahtev iz finančne uredbe, standardov notranjega kontroliranja Komisije in njenih internih navodil za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih.

| 3.61 | V skladu z navodili Komisije, ki so veljala za pripravo načrtov upravljanja za leto 2015, bi morali generalni direktorati določiti (dolgoročne) splošne cilje s kazalniki učinka in (kratkoročne/srednjeročne) posebne cilje s kazalniki rezultatov. V skladu s finančno uredbo morajo biti cilji generalnih direktoratov SMART – specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni (50). |
| --- | --- |

3.61

V skladu z navodili Komisije, ki so veljala za pripravo načrtov upravljanja za leto 2015, bi morali generalni direktorati določiti (dolgoročne) splošne cilje s kazalniki učinka in (kratkoročne/srednjeročne) posebne cilje s kazalniki rezultatov. V skladu s finančno uredbo morajo biti cilji generalnih direktoratov SMART – specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni (50).

| 3.62 | V skladu z opažanji iz prejšnjih let za druge generalne direktorate je Sodišče ugotovilo, da so vsi štirje pregledani generalni direktorati veliko (splošnih in posebnih) ciljev za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih neposredno prevzeli iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov, zato so bili na previsoki ravni, da bi bili koristni kot instrumenti za upravljanje (glej
  sliko 3.5
  ). |
| --- | --- |

3.62

V skladu z opažanji iz prejšnjih let za druge generalne direktorate je Sodišče ugotovilo, da so vsi štirje pregledani generalni direktorati veliko (splošnih in posebnih) ciljev za načrte upravljanja in letna poročila o dejavnostih neposredno prevzeli iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov, zato so bili na previsoki ravni, da bi bili koristni kot instrumenti za upravljanje (glej
  sliko 3.5
  ).

| 3.62 | Od opažanja Sodišča glede načrtov upravljanja za leto 2015 je Komisija v cikel strateškega načrtovanja in oblikovanja programov uvedla spremembe, zlasti za določitev bolj jasnega okvira za odgovornost Komisije in njenih služb. Z novim pristopom naj bi bili dokumenti načrtovanja od leta 2016 naprej poenostavljeni in bolj osredotočeni na prednostne naloge Komisije in pristojnosti GD, kar naj bi jim pomagalo določiti prednostne naloge in vzpostaviti usklajeno sliko smotrnosti poslovanja z jasno razmejitvijo med pripisovanjem (za rezultate in izložke, ki so neposredne posledice dejavnosti služb Komisije) in prispevki (ko imajo dejavnosti služb Komisije vlogo pri doseganju določenega rezultata ali učinka) v zvezi z rezultati politike EU na visoki ravni in rezultati programov za porabo sredstev.

  Strateški načrt uvaja nov pristop, s katerim se osredotočenost preusmerja s kratkoročnega na dolgoročno načrtovanje, strateška perspektiva pa generalnim direktoratom pomaga, da uskladijo svoje posebne cilje z dolgoročnimi cilji, ki jih je določila Komisija. Operativni načrtovani izložki vsakega GD za naslednje leto so navedeni v načrtu upravljanja. |
| --- | --- |

3.62

Strateški načrt uvaja nov pristop, s katerim se osredotočenost preusmerja s kratkoročnega na dolgoročno načrtovanje, strateška perspektiva pa generalnim direktoratom pomaga, da uskladijo svoje posebne cilje z dolgoročnimi cilji, ki jih je določila Komisija. Operativni načrtovani izložki vsakega GD za naslednje leto so navedeni v načrtu upravljanja.

Slika 3.5 –   Primeri ciljev, ki niso primerni za upravljanje

GD CLIMA: cilj zagotovitve naložb za zadeve, povezane s podnebjem, ni specifičen, saj v njem ni naveden obseg naložb, ki bi jih bilo treba zagotoviti, in ni časovno opredeljen, saj ni roka za njegovo dosego.

GD ENV: kot specifičen cilj je določena preobrazba EU v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno gospodarstvo. Točen pomen uporabljenih izrazov ni natančno opredeljen, niti ni navedeno, kako naj bi se cilj dosegel.

Slika 3.5 –
     
  Primeri ciljev, ki niso primerni za upravljanje

GD CLIMA – obseg in rok sta navedena implicitno kot cilj, merjenje kazalnikov pa se jasno nanaša na program LIFE 2014–2020 (podprogram za podnebne ukrepe).

GD ENV – Komisija opozarja, da je način, kako naj bi bil cilj dosežen, opredeljen na straneh 9 in 10 strateškega načrta za obdobje 2016–2020 GD za okolje in da so kazalniki za merjenje napredka določeni na straneh 19 do 21 istega dokumenta.

| 3.63 | Pregledali smo skupno 19 ciljev, od katerih so le štirje izpolnjevali vsa merila SMART. Ta rezultat je podoben tistim, ki smo jih ugotovili v prejšnjih letih. Preučeni cilji so bili sicer ustrezni za področja delovanja generalnih direktoratov, vendar velikokrat s kazalniki, ki spremljajo cilj, ni mogoče temeljito meriti vseh vidikov na ustrezni ravni. |
| --- | --- |

3.63

Pregledali smo skupno 19 ciljev, od katerih so le štirje izpolnjevali vsa merila SMART. Ta rezultat je podoben tistim, ki smo jih ugotovili v prejšnjih letih. Preučeni cilji so bili sicer ustrezni za področja delovanja generalnih direktoratov, vendar velikokrat s kazalniki, ki spremljajo cilj, ni mogoče temeljito meriti vseh vidikov na ustrezni ravni.

| 3.64 | Izbira kazalnikov bi morala temeljiti na relevantnosti, merljivosti in razpoložljivosti časovno opredeljenih in zanesljivih podatkov o smotrnosti poslovanja. Kazalniki bi morali čim bolj izpolnjevati merila RACER (51). Kazalnike, s katerimi se merijo izidi, na katere imajo generalni direktorati omejen vpliv, bi morali dopolnjevati drugi kazalniki, ki neposredno merijo dejavnosti generalnih direktoratov. |
| --- | --- |

3.64

Izbira kazalnikov bi morala temeljiti na relevantnosti, merljivosti in razpoložljivosti časovno opredeljenih in zanesljivih podatkov o smotrnosti poslovanja. Kazalniki bi morali čim bolj izpolnjevati merila RACER (51). Kazalnike, s katerimi se merijo izidi, na katere imajo generalni direktorati omejen vpliv, bi morali dopolnjevati drugi kazalniki, ki neposredno merijo dejavnosti generalnih direktoratov.

| 3.65 | Vsi štirje generalni direktorati imajo vsaj po en kazalnik smotrnosti poslovanja na cilj, da vodstvo lažje spremlja in vrednoti dosežke ter poroča o njih. Pri naši preučitvi 58 kazalnikov v teh generalnih direktoratih se je pokazalo, da jih je 28 izpolnjevalo vsa merila RACER. To pomeni izboljšanje v primerjavi s tem, o čemer smo poročali v prejšnjih letih. Toda enako kot v prejšnjih letih smo ugotovili nekaj pomanjkljivosti v kazalnikih, ki se uporabljajo (glej
  sliko 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.65

Vsi štirje generalni direktorati imajo vsaj po en kazalnik smotrnosti poslovanja na cilj, da vodstvo lažje spremlja in vrednoti dosežke ter poroča o njih. Pri naši preučitvi 58 kazalnikov v teh generalnih direktoratih se je pokazalo, da jih je 28 izpolnjevalo vsa merila RACER. To pomeni izboljšanje v primerjavi s tem, o čemer smo poročali v prejšnjih letih. Toda enako kot v prejšnjih letih smo ugotovili nekaj pomanjkljivosti v kazalnikih, ki se uporabljajo (glej
  sliko 3.6
  ).

Slika 3.6 –   Primer težave pri kazalnikih

Kazalniki, prikazani kot kazalniki rezultatov, ki pa so bili usmerjeni v vložke, na primer v GD AGRI: skupne naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov – ta kazalnik meri dejavnosti, ki so bile neposredno izvedene v okviru intervencije, namesto da bi se osredotočal na povečanje energije iz obnovljivih virov, ki je nastalo zaradi naložbe.

Slika 3.6 –
     
  Primeri težav pri kazalnikih

Ta kazalnik upošteva ne le vložek EKSRP, temveč tudi nacionalne in zasebne prispevke k dejavnostim. Tako nakazuje na sprožilni učinek prispevkov EU/nacionalnih prispevkov na zasebne prispevke k dejavnostim, ki neposredno obravnavajo cilj energije iz obnovljivih virov. Količinsko opredeljen cilj za leto 2023 so predhodno določile države članice na podlagi analize potreb za programsko območje in naj bi se dosegel z dosledno strategijo. Ta kazalnik zlasti dopolnjuje tudi kazalnik rezultatov „energija iz obnovljivih virov, proizvedena s podprtimi projekti“, ki ga bodo izmerili ocenjevalci med vrednotenjem leta 2017 in 2019 ter med naknadnim vrednotenjem (2024). Oba kazalnika bosta skupaj zagotovila celovito sliko o doseženih rezultatih.

UGOTOVITVE SODIŠČA

DEL 3 – REZULTATI REVIZIJE SMOTRNOSTI POSLOVANJA, KI JO JE IZVEDLO SODIŠČE

Posebna poročila iz leta 2015 in drugi izložki, povezani s smotrnostjo poslovanja

| 3.66 | Sodišče v posebnih poročilih preverja, ali se pri porabi EU upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja. V okviru naše strategije za obdobje 2013–2017 (52) vsako leto opredelimo več prednostnih nalog, na katere se osredotočimo (53). Teme za posebna poročila izberemo na podlagi več meril, kot so zadevna raven prihodkov ali odhodkov, tveganja za dobro finančno poslovodenje in raven zanimanja deležnikov. Leta 2015 smo sprejeli (54) 25 posebnih poročil, ki so našteta v 
  Prilogi 3.1
  . |
| --- | --- |

3.66

Sodišče v posebnih poročilih preverja, ali se pri porabi EU upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja. V okviru naše strategije za obdobje 2013–2017 (52) vsako leto opredelimo več prednostnih nalog, na katere se osredotočimo (53). Teme za posebna poročila izberemo na podlagi več meril, kot so zadevna raven prihodkov ali odhodkov, tveganja za dobro finančno poslovodenje in raven zanimanja deležnikov. Leta 2015 smo sprejeli (54) 25 posebnih poročil, ki so našteta v 
  Prilogi 3.1
  .

| 3.67 | Naš pristop k reviziji smotrnosti poslovanja se razvija glede na spreminjajoče se okoliščine, v katerih deluje EU. V tem letnem poročilu opozarjamo na nekatere načine, na katere naša posebna poročila iz leta 2015 upoštevajo te spremembe: z razvojem niza poročil, ki preučujejo različne vidike finančne krize, poročili o kronični težavi brezposelnosti mladih ter našim odzivom na dogodke v zvezi s podnebnimi spremembami in okoljem. |
| --- | --- |

3.67

Naš pristop k reviziji smotrnosti poslovanja se razvija glede na spreminjajoče se okoliščine, v katerih deluje EU. V tem letnem poročilu opozarjamo na nekatere načine, na katere naša posebna poročila iz leta 2015 upoštevajo te spremembe: z razvojem niza poročil, ki preučujejo različne vidike finančne krize, poročili o kronični težavi brezposelnosti mladih ter našim odzivom na dogodke v zvezi s podnebnimi spremembami in okoljem.

Odzivi EU na finančno krizo

| 3.68 | Finančna in pozneje dolžniška kriza, ki se je začela v obdobju 2007–2008, je imela daljnosežne posledice za Evropo. Države članice EU in Unija kot celota so v odgovor uvedle več ukrepov (55). |
| --- | --- |

3.68

Finančna in pozneje dolžniška kriza, ki se je začela v obdobju 2007–2008, je imela daljnosežne posledice za Evropo. Države članice EU in Unija kot celota so v odgovor uvedle več ukrepov (55).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 3.69 | Leta 2015 je Sodišče pripravilo tri posebna poročila o tem področju. Naše poročilo o finančni pomoči, zagotovljeni državam v težavah, je izčrpno analiziralo, kako je Komisija upravljala finančno pomoč, zagotovljeno petim državam članicam: Madžarski, Latviji, Romuniji, Irski in Portugalski (56). Naši zaključki so bili obširni in so opozarjali na to, da je Komisija pred krizo spregledala nekatera opozorilna znamenja, zato ni bila pripravljena na prve zahteve za finančno pomoč. Smotrnost poslovanja Komisije je bila pri mobilizaciji virov za spopadanje s krizo mešana, toda pri izdajanju dolžniških instrumentov v imenu EU za izpolnjevanje potreb po financiranju je bila na splošno uspešna. Učinek ukrepov Komisije je bil, da so države članice večinoma izpolnile svoje cilje glede primanjkljaja in na splošno nadaljevale z reformami, ki so jih spodbudili programski pogoji. Sodišče je izreklo devet priporočil, ki so zajela vse vidike tega vprašanja. |
| --- | --- |

3.69

Leta 2015 je Sodišče pripravilo tri posebna poročila o tem področju. Naše poročilo o finančni pomoči, zagotovljeni državam v težavah, je izčrpno analiziralo, kako je Komisija upravljala finančno pomoč, zagotovljeno petim državam članicam: Madžarski, Latviji, Romuniji, Irski in Portugalski (56). Naši zaključki so bili obširni in so opozarjali na to, da je Komisija pred krizo spregledala nekatera opozorilna znamenja, zato ni bila pripravljena na prve zahteve za finančno pomoč. Smotrnost poslovanja Komisije je bila pri mobilizaciji virov za spopadanje s krizo mešana, toda pri izdajanju dolžniških instrumentov v imenu EU za izpolnjevanje potreb po financiranju je bila na splošno uspešna. Učinek ukrepov Komisije je bil, da so države članice večinoma izpolnile svoje cilje glede primanjkljaja in na splošno nadaljevale z reformami, ki so jih spodbudili programski pogoji. Sodišče je izreklo devet priporočil, ki so zajela vse vidike tega vprašanja.

| 3.69 | Obseg in narava svetovne finančne krize v letih 2007 in 2008 sta bila brez primere. Kriza je pokazala, da pred krizo vzpostavljen nadzorni okvir ni bil v celoti primeren za opredelitev tveganj v osnovnih fiskalnih stanjih v času doslej največje gospodarske krize. Poudarila je potrebo po širšem pristopu k nadzoru v bančnem sektorju in širši makroekonomiji. Ko so države zaprosile za pomoč, je v ozadju že potekalo spremljanje vse slabšega stanja in Komisija je bila v tesnih stikih z nacionalnimi organi. Odziv na krizo je bil takojšen in celovit. Kljub znatnim omejitvam sredstev za osebje in strmi krivulji učenja je bila Komisija uspešna pri hitrem prevzemu vseh novih nalog upravljanja programov, ne samo pri izdajanju dolžniških instrumentov za izpolnitev potreb po financiranju v vseh primerih. To priznava tudi Sodišče in se zato šteje kot uspeh. Vsi programi so dosegli svoje temeljne gospodarske cilje. Revizijska priporočila so bila osredotočena na vidike postopka, sprejemanja odločitev in vodenja evidence pri upravljanju programov s strani Komisije, Komisija pa je sprejela oziroma delno sprejela vsa priporočila. |
| --- | --- |

3.69

| 3.70 | Ena od držav članic, ki jih najbolj povezujemo s finančno krizo, je bila Grčija. Zato smo objavili poročilo, ki je bilo posebej osredotočeno na podporo, ki jo je Komisija zagotovila za pomoč Grčiji pri izvajanju finančne reforme (57). Prišli smo do zaključka, da je organ, ki ga je Komisija ustanovila za zagotavljanje svoje pomoči, delovna skupina za Grčijo, v glavnem izpolnil svoj mandat zagotavljanja pomoči v skladu z zahtevami grških programov za makroekonomsko prilagoditev. Vendar je bilo pri vplivu te skupine na napredek reform nekaj pomanjkljivosti in mešanih rezultatov. |
| --- | --- |

3.70

Ena od držav članic, ki jih najbolj povezujemo s finančno krizo, je bila Grčija. Zato smo objavili poročilo, ki je bilo posebej osredotočeno na podporo, ki jo je Komisija zagotovila za pomoč Grčiji pri izvajanju finančne reforme (57). Prišli smo do zaključka, da je organ, ki ga je Komisija ustanovila za zagotavljanje svoje pomoči, delovna skupina za Grčijo, v glavnem izpolnil svoj mandat zagotavljanja pomoči v skladu z zahtevami grških programov za makroekonomsko prilagoditev. Vendar je bilo pri vplivu te skupine na napredek reform nekaj pomanjkljivosti in mešanih rezultatov.

| 3.70 | Komisija priznava, da je bil učinek tehnične pomoči na splošen napredek reform mešan. To je treba obravnavati v širšem političnem okviru in ob upoštevanju delitve pooblastil med državami članicami in institucijami Evropske unije. Izvedba (strukturnih) reform je bila, in še vedno je, odgovornost grških organov, vendar pa jim je bila na voljo „delovna skupina za Grčijo“, ki jim je nudila svetovanje in pomoč, ko so za to zaprosili. |
| --- | --- |

3.70

| 3.71 | Zaradi krize se je povečala vloga bonitetnih agencij, kar je privedlo do ustanovitve Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) leta 2011. Zato je bilo naše poročilo o nadzoru EU nad bonitetnimi agencijami (58) pomemben prispevek k uspešnejšemu upravljanju na tem področju. Prišli smo do zaključka, da je organ ESMA v kratkem času vzpostavil dobre temelje za izvajanje nadzora, vendar so še vedno mogoče nadaljnje izboljšave, na primer pri razjasnitvi metodoloških meril in primernosti povzetkov statističnih podatkov, razkritih v podatkih, sporočenih v spletni register organa ESMA, in glede pregledov teh podatkov. |
| --- | --- |

3.71

Zaradi krize se je povečala vloga bonitetnih agencij, kar je privedlo do ustanovitve Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) leta 2011. Zato je bilo naše poročilo o nadzoru EU nad bonitetnimi agencijami (58) pomemben prispevek k uspešnejšemu upravljanju na tem področju. Prišli smo do zaključka, da je organ ESMA v kratkem času vzpostavil dobre temelje za izvajanje nadzora, vendar so še vedno mogoče nadaljnje izboljšave, na primer pri razjasnitvi metodoloških meril in primernosti povzetkov statističnih podatkov, razkritih v podatkih, sporočenih v spletni register organa ESMA, in glede pregledov teh podatkov.

Brezposelnost mladih

| 3.72 | Kronično brezposelnost mladih, ki pomeni hudo težavo v več državah članicah, smo opredelili kot eno od prednostnih nalog pri našem delu v letu 2015. V odziv na brezposelnost mladih je Svet leta 2013 priporočil, naj države članice s kombinacijo financiranja EU in nacionalnega financiranja vzpostavijo jamstvo za mlade. Jamstvo naj bi mladim omogočilo, da v štirih mesecih po tem, ko prenehajo z izobraževanjem ali postanejo brezposelni, najdejo kakovostno ponudbo za zaposlitev ali nadaljnje usposabljanje, ki bi jim v prihodnosti omogočilo najti zaposlitev. Sodišče je v poročilu o tej temi (59) ugotovilo, da je Komisija zagotovila pravočasno in ustrezno podporo državam članicam pri vzpostavljanju njihovih programov jamstva, vendar je opozorilo na tri potencialna tveganja za uspešno izvajanje programa: zadostnost skupnega financiranja, način opredelitve kakovostne ponudbe ter način, kako Komisija spremlja rezultate programa in poroča o njih. |
| --- | --- |

3.72

Kronično brezposelnost mladih, ki pomeni hudo težavo v več državah članicah, smo opredelili kot eno od prednostnih nalog pri našem delu v letu 2015. V odziv na brezposelnost mladih je Svet leta 2013 priporočil, naj države članice s kombinacijo financiranja EU in nacionalnega financiranja vzpostavijo jamstvo za mlade. Jamstvo naj bi mladim omogočilo, da v štirih mesecih po tem, ko prenehajo z izobraževanjem ali postanejo brezposelni, najdejo kakovostno ponudbo za zaposlitev ali nadaljnje usposabljanje, ki bi jim v prihodnosti omogočilo najti zaposlitev. Sodišče je v poročilu o tej temi (59) ugotovilo, da je Komisija zagotovila pravočasno in ustrezno podporo državam članicam pri vzpostavljanju njihovih programov jamstva, vendar je opozorilo na tri potencialna tveganja za uspešno izvajanje programa: zadostnost skupnega financiranja, način opredelitve kakovostne ponudbe ter način, kako Komisija spremlja rezultate programa in poroča o njih.

| 3.72 | Kar zadeva tri potencialna tveganja, ki bi lahko vplivala na uspeh programa „jamstvo za mlade“ in ki jih je ugotovilo Sodišče, Komisija z njimi soglaša in želi poudariti:






  — | vlaganje v jamstvo za mlade je bistvenega pomena za EU, da ohrani potencial za rast v prihodnosti. Znatna finančna pomoč EU je že na voljo, vendar morajo države članice v svojih nacionalnih proračunih prednost nameniti ukrepom za zaposlovanje mladih, da bi jamstvo za mlade lahko postalo resničnost; |
| --- | --- | --- |

3.72

—

vlaganje v jamstvo za mlade je bistvenega pomena za EU, da ohrani potencial za rast v prihodnosti. Znatna finančna pomoč EU je že na voljo, vendar morajo države članice v svojih nacionalnih proračunih prednost nameniti ukrepom za zaposlovanje mladih, da bi jamstvo za mlade lahko postalo resničnost;

| — | „kakovost“ je ključni element za izvajanje jamstva za mlade. Komisija bo še naprej spodbujala razmišljanje glede „kakovostnih“ ponudb in državam članicam zagotavljala nadaljnje usmeritve; |
| --- | --- |

—

„kakovost“ je ključni element za izvajanje jamstva za mlade. Komisija bo še naprej spodbujala razmišljanje glede „kakovostnih“ ponudb in državam članicam zagotavljala nadaljnje usmeritve;

| — | za opredelitev skupnega okvira spremljanja je bil potreben dolg postopek doseganja konsenza. Dejavnosti spremljanja bodo prek ustreznih kanalov prispevale k oceni Komisije o izvajanju jamstva za mlade v okviru prihodnjih evropskih semestrov in njenemu poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju programa za leto 2016. |
| --- | --- |

—

za opredelitev skupnega okvira spremljanja je bil potreben dolg postopek doseganja konsenza. Dejavnosti spremljanja bodo prek ustreznih kanalov prispevale k oceni Komisije o izvajanju jamstva za mlade v okviru prihodnjih evropskih semestrov in njenemu poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju programa za leto 2016.

| 3.73 | K temu vprašanju smo se pozneje v letu 2015 vrnili s poročilom o podpori Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (60). To je pobuda, ki je združila nacionalne strokovnjake in strokovnjake Komisije v osmih državah članicah z največjimi stopnjami brezposelnosti mladih (61). Prišli smo do zaključka, da sta uspešnost svetovalne podpore Komisije državam članicam glede skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih omejevali raven in kakovost razpoložljivih informacij o tem, kako obstoječi ukrepi ESS ali nacionalni ukrepi za brezposelne mlade delujejo v praksi. Poleg tega je bila ocena Komisije o spremembah programov, ki so jih predlagale države članice, osredotočena predvsem na proračunske vidike in ne na najboljšo uporabo razpoložljivih sredstev ESS. |
| --- | --- |

3.73

K temu vprašanju smo se pozneje v letu 2015 vrnili s poročilom o podpori Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih (60). To je pobuda, ki je združila nacionalne strokovnjake in strokovnjake Komisije v osmih državah članicah z največjimi stopnjami brezposelnosti mladih (61). Prišli smo do zaključka, da sta uspešnost svetovalne podpore Komisije državam članicam glede skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih omejevali raven in kakovost razpoložljivih informacij o tem, kako obstoječi ukrepi ESS ali nacionalni ukrepi za brezposelne mlade delujejo v praksi. Poleg tega je bila ocena Komisije o spremembah programov, ki so jih predlagale države članice, osredotočena predvsem na proračunske vidike in ne na najboljšo uporabo razpoložljivih sredstev ESS.

| 3.73 | Komisija je proaktivno uporabila vse instrumente, ki so ji bili na voljo v veljavnem zakonskem okviru, da bi dosegla cilje pobude za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih in o njih poročala.

  Stališče komisije je, da je pobuda za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih izpolnila politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski svet v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni cilj skupnih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih – trenutna ad hoc pobuda – je bil mobilizirati instrumente EU in nacionalne instrumente, vključno s strukturnimi skladi, ter razpravljati o reformah politike, ki naj bi bile vključene v načrte za zaposlovanje mladih. Skupine naj bi spodbudile k ukrepanju z ozaveščanjem na najvišji politični ravni ter ustvarile občutek nujnosti in dale močnejše usmeritve, ne da bi ustvarile dodatne upravne in/ali pravne postopke. |
| --- | --- |

3.73

Stališče komisije je, da je pobuda za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih izpolnila politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski svet v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni cilj skupnih skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih – trenutna ad hoc pobuda – je bil mobilizirati instrumente EU in nacionalne instrumente, vključno s strukturnimi skladi, ter razpravljati o reformah politike, ki naj bi bile vključene v načrte za zaposlovanje mladih. Skupine naj bi spodbudile k ukrepanju z ozaveščanjem na najvišji politični ravni ter ustvarile občutek nujnosti in dale močnejše usmeritve, ne da bi ustvarile dodatne upravne in/ali pravne postopke.

Okolje, energetika in podnebne spremembe

| 3.74 | Področje okolja in podnebnih sprememb ter njegov pomen za politike EU na številnih drugih področjih, kot sta kmetijstvo in energetika, je eden od globalnih izzivov, ki jih obravnavamo v svoji strategiji za obdobje 2013–2017. Zato smo v poročilu o komunalnih čistilnih napravah v Podonavju, ki jih financira EU, preučili, ali podpora EU pomaga državam članicam pri doseganju njenih ciljev politike na področju odpadne vode (62), kar je ključen element uspešne okoljske politike. Prišli smo do zaključka, da je imela finančna podpora EU pomembno vlogo pri spodbujanju zbiranja in čiščenja odpadne vode, vendar pa to ni zadostovalo za upoštevanje zadevnih rokov. |
| --- | --- |

3.74

Področje okolja in podnebnih sprememb ter njegov pomen za politike EU na številnih drugih področjih, kot sta kmetijstvo in energetika, je eden od globalnih izzivov, ki jih obravnavamo v svoji strategiji za obdobje 2013–2017. Zato smo v poročilu o komunalnih čistilnih napravah v Podonavju, ki jih financira EU, preučili, ali podpora EU pomaga državam članicam pri doseganju njenih ciljev politike na področju odpadne vode (62), kar je ključen element uspešne okoljske politike. Prišli smo do zaključka, da je imela finančna podpora EU pomembno vlogo pri spodbujanju zbiranja in čiščenja odpadne vode, vendar pa to ni zadostovalo za upoštevanje zadevnih rokov.

| 3.75 | V drugem poročilu je bil pozneje v letu 2015 preučen drug vidik kakovosti vode v Podonavju: napredek istih štirih držav članic pri izpolnjevanju zahtev okvirne direktive o vodah (63), katere glavni cilj od leta 2000 je doseči dobro kakovost vode do leta 2015 (z nekaj morebitnimi izjemami). Prišli smo do zaključka, da se zaradi izvajanja ukrepov, ki jih je sofinancirala EU, kakovost vode ni veliko izboljšala. Uvedba načrta upravljanja povodja kot orodja za integrirano upravljanje voda je bila sicer ena od prednosti direktive, vendar so v načrtih držav članic v praksi pomanjkljivosti pri ugotavljanju pritiskov onesnaževanja in opredeljevanju popravljalnih ukrepov. |
| --- | --- |

3.75

V drugem poročilu je bil pozneje v letu 2015 preučen drug vidik kakovosti vode v Podonavju: napredek istih štirih držav članic pri izpolnjevanju zahtev okvirne direktive o vodah (63), katere glavni cilj od leta 2000 je doseči dobro kakovost vode do leta 2015 (z nekaj morebitnimi izjemami). Prišli smo do zaključka, da se zaradi izvajanja ukrepov, ki jih je sofinancirala EU, kakovost vode ni veliko izboljšala. Uvedba načrta upravljanja povodja kot orodja za integrirano upravljanje voda je bila sicer ena od prednosti direktive, vendar so v načrtih držav članic v praksi pomanjkljivosti pri ugotavljanju pritiskov onesnaževanja in opredeljevanju popravljalnih ukrepov.

| 3.76 | V okviru druge teme smo preučili sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS) (64). Ta je eden od glavnih stebrov politike EU za boj proti podnebnim spremembam in je zasnovan za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na stroškovno in gospodarsko učinkovit način. Ugotovili smo, da Komisija in države članice sistema niso upravljale v vseh pogledih ustrezno. Upravljanje so ovirala nekatera vprašanja, povezana z zanesljivostjo okvira za zaščito celovitosti sistema, kot je to, da na ravni EU ni nadzora trga emisij, in bistvene slabosti pri izvajanju faze II sistema v obdobju 2008–2012, ki je sledilo začetni pripravljalni fazi. |
| --- | --- |

3.76

V okviru druge teme smo preučili sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS) (64). Ta je eden od glavnih stebrov politike EU za boj proti podnebnim spremembam in je zasnovan za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na stroškovno in gospodarsko učinkovit način. Ugotovili smo, da Komisija in države članice sistema niso upravljale v vseh pogledih ustrezno. Upravljanje so ovirala nekatera vprašanja, povezana z zanesljivostjo okvira za zaščito celovitosti sistema, kot je to, da na ravni EU ni nadzora trga emisij, in bistvene slabosti pri izvajanju faze II sistema v obdobju 2008–2012, ki je sledilo začetni pripravljalni fazi.

| 3.76 | Komisija si prizadeva nadalje izboljšati sistem EU za trgovanje z emisijami in bo obravnavala pomanjkljivosti, ki so jih ugotovili revizorji. Številna priporočila bodo izvedle države članice.

  Veliko točk, ki jih je navedlo Evropsko računsko sodišče, je bilo značilnih za obdobje 2008–2012 (druga faza) in so večinoma že bile obravnavane v sedanjih pravilih za obdobje 2013–2020 (tretja faza).


  Od predložitve revizijskega poročila je bil pripravljen nov zakonodajni predlog o sistemu za trgovanje z emisijami (65) (uresničevanje podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 po sklepih Evropskega sveta iz oktobra 2014). |
| --- | --- |

3.76

Veliko točk, ki jih je navedlo Evropsko računsko sodišče, je bilo značilnih za obdobje 2008–2012 (druga faza) in so večinoma že bile obravnavane v sedanjih pravilih za obdobje 2013–2020 (tretja faza).

Od predložitve revizijskega poročila je bil pripravljen nov zakonodajni predlog o sistemu za trgovanje z emisijami (65) (uresničevanje podnebnih in energetskih ciljev za leto 2030 po sklepih Evropskega sveta iz oktobra 2014).

| 3.77 | Objavili smo tudi poročilo o zanesljivosti oskrbe z energijo in razvoju notranjega energetskega trga EU (66). Ugotovili smo, da cilj dokončne vzpostavitve notranjega energetskega trga do leta 2014, ki si ga je zastavila EU, ni bil dosežen. Energetska infrastruktura v Evropi na splošno ni dobro zasnovana za popolnoma povezane trge in zato za zdaj ne zagotavlja uspešne zanesljive oskrbe z energijo. Finančna podpora iz proračuna EU na področju energetske infrastrukture je le delno prispevala k notranjemu energetskemu trgu in zanesljivi oskrbi z energijo. |
| --- | --- |

3.77

Objavili smo tudi poročilo o zanesljivosti oskrbe z energijo in razvoju notranjega energetskega trga EU (66). Ugotovili smo, da cilj dokončne vzpostavitve notranjega energetskega trga do leta 2014, ki si ga je zastavila EU, ni bil dosežen. Energetska infrastruktura v Evropi na splošno ni dobro zasnovana za popolnoma povezane trge in zato za zdaj ne zagotavlja uspešne zanesljive oskrbe z energijo. Finančna podpora iz proračuna EU na področju energetske infrastrukture je le delno prispevala k notranjemu energetskemu trgu in zanesljivi oskrbi z energijo.

| 3.77 | Komisija sprejema konkretne ukrepe za odpravo preostalih tržnih ovir na notranjem energetskem trgu, še posebej z okviri regionalnega sodelovanja, ki vključujejo različne države članice, ter v okviru priprav njene pobude za zasnovo trga. V zvezi z energetsko infrastrukturo je treba poudariti naslednje:






  (a) | pričakuje se, da bo energetsko infrastrukturo financiral trg, uporabniške tarife pa naj bi tako odobrili neodvisni regulativni organi; finančna podpora iz proračuna EU naj bi bila zato izjema in ne pravilo; |
| --- | --- | --- |

3.77

(a)

pričakuje se, da bo energetsko infrastrukturo financiral trg, uporabniške tarife pa naj bi tako odobrili neodvisni regulativni organi; finančna podpora iz proračuna EU naj bi bila zato izjema in ne pravilo;

| (b) | v primerih, v katerih je bila dodeljena finančna pomoč, se je zanesljivost oskrbe pogosto bistveno izboljšala. Dober primer so baltske države, v katerih je pomoč ključnim projektom iz Evropskega energetskega programa za oživitev in instrumenta za povezovanje Evrope ne le povečala zanesljivost oskrbe z električno energijo, temveč tudi prispevala k temu, da so se veleprodajne cene izravnale. |
| --- | --- |

(b)

v primerih, v katerih je bila dodeljena finančna pomoč, se je zanesljivost oskrbe pogosto bistveno izboljšala. Dober primer so baltske države, v katerih je pomoč ključnim projektom iz Evropskega energetskega programa za oživitev in instrumenta za povezovanje Evrope ne le povečala zanesljivost oskrbe z električno energijo, temveč tudi prispevala k temu, da so se veleprodajne cene izravnale.

Spremljanje izvajanja priporočil iz posebnih poročil

| 3.78 | Spremljanje izvajanja priporočil iz revizijskih poročil o smotrnosti poslovanja je nujen element v ciklu odgovornosti in pripomore k spodbujanju Komisije in držav članic k izvajanju revizijskih priporočil. |
| --- | --- |

3.78

Spremljanje izvajanja priporočil iz revizijskih poročil o smotrnosti poslovanja je nujen element v ciklu odgovornosti in pripomore k spodbujanju Komisije in držav članic k izvajanju revizijskih priporočil.

| 3.79 | V posebnem poročilu iz leta 2016 o spremljanju popravljalnih učinkov posebnih poročil iz leta 2014 (67) smo izrekli več priporočil, v katerih smo predlagali, naj Komisija uskladi svoje zadevne prakse z ustreznimi standardi notranje kontrole. Komisija je ta priporočila sprejela in se strinjala z uvedbo popravljalnih ukrepov. |
| --- | --- |

3.79

V posebnem poročilu iz leta 2016 o spremljanju popravljalnih učinkov posebnih poročil iz leta 2014 (67) smo izrekli več priporočil, v katerih smo predlagali, naj Komisija uskladi svoje zadevne prakse z ustreznimi standardi notranje kontrole. Komisija je ta priporočila sprejela in se strinjala z uvedbo popravljalnih ukrepov.

| 3.79 in 3.80 | Komisija je zavezana temu, da se priporočila, ki jih da Sodišče v svojih posebnih poročilih in ki jih Komisija sprejme, sistematično izvajajo in spremljajo.

  Komisija meni, da so njene ureditve kontrole v skladu z mednarodnimi standardi kontrole in najboljšimi praksami.


  Vendar si Komisija prizadeva, da bi obravnavala nove izzive v zvezi s sistemom in postopki nadaljnjega spremljanja razrešnic. |
| --- | --- |

3.79 in 3.80

Komisija meni, da so njene ureditve kontrole v skladu z mednarodnimi standardi kontrole in najboljšimi praksami.

Vendar si Komisija prizadeva, da bi obravnavala nove izzive v zvezi s sistemom in postopki nadaljnjega spremljanja razrešnic.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 3.80 | Ocenili smo, kako je Komisija izvajala priporočila iz vzorca 90 revizijskih priporočil iz 11 posebnih poročil, objavljenih v obdobju 2011–2012. Vzorec je bil izbran na podlagi več meril (68). Za 83 priporočil, ki jih je bilo mogoče preveriti, smo ugotovili, da jih je Komisija v celoti izvedla 63 %, 26 % jih je bilo izvedenih večinoma, 10 % deloma, 1 % pa ni bil izveden. |
| --- | --- |

3.80

Ocenili smo, kako je Komisija izvajala priporočila iz vzorca 90 revizijskih priporočil iz 11 posebnih poročil, objavljenih v obdobju 2011–2012. Vzorec je bil izbran na podlagi več meril (68). Za 83 priporočil, ki jih je bilo mogoče preveriti, smo ugotovili, da jih je Komisija v celoti izvedla 63 %, 26 % jih je bilo izvedenih večinoma, 10 % deloma, 1 % pa ni bil izveden.

| 3.81 | Čeprav je Komisija naš glavni revidiranec, pogosto ugotovimo stvari, ki jih lahko najbolje obravnavajo organi držav članic sami ali v sodelovanju s Komisijo, saj se za večino odhodkov EU uporabljajo ureditve deljenega upravljanja z državami članicami. V naših posebnih poročilih včasih naslovimo priporočila na države članice na splošno. Naslovimo jih lahko tudi na posamezno državo članico, vendar je to redko (69). |
| --- | --- |

3.81

Čeprav je Komisija naš glavni revidiranec, pogosto ugotovimo stvari, ki jih lahko najbolje obravnavajo organi držav članic sami ali v sodelovanju s Komisijo, saj se za večino odhodkov EU uporabljajo ureditve deljenega upravljanja z državami članicami. V naših posebnih poročilih včasih naslovimo priporočila na države članice na splošno. Naslovimo jih lahko tudi na posamezno državo članico, vendar je to redko (69).

Priporočila se sporočijo na raven držav članic, toda formalno izvajanje priporočil je mešano

| 3.82 | Priporočila, ki jih izrečemo za države članice na splošno, je mogoče sporočiti na pet načinov (glej
  sliko 3.7
  ). Prvič, vsako poročilo je poslano vrhovni revizijski instituciji (glavni nacionalni javni revizijski organ). Poročila so poslana tudi Svetu za preudarek v okviru postopka razrešnice in občasno v predstavitev delovnim skupinam Sveta. Naše letno poročilo o dejavnostih (ki vsebuje podrobnosti naših posebnih poročil) se pošlje tudi parlamentu vsake države članice. Posamezni člani Sodišča lahko na nekatera poročila posebej opozorijo nacionalni parlament ali njegov ustrezni odbor v okviru svoje interakcije z zadevnim parlamentom. Naša priporočila se v državah članicah razširjajo tudi s smernicami in usposabljanji Komisije. |
| --- | --- |

3.82

Priporočila, ki jih izrečemo za države članice na splošno, je mogoče sporočiti na pet načinov (glej
  sliko 3.7
  ). Prvič, vsako poročilo je poslano vrhovni revizijski instituciji (glavni nacionalni javni revizijski organ). Poročila so poslana tudi Svetu za preudarek v okviru postopka razrešnice in občasno v predstavitev delovnim skupinam Sveta. Naše letno poročilo o dejavnostih (ki vsebuje podrobnosti naših posebnih poročil) se pošlje tudi parlamentu vsake države članice. Posamezni člani Sodišča lahko na nekatera poročila posebej opozorijo nacionalni parlament ali njegov ustrezni odbor v okviru svoje interakcije z zadevnim parlamentom. Naša priporočila se v državah članicah razširjajo tudi s smernicami in usposabljanji Komisije.

Slika 3.7 –   Sporočanje ugotovitev državam članicam

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 3.83 | Za zdaj pa smo dobili le razmeroma malo informacij o učinku teh prizadevanj za sporočanje državam članicam. Da bi to izboljšali, smo izvedli anketo med plačilnimi agencijami, ministrstvi in VRI na nacionalni ravni držav članic o izvajanju na podlagi priporočil (70). Vprašalnik so izpolnili tudi štirje generalni direktorati Komisije. |
| --- | --- |

3.83

Za zdaj pa smo dobili le razmeroma malo informacij o učinku teh prizadevanj za sporočanje državam članicam. Da bi to izboljšali, smo izvedli anketo med plačilnimi agencijami, ministrstvi in VRI na nacionalni ravni držav članic o izvajanju na podlagi priporočil (70). Vprašalnik so izpolnili tudi štirje generalni direktorati Komisije.

| 3.84 | Anketa je potrdila, da so priporočila, ki jih sporočimo, na ravni držav članic znana, saj je zagotovila dokaze o prejemu naših sporočil po enem ali več navedenih kanalih. Kar zadeva učinek, je 80 % anketirancev potrdilo, da na ravni države članice obstaja vsaj nekolikšno poznavanje naših poročil. Le 13 % pa je odgovorilo, da v njihovi državi članici poteka usklajen proces izvajanja vseh naših priporočil. Glede uvedenega izvajanja priporočil je 38 % menilo, da so ukrepi izvedeni samo za nekatere teme, 49 % pa jih je navedlo, da ni nobenega formalnega izvajanja naših priporočil. Vseeno pa so nekatere države članice navedle konkretne primere umeščanja naših priporočil v nacionalno politiko in prakso, zlasti na področju naravnih virov (glej
  sliko 3.8
  ). |
| --- | --- |

3.84

Anketa je potrdila, da so priporočila, ki jih sporočimo, na ravni držav članic znana, saj je zagotovila dokaze o prejemu naših sporočil po enem ali več navedenih kanalih. Kar zadeva učinek, je 80 % anketirancev potrdilo, da na ravni države članice obstaja vsaj nekolikšno poznavanje naših poročil. Le 13 % pa je odgovorilo, da v njihovi državi članici poteka usklajen proces izvajanja vseh naših priporočil. Glede uvedenega izvajanja priporočil je 38 % menilo, da so ukrepi izvedeni samo za nekatere teme, 49 % pa jih je navedlo, da ni nobenega formalnega izvajanja naših priporočil. Vseeno pa so nekatere države članice navedle konkretne primere umeščanja naših priporočil v nacionalno politiko in prakso, zlasti na področju naravnih virov (glej
  sliko 3.8
  ).

Slika 3.8 –   Primeri poznavanja in sporočanja na ravni države članice

Naše poročilo Stroškovna učinkovitost podpore EU za razvoj podeželja za neproduktivne naložbe v kmetijstvu (71) je priporočilo, naj države članice uvedejo postopke za zagotavljanje, da stroški podprtih neproduktivnih naložb ne presegajo stroškov podobnih vrst blaga, storitev ali del, ki jih ponuja trg. Natančneje, države članice bi morale določiti ustrezne referenčne vrednosti in/ali referenčne stroške, na podlagi katerih bi se stroški neproduktivnih naložb sistematično preverjali kot del njihovih administrativnih pregledov. V odziv na to priporočilo je ena država članica uvedla standardne cene za upravljanje zasaditev žive meje.

Organ upravljanja v eni od držav članic priporočila Sodišča razširja tako, da daje njegove ugotovitve na voljo na svojem internem spletišču odbora za izvajanje programa razvoja podeželja, na katerem so zastopani vsi izvajalski organi in plačilna agencija.

V eni državi članici ministrstvo za kmetijstvo obvesti plačilno agencijo in po potrebi druge deležnike s povzetkom naših ključnih ugotovitev in priporočil, v prilogi pa doda celotno poročilo.

Vir: izbrani odzivi na našo anketo VRI in plačilnih agencij.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 3.85 | Anketa kaže, da na ravni držav članic obstaja razumna raven poznavanja naših priporočil iz revizij smotrnosti poslovanja. Toda stopnja formalnega izvajanja naših priporočil je zelo različna in dokazi o spremembah v nacionalni politiki in praksi, ki bi nastale zaradi naših priporočil, so skromni. Jasno je, da je mogoče izboljšati to, kako razvijamo in razširjamo svoja priporočila, da bo učinek na ravni držav članic čim večji. Jeseni 2016 bo Sodišče začelo posvetovanje z Odborom za stike, službami Komisije in Svetom o morebitnem spremljanju izvajanja priporočil v državah članicah. |
| --- | --- |

3.85

Anketa kaže, da na ravni držav članic obstaja razumna raven poznavanja naših priporočil iz revizij smotrnosti poslovanja. Toda stopnja formalnega izvajanja naših priporočil je zelo različna in dokazi o spremembah v nacionalni politiki in praksi, ki bi nastale zaradi naših priporočil, so skromni. Jasno je, da je mogoče izboljšati to, kako razvijamo in razširjamo svoja priporočila, da bo učinek na ravni držav članic čim večji. Jeseni 2016 bo Sodišče začelo posvetovanje z Odborom za stike, službami Komisije in Svetom o morebitnem spremljanju izvajanja priporočil v državah članicah.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Zaključki

| 3.86 | Obzorje 2020 je ambiciozen in daljnosežen program, ki prvič združuje prej ločene programe za raziskave in inovacije ter vključuje osredotočenost na družbene izzive. Med Obzorjem 2020 in glavno strategijo EU Evropa 2020 obstajajo povezave na visoki ravni: dva od treh glavnih kazalnikov za Obzorje 2020 sta tudi kazalnika na visoki ravni za Evropo 2020. Vendar pa je uporabnost teh kazalnikov pri sledenju prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 omejena (glej odstavke 3.7 do 3.17). |
| --- | --- |

3.86

Obzorje 2020 je ambiciozen in daljnosežen program, ki prvič združuje prej ločene programe za raziskave in inovacije ter vključuje osredotočenost na družbene izzive. Med Obzorjem 2020 in glavno strategijo EU Evropa 2020 obstajajo povezave na visoki ravni: dva od treh glavnih kazalnikov za Obzorje 2020 sta tudi kazalnika na visoki ravni za Evropo 2020. Vendar pa je uporabnost teh kazalnikov pri sledenju prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 omejena (glej odstavke 3.7 do 3.17).

| 3.86 | Medtem ko Komisija soglaša s tem, da mora uvesti nadaljnje izboljšave, meni, da njen okvir smotrnosti poslovanja že beleži prispevke Obzorja 2020 k Evropi 2020.

  Kot je pojasnjeno v odgovoru na sliko 3.1 in odstavek 3.13:


  Proračun EU je le majhen del skupne porabe za raziskave in inovacije v Evropi in tako lahko sam po sebi le malo prispeva k doseganju ciljev Evrope 2020. Napredek pri uresničevanju strategije Evropa 2020 je odvisen od najrazličnejših ukrepov na ravni EU in na nacionalni ravni, ki pa ne temeljijo le na porabi in pri katerih imajo države članice glavno vlogo.


  Prispevek Obzorja 2020 k uresničevanju strategije Evropa 2020 krepijo povezave z drugimi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.86

Kot je pojasnjeno v odgovoru na sliko 3.1 in odstavek 3.13:

Proračun EU je le majhen del skupne porabe za raziskave in inovacije v Evropi in tako lahko sam po sebi le malo prispeva k doseganju ciljev Evrope 2020. Napredek pri uresničevanju strategije Evropa 2020 je odvisen od najrazličnejših ukrepov na ravni EU in na nacionalni ravni, ki pa ne temeljijo le na porabi in pri katerih imajo države članice glavno vlogo.

Prispevek Obzorja 2020 k uresničevanju strategije Evropa 2020 krepijo povezave z drugimi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni.

| 3.87 | Povezave med desetimi političnimi prednostnimi nalogami Komisije in Evropo 2020/Obzorjem 2020 je treba dodatno razjasniti. Politične prednostne naloge se prekrivajo s prednostnimi nalogami Evrope 2020, vendar se od njih razlikujejo. Ni jasno, s katerim sklopom prednostnih nalog bo, od načrtovanja in vse do spremljanja in poročanja, usklajeno Obzorje 2020. Obstaja tveganje, da se to nanaša tudi na druga področja dejavnosti EU (glej odstavke 3.18 do 3.21). |
| --- | --- |

3.87

Povezave med desetimi političnimi prednostnimi nalogami Komisije in Evropo 2020/Obzorjem 2020 je treba dodatno razjasniti. Politične prednostne naloge se prekrivajo s prednostnimi nalogami Evrope 2020, vendar se od njih razlikujejo. Ni jasno, s katerim sklopom prednostnih nalog bo, od načrtovanja in vse do spremljanja in poročanja, usklajeno Obzorje 2020. Obstaja tveganje, da se to nanaša tudi na druga področja dejavnosti EU (glej odstavke 3.18 do 3.21).

| 3.87 | Politične prednostne naloge Junckerjeve Komisije zagotavljajo okvir za prispevek Komisije k izvajanju strategije Evropa 2020, odgovornosti, ki si jo delijo Unija in države članice. Politične prednostne naloge vodijo Komisijo pri izvajanju finančnih programov, kar poteka v popolnem dopolnjevanju s strategijo Evropa 2020 in v skladu s pravnim okvirom, na katerem temelji Obzorje 2020 in ki ni bil spremenjen. |
| --- | --- |

3.87

| 3.88 | Ključna dejavnika uspeha za Obzorje 2020 sta uspešna sinergija in dopolnjevanje med nacionalnimi in evropskimi programi za raziskave in inovacije. Naši partnerji v vrhovnih revizijskih institucijah Bolgarije in Portugalske so ugotovili, da v njihovih državah obstajajo področja dopolnjevanja, vendar pa je na nacionalni ravni tudi nekaj težav (glej odstavka 3.22 in 3.23). |
| --- | --- |

3.88

Ključna dejavnika uspeha za Obzorje 2020 sta uspešna sinergija in dopolnjevanje med nacionalnimi in evropskimi programi za raziskave in inovacije. Naši partnerji v vrhovnih revizijskih institucijah Bolgarije in Portugalske so ugotovili, da v njihovih državah obstajajo področja dopolnjevanja, vendar pa je na nacionalni ravni tudi nekaj težav (glej odstavka 3.22 in 3.23).

| 3.89 | Pravni okvir Obzorja 2020 uvaja več pomembnih elementov za upravljanje smotrnosti poslovanja, kot so cilji in ključni kazalniki smotrnosti poslovanja. To je dobrodošel razvoj dogodkov, toda še vedno je treba nadalje razvijati okvir ter razviti nekatera izhodišča, mejnike in cilje, nekatere cilje je treba pregledati, da se zagotovi, da so dovolj ambiciozni, v zvezi z nekaterimi kazalniki pa ni na voljo dovolj informacij. Cilji, opredeljeni v zakonodaji, so seveda na visoki ravni, vendar v programih dela in razpisih niso pretvorjeni v cilje na nižji ravni, ki bi bili uporabni za operativno upravljanje smotrnosti poslovanja. Komisija ne uporablja programov dela v okviru Obzorja 2020 in s tem povezanih razpisov za to, da bi povečala osredotočenost na smotrnost poslovanja (glej odstavke 3.27 do 3.38). |
| --- | --- |

3.89

Pravni okvir Obzorja 2020 uvaja več pomembnih elementov za upravljanje smotrnosti poslovanja, kot so cilji in ključni kazalniki smotrnosti poslovanja. To je dobrodošel razvoj dogodkov, toda še vedno je treba nadalje razvijati okvir ter razviti nekatera izhodišča, mejnike in cilje, nekatere cilje je treba pregledati, da se zagotovi, da so dovolj ambiciozni, v zvezi z nekaterimi kazalniki pa ni na voljo dovolj informacij. Cilji, opredeljeni v zakonodaji, so seveda na visoki ravni, vendar v programih dela in razpisih niso pretvorjeni v cilje na nižji ravni, ki bi bili uporabni za operativno upravljanje smotrnosti poslovanja. Komisija ne uporablja programov dela v okviru Obzorja 2020 in s tem povezanih razpisov za to, da bi povečala osredotočenost na smotrnost poslovanja (glej odstavke 3.27 do 3.38).

| 3.89 | Razprave o okviru smotrnosti poslovanja so potekale v postopku sprejemanja zakonodaje za Obzorje 2020, okvir pa je v tej zakonodaji tudi opredeljen. Okvir vključuje številne kazalnike, ki se spremljajo skozi celoten program ter med vmesnimi in naknadnimi vrednotenji. Ta jasni okvir predstavlja napredek glede na prejšnje okvirne programe.

  Rezultati in učinki delovnih programov, kot tudi Obzorja 2020 na splošno, bodo ocenjeni z uporabo tega okvira smotrnosti poslovanja.


  Dolgoročna narava raziskav, časovni okvir za pripravo zakonodaje in omejitve razpoložljivosti nekaterih podatkov so izzivi pri dokončanju okvira smotrnosti poslovanja in Komisija se zaveda, da so potrebne nenehne izboljšave. |
| --- | --- |

3.89

Rezultati in učinki delovnih programov, kot tudi Obzorja 2020 na splošno, bodo ocenjeni z uporabo tega okvira smotrnosti poslovanja.

Dolgoročna narava raziskav, časovni okvir za pripravo zakonodaje in omejitve razpoložljivosti nekaterih podatkov so izzivi pri dokončanju okvira smotrnosti poslovanja in Komisija se zaveda, da so potrebne nenehne izboljšave.

| 3.90 | V predlogih in sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki smo jih preučili, so bili cilji običajno SMART, ko je tako zahtevala Komisija. Z izjemo Evropskega raziskovalnega sveta, ki kot merilo uporablja odličnost, je bil poudarek procesa vrednotenja teh predlogov na smotrnosti poslovanja. Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev zahtevajo, da upravičenci Komisiji sporočijo informacije za združitev ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. Toda raba širšega pojma pričakovanega učinka namesto pričakovanega rezultata povečuje tveganje, da so informacije, zagotovljene za ta del, presplošne in jih ni mogoče neposredno pripisati ukrepu, financiranemu iz Obzorja 2020. Posledično bi bilo lahko ocenjevanje smotrnosti težavno (glej odstavke 3.39 do 3.43). |
| --- | --- |

3.90

V predlogih in sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki smo jih preučili, so bili cilji običajno SMART, ko je tako zahtevala Komisija. Z izjemo Evropskega raziskovalnega sveta, ki kot merilo uporablja odličnost, je bil poudarek procesa vrednotenja teh predlogov na smotrnosti poslovanja. Sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev zahtevajo, da upravičenci Komisiji sporočijo informacije za združitev ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. Toda raba širšega pojma pričakovanega učinka namesto pričakovanega rezultata povečuje tveganje, da so informacije, zagotovljene za ta del, presplošne in jih ni mogoče neposredno pripisati ukrepu, financiranemu iz Obzorja 2020. Posledično bi bilo lahko ocenjevanje smotrnosti težavno (glej odstavke 3.39 do 3.43).

| 3.90 | Uporaba izraza „pričakovani učinek“ namesto „rezultat“ izhaja iz dejstva, da je bila zakonodaja za Obzorje 2020 sprejeta pred Smernicami za boljše pravno urejanje. Komisija želi oceniti pričakovani učinek projektov, ko presoja, katere projekte bo podprla. To ne bo vplivalo na spremljanje kazalnikov, ki so bili opredeljeni v zakonodaji in ki so temelj okvira smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

3.90

| 3.91 | Slabosti v zasnovi sistema spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 pomenijo, da ima Komisija le omejeno zmožnost spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej: |
| --- | --- |

3.91

Slabosti v zasnovi sistema spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 pomenijo, da ima Komisija le omejeno zmožnost spremljanja smotrnosti poslovanja in poročanja o njej:

| 3.91 | Komisija meni, da je sistem za spremljanje Obzorja 2020 in poročanje o njem velik napredek v primerjavi s 7. okvirnim programom. Vzpostavljeni so jasni cilji, okvir smotrnosti poslovanja, o katerem se je v celoti razpravljalo z zainteresiranimi stranmi in zakonodajnim organom, pa je utemeljen v pravni podlagi.

  Komisija se zaveda, da določene slabosti ostajajo, in si prizadeva, da bi jih odpravila: |
| --- | --- |

3.91

Komisija se zaveda, da določene slabosti ostajajo, in si prizadeva, da bi jih odpravila:

| (a) | sedanja ureditev Komisiji ne omogoča, da bi ločeno spremljala porabo in smotrnost različnih komponent raziskav in razvoja ter inovacij v okviru Obzorja 2020 in o njiju ločeno poročala (glej odstavke 3.45 do 3.47); |
| --- | --- |

(a)

sedanja ureditev Komisiji ne omogoča, da bi ločeno spremljala porabo in smotrnost različnih komponent raziskav in razvoja ter inovacij v okviru Obzorja 2020 in o njiju ločeno poročala (glej odstavke 3.45 do 3.47);

| (a) | Komisija ni mnenja, da bi bilo treba o porabi za raziskave in inovacije poročati posebej, saj tega zakonodaja ne zahteva in bi bilo v nasprotju s prizadevanji v okviru Obzorja 2020 za zmanjšanje vrzeli med raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(a)

Komisija ni mnenja, da bi bilo treba o porabi za raziskave in inovacije poročati posebej, saj tega zakonodaja ne zahteva in bi bilo v nasprotju s prizadevanji v okviru Obzorja 2020 za zmanjšanje vrzeli med raziskavami in inovacijami;

| (b) | prispevek Obzorja 2020 k Evropi 2020 je v proračunskem procesu dobro opredeljen, vendar se o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 za zdaj še ni smiselno poročalo (glej odstavke 3.48 do 3.50); |
| --- | --- |

(b)

prispevek Obzorja 2020 k Evropi 2020 je v proračunskem procesu dobro opredeljen, vendar se o prispevku Obzorja 2020 k Evropi 2020 za zdaj še ni smiselno poročalo (glej odstavke 3.48 do 3.50);

| (b) | zakonodaja zahteva, da se o prispevkih Obzorja 2020 k Evropi 2020 poroča med vmesnim vrednotenjem programa, ki bo izvedeno v letu 2017. Narava raziskovalnega cikla pomeni, da mora preteči nekaj časa, preden se lahko na smiseln način poroča o prispevku k Evropi 2020; |
| --- | --- |

(b)

zakonodaja zahteva, da se o prispevkih Obzorja 2020 k Evropi 2020 poroča med vmesnim vrednotenjem programa, ki bo izvedeno v letu 2017. Narava raziskovalnega cikla pomeni, da mora preteči nekaj časa, preden se lahko na smiseln način poroča o prispevku k Evropi 2020;

| (c) | sistem spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 se je v primerjavi s 7. okvirnim programom izboljšal, vendar so pri informacijah, zbranih za Obzorje 2020, še vedno prisotne slabosti. Obstaja tveganje, da bodo težave, ki so se pojavile pri naknadnem vrednotenju 7. okvirnega programa, obstajale tudi pri Obzorju 2020 (glej odstavke 3.51 do 3.53). |
| --- | --- |

(c)

sistem spremljanja in poročanja za Obzorje 2020 se je v primerjavi s 7. okvirnim programom izboljšal, vendar so pri informacijah, zbranih za Obzorje 2020, še vedno prisotne slabosti. Obstaja tveganje, da bodo težave, ki so se pojavile pri naknadnem vrednotenju 7. okvirnega programa, obstajale tudi pri Obzorju 2020 (glej odstavke 3.51 do 3.53).

| (c) | Komisija se strinja, da je sistem za spremljanje Obzorja 2020 in poročanje o njem velik napredek v primerjavi s 7. okvirnim programom. Vzpostavljeni so jasni cilji, okvir smotrnosti poslovanja, o katerem se je v celoti razpravljalo z zainteresiranimi stranmi in zakonodajnim organom, pa je utemeljen v pravni podlagi. |
| --- | --- |

(c)

Komisija se strinja, da je sistem za spremljanje Obzorja 2020 in poročanje o njem velik napredek v primerjavi s 7. okvirnim programom. Vzpostavljeni so jasni cilji, okvir smotrnosti poslovanja, o katerem se je v celoti razpravljalo z zainteresiranimi stranmi in zakonodajnim organom, pa je utemeljen v pravni podlagi.

Komisija meni, da je ukrepala za zmanjšanje težav, ki so bile ugotovljene v sistemu vrednotenja 7. okvirnega programa.

| 3.92 | Nekateri osnovni pojmi pri ocenjevanju smotrnosti poslovanja so različne vrste koristi, ki lahko nastanejo zaradi javnih ukrepov: vložki, izložki, rezultati in učinki. Komisija je sicer opredelila, kako naj bi se ti izrazi uporabljali, vendar se opredelitev ne drži vedno. Posebna težava je dozdevno naključna raba izrazov rezultat in učinek pri prenašanju zakonodaje v posamezne programe dela (glej odstavke 3.54 do 3.59). |
| --- | --- |

3.92

Nekateri osnovni pojmi pri ocenjevanju smotrnosti poslovanja so različne vrste koristi, ki lahko nastanejo zaradi javnih ukrepov: vložki, izložki, rezultati in učinki. Komisija je sicer opredelila, kako naj bi se ti izrazi uporabljali, vendar se opredelitev ne drži vedno. Posebna težava je dozdevno naključna raba izrazov rezultat in učinek pri prenašanju zakonodaje v posamezne programe dela (glej odstavke 3.54 do 3.59).

| 3.92 | Uredbe o Obzorju 2020 (iz decembra 2013) so bile sprejete pred Smernicami za boljše pravno urejanje (iz maja 2015). To je privedlo do nekaj neskladij, kot je ugotovilo Sodišče. Od sprejetja Smernic za boljše pravno urejanje se terminologija boljšega pravnega urejanja dosledno uporablja pri spremljanju in vrednotenju smotrnosti poslovanja Obzorja 2020. |
| --- | --- |

3.92

| 3.93 | Za skupino generalnih direktoratov za naravne vire smo ugotovili, da je bilo veliko ciljev v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih prevzetih neposredno iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov, zato so bili na previsoki ravni za namene upravljanja. Pri kazalnikih za merjenje smotrnosti poslovanja smo ugotovili napredek, toda nekatere pomanjkljivosti ostajajo (glej odstavke 3.60 do 3.65). |
| --- | --- |

3.93

Za skupino generalnih direktoratov za naravne vire smo ugotovili, da je bilo veliko ciljev v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih prevzetih neposredno iz dokumentov o politikah ali zakonodajnih dokumentov, zato so bili na previsoki ravni za namene upravljanja. Pri kazalnikih za merjenje smotrnosti poslovanja smo ugotovili napredek, toda nekatere pomanjkljivosti ostajajo (glej odstavke 3.60 do 3.65).

| 3.93 | Od opažanja Sodišča glede načrtov upravljanja za leto 2015 je Komisija v cikel strateškega načrtovanja in oblikovanja programov uvedla spremembe, zlasti za določitev bolj jasnega okvira za odgovornost Komisije in njenih služb. Z novim pristopom naj bi bili dokumenti načrtovanja od leta 2016 naprej poenostavljeni in bolj osredotočeni na prednostne naloge Komisije in pristojnosti GD, kar naj bi jim pomagalo določiti prednostne naloge in vzpostaviti usklajeno sliko smotrnosti poslovanja z jasno razmejitvijo med pripisovanjem (za rezultate in izložke, ki so neposredne posledice dejavnosti služb Komisije) in prispevki (ko imajo dejavnosti služb Komisije vlogo pri doseganju določenega rezultata ali učinka) v zvezi z rezultati politike EU na visoki ravni in rezultati programov za porabo sredstev.

  Strateški načrt uvaja nov pristop, s katerim se osredotočenost preusmerja s kratkoročnega na dolgoročno načrtovanje, strateška perspektiva pa generalnim direktoratom pomaga, da uskladijo svoje posebne cilje z dolgoročnimi cilji, ki jih je določila Komisija. Operativni načrtovani izložki za naslednje leto so navedeni v načrtu upravljanja. |
| --- | --- |

3.93

Strateški načrt uvaja nov pristop, s katerim se osredotočenost preusmerja s kratkoročnega na dolgoročno načrtovanje, strateška perspektiva pa generalnim direktoratom pomaga, da uskladijo svoje posebne cilje z dolgoročnimi cilji, ki jih je določila Komisija. Operativni načrtovani izložki za naslednje leto so navedeni v načrtu upravljanja.

Priporočila

| 3.94 | V 
  Prilogi 3.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili pet priporočil. Od teh sta bili dve izvedeni deloma, tri pa niso bila izvedena. |
| --- | --- |

3.94

V 
  Prilogi 3.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili pet priporočil. Od teh sta bili dve izvedeni deloma, tri pa niso bila izvedena.

| 3.95 | Naša priporočila za leto 2015 so: |
| --- | --- |

3.95

Naša priporočila za leto 2015 so:

| — | Priporočilo 1: operativni cilji

  Komisija naj pretvori cilje na visoki ravni iz zakonodaje o Obzorju 2020 v operativne cilje na ravni programov dela, da jih bo z ocenjevanjem smotrnosti programov dela in razpisov mogoče uspešno uporabljati kot gonila smotrnosti poslovanja. |
| --- | --- |

—

Priporočilo 1: operativni cilji

Komisija naj pretvori cilje na visoki ravni iz zakonodaje o Obzorju 2020 v operativne cilje na ravni programov dela, da jih bo z ocenjevanjem smotrnosti programov dela in razpisov mogoče uspešno uporabljati kot gonila smotrnosti poslovanja.

Komisija sprejema to priporočilo.

Čeprav je splošen okvir smotrnosti poslovanja določen in jasen, Komisija sprejema točke, ki jih je izpostavilo Sodišče, in jih bo v celoti upoštevala pri tekočem delu za izboljšanje delovnih programov, vključno s svojo vlogo pri poročanju, ki temelji na smotrnosti poslovanja.

| — | Priporočilo 2: dodatno je treba razjasniti različne strategije

  Komisija bi morala dodatno razjasniti povezave med strategijo Evropa 2020 (2010–2020), večletnim finančnim okvirom (2014–2020) in prednostnimi nalogami Komisije (2015–2019), na primer v okviru procesa strateškega načrtovanja in poročanja (2016–2020). To bi okrepilo ureditve za spremljanje in poročanje ter Komisiji omogočilo, da bi uspešno poročala o prispevku proračuna EU k ciljem Evrope 2020. |
| --- | --- |

—

Priporočilo 2: dodatno je treba razjasniti različne strategije

Komisija bi morala dodatno razjasniti povezave med strategijo Evropa 2020 (2010–2020), večletnim finančnim okvirom (2014–2020) in prednostnimi nalogami Komisije (2015–2019), na primer v okviru procesa strateškega načrtovanja in poročanja (2016–2020). To bi okrepilo ureditve za spremljanje in poročanje ter Komisiji omogočilo, da bi uspešno poročala o prispevku proračuna EU k ciljem Evrope 2020.

Komisija sprejema to priporočilo.

Politične prednostne naloge Komisije so jasno opredeljene v političnih usmeritvah predsednika Junckerja. Prednostne naloge določajo načrt za ukrepe Komisije, ki je v celoti skladen in združljiv z Evropo 2020 kot dolgoročno evropsko strategijo rasti. Razlike v obsegu prednostnih nalog in Evrope 2020 odražajo dolžnost Komisije, da se odzove na izzive, ki so se pojavili ali postali pomembnejši od razvoja strategije Evropa 2020 naprej, kot so na primer migracije.

Od leta 2016 naprej in na podlagi strateških načrtov, ki jih bo pripravil vsak oddelek Komisije, bodo letna poročila o dejavnostih vsakega oddelka Komisije kot tudi letna poročila o upravljanju in izvrševanju Komisije pojasnila, kako posebni cilji prispevajo k političnim prednostnim nalogam, in dodatno razložila povezave z Evropo 2020.

| — | Priporočilo 3: dosledna raba terminologije

  Komisija naj pri vseh svojih dejavnostih uporablja izraze vložek, izložek, rezultat in učinek dosledno in v skladu s svojimi smernicami za boljše pravno urejanje. |
| --- | --- |

—

Priporočilo 3: dosledna raba terminologije

Komisija naj pri vseh svojih dejavnostih uporablja izraze vložek, izložek, rezultat in učinek dosledno in v skladu s svojimi smernicami za boljše pravno urejanje.

Komisija sprejema to priporočilo.

Različne uredbe večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 so bile sprejete pred Smernicami za boljše pravno urejanje (iz maja 2015). Poleg tega je vsebina teh uredb rezultat političnih pogajanj med sozakonodajalcema. To je privedlo do nekaj neskladij, kot je ugotovilo Sodišče. Od sprejetja Smernic za boljše pravno urejanje se terminologija boljšega pravnega urejanja dosledno uporablja pri spremljanju in vrednotenju vseh programov. Dosledne uporabe izrazov v vsej zakonodaji pa kratkoročno morebiti ne bo mogoče doseči.

V zvezi z internim okvirom smotrnosti poslovanja Komisije je Komisija predložila dosledne opredelitve in metodologije v obliki stalnih navodil, ki so bila posredovana vsem oddelkom. Te opredelitve ustrezajo tistim iz Smernic za boljše pravno urejanje.

---

(1)  Zahteva jih člen 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(2)  Člen 27 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ki je bil razveljavljen s členom 30 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (začetek veljavnosti: 1. januar 2013).

(3)  Skladi ESI vključujejo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo.

(4)  Odstavek 3.29 letnega poročila za leto 2014.

(5)  Pet krovnih ciljev je: 1. zaposlovanje (doseči 75-odstotno stopnjo zaposlenosti v starostni skupini 20–64 let), 2. raziskave in razvoj (3 % BDP EU je treba nameniti raziskavam in razvoju), 3. podnebne spremembe in energetska trajnost (zmanjšati emisije toplogrednih plinov za 20 % (ali za 30 %, če bodo pogoji ugodni) v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, pridobivati 20 % energije iz obnovljivih virov in za 20 % povečati energetsko učinkovitost), 4. izobraževanje (zmanjšati raven osipa na pod 10 %, vsaj 40 % prebivalstva v starosti od 30 do 34 let z dokončanim terciarnim izobraževanjem), 5. boj proti revščini in socialni izključenosti (zmanjšati število ljudi, ki sta jih prizadela ali jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov).

(6)  Pravna podlaga za Obzorje 2020 obstaja na več ravneh. Člen 182 PDEU kot instrumente politike EU za raziskave in inovacije predvideva večletni okvirni program za raziskave in posebne programe. Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104) določa splošne in posebne cilje Obzorja 2020, prednostne naloge, splošne smernice za dejavnosti in celotni finančni znesek. Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965) opredeljuje posebne cilje in splošne smernice za dejavnosti. Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81) podrobno določa postopke dodeljevanja, pravila financiranja in razširjanje rezultatov.

(7)  Člen 179 PDEU.

(8)  Poleg nekdanjega 7. okvirnega programa, programa Euratom za raziskave in usposabljanje ter nekaterih dejavnosti interne znanstvene službe Komisije Skupno raziskovalno središče, ki so že bili združeni, zajema tudi inovacijske vidike programa za konkurenčnost in inovacije ter prispevek EU Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT).

(9)  Priloga I k Uredbi (EU) št. 1291/2013.

(10)  Uvodna izjava 3 Uredbe (EU) št. 1291/2013. Marca 2002 je Svet v Barceloni določil cilj, da se povprečna stopnja naložb v raziskave poveča z 1,9 % BDP na 3 % BDP, od česar bi moral dve tretjini financirati zasebni sektor.

(11)  Odstavek 3.17(b) letnega poročila za leto 2014.

(12)  COM(2013) 624 final z dne 13. septembra 2013, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Merjenje rezultatov inovacij v Evropi: novemu kazalniku naproti.

(13)  Poročilo Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016 (smotrnost na področjih znanosti, raziskav in inovacij v EU: prispevek k agendi za odprte inovacije, odprto znanost in odprtost svetu, leto 2016).

(14)  V načrtu upravljanja GD za raziskave in inovacije (RTD) za leto 2015 je navedeno, da bo cilj opredeljen pozneje na podlagi napredka posamezne države članice glede na celotni kazalnik in njegove štiri komponente, str. 6.

(15)  Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy (elementi za določanje krovnih kazalnikov za inovacije v podporo strategiji Evropa 2020). Poročilo skupine na visoki ravni za merjenje na področju inovacij. Bruselj, 30. september 2010: Lastnosti so: 7. Razdružljivost. Kazalnike in mogoče cilje bi moralo biti mogoče pretvoriti (na nesamodejen način) v cilje za različne države članice, str. 6.

(16)  Člena 4 in 5 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

(17)  Med deset političnih prednostnih nalog, kot jih je 12. novembra 2014 opredelil predsednik Komisije, spadajo: delovna mesta, rast in naložbe, enotni digitalni trg, energetska unija in podnebje, notranji trg, bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija, uravnotežen sporazum o prosti trgovini med EU in ZDA, pravosodje in temeljne pravice, migracije, močnejši globalni akter ter demokratične spremembe.

(18)  Delovna mesta, rast in naložbe, enotni digitalni trg, energetska unija in podnebje ter močnejši globalni akter.

(19)  Glej odstavke 3.7 do 3.11 in 3.87 ter priporočilo 1 letnega poročila za leto 2014.

(20)  Člen 13 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

(21)  Sodelovanje je potekalo v obliki sporočanja ključnih ugotovitev za vnaprej dogovorjena revizijska področja, toda dejansko revizijsko delo je vsaka institucija opravila in sprejela ločeno z uporabo svojih lastnih postopkov.

(1)  http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/ris3-in-lagging-regions.

(22)  Uvodna izjava 46 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

(23)  Program dela Evropskega raziskovalnega sveta za leto 2014, program dela za ukrepe „Marie Skłodowska-Curie“ za obdobje 2014–2015, program dela za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za obdobje 2014–2015, program dela za instrument za MSP za obdobje 2014–2015 ter program dela za zdravje, demografske spremembe in dobro počutje za obdobje 2014–2015.

(24)  Odstavek 3.72 letnega poročila za leto 2014.

(25)  Sklep 2013/743/EU.

(26)  Priloga II „Kazalniki uspešnosti“ k Sklepu 2013/743/EU.

(27)  V brošuri Komisije Horizon 2020 indicators (kazalniki za Obzorje 2020), objavljeni leta 2015 (https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-indicators-assessing-results-and-impact-horizon), je še 51 dodatnih kazalnikov.

(28)  Takšni primeri obstajajo tudi med kazalniki za spremljanje medsektorskih vprašanj Obzorja 2020, kot je delež udeležencev Obzorja 2020 iz tretjih držav, pri katerem se številka giblje med 2 in 5,9 %, odvisno od tega, kako so opredeljene tretje države.

(29)  Število raziskovalcev, ki imajo s podporo Unije dostop do raziskovalnih infrastruktur, strokovno pregledane objave v vplivnih revijah s področja zdravja in dobrega počutja, strokovno pregledane objave v vplivnih revijah s področja prehranske varnosti, strokovno pregledane objave v vplivnih revijah s področja podnebnih ukrepov, učinkovite rabe virov in surovin ter število primerov konkretnih posebnih učinkov na evropske politike, ki izhajajo iz tehnične in znanstvene podpore Skupnega raziskovalnega središča.

(30)  Odstavka 54 in 109 Posebnega poročila št. 4/2016 – Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo mora spremeniti svoje izvedbene mehanizme in elemente svoje zasnove, da bi dosegel pričakovani učinek (http://eca.europa.eu).

(31)  Specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.

(32)  Evropski raziskovalni svet zaradi narave svojega programa nima splošnih smernic za dejavnosti.

(33)  Člen 15 Uredbe (EU) št. 1290/2013.

(34)  Člen 2(1)(19) Uredbe (EU) št. 1290/2013.

(35)  COM(2010) 700 final z dne 19. oktobra 2010, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in nacionalnim parlamentom – Pregled proračuna EU, str. 8, ter COM(2011) 500 final z dne 29. junija 2011, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Proračun za strategijo Evropa 2020, del I, str. 10. Glej tudi uvodne izjave 4, 5, 7 in 10 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

(36)  Program za podjetništvo in inovativnost, podporni program za politiko informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter program „Inteligentna energija – Evropa“.

(37)  Odstavka 37 in 38 Mnenja št. 6/2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (http://eca.europa.eu).

(38)  Razmejitev med raziskavami in inovacijami ni vedno očitna. Za razlikovanje Komisija uporablja priročnik Frascati 2015 – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development (smernice za zbiranje podatkov o raziskavah in eksperimentalnem razvoju ter poročanje o njih) (http://www.oecd.org) in priročnik iz Osla – Guidelines for Collecting and Interpreting Innovation data 2005 (smernice za zbiranje in razlaganje podatkov o inovacijah 2005) (http://www.oecd-ilibrary.org).

(39)  Raziskave in eksperimentalni razvoj zajemajo ustvarjalno in sistematično delo, ki se opravlja za povečanje znanja, vključno z znanjem o človeku, kulturi in družbi, ter iskanje novih možnosti uporabe razpoložljivega znanja. Obstajajo tri vrste raziskav in eksperimentalnega razvoja: temeljne raziskave, uporabne raziskave in eksperimentalni razvoj. Eksperimentalni razvoj pomeni sistematično delo, ki se opira na znanje, pridobljeno z raziskavami in praktičnimi izkušnjami, ter ustvarja novo znanje, usmerjeno v oblikovanje novih proizvodov ali procesov ali izboljševanje obstoječih proizvodov ali procesov (odstavki 2.5, 2.24 in 2.32 priročnika Frascati 2015).

(40)  Primeri inovacij, financiranih iz Obzorja 2020, so tržno uveljavljanje inovacij, lajšanje prehoda od odkritja do tržne uporabe, kar omogoča izkoriščanje in komercializacijo idej (uvodna izjava 12 oziroma oddelek 2.I Priloge I Sklepa 2013/743/EU) ter komercialna uporabnost dejavnosti visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij, ki jih podpira EIT (uvodna izjava 8 Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo).

(41)  Člena 31 in 14 Uredbe (EU) št. 1291/2013.

(42)  Glej na primer delovni dokument Komisije SWD(2015) 111 final – Smernice za boljše pravno urejanje z dne 19. maja 2015. Izjema je področje zunanjih ukrepov, na katerem se izraz rezultati uporablja kot krovni izraz za izložke, izide in učinke, izid pa je opredeljen kot sprememba, ki je posledica nekega ukrepa in je običajno povezana z njegovimi cilji, kar je opredelitev, ki jo Komisija običajno uporablja za izraz rezultat.

(43)  Glej odstavek 6 člena 5 Sklepa 2013/743/EU.

(44)  Člen 15(1)(b) Uredbe (EU) št. 1290/2013.

(45)  Odstavki 3.49 do 3.56 letnega poročila za leto 2014.

(46)  COM(2014) 300 final z dne 24. junija 2014 – Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015. Izjave o programih za vsak program porabe vsebujejo cilje, podprte s kazalniki in cilji, ki bi jih bilo nato treba uporabiti v načrtih upravljanja in letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov.

(47)  Vsak generalni direktorat pripravi letni načrt upravljanja, da svojo dolgoročno strategijo prenese v splošne in specifične cilje ter načrtuje in upravlja svoje dejavnosti za doseganje teh ciljev.

(48)  Letno poročilo o dejavnostih je poročilo o upravljanju, ki poroča o doseganju ključnih ciljev politik in osnovnih dejavnostih. Za to poglavje preučujemo del 1 letnih poročil o dejavnostih v zvezi z doseženimi rezultati in obsegom, v katerem so imeli rezultati načrtovani učinek.

(49)  GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (AGRI), GD za podnebno politiko (CLIMA), GD za okolje (ENV) ter GD za pomorske zadeve in ribištvo (MARE).

(50)  Člen 30(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.

(51)  Ustrezni, sprejeti, verodostojni, preprosti in trdni: Part III: Annexes to impact assessment guidelines (del III: priloge k smernicam za oceno učinka) (Evropska komisija, 15. januar 2009 – http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/iag_2009_annex_en.pdf).

(52)  Na voljo je na našem spletišču http://eca.europa.eu.

(53)  Glej na primer prednostne naloge za leto 2016 na http://www.eca.europa.eu/sl/Pages/home_wp2016.aspx.

(54)  Sprejeto pomeni odobreno za objavo.

(55)  Glej odstavke 9 do 11 panoramskega pregleda Sodišča – Kako najbolje porabiti sredstva EU: panoramski pregled tveganj za finančno upravljanje proračuna EU (http://eca.europa.eu).

(56)  Posebno poročilo št. 18/2015 – Finančna pomoč, zagotovljena državam v težavah (http://eca.europa.eu).

(57)  Posebno poročilo št. 19/2015 – Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom (http://eca.europa.eu).

(58)  Posebno poročilo št. 22/2015 – Nadzor EU nad bonitetnimi agencijami – dobro uveljavljen, vendar še ne povsem uspešen (http://eca.europa.eu).

(59)  Posebno poročilo št. 3/2015 – Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju (http://eca.europa.eu).

(60)  Posebno poročilo št. 17/2015 – Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate (http://eca.europa.eu).

(61)  Irska, Grčija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Portugalska in Slovaška.

(62)  Posebno poročilo št. 2/2015 – Poraba sredstev EU za komunalne čistilne naprave v Podonavju: potrebna so dodatna prizadevanja za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike EU na področju odpadne vode (http://eca.europa.eu). Države članice, ki jih je zajela ta revizija, so bile Češka, Madžarska, Romunija in Slovaška.

(63)  Posebno poročilo št. 23/2015 – Kakovost vode v Podonavju: izvajanje okvirne direktive o vodah napreduje, vendar ostaja še veliko dela (http://eca.europa.eu).

(64)  Posebno poročilo št. 6/2015 – Celovitost in izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) (http://eca.europa.eu).

(65)  Predlog Direktive Evropskega parlamenta In Sveta z dne 15. julija 2015 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb (COM(2015) 337 final).

(66)  Posebno poročilo št. 16/2015 – Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo s pomočjo razvoja notranjega energetskega trga: potrebnih je več prizadevanj (http://eca.europa.eu).

(67)  Posebno poročilo št. 2/2016 – Poročilo za leto 2014 o spremljanju popravnih učinkov posebnih poročil Evropskega računskega sodišča (http://eca.europa.eu).

(68)  Podlaga za izbor poročil je, da zanje še ni bilo opravljeno spremljanje izvajanja priporočil, da so še vedno relevantna in da sta od objave posebnega poročila minili vsaj dve leti.

(69)  Poleg priporočil iz poročil Sodišča dobijo države članice, ki so preučene kot del vzorca za posamezne revizije smotrnosti poslovanja, od Sodišča tudi neobjavljeno namensko poročilo o naših ugotovitvah. Ta poročila tu niso upoštevana.

(70)  Anketni vzorec je bil opredeljen na 76, končni odgovori pa so bili prejeti od 56, torej je bila stopnja odziva 74-odstotna.

(71)  Posebno poročilo št. 20/2015 – Stroškovna učinkovitost podpore EU za razvoj podeželja za neproduktivne naložbe v kmetijstvu (http://eca.europa.eu).

PRILOGA 3.1

POSEBNA POROČILA, KI JIH JE EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE SPREJELO V LETU 2015

| — | št. 1/2015 Prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi: modalni delež in pogoji za plovbo se od leta 2011 niso bistveno izboljšali |
| --- | --- |

—

št. 1/2015 Prevoz po celinskih plovnih poteh v Evropi: modalni delež in pogoji za plovbo se od leta 2011 niso bistveno izboljšali

| — | št. 2/2015 Poraba sredstev EU za komunalne čistilne naprave v Podonavju: potrebna so dodatna prizadevanja za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike EU na področju odpadne vode |
| --- | --- |

—

št. 2/2015 Poraba sredstev EU za komunalne čistilne naprave v Podonavju: potrebna so dodatna prizadevanja za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike EU na področju odpadne vode

| — | št. 3/2015 Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju |
| --- | --- |

—

št. 3/2015 Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju

| — | št. 4/2015 Tehnična pomoč: kakšen je njen prispevek na področju kmetijstva in razvoja podeželja? |
| --- | --- |

—

št. 4/2015 Tehnična pomoč: kakšen je njen prispevek na področju kmetijstva in razvoja podeželja?

| — | št. 5/2015 Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja? |
| --- | --- |

—

št. 5/2015 Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja?

| — | št. 6/2015 Celovitost in izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) |
| --- | --- |

—

št. 6/2015 Celovitost in izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS)

| — | št. 7/2015 Policijska misija EU v Afganistanu: mešani rezultati |
| --- | --- |

—

št. 7/2015 Policijska misija EU v Afganistanu: mešani rezultati

| — | št. 8/2015 Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov? |
| --- | --- |

—

št. 8/2015 Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov?

| — | št. 9/2015 Podpora EU za boj proti mučenju in odpravo smrtne kazni |
| --- | --- |

—

št. 9/2015 Podpora EU za boj proti mučenju in odpravo smrtne kazni

| — | št. 10/2015 Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati |
| --- | --- |

—

št. 10/2015 Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati

| — | št. 11/2015 Ali Komisija dobro upravlja sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju? |
| --- | --- |

—

št. 11/2015 Ali Komisija dobro upravlja sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju?

| — | št. 12/2015 Na prioriteto EU, da spodbuja na znanju temelječe podeželsko gospodarstvo, vpliva slabo upravljanje ukrepov prenosa znanja in svetovanja |
| --- | --- |

—

št. 12/2015 Na prioriteto EU, da spodbuja na znanju temelječe podeželsko gospodarstvo, vpliva slabo upravljanje ukrepov prenosa znanja in svetovanja

| — | št. 13/2015 Podpora EU državam proizvajalkam lesa v okviru akcijskega načrta FLEGT |
| --- | --- |

—

št. 13/2015 Podpora EU državam proizvajalkam lesa v okviru akcijskega načrta FLEGT

| — | št. 14/2015 Ali Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP zagotavlja dodano vrednost? |
| --- | --- |

—

št. 14/2015 Ali Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP zagotavlja dodano vrednost?

| — | št. 15/2015 Podpora Energetskega sklada AKP-EU za obnovljive vire energije v vzhodni Afriki |
| --- | --- |

—

št. 15/2015 Podpora Energetskega sklada AKP-EU za obnovljive vire energije v vzhodni Afriki

| — | št. 16/2015 Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo s pomočjo razvoja notranjega energetskega trga: potrebnih je več prizadevanj |
| --- | --- |

—

št. 16/2015 Izboljšanje zanesljivosti oskrbe z energijo s pomočjo razvoja notranjega energetskega trga: potrebnih je več prizadevanj

| — | št. 17/2015 Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate |
| --- | --- |

—

št. 17/2015 Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate

| — | št. 18/2015 Finančna pomoč, zagotovljena državam v težavah |
| --- | --- |

—

št. 18/2015 Finančna pomoč, zagotovljena državam v težavah

| — | št. 19/2015 Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom |
| --- | --- |

—

št. 19/2015 Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom

| — | št. 20/2015 Stroškovna učinkovitost podpore EU za razvoj podeželja za neproduktivne naložbe v kmetijstvu |
| --- | --- |

—

št. 20/2015 Stroškovna učinkovitost podpore EU za razvoj podeželja za neproduktivne naložbe v kmetijstvu

| — | št. 21/2015 Pregled tveganj za delovanje EU na področju razvoja in sodelovanja, ki so povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate |
| --- | --- |

—

št. 21/2015 Pregled tveganj za delovanje EU na področju razvoja in sodelovanja, ki so povezana s pristopom, usmerjenim v rezultate

| — | št. 22/2015 Nadzor EU nad bonitetnimi agencijami – dobro uveljavljen, vendar še ne povsem uspešen |
| --- | --- |

—

št. 22/2015 Nadzor EU nad bonitetnimi agencijami – dobro uveljavljen, vendar še ne povsem uspešen

| — | št. 23/2015 Kakovost vode v Podonavju: izvajanje okvirne direktive o vodah napreduje, vendar ostaja še veliko dela |
| --- | --- |

—

št. 23/2015 Kakovost vode v Podonavju: izvajanje okvirne direktive o vodah napreduje, vendar ostaja še veliko dela

| — | št. 24/2015 Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov |
| --- | --- |

—

št. 24/2015 Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov

| — | št. 25/2015 Podpora EU za podeželsko infrastrukturo: potencialne možnosti za doseganje bistveno večje stroškovne učinkovitosti |
| --- | --- |

—

št. 25/2015 Podpora EU za podeželsko infrastrukturo: potencialne možnosti za doseganje bistveno večje stroškovne učinkovitosti

PRILOGA 3.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA VPRAŠANJA SMOTRNOSTI POSLOVANJA

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Priporočilo 1:

  po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija pri naslednji reviziji finančne uredbe racionalizira svoj okvir poročanja o smotrnosti poslovanja. | | | | X | | | Komisija poudarja, da pregled še poteka. |
| Priporočilo 2:

  po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija zagotovi, da bo finančno poročilo Unije vsebovalo povzetek, v katerem bodo zbrane vse razpoložljive informacije o napredku pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, da bodo bralci dobili jasen pregled dosežkov. | | | X | | | | Komisija si nenehno prizadeva izboljšati svoje poročanje o napredku k ciljnim vrednostim Evrope 2020 v letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju kot tudi v okviru evropskega semestra. |
| Priporočilo 3:

  po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija še naprej razvije svoj sistem za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje, tako da bi ji omogočil prevzemanje odgovornosti za dobro finančno poslovodenje in prispevek proračuna EU k dosežkom politik v letnih izjavah generalnih direktorjev o zanesljivosti. | | | | X | | | Komisija tega priporočila ni sprejela. |
| 2012 | Priporočilo 1:

  Komisija in zakonodajalec naj zagotovita osredotočenost na smotrnost poslovanja v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020). Zato je treba v uredbah za posamezne sektorje ali drugače obvezujoče določiti omejeno število dovolj specifičnih ciljev z relevantnimi kazalniki, pričakovanimi rezultati in učinki. | | | X | | | | Komisija meni, da je osredotočenost na smotrnost poslovanja bistveno okrepljena v zakonodajnem okviru za obdobje 2014–2020. |
| Priporočilo 2:

  Komisija naj zagotovi jasno povezavo med dejavnostmi in zastavljenimi cilji generalnih direktoratov. Pri opredeljevanju teh ciljev naj vsak generalni direktorat upošteva relevanten način upravljanja, če je ustrezno, ter svojo vlogo in odgovornosti. | | | | X | | | Komisija tega priporočila ni sprejela. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Priporočilo 1:

po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija pri naslednji reviziji finančne uredbe racionalizira svoj okvir poročanja o smotrnosti poslovanja.

X

Komisija poudarja, da pregled še poteka.

Priporočilo 2:

po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija zagotovi, da bo finančno poročilo Unije vsebovalo povzetek, v katerem bodo zbrane vse razpoložljive informacije o napredku pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, da bodo bralci dobili jasen pregled dosežkov.

X

Komisija si nenehno prizadeva izboljšati svoje poročanje o napredku k ciljnim vrednostim Evrope 2020 v letnem poročilu o upravljanju in izvrševanju kot tudi v okviru evropskega semestra.

Priporočilo 3:

po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2013 Sodišče priporoča, naj Komisija še naprej razvije svoj sistem za upravljanje smotrnosti poslovanja in poročanje, tako da bi ji omogočil prevzemanje odgovornosti za dobro finančno poslovodenje in prispevek proračuna EU k dosežkom politik v letnih izjavah generalnih direktorjev o zanesljivosti.

X

Komisija tega priporočila ni sprejela.

2012

Priporočilo 1:

Komisija in zakonodajalec naj zagotovita osredotočenost na smotrnost poslovanja v prihodnjem programskem obdobju (2014–2020). Zato je treba v uredbah za posamezne sektorje ali drugače obvezujoče določiti omejeno število dovolj specifičnih ciljev z relevantnimi kazalniki, pričakovanimi rezultati in učinki.

X

Komisija meni, da je osredotočenost na smotrnost poslovanja bistveno okrepljena v zakonodajnem okviru za obdobje 2014–2020.

Priporočilo 2:

Komisija naj zagotovi jasno povezavo med dejavnostmi in zastavljenimi cilji generalnih direktoratov. Pri opredeljevanju teh ciljev naj vsak generalni direktorat upošteva relevanten način upravljanja, če je ustrezno, ter svojo vlogo in odgovornosti.

X

Komisija tega priporočila ni sprejela.

---

POGLAVJE 4

Prihodki

KAZALO

| Uvod | 4.1–4.5 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja prihodki | 4.2–4.4 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 4.5 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 4.6 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole | 4.7–4.21 |
| --- | --- |

| Saldi in prilagoditve BND in DDV odražajo posodobitve podatkov držav članic o BND in DDV ter njihovo obravnavanje pridržkov | 4.8 |
| --- | --- |

| Komisija je umaknila veliko število pridržkov v zvezi z BND | 4.9–4.12 |
| --- | --- |

| Število pridržkov v zvezi z lastnimi sredstvi iz naslova DDV se je zmanjšalo | 4.13 |
| --- | --- |

| Države članice bi lahko še izboljšale svoje upravljanje tradicionalnih lastnih sredstev | 4.14–4.19 |
| --- | --- |

| Izračuni prispevkov za EGP/EFTA in popravnih mehanizmov so vsebovali manjše napake | 4.20 |
| --- | --- |

| Letni poročili o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno | 4.21 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 4.22–4.24 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 4.22 |
| --- | --- |

| Priporočila | 4.23–4.24 |
| --- | --- |

| Priloga 4.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za prihodke |
| --- | --- |

Priloga 4.1 –

| Priloga 4.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za prihodke |
| --- | --- |

Priloga 4.2 –

| Priloga 4.3 – | Število neodpravljenih pridržkov v zvezi z BND, pridržkov v zvezi z DDV ter odprtih vprašanj v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi po državah članicah na dan 31. decembra 2015 |
| --- | --- |

Priloga 4.3 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 4.1 | V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi s prihodki, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne informacije o prihodkih v letu 2015 so v 
  sliki 4.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

4.1

V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi s prihodki, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne informacije o prihodkih v letu 2015 so v 
  sliki 4.1
  .

Slika 4.1 –   Prihodki – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis področja prihodki

| 4.2 | Večina prihodkov izvira iz lastnih sredstev (90 %) (1), to so prispevki držav članic (2), ki se delijo na tri vrste: |
| --- | --- |

4.2

Večina prihodkov izvira iz lastnih sredstev (90 %) (1), to so prispevki držav članic (2), ki se delijo na tri vrste:

| — | lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) (64 % prihodkov) so prispevki, odmerjeni po enotnih stopnjah na BND držav članic. Izračun prispevkov držav članic temelji na napovedih podatkov o BND (3). Po upoštevanju vseh drugih virov prihodkov se za uravnoteženje proračuna EU uporabijo lastna sredstva iz naslova BND (4). Glavni tveganji sta, da s tem povezani statistični podatki niso zbrani v skladu s pravili EU in da jih Komisija pri izračunu prispevkov držav članic vključno s saldi in prilagoditvami ne obdela v skladu s temi pravili. Obstaja tudi tveganje, da se pri pregledih podatkov držav članic o BND, ki jih izvaja Komisija, ne odkrije morebitnega neupoštevanja pravil EU, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) (64 % prihodkov) so prispevki, odmerjeni po enotnih stopnjah na BND držav članic. Izračun prispevkov držav članic temelji na napovedih podatkov o BND (3). Po upoštevanju vseh drugih virov prihodkov se za uravnoteženje proračuna EU uporabijo lastna sredstva iz naslova BND (4). Glavni tveganji sta, da s tem povezani statistični podatki niso zbrani v skladu s pravili EU in da jih Komisija pri izračunu prispevkov držav članic vključno s saldi in prilagoditvami ne obdela v skladu s temi pravili. Obstaja tudi tveganje, da se pri pregledih podatkov držav članic o BND, ki jih izvaja Komisija, ne odkrije morebitnega neupoštevanja pravil EU,

| — | lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) (13 %) se odmerijo po enotnih stopnjah od teoretično usklajenih osnov za odmero DDV držav članic. Glavna tveganja so povezana s popolnostjo in točnostjo informacij, ki jih zagotovijo države članice, točnostjo izračunov dolgovanih prispevkov, ki jih opravi Komisija, ter pravočasnostjo plačil držav članic, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) (13 %) se odmerijo po enotnih stopnjah od teoretično usklajenih osnov za odmero DDV držav članic. Glavna tveganja so povezana s popolnostjo in točnostjo informacij, ki jih zagotovijo države članice, točnostjo izračunov dolgovanih prispevkov, ki jih opravi Komisija, ter pravočasnostjo plačil držav članic,

| — | tradicionalna lastna sredstva (13 %) so carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor. Ugotavljajo in zbirajo jih države članice. Tri četrtine se plačajo v proračun EU, preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Glavna tveganja pri tradicionalnih lastnih sredstvih so povezana s popolnostjo, točnostjo in pravočasnostjo dajatev, ki se dajo na voljo EU. |
| --- | --- |

—

tradicionalna lastna sredstva (13 %) so carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor. Ugotavljajo in zbirajo jih države članice. Tri četrtine se plačajo v proračun EU, preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Glavna tveganja pri tradicionalnih lastnih sredstvih so povezana s popolnostjo, točnostjo in pravočasnostjo dajatev, ki se dajo na voljo EU.

| 4.3 | Glavna tveganja pri drugih prihodkih zajemajo to, kako Komisija upravlja globe, napake pri izračunavanju prispevkov, ki se nanašajo na sporazume EU in druge sporazume, in popravne mehanizme za proračunska neravnovesja. |
| --- | --- |

4.3

Glavna tveganja pri drugih prihodkih zajemajo to, kako Komisija upravlja globe, napake pri izračunavanju prispevkov, ki se nanašajo na sporazume EU in druge sporazume, in popravne mehanizme za proračunska neravnovesja.

| 4.4 | Svet je 26. maja 2014 uradno odobril nov zakonodajni sveženj o lastnih sredstvih. Ko ga bodo ratificirale države članice, bo začel veljati retroaktivno od 1. januarja 2014. Sodišče bo nadalje spremljalo proces ratifikacije in naknadni izračun retroaktivnega učinka (5). |
| --- | --- |

4.4

Svet je 26. maja 2014 uradno odobril nov zakonodajni sveženj o lastnih sredstvih. Ko ga bodo ratificirale države članice, bo začel veljati retroaktivno od 1. januarja 2014. Sodišče bo nadalje spremljalo proces ratifikacije in naknadni izračun retroaktivnega učinka (5).

Obseg revizije in revizijski pristop

| 4.5 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi pristopa in metodologije Sodišča. Pri revidiranju področja prihodkov je treba upoštevati naslednje točke:






  (a) | preučeni so bili:






  (i) | sistemi Komisije za zagotavljanje, da so podatki držav članic o BND ustrezni kot podlaga za namene lastnih sredstev (tudi za umik pridržkov), in sistemi Komisije za izračun in zbiranje prispevkov lastnih sredstev iz naslova BND (6), pa tudi saldov BND; |
| --- | --- | --- | --- |

4.5

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi pristopa in metodologije Sodišča. Pri revidiranju področja prihodkov je treba upoštevati naslednje točke:

(a)

preučeni so bili:

(i)

sistemi Komisije za zagotavljanje, da so podatki držav članic o BND ustrezni kot podlaga za namene lastnih sredstev (tudi za umik pridržkov), in sistemi Komisije za izračun in zbiranje prispevkov lastnih sredstev iz naslova BND (6), pa tudi saldov BND;

| (ii) | sistemi Komisije za zagotavljanje, da so lastna sredstva iz naslova DDV in saldi DDV pravilno izračunani in zbrani (7); |
| --- | --- |

(ii)

sistemi Komisije za zagotavljanje, da so lastna sredstva iz naslova DDV in saldi DDV pravilno izračunani in zbrani (7);

| (iii) | sistemi Komisije za tradicionalna lastna sredstva, vključno z njenim spremljanjem revizij po carinjenju, ki jih izvajajo države članice; |
| --- | --- |

(iii)

sistemi Komisije za tradicionalna lastna sredstva, vključno z njenim spremljanjem revizij po carinjenju, ki jih izvajajo države članice;

| (iv) | računovodski sistemi za tradicionalna lastna sredstva (8) v treh izbranih državah članicah (Francija, Italija in Litva) (9) in pregled njihovih sistemov za revizije po carinjenju; |
| --- | --- |

(iv)

računovodski sistemi za tradicionalna lastna sredstva (8) v treh izbranih državah članicah (Francija, Italija in Litva) (9) in pregled njihovih sistemov za revizije po carinjenju;

| (v) | to, kako Komisija upravlja globe in kazni v okviru naslova 7 proračuna EU; |
| --- | --- |

(v)

to, kako Komisija upravlja globe in kazni v okviru naslova 7 proračuna EU;

| (vi) | izračun prispevkov za Evropski gospodarski prostor (EGP)/Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA), ki ga izvede Komisija; |
| --- | --- |

(vi)

izračun prispevkov za Evropski gospodarski prostor (EGP)/Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA), ki ga izvede Komisija;

| (vii) | izračun popravnih mehanizmov, ki ga izvede Komisija (10); |
| --- | --- |

(vii)

izračun popravnih mehanizmov, ki ga izvede Komisija (10);

| (b) | Sodišče je preučilo vzorec 55 nalogov za izterjavo, ki jih je izdala Komisija (11). Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vire prihodkov; |
| --- | --- |

(b)

Sodišče je preučilo vzorec 55 nalogov za izterjavo, ki jih je izdala Komisija (11). Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vire prihodkov;

| (c) | Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih Generalnega direktorata za proračun (GD za proračun) in Eurostata. |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih Generalnega direktorata za proračun (GD za proračun) in Eurostata.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 4.6 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 4.1
  . Na nobeno od 55 transakcij, ki jih je preučilo Sodišče, niso vplivale napake.






  — | Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic na podlagi podatkov o DDV in BND, ki jih je opravila Komisija, ali plačilih držav članic. |
| --- | --- | --- |

4.6

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 4.1
  . Na nobeno od 55 transakcij, ki jih je preučilo Sodišče, niso vplivale napake.

—

Sodišče ni pri reviziji odkrilo nobenih napak v izračunih prispevkov držav članic na podlagi podatkov o DDV in BND, ki jih je opravila Komisija, ali plačilih držav članic.

| — | Sodišče je ugotovilo, da nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija, odražajo izkaze tradicionalnih lastnih sredstev, ki so jih poslale države članice. |
| --- | --- |

—

Sodišče je ugotovilo, da nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija, odražajo izkaze tradicionalnih lastnih sredstev, ki so jih poslale države članice.

| — | Sodišče ni odkrilo napak v izračunih ali plačilih za transakcije, povezane z drugimi prihodki. |
| --- | --- |

—

Sodišče ni odkrilo napak v izračunih ali plačilih za transakcije, povezane z drugimi prihodki.

PREUČITEV LETNIH POROČIL O DEJAVNOSTIH IN DRUGIH ELEMENTOV SISTEMOV NOTRANJE KONTROLE

| 4.7 | Kot je obrazloženo v odstavku 4.5, je Sodišče preučilo izbrane sisteme. V tem oddelku so navedena podrobna opažanja, ki ne pomenijo pridržka k mnenju Sodišča o prihodkih, temveč so podlaga za priporočila za nadaljnje izboljšanje izračuna in zbiranja prihodkov. |
| --- | --- |

4.7

Kot je obrazloženo v odstavku 4.5, je Sodišče preučilo izbrane sisteme. V tem oddelku so navedena podrobna opažanja, ki ne pomenijo pridržka k mnenju Sodišča o prihodkih, temveč so podlaga za priporočila za nadaljnje izboljšanje izračuna in zbiranja prihodkov.

Saldi in prilagoditve BND in DDV odražajo posodobitve podatkov držav članic o BND in DDV ter njihovo obravnavanje pridržkov

| 4.8 | Države članice morajo vsako leto zagotoviti posodobljene podatke o BND in DDV za leta, pri katerih še vedno lahko pride do sprememb (štiri leta), ali obravnavati točke, za katere velja pridržek (12). Komisija te informacije uporabi za ponovni izračun prispevkov držav članic na osnovi BND in DDV za pretekla leta (t. i. saldi in prilagoditve DDV in BND). Velik del bistvenih popravkov prispevkov držav članic, izračunanih leta 2014 (9 813  milijonov EUR) je povezan z obravnavo pridržkov v zvezi z BND (13), zaradi česar je Komisija v letu 2015 večino teh pridržkov umaknila. |
| --- | --- |

4.8

Države članice morajo vsako leto zagotoviti posodobljene podatke o BND in DDV za leta, pri katerih še vedno lahko pride do sprememb (štiri leta), ali obravnavati točke, za katere velja pridržek (12). Komisija te informacije uporabi za ponovni izračun prispevkov držav članic na osnovi BND in DDV za pretekla leta (t. i. saldi in prilagoditve DDV in BND). Velik del bistvenih popravkov prispevkov držav članic, izračunanih leta 2014 (9 813  milijonov EUR) je povezan z obravnavo pridržkov v zvezi z BND (13), zaradi česar je Komisija v letu 2015 večino teh pridržkov umaknila.

Komisija je umaknila veliko število pridržkov v zvezi z BND

| 4.9 | Pridržki v zvezi z BND so lahko splošni ali posebni. Splošni pridržki zajemajo vse elemente sestave BND, posebni pa ločene elemente BND in se lahko nanašajo na specifične transakcije (14), lahko so horizontalni posebni pridržki (15), lahko pa se nanašajo na specifične procese (16).
  Slika 4.2
  prikazuje spreminjanje števila pridržkov, veljavnih ob koncu leta. Vsebuje tudi informacije v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi in DDV, ki so obravnavane v nadaljevanju poglavja. Podrobne informacije o položaju ob koncu leta 2015 po državah članicah so v 
  Prilogi 4.3
  . |
| --- | --- |

4.9

Pridržki v zvezi z BND so lahko splošni ali posebni. Splošni pridržki zajemajo vse elemente sestave BND, posebni pa ločene elemente BND in se lahko nanašajo na specifične transakcije (14), lahko so horizontalni posebni pridržki (15), lahko pa se nanašajo na specifične procese (16).
  Slika 4.2
  prikazuje spreminjanje števila pridržkov, veljavnih ob koncu leta. Vsebuje tudi informacije v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi in DDV, ki so obravnavane v nadaljevanju poglavja. Podrobne informacije o položaju ob koncu leta 2015 po državah članicah so v 
  Prilogi 4.3
  .

Slika 4.2 –   Spreminjanje števila pridržkov v zvezi z BND, pridržkov v zvezi z DDV ter odprtih vprašanj v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi ob koncu leta

Image

Pridržki v zvezi z BND, ki se nanašajo na specifične procese (glej odstavek 4.11), in splošni pridržki v zvezi z BND (glej odstavek 4.12) niso vključeni v skupni BND.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Število veljavnih pridržkov, ki se nanašajo na specifične transakcije, in horizontalnih posebnih pridržkov se je znatno zmanjšalo

| 4.10 | V letu 2015 je Komisija umaknila 184 pridržkov (67 pridržkov, ki so se nanašali na specifične transakcije, in 117 horizontalnih posebnih pridržkov), vključno z dolgo neodpravljenim specifičnim pridržkom v zvezi z BNP za Grčijo, ki se je nanašal na specifično transakcijo in je zajemal obdobje 1995–2001 (17). Sodišče v vzorcu umaknjenih pridržkov, ki ga je analiziralo, ni odkrilo resnih napak. Ob koncu leta 2015 je veljalo 55 pridržkov, ki so zajemali ločene elemente sestave držav članic (glej
  sliko 4.2
  ), od tega se jih je 39 nanašalo na specifične transakcije, 16 pa je bilo horizontalnih specifičnih pridržkov. |
| --- | --- |

4.10

V letu 2015 je Komisija umaknila 184 pridržkov (67 pridržkov, ki so se nanašali na specifične transakcije, in 117 horizontalnih posebnih pridržkov), vključno z dolgo neodpravljenim specifičnim pridržkom v zvezi z BNP za Grčijo, ki se je nanašal na specifično transakcijo in je zajemal obdobje 1995–2001 (17). Sodišče v vzorcu umaknjenih pridržkov, ki ga je analiziralo, ni odkrilo resnih napak. Ob koncu leta 2015 je veljalo 55 pridržkov, ki so zajemali ločene elemente sestave držav članic (glej
  sliko 4.2
  ), od tega se jih je 39 nanašalo na specifične transakcije, 16 pa je bilo horizontalnih specifičnih pridržkov.

| 4.10 | Komisija daje veliko prednost preverjanju BND in umiku pridržkov. Zato je BND enoto v Eurostatu v prvi polovici leta 2015 okrepila z začasno prerazporeditvijo osebja. Posledično se je število osebja do konca leta skoraj podvojilo.

  Število neodpravljenih pridržkov je bilo v začetku leta 2016 dodatno zmanjšano. |
| --- | --- |

4.10

Število neodpravljenih pridržkov je bilo v začetku leta 2016 dodatno zmanjšano.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Veljavnost pridržkov, ki se nanašajo na specifične procese, je bila podaljšana

| 4.11 | Komisija je podaljšala veljavnost 27 pridržkov, ki se nanašajo na specifične procese, v zvezi s sestavo BND držav članic v letu 2010, da bi bilo zajeto leto 2011. To so bili edini pridržki, uvedeni leta 2015. Uvedeni so bili zato, da bi Komisija lahko pregledala (18) podatke, ki so bili pripravljeni z uporabo Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (ESR 2010) (19). |
| --- | --- |

4.11

Komisija je podaljšala veljavnost 27 pridržkov, ki se nanašajo na specifične procese, v zvezi s sestavo BND držav članic v letu 2010, da bi bilo zajeto leto 2011. To so bili edini pridržki, uvedeni leta 2015. Uvedeni so bili zato, da bi Komisija lahko pregledala (18) podatke, ki so bili pripravljeni z uporabo Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (ESR 2010) (19).

Še vedno veljata splošna pridržka v zvezi z grškimi podatki o BND za leti 2008 in 2009

| 4.12 | Edina splošna pridržka, ki sta bila veljavna ob koncu leta 2015, sta se nanašala na grške podatke o BND za leti 2008 in 2009. Čeprav je prišlo do napredka pri njuni obravnavi, nista bila umaknjena. V letu 2015 je Komisija še naprej skrbno spremljala težave v zvezi s sestavo nacionalnih računov Grčije in ohranila program tehnične pomoči, ki je bil vzpostavljen leta 2014 in katerega cilj je ustanovitev neodvisnega in okrepljenega nacionalnega statističnega organa. S temi prizadevanji se izboljšuje zanesljivost grških podatkov o BND. To je pomembno, saj lahko kakovost podatkov vpliva na prispevke za lastna sredstva iz naslova BND vseh posameznih držav članic (glej opombo 4). |
| --- | --- |

4.12

Edina splošna pridržka, ki sta bila veljavna ob koncu leta 2015, sta se nanašala na grške podatke o BND za leti 2008 in 2009. Čeprav je prišlo do napredka pri njuni obravnavi, nista bila umaknjena. V letu 2015 je Komisija še naprej skrbno spremljala težave v zvezi s sestavo nacionalnih računov Grčije in ohranila program tehnične pomoči, ki je bil vzpostavljen leta 2014 in katerega cilj je ustanovitev neodvisnega in okrepljenega nacionalnega statističnega organa. S temi prizadevanji se izboljšuje zanesljivost grških podatkov o BND. To je pomembno, saj lahko kakovost podatkov vpliva na prispevke za lastna sredstva iz naslova BND vseh posameznih držav članic (glej opombo 4).

Število pridržkov v zvezi z lastnimi sredstvi iz naslova DDV se je zmanjšalo

| 4.13 | Ob koncu leta je bilo veljavnih 85 pridržkov (v primerjavi s 101 pridržkom leta 2014) (glej
  sliko 4.2
  ), od tega jih je 69 uvedla Komisija, 16 pa države članice. Od 69 pridržkov, ki jih je uvedla Komisija, se jih je 15 nanašalo na kršitve direktive o DDV (20) (kot je dovoljevanje izjem za proizvode ali dejavnosti, ki ne bi smeli spadati med izjeme). Število dolgo neodpravljenih pridržkov (21), ki jih je uvedla Komisija, se je z deset zmanjšalo na šest. |
| --- | --- |

4.13

Ob koncu leta je bilo veljavnih 85 pridržkov (v primerjavi s 101 pridržkom leta 2014) (glej
  sliko 4.2
  ), od tega jih je 69 uvedla Komisija, 16 pa države članice. Od 69 pridržkov, ki jih je uvedla Komisija, se jih je 15 nanašalo na kršitve direktive o DDV (20) (kot je dovoljevanje izjem za proizvode ali dejavnosti, ki ne bi smeli spadati med izjeme). Število dolgo neodpravljenih pridržkov (21), ki jih je uvedla Komisija, se je z deset zmanjšalo na šest.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Države članice bi lahko še izboljšale svoje upravljanje tradicionalnih lastnih sredstev

Revizije po carinjenju so pomembno orodje za zaščito finančnih interesov EU, ...

| 4.14 | Carinski organi lahko pregledajo poslovne dokumente in podatke v zvezi z blagom po njegovem uvozu in sprostitvi v prosti promet v EU (22). Ti pregledi, ki vključujejo revizije po carinjenju (23), se imenujejo kontrole po carinjenju. Temeljiti morajo na analizah tveganj, pri katerih se uporabljajo merila, razvita na nacionalni ravni, na ravni EU in, če je primerno, na mednarodni ravni (24). |
| --- | --- |

4.14

Carinski organi lahko pregledajo poslovne dokumente in podatke v zvezi z blagom po njegovem uvozu in sprostitvi v prosti promet v EU (22). Ti pregledi, ki vključujejo revizije po carinjenju (23), se imenujejo kontrole po carinjenju. Temeljiti morajo na analizah tveganj, pri katerih se uporabljajo merila, razvita na nacionalni ravni, na ravni EU in, če je primerno, na mednarodni ravni (24).

| 4.14 | Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami v skladu s strategijo in akcijskim načrtom Komisije za obvladovanje tveganj na carinskem področju, da bi zagotovili učinkovite kontrole (vključno s kontrolami po carinjenju), ki temeljijo na oceni tveganja, predvsem z nadaljnjim razvojem skupnih meril in standardov glede tveganja na ravni EU v zvezi s finančnimi tveganji. |
| --- | --- |

4.14

... vendar to, da še vedno niso usklajene, vpliva na rezultate

| 4.15 | Kot je Sodišče že poročalo v letnih poročilih za pretekla leta (25), so bile odkrite slabosti pri identifikaciji, izboru in inšpekcijskem pregledu uvoznikov, ki so jih revidirale države članice. V Italiji, na primer, izbor revizij po carinjenju običajno temelji na značilnostih posameznih transakcij in ne na profilu družbe, kot je priporočeno v navodilih Komisije za carinsko revizijo. |
| --- | --- |

4.15

Kot je Sodišče že poročalo v letnih poročilih za pretekla leta (25), so bile odkrite slabosti pri identifikaciji, izboru in inšpekcijskem pregledu uvoznikov, ki so jih revidirale države članice. V Italiji, na primer, izbor revizij po carinjenju običajno temelji na značilnostih posameznih transakcij in ne na profilu družbe, kot je priporočeno v navodilih Komisije za carinsko revizijo.

| 4.15 | Komisija v svojih inšpekcijskih pregledih redno preučuje kontrole po carinjenju, vključno z revizijami, ki jih izvajajo države članice, in slednje spodbuja, da pri opravljanju teh kontrol/revizij uporabljajo navodila za carinske revizije. Ugotovitve bo spremljala med svojim rednim nadaljnjim ukrepanjem na podlagi ugotovitev revizij, ki jih je opravilo Sodišče, in ugotovitev lastnih inšpekcijskih pregledov.

  Glej odgovor Komisije na odstavek 4.14. |
| --- | --- |

4.15

Glej odgovor Komisije na odstavek 4.14.

| 4.16 | Kakovost, obseg in rezultati revizij po carinjenju v treh državah članicah, ki jih je obiskalo Sodišče, so se bistveno razlikovali. Poseben primer je Francija, kjer je pri revizijah po carinjenju dolžnika mogoče obvestiti o dolgu tudi po preteku obdobja treh let od njegovega nastanka. Ta pristop se razlikuje od pristopov v drugih državah članicah, saj so revizije v skladu s francosko zakonodajo vedno povezane s preprečevanjem in preganjanjem kršitev carinske zakonodaje, zato se lahko zaradi revizijskih ugotovitev uvede kazenski postopek. Zato francoski organi pri revizijah po carinjenju prekinejo triletno obdobje zastaranja (26). |
| --- | --- |

4.16

Kakovost, obseg in rezultati revizij po carinjenju v treh državah članicah, ki jih je obiskalo Sodišče, so se bistveno razlikovali. Poseben primer je Francija, kjer je pri revizijah po carinjenju dolžnika mogoče obvestiti o dolgu tudi po preteku obdobja treh let od njegovega nastanka. Ta pristop se razlikuje od pristopov v drugih državah članicah, saj so revizije v skladu s francosko zakonodajo vedno povezane s preprečevanjem in preganjanjem kršitev carinske zakonodaje, zato se lahko zaradi revizijskih ugotovitev uvede kazenski postopek. Zato francoski organi pri revizijah po carinjenju prekinejo triletno obdobje zastaranja (26).

| 4.16 | Čeprav lahko obstajajo sprejemljivi razlogi za razlike v obsegu in rezultatih revizij po carinjenju, opravljenih v različnih državah članicah, bo Komisija pri svojih inšpekcijskih pregledih v državah članicah še naprej preučevala vprašanja, na katera je opozorilo Sodišče v zvezi z revizijami po carinjenju, ki jih opravijo nacionalni organi. Države članice imajo dostop do navodil za carinske revizije, katerih uporaba sicer ni obvezna, vendar bi jih morale uporabljati kot vodilo pri izvajanju kontrol po carinjenju, ki jih opravljajo. V skladu s carinsko zakonodajo EU se za obveščanje o carinskem dolgu uporablja triletni rok, razen kadar lahko zadeva privede do kazenskega postopka. Ugotavljanje, ali lahko zadeva privede do takega postopka, se med državami članicami razlikuje. Ko bo predlagana direktiva o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013) 884 final) sprejeta in se bo izvajala, naj bi obravnavala vprašanje sistematične uporabe člena 221(4) carinskega zakonika Skupnosti in sedanjega člena 103(2) carinskega zakonika Unije s strani nekaterih držav članic. |
| --- | --- |

4.16

Nekatere države članice morajo še izboljšati svoje upravljanje računov A in B

| 4.17 | Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz ugotovljenih carinskih dajatev in prelevmanov na sladkor („računi A“) in četrtletni izkaz tistih ugotovljenih obveznosti, ki niso vključene vanj („računi B“) (27). |
| --- | --- |

4.17

Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz ugotovljenih carinskih dajatev in prelevmanov na sladkor („računi A“) in četrtletni izkaz tistih ugotovljenih obveznosti, ki niso vključene vanj („računi B“) (27).

| 4.18 | Komisija je odkrila pomanjkljivosti pri upravljanju računov B, ki ga izvajajo države članice, v 17 od 22 obiskanih držav članic. Kot v preteklih letih je tudi Sodišče odkrilo neučinkovitosti pri upravljanju računov B (28). Dobre prakse je ugotovilo v Litvi, čeprav izterjava dolga ni bila vedno uspešna (glej
  sliko 4.3
  ). V Italiji je treba obravnavati nekatere sistematične slabosti. Italijanski organi niso mogli potrditi, da so bili vsi zbrani zneski iz računa B vključeni v pravilen izkaz računa A. Komisija je podobne nedoslednosti med izkazi računov A in B odkrila pri dveh državah članicah (Belgiji in Franciji). Te pomanjkljivosti niso vplivale na zanesljivost celotnih zneskov, kot so bili razkriti v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.18

Komisija je odkrila pomanjkljivosti pri upravljanju računov B, ki ga izvajajo države članice, v 17 od 22 obiskanih držav članic. Kot v preteklih letih je tudi Sodišče odkrilo neučinkovitosti pri upravljanju računov B (28). Dobre prakse je ugotovilo v Litvi, čeprav izterjava dolga ni bila vedno uspešna (glej
  sliko 4.3
  ). V Italiji je treba obravnavati nekatere sistematične slabosti. Italijanski organi niso mogli potrditi, da so bili vsi zbrani zneski iz računa B vključeni v pravilen izkaz računa A. Komisija je podobne nedoslednosti med izkazi računov A in B odkrila pri dveh državah članicah (Belgiji in Franciji). Te pomanjkljivosti niso vplivale na zanesljivost celotnih zneskov, kot so bili razkriti v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije.

| 4.18 | Komisija pri vseh svojih inšpekcijskih pregledih v državah članicah sistematično preverja vodenje računa B, ko ugotovi pomanjkljivosti, pa države članice pozove, naj jih odpravijo. Na sestanku Svetovalnega odbora za lastna sredstva Skupnosti decembra 2015 so službe Komisije znova izpostavile problem glede usklajenosti računov A in B ter pozvale države članice, katerih izkazi računov A in B še naprej kažejo neskladnosti, da predložijo načrt za njihovo odpravo, ki vsebuje časovni načrt, v katerem bodo odpravljene, in da opravljajo rutinske preglede, da se prepreči ponovitev teh neskladnosti. |
| --- | --- |

4.18

Slika 4.3 – Ni uspešnega instrumenta za izterjavo dolga od družb, registriranih zunaj EU, ali državljanov držav, ki niso članice EU

Za izterjavo dolga od družb dolžnic, ki so registrirane zunaj EU, ali državljanov držav, ki niso članice EU, ni uspešnega instrumenta.

V šestih od 24 primerov v vzorcu iz Litve so bili dolžniki iz držav, ki niso članice EU: državljani Rusije, Belorusije ali Ukrajine ali družbe, registrirane v Turčiji ali na Britanskih Deviških otokih. Čeprav so litovski carinski organi izvedli vse možne postopke izterjave znotraj meja EU, v primerih, ki jih je analiziralo Sodišče, izterjava dolga ni bila uspešna.

Prav tako v štirih od 15 primerov odpisa dolga (29), ki jih je Sodišče izbralo za analizo v vseh državah članicah, organi niso mogli izterjati dolga, ker so bili dolžniki iz Švice, Ukrajine ali Rusije.

Slika 4.3 – Ni uspešnega instrumenta za izterjavo dolga od družb, registriranih zunaj EU, ali državljanov držav, ki niso članice EU

Komisija meni, da je carinski zakonik Unije, ki je začel veljati 1. maja 2016, zagotovil dodatne instrumente za zagotovitev izterjave dolgov v primerih, ki jih je preučilo Sodišče. Zakonik zlasti razširja področje uporabe obveznih jamstev ter določa neobvezna jamstva in imenovanje solidarno odgovornih carinskih zastopnikov s sedežem v EU.

Število odprtih vprašanj ostaja veliko

| 4.19 | Lahko se zgodi, da morajo nacionalni organi na podlagi inšpekcijskih pregledov, ki jih v državah članicah izvede Komisija, sprejeti ukrepe zaradi neupoštevanja carinskih predpisov EU. To so imenuje odprto vprašanje. Odprta vprašanja imajo lahko finančni učinek. Ob koncu leta 2015 je bilo odprtih skupaj 325 vprašanj (glej
  sliko 4.2
  ) (30). |
| --- | --- |

4.19

Lahko se zgodi, da morajo nacionalni organi na podlagi inšpekcijskih pregledov, ki jih v državah članicah izvede Komisija, sprejeti ukrepe zaradi neupoštevanja carinskih predpisov EU. To so imenuje odprto vprašanje. Odprta vprašanja imajo lahko finančni učinek. Ob koncu leta 2015 je bilo odprtih skupaj 325 vprašanj (glej
  sliko 4.2
  ) (30).

| 4.19 | Službe Komisije pravočasno in hitro spremljajo „odprta vprašanja“. Vprašanje zaprejo šele, ko se prepričajo, da so bili sprejeti ustrezni ukrepi za rešitev težave in ko so bila tradicionalna lastna sredstva, ki jih morajo prejeti, dana na voljo, skupaj z obrestmi, kjer je to potrebno. Vendar reševanje kompleksnih vprašanj (ki npr. zahtevajo spremembo nacionalne zakonodaje ali navodil, organizacijske spremembe ali spremembe IT v nacionalnih službah ali spremembe postopkov za ugotavljanje kršitev) zahteva svoj čas. Od 325 vprašanj, ki jih je Sodišče konec leta 2015 štelo za odprta, jih ima le 199 morebiten finančni vpliv. |
| --- | --- |

4.19

Izračuni prispevkov za EGP/EFTA in popravnih mehanizmov so vsebovali manjše napake

| 4.20 | Sodišče je odkrilo manjše napake na dveh področjih: |
| --- | --- |

4.20

Sodišče je odkrilo manjše napake na dveh področjih:

4.20

| (a) | pri izračunu prispevkov za EGP/EFTA, ki ga je opravila Komisija, in |
| --- | --- |

(a)

pri izračunu prispevkov za EGP/EFTA, ki ga je opravila Komisija, in

| (b) | pri izračunu popravnih mehanizmov, ki ga je opravila Komisija. |
| --- | --- |

(b)

pri izračunu popravnih mehanizmov, ki ga je opravila Komisija.

| (b) | Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje svojih pregledov in preprečevanje napak, ki jih je odkrilo Sodišče. Tako so bili na primer uvedeni novi kontrolni seznami, postopki za pripravo vnosov so bili izboljšani, dvojno preverjanje dokumentov pa dodatno okrepljeno, zlasti kar zadeva uporabljene vnose. Poleg tega je bil razvit natančnejši opis izračunov, ki zagotavlja boljše smernice za novo osebje. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje svojih pregledov in preprečevanje napak, ki jih je odkrilo Sodišče. Tako so bili na primer uvedeni novi kontrolni seznami, postopki za pripravo vnosov so bili izboljšani, dvojno preverjanje dokumentov pa dodatno okrepljeno, zlasti kar zadeva uporabljene vnose. Poleg tega je bil razvit natančnejši opis izračunov, ki zagotavlja boljše smernice za novo osebje.

Napake so bile posledica nepravilne formule za izračun in vnosov iz zastarelih podatkovnih zbirk. Te napake sicer niso pomembne (31), vendar kažejo na to, da je treba sisteme, ki se trenutno uporabljajo za izvedbo in pregled izračunov, izboljšati.

Letni poročili o dejavnostih zagotavljajo pošteno oceno

| 4.21 | Letni poročili o dejavnostih GD za proračun in Eurostata za leto 2015 pošteno ocenjujeta finančno poslovodenje v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij, ki se nanašajo na lastna sredstva in druge prihodke. Zagotovljene informacije potrjujejo opažanja in zaključke Sodišča. |
| --- | --- |

4.21

Letni poročili o dejavnostih GD za proračun in Eurostata za leto 2015 pošteno ocenjujeta finančno poslovodenje v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij, ki se nanašajo na lastna sredstva in druge prihodke. Zagotovljene informacije potrjujejo opažanja in zaključke Sodišča.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2015

| 4.22 | Splošni revizijski dokazi kažejo, da na prihodke ne vpliva pomembna stopnja napake. Na področju prihodkov Sodišče:






  — | ocenjuje preučene sisteme kot uspešne za lastna sredstva iz naslova BND in DDV, |
| --- | --- | --- |

4.22

Splošni revizijski dokazi kažejo, da na prihodke ne vpliva pomembna stopnja napake. Na področju prihodkov Sodišče:

—

ocenjuje preučene sisteme kot uspešne za lastna sredstva iz naslova BND in DDV,

| — | ocenjuje preučene sisteme kot na splošno uspešne za tradicionalna lastna sredstva. Ključne notranje kontrole v obiskanih državah članicah so ocenjene kot delno uspešne, |
| --- | --- |

—

ocenjuje preučene sisteme kot na splošno uspešne za tradicionalna lastna sredstva. Ključne notranje kontrole v obiskanih državah članicah so ocenjene kot delno uspešne,

| — | pri preizkušenih transakcijah ni ugotovilo napak. |
| --- | --- |

—

pri preizkušenih transakcijah ni ugotovilo napak.

Priporočila

| 4.23 | V 
  Prilogi 4.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili sedem priporočil. Štiri so bila izvedena v večini pogledov, tri pa v nekaterih. |
| --- | --- |

4.23

V 
  Prilogi 4.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili sedem priporočil. Štiri so bila izvedena v večini pogledov, tri pa v nekaterih.

| 4.24 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Komisiji priporoča: |
| --- | --- |

4.24

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Komisiji priporoča:

Tradicionalna lastna sredstva

| — | Priporočilo 1: naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da so gospodarski subjekti, kar zadeva triletni rok za obveščanje dolžnika o njegovem dolgu po reviziji po carinjenju, v vseh državah članicah podobno obravnavani, |
| --- | --- |

—

Priporočilo 1: naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da so gospodarski subjekti, kar zadeva triletni rok za obveščanje dolžnika o njegovem dolgu po reviziji po carinjenju, v vseh državah članicah podobno obravnavani,

Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija meni, da njen predlog direktive o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013) 884 final) obravnava opažanja Sodišča in da se pričakuje izboljšanje položaja, ko bo predlog sprejet in se bo uporabljal. Vendar je končni rezultat odvisen od odločitve zakonodajnega organa.

| — | Priporočilo 2: naj državam članicam zagotovi navodila, da bodo bolje upravljale postavke, evidentirane v računih B, |
| --- | --- |

—

Priporočilo 2: naj državam članicam zagotovi navodila, da bodo bolje upravljale postavke, evidentirane v računih B,

Komisija sprejema to priporočilo. Njene službe med inšpekcijskimi pregledi v državah članicah nacionalnim organom redno nudijo smernice o upravljanju računa B in spodbujajo najboljše prakse.

| — | Priporočilo 3: naj zagotovi, da države članice zbrane zneske iz računov B pravilno prijavijo in dajo na voljo, |
| --- | --- |

—

Priporočilo 3: naj zagotovi, da države članice zbrane zneske iz računov B pravilno prijavijo in dajo na voljo,

Komisija sprejema to priporočilo. Še naprej bo zagotavljala, da države članice izterjane zneske z računov B pravilno prijavijo in jih dajo na voljo.

| — | Priporočilo 4: naj v največji možni meri omogoči, da bodo države članice lahko izterjale carinske dolgove, kadar dolžniki nimajo sedeža v državi članici EU, |
| --- | --- |

—

Priporočilo 4: naj v največji možni meri omogoči, da bodo države članice lahko izterjale carinske dolgove, kadar dolžniki nimajo sedeža v državi članici EU,

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija bo pravočasno preučila in ocenila učinkovitost novega carinskega zakonika Unije pri obravnavanju vprašanj, ki jih je ugotovilo Sodišče.

Glej tudi odgovor Komisije na sliko 4.3.

Prispevki za EGP/EFTA in popravni mehanizmi

| — | Priporočilo 5: naj izboljša preglede izračunov prispevkov za EGP/EFTA in popravnih mehanizmov. |
| --- | --- |

—

Priporočilo 5: naj izboljša preglede izračunov prispevkov za EGP/EFTA in popravnih mehanizmov.

Komisija sprejema to priporočilo. Da bi izboljšala preverjanja, je že izboljšala in okrepila postopke in kontrolne sezname.

---

(1)  Veljavna zakonodaja je Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (sklep o virih lastnih sredstev) (UL L 163, 23.6.2007, str. 17) in Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014 (UL L 367, 23.12.2014, str. 14).

(2)  V sklepu o virih lastnih sredstev so bila določena znižanja, ki veljajo za prispevke iz naslova BND in DDV nekaterih držav članic za obdobje 2007–2013. Takoj ko bo ratificiran nov zakonodajni sveženj (glej odstavek 4.4), bodo nekatere države članice retroaktivno upravičene do znižanja za obdobje 2014–2020. Poleg tega je bil v sklepu o virih lastnih sredstev določen popravek glede proračunskih neravnovesij, ki je bil odobren eni državi članici. Ta popravek je še vedno veljal v letu 2015 in se bo nadaljeval tudi v skladu z novim zakonodajnim svežnjem.

(3)  O teh podatkih se na zasedanju Svetovalnega odbora za lastna sredstva dogovorijo Komisija in države članice.

(4)  Vsaka prijava prenizkega (ali previsokega) BND za neko državo članico, ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz naslova BND, povzroči povečanje (ali zmanjšanje) prispevkov drugih držav članic, dokler podatki o BND niso popravljeni.

(5)  Prispevki držav članic bodo ponovno izračunani ob upoštevanju naslednjega:

| — | znižana vpoklicna stopnja DDV v višini 0,15 % se bo uporabljala za tri države članice, |
| --- | --- |

—

znižana vpoklicna stopnja DDV v višini 0,15 % se bo uporabljala za tri države članice,

| — | sistem pavšalnega zmanjševanja vplačil lastnih sredstev iz naslova BND se bo uporabljal za štiri države članice, |
| --- | --- |

—

sistem pavšalnega zmanjševanja vplačil lastnih sredstev iz naslova BND se bo uporabljal za štiri države članice,

| — | stopnja zadržanega zneska zbranih tradicionalnih lastnih sredstev bo znižana na 20 % (s sedanjih 25 %), |
| --- | --- |

—

stopnja zadržanega zneska zbranih tradicionalnih lastnih sredstev bo znižana na 20 % (s sedanjih 25 %),

| — | za namene lastnih sredstev se bo BND izračunaval na podlagi ESR 2010 (prej ERS 95). |
| --- | --- |

—

za namene lastnih sredstev se bo BND izračunaval na podlagi ESR 2010 (prej ERS 95).

(6)  Izhodišče te revizije so bile dogovorjene napovedi podatkov o BND. Sodišče ne more presojati kakovosti podatkov, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice.

(7)  Izhodišče Sodišča so bile usklajene osnove za odmero DDV, ki so jih pripravile države članice. Pri reviziji niso bili neposredno preizkušeni statistični in drugi podatki, ki so jih zagotovile države članice. Glej tudi Posebno poročilo št. 24/2015 – Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov (http://eca.europa.eu).

(8)  Izhodišče te revizije so bili podatki iz računovodskih sistemov za tradicionalna lastna sredstva obiskanih držav članic. Sodišče v revizijo ni moglo zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru.

(9)  Te tri države so bile izbrane zaradi precejšnje velikosti njihovega prispevka k tradicionalnim lastnim sredstvom in na podlagi načela rotacije.

(10)  Člen 4 Sklepa 2007/436/ES, Euratom.

(11)  Nalog za izterjavo je dokument, v katerem Komisija evidentira zneske, ki se ji dolgujejo.

(12)  Te podatke je mogoče spreminjati vsaj štiri leta, nato pa spremembe niso več dovoljene, razen če se uvedejo pridržki. Pridržek je sredstvo, ki omogoča, da se dvomljivi element v podatkih o BND in DDV, ki jih predložijo države članice, popravi tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let.

(13)  Glej odstavke 4.6 do 4.13 letnega poročila za leto 2014.

(14)  Ti pridržki zajemajo specifično transakcijo BND v državi članici.

(15)  Horizontalni pridržki zajemajo specifično transakcijo v vseh državah članicah.

(16)  Ti pridržki se uporabljajo, kadar gre za specifično fazo procesa, glej odstavek 4.11.

(17)  Bruto nacionalni proizvod (BNP) je bil agregat nacionalnih računov, ki se je uporabljal do leta 2001.

(18)  Ta pregled mora temeljiti na opisih metodologije BND. Opis metodologije države članice je podrobna razlaga virov in metod, uporabljenih za oceno njenega BND. Je osnova za oceno kakovosti in izčrpnosti podatkov o BND, ki jo opravi Eurostat, v okviru BND za namene lastnih sredstev.

(19)  ESR 2010 je najnovejši mednarodno združljiv računovodski okvir EU, ki se uporablja za sistematičen in podroben opis gospodarstva. Uveden je bil septembra 2014.

(20)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

(21)  Sodišče kot dolgo neodpravljene pridržke opredeljuje tiste, ki so bili uvedeni pred najmanj desetimi leti, torej pridržke, ki konec leta 2015 še vedno veljajo in se nanašajo na leto 2006 in leta pred tem.

(22)  Člen 78 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(23)  „Metoda naknadne revizije je metoda kontrole gospodarskih zavezancev s preverjanjem njihovih poslovnih knjig, evidenc in sistemov.“Vir: Navodila za carinsko revizijo.

(24)  Člen 13(2) carinskega zakonika Skupnosti.

(25)  Glej odstavek 4.19 letnega poročila za leto 2014, odstavek 2.14 letnega poročila za leto 2013 in odstavek 2.31 letnega poročila za leto 2012.

(26)  V členu 221(4) carinskega zakonika Skupnosti je določeno: „Če je carinski dolg posledica dejanja, ki je bilo v trenutku, ko se je zgodilo, zavezano sprožitvi kazenskega postopka na sodišču, se lahko znesek, opredeljen z veljavnimi določbami, sporoči dolžniku po izteku triletnega roka iz odstavka 3.“

(27)  Če dajatve ali prelevmani še niso plačani in zanje ni bilo zagotovljeno jamstvo, oziroma jih krije jamstvo, vendar se izpodbijajo, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih knjižijo na te ločene račune.

(28)  Glej odstavek 4.22 letnega poročila za leto 2014, odstavek 2.16 letnega poročila za leto 2013 ter odstavka 2.32 in 2.33 letnega poročila za leto 2012.

(29)  Primeri, ki jih je Komisija odobrila na podlagi člena 17 Uredbe (EU, Euratom) št. 1150/2000, v skladu s katerim države članice Komisiji niso dolžne dati na razpolago zneskov v višini določenih pravic v primeru, če jih niso mogle izterjati. V teh štirih primerih odpisa dolga so zajeti neizterljivi zneski v skupni višini 11 milijonov EUR.

(30)  44 vprašanj je odprtih že več kot pet let. Najstarejša še odprta vprašanja so bila uvedena leta 2002 in zadevajo Nemčijo, Grčijo in Portugalsko.

(31)  Pri izračunu popravnega mehanizma je bil skupni znesek 5 635,2 milijona EUR previsok za 2,9 milijona EUR (manj kot 0,1 %), članice EGP/EFTA pa so skupaj plačale 425,8 milijona EUR, kar je bilo za 3,7 milijona EUR preveč (0,9 %).

PRILOGA 4.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PRIHODKE

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 55 | 55 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake | 0,0  % | |
| | Spodnja meja napake | 0,0  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

55

55

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

0,0  %

0,0  %

Zgornja meja napake

0,0  %

Spodnja meja napake

0,0  %

PRILOGA 4.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA PRIHODKE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Komisija naj spodbuja države članice, da bolje pojasnijo metodologije, ki jih uporabljajo za zbiranje podatkov na področju neopažene ekonomije, in spodbujajo usklajevanje med državami članicami na tem področju. | X | | | | | | |
| Komisija naj vzpostavi podroben akcijski načrt z jasnimi mejniki za obravnavanje težav pri sestavljanju nacionalnih računov v Grčiji in ga pozorno spremlja. | | X | | | | | Obstoječemu statističnemu akcijskemu načrtu za Grčijo JOSGAP bo v letu 2016 dodan poseben načrt za nacionalne račune. |
| Komisija naj določi minimalne standarde za analizo tveganj pri reviziji po carinjenju, vključno z uporabo informacij iz obstoječe zbirke podatkov o uvozu, da se državam članicam omogoči boljša ciljna usmerjenost na tvegane uvoznike. | | X | | | | | Komisija je to priporočilo sprejela. Nova različica navodil za carinske revizije (2014) določa kazalnike tveganja za revizijo po carinjenju. Načrtovane so spremembe obstoječe podatkovne zbirke za uvoz, vendar bo zbirka v celoti delovala šele leta 2018.


  Nadgradnja obstoječega nadzornega sistema Surveillance 2 v Surveillance 3 je odvisna od izvajanja carinskega zakonika Unije (carinski zakonik Unije – delegirani akt in izvedbeni akt) in poteka ob upoštevanju delovnega programa za carinski zakonik Unije (Izvedbeni sklep Komisije 2014/255/EU). |
| Komisija naj spodbuja države članice k uporabi obstoječih navodil in spremlja, kako države članice izvajajo revizije po carinjenju. | | | X | | | | Komisija je to priporočilo sprejela. V skladu z veljavnim pravnim okvirom so za izvajanje kontrol pristojne države članice. Poleg tega bo Komisija v okviru inšpekcijskih pregledov izvedenih carinskih kontrol države članice spodbudila, naj uporabljajo obstoječa navodila, v primeru ugotovljenih slabosti pri izvajanju revizij po carinjenju pa bo države članice pozvala k sprejetju popravnih ukrepov. Komisija spominja, da so bila revidirana navodila za carinske revizije odobrena marca 2014.


  Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvajala. Vendar se priporočilo nanaša tudi na stalen proces, ki ga Komisija še naprej izvaja.


  Tudi v prihodnosti bo države članice spodbujala k uporabi obstoječih navodil. |
| 2013 in 2012 | Komisija naj spodbuja države članice k pravilni uporabi računov A in B ter zagotavljanju, da so ti dokazljivo celoviti in točni (*). | | X | | | | | Komisija ga je upoštevala in ga bo še naprej. Med svojimi inšpekcijskimi pregledi bo še naprej preverjala uporabo računov A in B ter od držav članic zahtevala, da zagotovijo njihovo popolnost in točnost. |
| 2012 | Komisija naj pregleda svoj kontrolni okvir za preverjanje podatkov o BND, vključno z izvedbo strukturirane in formalizirane analize stroškov in koristi, poglobljenim preverjanjem pomembnih in tveganih sestavnih delov BND, omejitvijo uporabe splošnih pridržkov in določitvijo meril pomembnosti pri oblikovanju pridržkov. | | X | | | | | Komisija je aprila 2016 objavila svoje načrte za naslednji cikel preverjanja. Ti vključujejo podrobne ocene tveganja, analizo stroškov in koristi ter številna druga vprašanja, ki jih je Sodišče izpostavilo v zadnjih letih. Izboljšave glede upravljanja pridržkov in pomembnosti so bile že izvedene. |
| Komisija naj spodbuja države članice h krepitvi carinskega nadzora, da se lahko zbere čim večji znesek tradicionalnih lastnih sredstev. | | X | | | | | Komisija ga je upoštevala in ga bo še naprej. Med svojimi rednimi inšpekcijskimi pregledi tradicionalnih lastnih sredstev bo še naprej preverjala, ali so države članice vzpostavile ustrezne kontrolne okvire za zaščito finančnih interesov EU na področju tradicionalnih lastnih sredstev. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Komisija naj spodbuja države članice, da bolje pojasnijo metodologije, ki jih uporabljajo za zbiranje podatkov na področju neopažene ekonomije, in spodbujajo usklajevanje med državami članicami na tem področju.

X

Komisija naj vzpostavi podroben akcijski načrt z jasnimi mejniki za obravnavanje težav pri sestavljanju nacionalnih računov v Grčiji in ga pozorno spremlja.

X

Obstoječemu statističnemu akcijskemu načrtu za Grčijo JOSGAP bo v letu 2016 dodan poseben načrt za nacionalne račune.

Komisija naj določi minimalne standarde za analizo tveganj pri reviziji po carinjenju, vključno z uporabo informacij iz obstoječe zbirke podatkov o uvozu, da se državam članicam omogoči boljša ciljna usmerjenost na tvegane uvoznike.

X

Komisija je to priporočilo sprejela. Nova različica navodil za carinske revizije (2014) določa kazalnike tveganja za revizijo po carinjenju. Načrtovane so spremembe obstoječe podatkovne zbirke za uvoz, vendar bo zbirka v celoti delovala šele leta 2018.

Nadgradnja obstoječega nadzornega sistema Surveillance 2 v Surveillance 3 je odvisna od izvajanja carinskega zakonika Unije (carinski zakonik Unije – delegirani akt in izvedbeni akt) in poteka ob upoštevanju delovnega programa za carinski zakonik Unije (Izvedbeni sklep Komisije 2014/255/EU).

Komisija naj spodbuja države članice k uporabi obstoječih navodil in spremlja, kako države članice izvajajo revizije po carinjenju.

X

Komisija je to priporočilo sprejela. V skladu z veljavnim pravnim okvirom so za izvajanje kontrol pristojne države članice. Poleg tega bo Komisija v okviru inšpekcijskih pregledov izvedenih carinskih kontrol države članice spodbudila, naj uporabljajo obstoječa navodila, v primeru ugotovljenih slabosti pri izvajanju revizij po carinjenju pa bo države članice pozvala k sprejetju popravnih ukrepov. Komisija spominja, da so bila revidirana navodila za carinske revizije odobrena marca 2014.

Komisija meni, da je to priporočilo v celoti izvajala. Vendar se priporočilo nanaša tudi na stalen proces, ki ga Komisija še naprej izvaja.

Tudi v prihodnosti bo države članice spodbujala k uporabi obstoječih navodil.

2013 in 2012

Komisija naj spodbuja države članice k pravilni uporabi računov A in B ter zagotavljanju, da so ti dokazljivo celoviti in točni (*).

X

Komisija ga je upoštevala in ga bo še naprej. Med svojimi inšpekcijskimi pregledi bo še naprej preverjala uporabo računov A in B ter od držav članic zahtevala, da zagotovijo njihovo popolnost in točnost.

2012

Komisija naj pregleda svoj kontrolni okvir za preverjanje podatkov o BND, vključno z izvedbo strukturirane in formalizirane analize stroškov in koristi, poglobljenim preverjanjem pomembnih in tveganih sestavnih delov BND, omejitvijo uporabe splošnih pridržkov in določitvijo meril pomembnosti pri oblikovanju pridržkov.

X

Komisija je aprila 2016 objavila svoje načrte za naslednji cikel preverjanja. Ti vključujejo podrobne ocene tveganja, analizo stroškov in koristi ter številna druga vprašanja, ki jih je Sodišče izpostavilo v zadnjih letih. Izboljšave glede upravljanja pridržkov in pomembnosti so bile že izvedene.

Komisija naj spodbuja države članice h krepitvi carinskega nadzora, da se lahko zbere čim večji znesek tradicionalnih lastnih sredstev.

X

Komisija ga je upoštevala in ga bo še naprej. Med svojimi rednimi inšpekcijskimi pregledi tradicionalnih lastnih sredstev bo še naprej preverjala, ali so države članice vzpostavile ustrezne kontrolne okvire za zaščito finančnih interesov EU na področju tradicionalnih lastnih sredstev.

---

(*)  Komisija vsako leto spremlja uporabo računov A in B. Ker pa problemi niso odpravljeni, je treba s prizadevanji nadaljevati.

PRILOGA 4.3

ŠTEVILO NEODPRAVLJENIH PRIDRŽKOV V ZVEZI Z BND, PRIDRŽKOV V ZVEZI Z DDV TER ODPRTIH VPRAŠANJ V ZVEZI S TRADICIONALNIMI LASTNIMI SREDSTVI PO DRŽAVAH ČLANICAH NA DAN 31. DECEMBRA 2015

| Država članica | Pridržki v zvezi z BND (stanje na dan 31. decembra 2015) | Pridržki v zvezi z DDV (stanje na dan 31. decembra 2015) | Odprta vprašanja v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi (stanje na dan 31. decembra 2015) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 1 | 4 | 22 |
| Bolgarija | 1 | 2 | 4 |
| Češka | 0 | 0 | 3 |
| Danska | 0 | 3 | 16 |
| Nemčija | 1 | 4 | 8 |
| Estonija | 0 | 1 | 3 |
| Irska | 1 | 6 | 8 |
| Grčija | 12 | 7 | 28 |
| Španija | 0 | 2 | 18 |
| Francija | 1 | 3 | 38 |
| Hrvaška | 0 | 0 | 3 |
| Italija | 0 | 4 | 12 |
| Ciper | 0 | 0 | 6 |
| Latvija | 12 | 1 | 2 |
| Litva | 0 | 0 | 3 |
| Luksemburg | 0 | 3 | 1 |
| Madžarska | 1 | 1 | 9 |
| Malta | 1 | 0 | 4 |
| Nizozemska | 0 | 11 | 48 |
| Avstrija | 0 | 4 | 5 |
| Poljska | 11 | 4 | 7 |
| Portugalska | 0 | 2 | 13 |
| Romunija | 12 | 3 | 16 |
| Slovenija | 0 | 0 | 4 |
| Slovaška | 0 | 0 | 3 |
| Finska | 0 | 7 | 10 |
| Švedska | 0 | 3 | 8 |
| Združeno kraljestvo | 1 | 10 | 23 |
| SKUPAJ na dan 31. decembra 2015 | 55 | 85 | 325 |
| SKUPAJ na dan 31. decembra 2014 | 239 | 101 | 348 |
| Tabela ne vsebuje pridržkov v zvezi z BND, ki se nanašajo na specifične procese, in splošnih pridržkov v zvezi z BND.

  Vir: Evropsko računsko sodišče. |

Država članica

Pridržki v zvezi z BND (stanje na dan 31. decembra 2015)

Pridržki v zvezi z DDV (stanje na dan 31. decembra 2015)

Odprta vprašanja v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi (stanje na dan 31. decembra 2015)

Belgija

1

4

22

Bolgarija

1

2

4

Češka

0

0

3

Danska

0

3

16

Nemčija

1

4

8

Estonija

0

1

3

Irska

1

6

8

Grčija

12

7

28

Španija

0

2

18

Francija

1

3

38

Hrvaška

0

0

3

Italija

0

4

12

Ciper

0

0

6

Latvija

12

1

2

Litva

0

0

3

Luksemburg

0

3

1

Madžarska

1

1

9

Malta

1

0

4

Nizozemska

0

11

48

Avstrija

0

4

5

Poljska

11

4

7

Portugalska

0

2

13

Romunija

12

3

16

Slovenija

0

0

4

Slovaška

0

0

3

Finska

0

7

10

Švedska

0

3

8

Združeno kraljestvo

1

10

23

SKUPAJ na dan 31. decembra 2015

55

85

325

SKUPAJ na dan 31. decembra 2014

239

101

348

Tabela ne vsebuje pridržkov v zvezi z BND, ki se nanašajo na specifične procese, in splošnih pridržkov v zvezi z BND.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

---

POGLAVJE 5

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

KAZALO

| Uvod | 5.1–5.5 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja konkurenčnost za rast in delovna mesta | 5.2–5.4 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 5.5 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 5.6–5.16 |
| --- | --- |

| Večina napak se nanaša na previsoko obračunane stroške dela in posredne stroške | 5.11–5.15 |
| --- | --- |

| Kršitve pravil o javnem naročanju | 5.16 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Letna poročila Komisije o dejavnostih potrjujejo naše ugotovitve in zaključke | 5.17–5.20 |
| --- | --- |

| Preučitev izbranih sistemov upravljanja in kontrole | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Skupni podporni center za upravljanje porabe za raziskave in inovacije | 5.21–5.34 |
| --- | --- |

| Skupna revizijska služba | 5.24–5.26 |
| --- | --- |

| Izvrševanje rezultatov naknadnih revizij 7. okvirnega programa za raziskave | 5.27–5.31 |
| --- | --- |

| Strategija naknadnih revizij za Obzorje 2020 | 5.32–5.34 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 5.35–5.38 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 5.35–5.36 |
| --- | --- |

| Priporočila | 5.37–5.38 |
| --- | --- |

| Priloga 5.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za področje konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

Priloga 5.1 –

| Priloga 5.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za področje konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

Priloga 5.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 5.1 | V tem poglavju so predstavljene naše ugotovitve za področje konkurenčnost za rast in delovna mesta. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 5.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

5.1

V tem poglavju so predstavljene naše ugotovitve za področje konkurenčnost za rast in delovna mesta. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 5.1
  .

Kratek opis področja konkurenčnost za rast in delovna mesta

| 5.2 | Poraba je namenjena izboljševanju raziskav in inovacij, krepitvi izobraževalnih sistemov in spodbujanju zaposlovanja, zagotavljanju enotnega trga digitalnih vsebin, spodbujanju energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, posodabljanju prometnega sektorja ter izboljševanju poslovnih okolij, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP). |
| --- | --- |

5.2

Poraba je namenjena izboljševanju raziskav in inovacij, krepitvi izobraževalnih sistemov in spodbujanju zaposlovanja, zagotavljanju enotnega trga digitalnih vsebin, spodbujanju energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, posodabljanju prometnega sektorja ter izboljševanju poslovnih okolij, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP).

| 5.3 | Za raziskave in inovacije je namenjenih 62 % porabe, in sicer iz sredstev 7. okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: 7. okvirni program za raziskave) in okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020 Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Drugi pomembni instrumenti porabe so program vseživljenjskega učenja in Erasmus+ za področje izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa; programa Galileo in EGNOS ter vesoljska komponenta programa Copernicus; program vseevropskega prometnega omrežja TEN-T, iz katerega se financira razvoj prometne infrastrukture; evropski energetski program za oživitev, s katerim se podpirajo projekti v energetskem sektorju, ter instrument za povezovanje Evrope, s katerim se podpira razvoj omrežij v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. |
| --- | --- |

5.3

Za raziskave in inovacije je namenjenih 62 % porabe, in sicer iz sredstev 7. okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: 7. okvirni program za raziskave) in okvirnega programa za raziskave in inovacije za obdobje 2014–2020 Obzorje 2020 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Drugi pomembni instrumenti porabe so program vseživljenjskega učenja in Erasmus+ za področje izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa; programa Galileo in EGNOS ter vesoljska komponenta programa Copernicus; program vseevropskega prometnega omrežja TEN-T, iz katerega se financira razvoj prometne infrastrukture; evropski energetski program za oživitev, s katerim se podpirajo projekti v energetskem sektorju, ter instrument za povezovanje Evrope, s katerim se podpira razvoj omrežij v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike.

| 5.4 | Skoraj 90 % porabe so nepovratna sredstva, dodeljena zasebnim in javnim upravičencem, ki sodelujejo v projektih. Komisija ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepu o financiranju nakaže predujme. Nakazane predujme odšteje od povračila stroškov, ki jih financira EU in jih prijavijo upravičenci. Glavno tveganje za pravilnost transakcij so neupravičeni stroški, ki jih prijavijo upravičenci in ki jih Komisija pred povračilom ne odkrije niti popravi. |
| --- | --- |

5.4

Skoraj 90 % porabe so nepovratna sredstva, dodeljena zasebnim in javnim upravičencem, ki sodelujejo v projektih. Komisija ob podpisu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev ali sklepu o financiranju nakaže predujme. Nakazane predujme odšteje od povračila stroškov, ki jih financira EU in jih prijavijo upravičenci. Glavno tveganje za pravilnost transakcij so neupravičeni stroški, ki jih prijavijo upravičenci in ki jih Komisija pred povračilom ne odkrije niti popravi.

Slika 5.1 –   Podrazdelek večletnega finančnega okvira 1a – konkurenčnost za rast in delovna mesta – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

| Plačila za leto skupaj: | 16,8 |
| --- | --- |
| - predujmi
   (12) | 9,5 |
| + obračunani predujmi
   (12) | 7,2 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 14,5 |

Plačila za leto skupaj:

16,8

- predujmi
   (12)

9,5

- obračunani predujmi
   (12)

7,2

Revidirana populacija skupaj

14,5

UGOTOVITVE SODIŠČA

Obseg revizije in revizijski pristop

| 5.5 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije. V zvezi z revizijo področja konkurenčnost za rast in delovna mesta je treba omeniti: |
| --- | --- |

5.5

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije. V zvezi z revizijo področja konkurenčnost za rast in delovna mesta je treba omeniti:

| (a) | preučen je bil vzorec 150 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega podrazdelka večletnega finančnega okvira. Sestavlja ga: 88 transakcij za raziskave in inovacije, 18 transakcij za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport ter 44 transakcij za druge programe in dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

preučen je bil vzorec 150 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega podrazdelka večletnega finančnega okvira. Sestavlja ga: 88 transakcij za raziskave in inovacije, 18 transakcij za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport ter 44 transakcij za druge programe in dejavnosti;

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| (b) | skoraj vsa plačila v letu 2015 za nove programe, kot sta Obzorje 2020 in Erasmus+, so bila predujmi, ki niso vključeni v naše vzorčenje. Naše preizkušanje transakcij je bilo večinoma osredotočeno na plačila za projekte v okviru programov za obdobje 2007–2013, zlasti 7. okvirnega programa za raziskave in programa vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

(b)

skoraj vsa plačila v letu 2015 za nove programe, kot sta Obzorje 2020 in Erasmus+, so bila predujmi, ki niso vključeni v naše vzorčenje. Naše preizkušanje transakcij je bilo večinoma osredotočeno na plačila za projekte v okviru programov za obdobje 2007–2013, zlasti 7. okvirnega programa za raziskave in programa vseživljenjskega učenja;

| (c) | ocenili smo letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave in inovacije (GD RTD), Generalnega direktorata za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (GD GROW) in Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo (GD EAC); |
| --- | --- |

(c)

ocenili smo letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave in inovacije (GD RTD), Generalnega direktorata za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (GD GROW) in Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo (GD EAC);

| (d) | preučili smo ustanovitev Skupnega podpornega centra Komisije za upravljanje porabe za raziskave in inovacije ter izvajanje strategij naknadnih revizij Komisije za 7. okvirni program za raziskave in Obzorje 2020. |
| --- | --- |

(d)

preučili smo ustanovitev Skupnega podpornega centra Komisije za upravljanje porabe za raziskave in inovacije ter izvajanje strategij naknadnih revizij Komisije za 7. okvirni program za raziskave in Obzorje 2020.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 5.6 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 5.1
  . 72 (tj. 48 %) od 150 preučenih transakcij je vsebovalo napake. Na podlagi 38 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 4,4  % (1). |
| --- | --- |

5.6

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 5.1
  . 72 (tj. 48 %) od 150 preučenih transakcij je vsebovalo napake. Na podlagi 38 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 4,4  % (1).

| 5.6 | Stopnja napake, o kateri poroča Računsko sodišče, je eden izmed kazalnikov uspešnosti izvrševanja odhodkov EU. Vendar ima Komisija večletno kontrolno strategijo. Na tej podlagi njene službe ocenijo stopnjo preostalih napak, ki upošteva izterjave, popravke in učinke vseh njihovih kontrol in revizij v obdobju izvajanja programa. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Na
  sliki 5.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. |
| --- | --- |

5.7

Na
  sliki 5.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015.

| 5.7 | Pri raziskovalnih in inovacijskih projektih največji del projektnih stroškov predstavljajo stroški dela in posredni stroški. Da bi upoštevali raznolikost stroškovnih struktur v evropskem raziskovalnem prostoru, je bila sprejeta zavestna politična odločitev, da se povračila teh kategorij stroškov izvajajo na osnovi dejanskih stroškov, ne na osnovi stroškov na enoto ali pavšalnih stopenj. To pojasnjuje nagnjenost k napakam, ki se odraža v diagramu.

  Program Obzorje 2020 je bil zasnovan tako, da bi z uvedbo številnih poenostavitev v kar največji meri odpravil te vire napak (glej odstavek 5.12). |
| --- | --- |

5.7

Program Obzorje 2020 je bil zasnovan tako, da bi z uvedbo številnih poenostavitev v kar največji meri odpravil te vire napak (glej odstavek 5.12).

Slika 5.2 –   Konkurenčnost za rast in delovna mesta – razčlenitev ocenjene stopnje napake

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 5.8 | Pri 10 od 38 transakcij, v katerih so bile količinsko opredeljene napake, smo poročali o napakah, ki so bile večje od 20 % preučenih postavk. Teh 10 primerov (9 iz 7. okvirnega programa za raziskave in eden iz programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013) predstavlja 77 % skupne ocenjene stopnje napake na področju Konkurenčnost za rast in delovna mesta v letu 2015. |
| --- | --- |

5.8

Pri 10 od 38 transakcij, v katerih so bile količinsko opredeljene napake, smo poročali o napakah, ki so bile večje od 20 % preučenih postavk. Teh 10 primerov (9 iz 7. okvirnega programa za raziskave in eden iz programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013) predstavlja 77 % skupne ocenjene stopnje napake na področju Konkurenčnost za rast in delovna mesta v letu 2015.

| 5.9 | Vrsta in obseg napak, ki smo jih odkrili pri porabi za raziskave in inovacije, sta podobni tistim, ki smo jih odkrivali že ves čas trajanja 7. okvirnega programa za raziskave. V plačilih za druge programe in dejavnosti smo odkrili manj količinsko opredeljenih napak kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

5.9

Vrsta in obseg napak, ki smo jih odkrili pri porabi za raziskave in inovacije, sta podobni tistim, ki smo jih odkrivali že ves čas trajanja 7. okvirnega programa za raziskave. V plačilih za druge programe in dejavnosti smo odkrili manj količinsko opredeljenih napak kot v prejšnjih letih.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 5.10 | Pri 16 količinsko opredeljivih napakah so imeli Komisija, nacionalni organi ali neodvisni revizorji (2) dovolj informacij, da bi lahko preprečili ali odkrili in popravili napake, preden so bili odhodki sprejeti. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje za 0,6 odstotne točke nižja. |
| --- | --- |

5.10

Pri 16 količinsko opredeljivih napakah so imeli Komisija, nacionalni organi ali neodvisni revizorji (2) dovolj informacij, da bi lahko preprečili ali odkrili in popravili napake, preden so bili odhodki sprejeti. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje za 0,6 odstotne točke nižja.

| 5.10 | Komisija uporablja zanesljiv sistem predhodnih kontrol, ki vključuje podrobne avtomatizirane kontrolne sezname, pisna navodila in stalna usposabljanja. Nenehno se spopada z izzivom, kako izboljšati ta sistem ter hkrati zagotoviti hitra izplačila raziskovalcem, ne da bi upravičencem naložila dodatno upravno breme. Ugotovitve Računskega sodišča so in bodo uporabljene za nadaljnje izboljšave na področju predhodnih kontrol.

  Potrjevanje zahtevkov za povračilo stroškov, ki ga izvajajo neodvisni revizorji in ki predstavlja 15 od 16 primerov, ki jih je navedlo Računsko sodišče, je znana težava, ki je bila obravnavana v preteklih poročilih. V odgovor na priporočila Računskega sodišča je Komisija organizirala vrsto srečanj za upravičence in neodvisne revizorje za potrjevanje stroškov (>300), da bi jih opozorila na najpogostejše napake. Prav tako so revizorji za potrjevanje stroškov dobili povratne informacije o svojih napakah, za program Obzorje 2020 pa je bila uvedena tudi bolj didaktična predloga za revizijska potrdila. Za področje raziskav se ocenjuje, da revizijska potrdila zmanjšajo stopnjo napake za 50 % v primerjavi z nepotrjenimi zahtevki. Zato so pomembno orodje za zmanjšanje skupne stopnje napake, čeprav se priznava, da ne ugotovijo vseh napak. |
| --- | --- |

5.10

Potrjevanje zahtevkov za povračilo stroškov, ki ga izvajajo neodvisni revizorji in ki predstavlja 15 od 16 primerov, ki jih je navedlo Računsko sodišče, je znana težava, ki je bila obravnavana v preteklih poročilih. V odgovor na priporočila Računskega sodišča je Komisija organizirala vrsto srečanj za upravičence in neodvisne revizorje za potrjevanje stroškov (>300), da bi jih opozorila na najpogostejše napake. Prav tako so revizorji za potrjevanje stroškov dobili povratne informacije o svojih napakah, za program Obzorje 2020 pa je bila uvedena tudi bolj didaktična predloga za revizijska potrdila. Za področje raziskav se ocenjuje, da revizijska potrdila zmanjšajo stopnjo napake za 50 % v primerjavi z nepotrjenimi zahtevki. Zato so pomembno orodje za zmanjšanje skupne stopnje napake, čeprav se priznava, da ne ugotovijo vseh napak.

Večina napak se nanaša na previsoko obračunane stroške dela in posredne stroške

| 5.11 | Večina količinsko opredeljenih napak, ki smo jih odkrili (33 od 38), se nanaša na povračilo neupravičenih stroškov dela in posrednih stroškov, ki so jih prijavili upravičenci. Te napake smo odkrili v glavnem – vendar ne samo – pri projektih 7. okvirnega programa za raziskave (glej
  sliko 5.3
  ). |
| --- | --- |

5.11

Večina količinsko opredeljenih napak, ki smo jih odkrili (33 od 38), se nanaša na povračilo neupravičenih stroškov dela in posrednih stroškov, ki so jih prijavili upravičenci. Te napake smo odkrili v glavnem – vendar ne samo – pri projektih 7. okvirnega programa za raziskave (glej
  sliko 5.3
  ).

| 5.11 | Revizije, ki jih je izvedla Komisija, so prav tako pokazale, da vrsta in stopnja napak ostajata stabilni, kar je posledica zapletenosti pravil sedmega okvirnega programa. Vendar nadaljnje spremembe pravnega okvira sedmega okvirnega programa niso več možne, saj so bile vse pogodbe za sedmi okvirni program že podpisane. Kljub temu je med izvajanjem sedmega okvirnega programa Komisija poskušala poenostaviti sistem znotraj obstoječega pravnega okvira, tako je na primer 24. januarja 2011 (Sklep C(2011) 174) sprejela poenostavitvene ukrepe.

  Program Obzorje 2020 vključuje korenito poenostavitev pravnega okvira, da bi izpolnil pričakovanja deležnikov in zakonodajnih organov, osredotoča pa se predvsem na stroške dela in posredne stroške kot glavna vira napak. |
| --- | --- |

5.11

Program Obzorje 2020 vključuje korenito poenostavitev pravnega okvira, da bi izpolnil pričakovanja deležnikov in zakonodajnih organov, osredotoča pa se predvsem na stroške dela in posredne stroške kot glavna vira napak.

Slika 5.3 –   Primer povračila neupravičenih stroškov dela

Preučili smo izkaz stroškov v višini 250 000  EUR, ki ga je predložil upravičenec, ki je sodeloval z osmimi partnerji pri projektu razvoja računalniških storitev v oblaku v okviru podpornega programa za politiko informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki je bil del programa za konkurenčnost in inovativnost za obdobje 2007–2013. Ugotovili smo, da so bili stroški dela, obračunani pri projektu, previsoki, saj so bili izračunani na podlagi standardnega števila delovnih ur, ki je bilo višje od dejanskega števila ur. Poleg tega so bili v stroške plač vračunani tudi neupravičeni dodatki.

Slika 5.3 –
     
  Primer povračila neupravičenih stroškov osebja

Komisija bo izterjala neupravičena izplačila.

Precenjevanje urne postavke je nastalo zaradi napak v izračunu produktivnih ur. Pri programu Obzorje 2020 so bila poenostavljena pravila za ta izračun, da bi se preprečile tovrstne napake.

| 5.12 | Skoraj vse napake, ki smo jih odkrili v izkazih stroškov, so nastale zato, ker so si upravičenci napačno razlagali zapletena pravila o upravičenosti ali ker so napačno izračunali upravičene stroške. Odkrili smo dva primera suma goljufij, pri katerih se zdi, da so upravičenci namerno prikazali previsoke upravičene stroške. |
| --- | --- |

5.12

Skoraj vse napake, ki smo jih odkrili v izkazih stroškov, so nastale zato, ker so si upravičenci napačno razlagali zapletena pravila o upravičenosti ali ker so napačno izračunali upravičene stroške. Odkrili smo dva primera suma goljufij, pri katerih se zdi, da so upravičenci namerno prikazali previsoke upravičene stroške.

| 5.12 | Zaradi zapletenosti pravil je Komisija v program Obzorje 2020 uvedla številne poenostavitve. Te vključujejo:






  — | enotno stopnjo plačila na posamezen ukrep, opredeljen v razpisu za zbiranje predlogov, |
| --- | --- | --- |

5.12

—

enotno stopnjo plačila na posamezen ukrep, opredeljen v razpisu za zbiranje predlogov,

| — | pavšalno stopnjo za posredne stroške, |
| --- | --- |

—

pavšalno stopnjo za posredne stroške,

| — | poenostavljeno beleženje časa in večjo uporabo prakse upravičencev, |
| --- | --- |

—

poenostavljeno beleženje časa in večjo uporabo prakse upravičencev,

| — | prožnejša pravila za tretje osebe in sklepanje pogodb s podizvajalci, |
| --- | --- |

—

prožnejša pravila za tretje osebe in sklepanje pogodb s podizvajalci,

| — | enostavnejša in jasnejša pravila za izračun produktivnih ur (in tako stroškov za osebje). |
| --- | --- |

—

enostavnejša in jasnejša pravila za izračun produktivnih ur (in tako stroškov za osebje).

Kjer cilji politike omogočajo uporabo preprostejših pravil in mehanizmov, so bili ti uvedeni. Upravljanje nepovratnih sredstev Evropskega raziskovalnega sveta in sredstev Marie Skłodowska Curie je preprosto – večinoma zadevajo javne organe, pogosteje se uporabljajo pavšalne stopnje in pavšalni zneski ter imajo večinoma enega upravičenca. To omejuje možnosti za napačno razlago in stopnje napak za te sheme so pod 2 %.

| 5.13 | Pri stroških dela so upravičenci pogosto nepravilno izračunali urne postavke svojih delavcev, ki so jih obračunali pri projektu, ali niso mogli predložiti ustreznih dokazil o dejanskem času, ki so ga njihovi delavci porabili za delo na projektu. V petih primerih so upravičenci napačno prijavili delo zunanjih svetovalcev kot stroške dela (glej
  sliko 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.13

Pri stroških dela so upravičenci pogosto nepravilno izračunali urne postavke svojih delavcev, ki so jih obračunali pri projektu, ali niso mogli predložiti ustreznih dokazil o dejanskem času, ki so ga njihovi delavci porabili za delo na projektu. V petih primerih so upravičenci napačno prijavili delo zunanjih svetovalcev kot stroške dela (glej
  sliko 5.4
  ).

| 5.13 | Pravila za uporabo svetovalcev so se v sedmem okvirnem programu izkazala za težavna, pravila so bila poenostavljena pri programu Obzorje 2020. |
| --- | --- |

5.13

Slika 5.4 –   Primer povračila neupravičenih stroškov dela

Preučili smo izkaz stroškov v višini 85 000  EUR, ki ga je predložil upravičenec, ki je pri projektu razvoja sistemov okoljskega spremljanja v okviru 7. okvirnega programa za raziskave sodeloval z 11 partnerji in ki je za izvedbo projekta najel svetovalce. Ugotovili smo, da ti svetovalci niso izpolnjevali meril za upravičenčeve lastne svetovalce, zlasti ker je bil strošek njihovega najema veliko višji od stroškov dela upravičenčevih delavcev iste kategorije. Poleg tega za stroške dela, prijavljene za enega od zaposlenih, ni bilo dokazil, ki bi jih upravičevala.

Slika 5.4 –
     
  Primer povračila neupravičenih stroškov osebja

Pravila za svetovalce so bila poenostavljena pri programu Obzorje 2020, da bi se preprečile ali zmanjšale tovrstne napake.

| 5.14 | Pri posrednih stroških so upravičenci, ki so naredili napake pri prijavi dejanskih posrednih stroškov, uporabili napačno metodologijo ali v izračun zneska režijskih stroškov, ki jih je bilo mogoče pripisati projektu, vključili neupravičene stroške (glej
  sliko 5.5
  ). Pri upravičencih, ki so prijavili posredne stroške po pavšalni stopnji na podlagi odstotka neposrednih stroškov, je vsaka napaka pri neposrednih stroških privedla do sorazmerne napake pri upravičenih posrednih stroških. |
| --- | --- |

5.14

Pri posrednih stroških so upravičenci, ki so naredili napake pri prijavi dejanskih posrednih stroškov, uporabili napačno metodologijo ali v izračun zneska režijskih stroškov, ki jih je bilo mogoče pripisati projektu, vključili neupravičene stroške (glej
  sliko 5.5
  ). Pri upravičencih, ki so prijavili posredne stroške po pavšalni stopnji na podlagi odstotka neposrednih stroškov, je vsaka napaka pri neposrednih stroških privedla do sorazmerne napake pri upravičenih posrednih stroških.

| 5.14 | Izračun dejanskih posrednih stroškov je zapleten in reden vir napak. Pravila za program Obzorje 2020 so bila poenostavljena in pavšalna stopnja za režijske stroške se bo uporabljala v vseh primerih, s čimer naj bi se izognili tem napakam. |
| --- | --- |

5.14

Slika 5.5 –   Primer povračila neupravičenih posrednih stroškov

Preučili smo izkaz stroškov v višini 146 000  EUR, ki ga je predložil upravičenec, ki je pri projektu razvoja izboljšanih geografskih upravljavskih in informacijskih sistemov v okviru 7. okvirnega programa sodeloval z 11 partnerji. Ugotovili smo, da je bil del stroškov dela, ki jih je prijavil, v resnici razporejen na drug projekt. Upravičenec je v svoj izračun posrednih stroškov vključil neupravičene postavke (stroške dela, ki niso bili povezani z administrativno podporo, stroške marketinga ter pisarniške in potne stroške, ki niso bili povezani z raziskovalnimi dejavnostmi).

Slika 5.5 –
     
  Primer povračila neupravičenih posrednih stroškov

V zvezi s posrednimi stroški primer kaže zapletenost izračuna dejanskih posrednih stroškov. Zato program Obzorje 2020 uvaja pavšalno stopnjo režijskih stroškov za vse projekte.

| 5.15 | Pravila za Obzorje 2020 so bila poenostavljena. Toda v našem letnem poročilu za leto 2014 smo opozorili na večje tveganje nepravilnih plačil, kadar raziskovalci prejmejo dodatna plačila (3) ali kadar udeleženci uporabljajo veliko raziskovalno infrastrukturo. Komisiji smo priporočili, naj pripravi ustrezno strategijo kontrole, ki bo vključevala ustrezne kontrole stroškov, prijavljenih pod temi posebnimi merili za upravičenost (4). Pri omejenem preizkušanju, ki smo ga leta 2015 opravili za Obzorje 2020 (5), smo opazili, da je tveganje v zvezi z dodatnimi plačili dejansko obstajalo. |
| --- | --- |

5.15

Pravila za Obzorje 2020 so bila poenostavljena. Toda v našem letnem poročilu za leto 2014 smo opozorili na večje tveganje nepravilnih plačil, kadar raziskovalci prejmejo dodatna plačila (3) ali kadar udeleženci uporabljajo veliko raziskovalno infrastrukturo. Komisiji smo priporočili, naj pripravi ustrezno strategijo kontrole, ki bo vključevala ustrezne kontrole stroškov, prijavljenih pod temi posebnimi merili za upravičenost (4). Pri omejenem preizkušanju, ki smo ga leta 2015 opravili za Obzorje 2020 (5), smo opazili, da je tveganje v zvezi z dodatnimi plačili dejansko obstajalo.

| 5.15 | Komisija je za program Obzorje 2020 oblikovala revizijsko strategijo, na podlagi priporočil Računskega sodišča pa razvija tudi strategije kontrole.

  V zvezi z dodatnim plačilom nepridobitnim upravičencem je Komisija pripravila pravila, s katerimi naj bi se ob zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja vzpostavilo ravnotežje med poenostavitvijo, varnostjo in ustrezno pomočjo raziskovalcem. Ugotovitev Računskega sodišča je v skladu z lastnimi izkušnjami Komisije in dejavno se iščejo rešitve z vključenimi organizacijami in državami članicami. |
| --- | --- |

5.15

V zvezi z dodatnim plačilom nepridobitnim upravičencem je Komisija pripravila pravila, s katerimi naj bi se ob zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja vzpostavilo ravnotežje med poenostavitvijo, varnostjo in ustrezno pomočjo raziskovalcem. Ugotovitev Računskega sodišča je v skladu z lastnimi izkušnjami Komisije in dejavno se iščejo rešitve z vključenimi organizacijami in državami članicami.

Kršitve pravil o javnem naročanju

| 5.16 | Čeprav smo v 10 preučenih postopkih javnega naročanja odkrili 6 primerov napak, se je spoštovanje pravil javnega naročanja v primerjavi z lanskim letom bistveno izboljšalo. V enem primeru smo odkrili resno nespoštovanje pravil javnega naročanja, zaradi katerega so bili prijavljeni stroški revidirane pogodbe neupravičeni. Druge napake vključujejo primere nespoštovanja zahtev za obveščanje in objavo, nepravilno uporabo meril za izbor in pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji. Te postopkovne napake niso količinsko opredeljene in ne prispevajo k ocenjeni stopnji napake. |
| --- | --- |

5.16

Čeprav smo v 10 preučenih postopkih javnega naročanja odkrili 6 primerov napak, se je spoštovanje pravil javnega naročanja v primerjavi z lanskim letom bistveno izboljšalo. V enem primeru smo odkrili resno nespoštovanje pravil javnega naročanja, zaradi katerega so bili prijavljeni stroški revidirane pogodbe neupravičeni. Druge napake vključujejo primere nespoštovanja zahtev za obveščanje in objavo, nepravilno uporabo meril za izbor in pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji. Te postopkovne napake niso količinsko opredeljene in ne prispevajo k ocenjeni stopnji napake.

PREUČITEV LETNIH POROČIL O DEJAVNOSTIH

Letna poročila Komisije o dejavnostih potrjujejo naše ugotovitve in zaključke

| 5.17 | Preučili smo letna poročila o dejavnostih GD za raziskave in inovacije, GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja in GD za izobraževanje in kulturo. Menimo, da je ocena finančnega poslovodenja glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij v poročilih poštena, informacije pa večinoma potrjujejo naše ugotovitve in zaključke. Na primer, letno poročilo o dejavnostih GD za raziskave in inovacije vsebuje pridržek za izplačila povračil zahtevkov za plačila v okviru 7. okvirnega programa za raziskave. |
| --- | --- |

5.17

Preučili smo letna poročila o dejavnostih GD za raziskave in inovacije, GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja in GD za izobraževanje in kulturo. Menimo, da je ocena finančnega poslovodenja glede pravilnosti z izkazi povezanih transakcij v poročilih poštena, informacije pa večinoma potrjujejo naše ugotovitve in zaključke. Na primer, letno poročilo o dejavnostih GD za raziskave in inovacije vsebuje pridržek za izplačila povračil zahtevkov za plačila v okviru 7. okvirnega programa za raziskave.

| 5.18 | GD za raziskave in inovacije ter GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja sta izdala nove pridržke za plačila, kadar sta ocenila, da bo stopnja preostale napake (stopnja neodkritih in nepopravljenih napak po koncu programa) večja od 2 %. |
| --- | --- |

5.18

GD za raziskave in inovacije ter GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja sta izdala nove pridržke za plačila, kadar sta ocenila, da bo stopnja preostale napake (stopnja neodkritih in nepopravljenih napak po koncu programa) večja od 2 %.

| 5.19 | GD za raziskave in inovacije je uvedel pridržek v zvezi z izplačili povračil zahtevkov za stroške za Raziskovalni sklad za premog in jeklo, ker je bila stopnja preostale napake ocenjena v višini približno 3 %. GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja je uvedel pridržek v zvezi z izplačili povračil zahtevkov za stroške za Okvirni program za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007–2013, ker je ocenjena stopnja preostale napake znašala 6,1  %. |
| --- | --- |

5.19

GD za raziskave in inovacije je uvedel pridržek v zvezi z izplačili povračil zahtevkov za stroške za Raziskovalni sklad za premog in jeklo, ker je bila stopnja preostale napake ocenjena v višini približno 3 %. GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja je uvedel pridržek v zvezi z izplačili povračil zahtevkov za stroške za Okvirni program za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007–2013, ker je ocenjena stopnja preostale napake znašala 6,1  %.

| 5.20 | Pri obeh – Raziskovalnem skladu za premog in jeklo ter Okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007–2013 – je bil glavni vzrok za napake kompleksnost pravil in to, da so pogoji za upravičenost podobni, vendar ne povsem enaki kot za 7. okvirni program za raziskave. Upravičenci delajo napake, ker pri izračunih za izkaze stroškov uporabljajo pravila 7. okvirnega programa za raziskave. |
| --- | --- |

5.20

Pri obeh – Raziskovalnem skladu za premog in jeklo ter Okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007–2013 – je bil glavni vzrok za napake kompleksnost pravil in to, da so pogoji za upravičenost podobni, vendar ne povsem enaki kot za 7. okvirni program za raziskave. Upravičenci delajo napake, ker pri izračunih za izkaze stroškov uporabljajo pravila 7. okvirnega programa za raziskave.

| 5.20 | Pravila za Raziskovalni sklad za premog in jeklo, majhno neodvisno shemo pri Generalnem direktoratu za raziskave in inovacije (44 milijonov EUR odhodkov v letu 2015), so bila usklajena s pravili za glavni okvirni program povsod, kjer je bilo to mogoče. |
| --- | --- |

5.20

PREUČITEV IZBRANIH SISTEMOV UPRAVLJANJA IN KONTROLE

Skupni podporni center za upravljanje porabe za raziskave in inovacije

| 5.21 | Odgovornost za porabo na področju raziskav in inovacij si deli veliko organov izvajanja: osem generalnih direktoratov Komisije, sedem skupnih podjetij, štiri izvajalske agencije, ena decentralizirana agencija ter več mednarodnih organizacij, ki delujejo na podlagi sporazumov o prenosu pooblastil. |
| --- | --- |

5.21

Odgovornost za porabo na področju raziskav in inovacij si deli veliko organov izvajanja: osem generalnih direktoratov Komisije, sedem skupnih podjetij, štiri izvajalske agencije, ena decentralizirana agencija ter več mednarodnih organizacij, ki delujejo na podlagi sporazumov o prenosu pooblastil.

| 5.22 | Zaradi učinkovitega in usklajenega izvajanja programov je Komisija ob upoštevanju našega priporočila (6) januarja 2014 ustanovila Skupni podporni center za upravljanje Obzorja 2020. Center je del GD za raziskave in inovacije in izvaja skupne storitve na področjih pravne pomoči, naknadnih revizij (v okviru Skupne revizijske službe), sistemov in operacij IT ter informacij in podatkov za poslovne procese in programe. |
| --- | --- |

5.22

Zaradi učinkovitega in usklajenega izvajanja programov je Komisija ob upoštevanju našega priporočila (6) januarja 2014 ustanovila Skupni podporni center za upravljanje Obzorja 2020. Center je del GD za raziskave in inovacije in izvaja skupne storitve na področjih pravne pomoči, naknadnih revizij (v okviru Skupne revizijske službe), sistemov in operacij IT ter informacij in podatkov za poslovne procese in programe.

| 5.23 | Skupni podporni center je pozitiven ukrep za racionalizacijo sistemov in operacij IT, uskladitev upravljanja nepovratnih sredstev ter zagotovitev, da razni organi izvajanja uporabljajo pravila za Obzorje 2020 na dosleden način. Vendar pa Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki naj bi upravljal približno 2,3  milijarde EUR ali 3 % proračuna za Obzorje 2020, trenutno ne sodeluje v tem okviru upravljanja in kontrole. |
| --- | --- |

5.23

Skupni podporni center je pozitiven ukrep za racionalizacijo sistemov in operacij IT, uskladitev upravljanja nepovratnih sredstev ter zagotovitev, da razni organi izvajanja uporabljajo pravila za Obzorje 2020 na dosleden način. Vendar pa Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki naj bi upravljal približno 2,3  milijarde EUR ali 3 % proračuna za Obzorje 2020, trenutno ne sodeluje v tem okviru upravljanja in kontrole.

Skupna revizijska služba

| 5.24 | Komisija se zaveda, da je treba za porabo za raziskave in inovacije zmanjšati upravna bremena za upravičence in obenem ohraniti ustrezno ravnotežje med zaupanjem in kontrolo. Zato je zmanjšala število pregledov pred plačili in si prizadeva dobiti večino zagotovil s svojimi naknadnimi revizijami povrnjenih stroškov. Naknadne revizije izvajajo revizorji Komisije iz Skupne revizijske službe ali neodvisni revizorji, ki na podlagi okvirne pogodbe delajo za Komisijo. |
| --- | --- |

5.24

Komisija se zaveda, da je treba za porabo za raziskave in inovacije zmanjšati upravna bremena za upravičence in obenem ohraniti ustrezno ravnotežje med zaupanjem in kontrolo. Zato je zmanjšala število pregledov pred plačili in si prizadeva dobiti večino zagotovil s svojimi naknadnimi revizijami povrnjenih stroškov. Naknadne revizije izvajajo revizorji Komisije iz Skupne revizijske službe ali neodvisni revizorji, ki na podlagi okvirne pogodbe delajo za Komisijo.

| 5.25 | Čeprav je bila Skupna revizijska služba vzpostavljena januarja 2014 kot del Skupnega podpornega centra, je prišlo do zamud pri zaposlovanju, tako da je večina na novo zaposlenih začela delati proti koncu leta 2015. Kljub temu je bil dosežen cilj glede števila začetih revizij in števila revizij, usmerjenih v odkrivanje goljufij. Doseganje cilja v zvezi s številom končanih revizij je bilo malce pod ciljno vrednostjo, in sicer je bilo končanih 456 revizij (96 %), načrtovanih pa 473. |
| --- | --- |

5.25

Čeprav je bila Skupna revizijska služba vzpostavljena januarja 2014 kot del Skupnega podpornega centra, je prišlo do zamud pri zaposlovanju, tako da je večina na novo zaposlenih začela delati proti koncu leta 2015. Kljub temu je bil dosežen cilj glede števila začetih revizij in števila revizij, usmerjenih v odkrivanje goljufij. Doseganje cilja v zvezi s številom končanih revizij je bilo malce pod ciljno vrednostjo, in sicer je bilo končanih 456 revizij (96 %), načrtovanih pa 473.

| 5.26 | Razni organi izvajanja so imeli težave pri iskanju skupnega stališča o tem, kako naj se izvedejo nekatera revizijska priporočila v zvezi z izterjavo neupravičenih stroškov za projekte, ki so se izvajali v okviru 7. okvirnega programa za raziskave (7). To povečuje tveganje, da bodo upravičenci različno obravnavani, in vodi do pravne negotovosti. |
| --- | --- |

5.26

Razni organi izvajanja so imeli težave pri iskanju skupnega stališča o tem, kako naj se izvedejo nekatera revizijska priporočila v zvezi z izterjavo neupravičenih stroškov za projekte, ki so se izvajali v okviru 7. okvirnega programa za raziskave (7). To povečuje tveganje, da bodo upravičenci različno obravnavani, in vodi do pravne negotovosti.

| 5.26 | V zvezi s programom Obzorje 2020 potekajo razprave o vzpostavitvi postopka za zagotovitev doslednosti izterjav, pri čemer se bodo spoštovale obveznosti odredbodajalcev. Različne službe raziskovalne skupnosti so se dogovorile tudi o usklajevanju postopka ekstrapolacije, da bi se izboljšala usklajenost sedmega okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.26

Izvrševanje rezultatov naknadnih revizij 7. okvirnega programa za raziskave

| 5.27 | Do konca leta 2015 je Komisija revidirala povrnjene stroške v višini 2,5  milijarde EUR ali 8 % plačil od 30,9  milijarde EUR za 7. okvirni program za raziskave. Komisija je zaključila 3 334 od 4 116 revizij, načrtovanih v njeni revizijski strategiji, ki se bo izvajala še do konca leta 2016 (8). Za 7. okvirni program za raziskave je izračunala statistično veljavno stopnjo napake v višini 4,5  %. |
| --- | --- |

5.27

Do konca leta 2015 je Komisija revidirala povrnjene stroške v višini 2,5  milijarde EUR ali 8 % plačil od 30,9  milijarde EUR za 7. okvirni program za raziskave. Komisija je zaključila 3 334 od 4 116 revizij, načrtovanih v njeni revizijski strategiji, ki se bo izvajala še do konca leta 2016 (8). Za 7. okvirni program za raziskave je izračunala statistično veljavno stopnjo napake v višini 4,5  %.

| 5.28 | Konec leta 2015 so skupne prilagoditve na podlagi naknadnih revizij Komisije znašale 107 milijonov EUR, od katerih je bilo izterjanih 79,4  milijona EUR (74 %) (glej odstavke 1.40 do 1.43). |
| --- | --- |

5.28

Konec leta 2015 so skupne prilagoditve na podlagi naknadnih revizij Komisije znašale 107 milijonov EUR, od katerih je bilo izterjanih 79,4  milijona EUR (74 %) (glej odstavke 1.40 do 1.43).

| 5.29 | Kadar Komisija ugotovi sistematične napake, uporabi ekstrapolirane popravke (9). Konec leta 2015 je izvršila ekstrapolacijo v 5 868 primerih od 8 592 , kar pomeni 68-odstotno stopnjo (konec leta 2014 je stopnja dosegla 74,9  %). |
| --- | --- |

5.29

Kadar Komisija ugotovi sistematične napake, uporabi ekstrapolirane popravke (9). Konec leta 2015 je izvršila ekstrapolacijo v 5 868 primerih od 8 592 , kar pomeni 68-odstotno stopnjo (konec leta 2014 je stopnja dosegla 74,9  %).

| 5.29 | Stopnja ekstrapolacije se na tej stopnji sedmega okvirnega programa šteje za ustrezno. Stopnja se je ob koncu leta 2015 zmanjšala, ker je bilo takrat zaključenih veliko revizij, vendar se bodo ekstrapolacije opravljale leta 2016. |
| --- | --- |

5.29

| 5.30 | Komisija je upoštevala napake, ki so bile popravljene zaradi ekstrapolacije revizijskih rezultatov, in za 7. okvirni program za raziskave izračunala stopnjo preostale napake v višini 2,8  %. To je pričakovana stopnja napak, ki ostanejo neodkrite in nepopravljene, potem ko so izvršena vsa plačila za program. |
| --- | --- |

5.30

Komisija je upoštevala napake, ki so bile popravljene zaradi ekstrapolacije revizijskih rezultatov, in za 7. okvirni program za raziskave izračunala stopnjo preostale napake v višini 2,8  %. To je pričakovana stopnja napak, ki ostanejo neodkrite in nepopravljene, potem ko so izvršena vsa plačila za program.

| 5.31 | Če upoštevamo večletno naravo programa, menimo, da strategija naknadnih revizij Komisije za 7. okvirni program za raziskave daje ustrezno osnovo za izračun stopnje preostale napake za porabo v okviru tega programa. Število zaključenih revizij konec leta 2015 je bilo v skladu s pričakovanji. |
| --- | --- |

5.31

Če upoštevamo večletno naravo programa, menimo, da strategija naknadnih revizij Komisije za 7. okvirni program za raziskave daje ustrezno osnovo za izračun stopnje preostale napake za porabo v okviru tega programa. Število zaključenih revizij konec leta 2015 je bilo v skladu s pričakovanji.

Strategija naknadnih revizij za Obzorje 2020

| 5.32 | Pri Obzorju 2020 mora Komisija uporabiti revizijsko strategijo, ki temelji na reviziji računovodskih izkazov reprezentativnega vzorca porabe za celoten program, dopolnjenih z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih s porabo (10). Glavni cilj je dati zagotovilo na podlagi ocene zakonitosti in pravilnosti plačil za povračilo zahtevkov za stroške ter razumno ocenjene stopnje preostale napake na koncu programa. |
| --- | --- |

5.32

Pri Obzorju 2020 mora Komisija uporabiti revizijsko strategijo, ki temelji na reviziji računovodskih izkazov reprezentativnega vzorca porabe za celoten program, dopolnjenih z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih s porabo (10). Glavni cilj je dati zagotovilo na podlagi ocene zakonitosti in pravilnosti plačil za povračilo zahtevkov za stroške ter razumno ocenjene stopnje preostale napake na koncu programa.

| 5.33 | Komisija je strategijo naknadnih revizij za Obzorje 2020, ki vključuje skupaj 4 400 načrtovanih revizij, sprejela decembra 2015 (11). Načrtovala je, da bo v okviru te strategije revidiranih največ 7 % upravičencev, da bi zmanjšala breme revizij zanje. |
| --- | --- |

5.33

Komisija je strategijo naknadnih revizij za Obzorje 2020, ki vključuje skupaj 4 400 načrtovanih revizij, sprejela decembra 2015 (11). Načrtovala je, da bo v okviru te strategije revidiranih največ 7 % upravičencev, da bi zmanjšala breme revizij zanje.

| 5.34 | Kljub nekaterim zamudam pri začetku izvajanja okvirnih pogodb za zunanjo izvedbo revizij Obzorja 2020 se pričakuje, da se bo strategija začela izvajati leta 2016, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

5.34

Kljub nekaterim zamudam pri začetku izvajanja okvirnih pogodb za zunanjo izvedbo revizij Obzorja 2020 se pričakuje, da se bo strategija začela izvajati leta 2016, kot je bilo načrtovano.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2015

| 5.35 | Revizijski dokazi v glavnem kažejo, da je na porabo v okviru področja konkurenčnost za rast in delovna mesta vplivala pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

5.35

Revizijski dokazi v glavnem kažejo, da je na porabo v okviru področja konkurenčnost za rast in delovna mesta vplivala pomembna stopnja napake.

| 5.36 | Za področje tega podrazdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 4,4  % (glej
  Prilogo 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.36

Za področje tega podrazdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 4,4  % (glej
  Prilogo 5.1
  ).

| 5.36 | Glej odgovor Komisije na odstavek 5.6. |
| --- | --- |

5.36

Priporočila

| 5.37 | V 
  Prilogi 5.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. Sodišče je v letnih poročilih za leti 2012 in 2013 dalo osem priporočil. Menimo, da od teh eno ni relevantno, saj je njegovo izvajanje treba oceniti za več let. Eno je Komisija izvedla v celoti, šest pa večinoma. |
| --- | --- |

5.37

V 
  Prilogi 5.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. Sodišče je v letnih poročilih za leti 2012 in 2013 dalo osem priporočil. Menimo, da od teh eno ni relevantno, saj je njegovo izvajanje treba oceniti za več let. Eno je Komisija izvedla v celoti, šest pa večinoma.

| 5.38 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča: |
| --- | --- |

5.38

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča:

| — | priporočilo 1: Komisija, nacionalni organi in neodvisni revizorji naj uporabljajo vse razpoložljive informacije, da bi preprečili ali odkrili in popravili napake pred povračilom stroškov (glej odstavek 5.10), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: Komisija, nacionalni organi in neodvisni revizorji naj uporabljajo vse razpoložljive informacije, da bi preprečili ali odkrili in popravili napake pred povračilom stroškov (glej odstavek 5.10),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija uporablja zanesljiv sistem predhodnih kontrol, ki vključuje podrobne avtomatizirane kontrolne sezname, pisna navodila in stalna usposabljanja. Nenehno se spopada z izzivom, kako izboljšati ta sistem ter hkrati zagotoviti hitra izplačila raziskovalcem, ne da bi upravičencem naložila dodatno upravno breme. Ugotovitve Računskega sodišča so in bodo uporabljene za nadaljnje izboljšave na področju predhodnih kontrol.

| — | priporočilo 2: Komisija naj izda navodila za upravičence o posameznih razlikah med programom Obzorje 2020 ter 7. okvirnim programom za raziskave in podobnimi programi (glej odstavka 5.15 in 5.20), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: Komisija naj izda navodila za upravičence o posameznih razlikah med programom Obzorje 2020 ter 7. okvirnim programom za raziskave in podobnimi programi (glej odstavka 5.15 in 5.20),

Komisija sprejema to priporočilo.

V zvezi s tem vprašanjem že zagotavlja smernice na več načinov. Razlike med sedmim okvirnim programom in programom Obzorje 2020 so posebej poudarjene v obrazloženem vzorcu sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Leta 2015 se je s 16 prireditvami v državah članicah začela obsežna komunikacijska kampanja o pravnih in finančnih pravilih za program Obzorje 2020. Teh prireditev se je udeležilo 2 046 predstavnikov upravičencev in revizorjev za potrjevanje stroškov programa Obzorje 2020. Za leto 2016 je načrtovanih še 14 prireditev.

Skupni podporni center zagotavlja smernice o pravnih in finančnih vprašanjih, s katerimi se pogosto opozarja na razlike med pravili za sedmi okvirni program in pravili za program Obzorje 2020.

| — | priporočilo 3: Komisija naj za organe izvajanja izda skupne smernice za porabo za raziskave in inovacije, da se zagotovi enaka obravnava upravičencev pri izvajanju revizijskih priporočil v zvezi z izterjavo neupravičenih stroškov (glej odstavek 5.26), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: Komisija naj za organe izvajanja izda skupne smernice za porabo za raziskave in inovacije, da se zagotovi enaka obravnava upravičencev pri izvajanju revizijskih priporočil v zvezi z izterjavo neupravičenih stroškov (glej odstavek 5.26),

Komisija sprejema to priporočilo.

Različne službe so se dogovorile o postopku ekstrapolacije, da bi se izboljšala usklajenost sedmega okvirnega programa. V zvezi s programom Obzorje 2020 potekajo razprave o vzpostavitvi postopka za zagotovitev usklajenega izvajanja revizij, pri čemer se bodo spoštovale obveznosti odredbodajalcev.

| — | priporočilo 4: Komisija naj natančno spremlja izvrševanje ekstrapoliranih popravkov, ki temeljijo na njenih naknadnih revizijah stroškov, povrnjenih v okviru 7. okvirnega programa za raziskave (glej odstavek 5.29). |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: Komisija naj natančno spremlja izvrševanje ekstrapoliranih popravkov, ki temeljijo na njenih naknadnih revizijah stroškov, povrnjenih v okviru 7. okvirnega programa za raziskave (glej odstavek 5.29).

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija pozorno spremlja izvajanje primerov ekstrapolacije in je zadovoljna z napredkom sedmega okvirnega programa na tej stopnji. Stopnja izvajanja se je ob koncu leta 2015 zmanjšala, ker je bilo takrat zaključenih veliko revizij, vendar se bodo ekstrapolacije opravljale leta 2016.

---

(1)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da ocenjena stopnja napake v populaciji za proračunski leti 2014 in 2015 znaša več kot 2 %.

(2)  V nekaterih primerih, na primer pri izkazih stroškov za projekte 7. okvirnega programa za raziskave, pri katerih prispevek EU presega 375 000 EUR, mora upravičenost prijavljenih stroškov potrditi neodvisni revizor.

(3)  Plačila, izplačana dodatno k običajnemu plačilu zaposlenih (npr. za dodatno delo ali neko določeno strokovno znanje), ki privedejo do višje urne postavke za posamezne projekte.

(4)  Glej odstavka 5.14 in 5.35 letnega poročila za leto 2014.

(5)  Naš vzorec za preizkušanje transakcij je vključeval eno vzorčno postavko za Obzorje 2020.

(6)  Glej Posebno poročilo št. 2/2013 z naslovom „Ali je Komisija zagotovila učinkovito izvajanje Sedmega okvirnega programa za raziskave?“ (UL C 267, 17.9.2013).

(7)  To opažanje temelji na rezultatih preučitve Skupnega podpornega centra, ki jo je leta 2015 opravila notranjerevizijska služba.

(8)  Skupno število načrtovanih revizij je bilo leta 2015 zvišano, da bi se zagotovilo dovolj veliko zajetje porabe v okviru 7. okvirnega programa za raziskave.

(9)  Sistematičen prenos revizijskih rezultatov na vse projekte revidiranega upravičenca.

(10)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

(11)  Dodatne revizije so načrtovane za subjekte s posebnimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev ali posebnim postopkom razrešnice ali na podlagi zahteve skupnih podjetij za raziskave.

(12)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

PRILOGA 5.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PODROČJE KONKURENČNOST ZA RAST IN DELOVNA MESTA

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 150 | 166 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 4,4  % | 5,6  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake | 6,7  % | |
| | Spodnja meja napake | 2,0  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

150

166

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

4,4  %

5,6  %

Zgornja meja napake

6,7  %

Spodnja meja napake

2,0  %

PRILOGA 5.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA PODROČJE KONKURENČNOST ZA RAST IN DELOVNA MESTA

| Leto | Priporočilo Sodišča | Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Komisija naj: | | | | | | | |
| Priporočilo 1:

  razširi in okrepi kampanjo za obveščanje, da bi upravičence in neodvisne revizorje ozavestila o pravilih za upravičenost na področju porabe za raziskave v okviru 7. OP; | | X | | | | | Kampanja Komisije je doslej dosegla več kot 4 500 ljudi. Komisija bo nadaljevala s temi prizadevanji, in sicer v okviru priprave smernic za program Obzorje 2020 (glej priporočilo 3).


  Kar zadeva področja raziskav, se službe Komisije pri dejavnostih osveščanja seznanjajo s posebnimi tveganji različnih vrst upravičencev. To se nanaša tako na fazo plačila (sedmi okvirni program) kot na pogodbeno fazo (program Obzorje 2020). Pri programu Obzorje 2020 bodo tovrstne informacije bolj sistematično vgrajene v informacijske sisteme, ki jih uporablja Komisija. Pričakuje se, da bo 83 % naknadnih revizij za obdobje 2012–2016 izbranih na podlagi različnih dejavnikov tveganja. Raziskovalna strategija na področju boja proti goljufijam je še ena pomembna sestavina naših usmerjenih kontrol, ki temeljijo na tveganju. |
| Priporočilo 2:

  zagotovi, da bodo kontrolne dejavnosti v tej skupini politik bolj temeljile na tveganju, natančneje pregleduje upravičence z visokim tveganjem (na primer subjekti z manj izkušnjami na področju evropskih sredstev) in zmanjša breme pregledov za manj tvegane upravičence; | | X | | | | | Glej zgoraj (odgovor na priporočilo 1). Na področju politike izobraževanja in kulture Komisija izvaja dejavnosti, ki temeljijo na tveganju, na naslednjih področjih:








  (a) | osebje GD za izobraževanje in kulturo opravlja letni cikel nadzornih obiskov pri nacionalnih organih in nacionalnih agencijah; |

Leto

Priporočilo Sodišča

Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Komisija naj:

Priporočilo 1:

razširi in okrepi kampanjo za obveščanje, da bi upravičence in neodvisne revizorje ozavestila o pravilih za upravičenost na področju porabe za raziskave v okviru 7. OP;

X

Kampanja Komisije je doslej dosegla več kot 4 500 ljudi. Komisija bo nadaljevala s temi prizadevanji, in sicer v okviru priprave smernic za program Obzorje 2020 (glej priporočilo 3).

Kar zadeva področja raziskav, se službe Komisije pri dejavnostih osveščanja seznanjajo s posebnimi tveganji različnih vrst upravičencev. To se nanaša tako na fazo plačila (sedmi okvirni program) kot na pogodbeno fazo (program Obzorje 2020). Pri programu Obzorje 2020 bodo tovrstne informacije bolj sistematično vgrajene v informacijske sisteme, ki jih uporablja Komisija. Pričakuje se, da bo 83 % naknadnih revizij za obdobje 2012–2016 izbranih na podlagi različnih dejavnikov tveganja. Raziskovalna strategija na področju boja proti goljufijam je še ena pomembna sestavina naših usmerjenih kontrol, ki temeljijo na tveganju.

Priporočilo 2:

zagotovi, da bodo kontrolne dejavnosti v tej skupini politik bolj temeljile na tveganju, natančneje pregleduje upravičence z visokim tveganjem (na primer subjekti z manj izkušnjami na področju evropskih sredstev) in zmanjša breme pregledov za manj tvegane upravičence;

X

Glej zgoraj (odgovor na priporočilo 1). Na področju politike izobraževanja in kulture Komisija izvaja dejavnosti, ki temeljijo na tveganju, na naslednjih področjih:

(a)

osebje GD za izobraževanje in kulturo opravlja letni cikel nadzornih obiskov pri nacionalnih organih in nacionalnih agencijah;

| (b) | minimalni odstotek in minimalno absolutno število pregledov upravičencev (primarni pregledi), ki jih morajo vsako leto opraviti nacionalne agencije (vrsta sheme financiranja, zapletenost pravil, struktura upravičencev itn.); |
| --- | --- |

(b)

minimalni odstotek in minimalno absolutno število pregledov upravičencev (primarni pregledi), ki jih morajo vsako leto opraviti nacionalne agencije (vrsta sheme financiranja, zapletenost pravil, struktura upravičencev itn.);

| (c) | obvladovanje tveganja nacionalnih agencij za izvajanje dodatnih ciljnih pregledov upravičencev, poleg minimalnega števila pregledov, ki jih zahteva GD za izobraževanje in kulturo. |
| --- | --- |

(c)

obvladovanje tveganja nacionalnih agencij za izvajanje dodatnih ciljnih pregledov upravičencev, poleg minimalnega števila pregledov, ki jih zahteva GD za izobraževanje in kulturo.

2013

Priporočilo 3:

v zvezi z novimi programi na področju raziskav in drugih notranjih politik za obdobje 2014–2020 zagotovi pravočasna, usklajena in jasna navodila za upravičence in organe upravljanja, ki bodo skladna s prenovljenimi zahtevami za upravičenost in zahtevami glede nadzora.

X

2012

Priporočilo 1:

dodatno okrepi prizadevanja za obravnavo napak, odkritih v vmesnih in končnih plačilih ter obračunih, predvsem z opozarjanjem upravičencev in neodvisnih revizorjev na pravila za upravičenost in zahtevo, da morajo upravičenci utemeljiti vse prijavljene stroške;

X

Glej tudi odgovor Komisije na priporočilo 1 iz leta 2013.

Priporočilo 2:

opozori koordinatorje projektov v okviru okvirnih programov za raziskave na njihovo odgovornost razdeljevanja prejetih sredstev drugim projektnim partnerjem brez nepotrebnih zamud;

X

Priporočilo 3:

pregleda primere slabosti v predhodnih pregledih, ki jih je ugotovilo Sodišče, da bi ocenila, ali je treba te preglede spremeniti;

X

Komisija nenehno obravnava slabosti predhodnih pregledov, ki so jih odkrili različni viri (tudi Računsko sodišče). Ta postopek je zdaj vključila tudi v poslovni proces programa Obzorje 2020.

Priporočilo 4:

skrajša zamude pri izvajanju naknadnih revizij in poveča stopnjo izvrševanja za primere ekstrapolacije;

X

Komisija redno nadzira izvajanje poročil o njenih naknadnih revizijah. Informacije o napredku na tem področju nudijo tudi letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov Komisije.

2012

Priporočilo 5:

okrepi nadzorne in kontrolne sisteme za PKI PPP IKT.

X

Komisija (GD CONNECT) je sprejela revizijsko strategijo za tisti del porabe generalnega direktorata, ki ni povezan z raziskavami, s čimer želi dati zagotovilo generalnemu direktorju GD CONNECT glede upravljanja financiranja, ki ni povezano z raziskavami.

Leta 2015 se je začelo izvajati 92 novih revizij za program za konkurenčnost in inovativnost v podpornem programu za politiko informacijskih in komunikacijskih tehnologij (PKI PPP IKT). Skupaj je bilo zaključenih 52 revizij, ki niso bile povezane z raziskavami, zajele pa so znesek v višini 23,7  milijona EUR. Napredek izvajanja strategije se pregleda vsak mesec na srečanjih odbora „Audit Budget and Control (ABC)“, ki jim predseduje generalni direktor, udeležujejo pa se jih predstavniki vseh direktoratov.

Leta 2012 so bili uvedeni poenostavitveni ukrepi za lastnike MSP. Poleg tega je bil po začetku veljavnosti nove finančne uredbe leta 2013 pregledan vzorčni sporazum okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost, da bi zajel ekstrapolacijo in tretje strani.

---

POGLAVJE 6

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

KAZALO

| Uvod | 6.1–6.10 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 6.3–6.8 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 6.9–6.10 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 6.11–6.36 |
| --- | --- |

| Preučitev finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje | 6.37–6.46 |
| --- | --- |

| Preučitev elementov sistemov notranje kontrole, vključno z letnimi poročili o dejavnostih | 6.47–6.71 |
| --- | --- |

| Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi | 6.47–6.64 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil Komisije o dejavnostih | 6.65–6.71 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 6.72–6.76 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 6.72–6.74 |
| --- | --- |

| Priporočila | 6.75–6.76 |
| --- | --- |

| Ocena smotrnosti projektov | 6.77–6.89 |
| --- | --- |

| Priloga 6.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za področje ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

Priloga 6.1 –

| Priloga 6.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za področje ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

Priloga 6.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 6.1 | V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo (razdelek 1.b večletnega finančnega okvira). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 6.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

6.1

V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo (razdelek 1.b večletnega finančnega okvira). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 6.1
  .

Slika 6.1 –   Razdelek 1.b večletnega finančnega okvira – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

| Plačila za leto skupaj | 51,2 |
| --- | --- |
| – predujmi
   (58)
   (59) | 9,1 |
| + obračunani predujmi
   (58) | 7,4 |
| + izplačila končnim prejemnikom iz finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje | 2,1 |
| + predujmi, ki so jih porabili končni upravičenci projektov državne pomoči | 2,3 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 53,9 |

Plačila za leto skupaj

51,2

– predujmi
   (58)
   (59)

9,1

- obračunani predujmi
   (58)

7,4

- izplačila končnim prejemnikom iz finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje

2,1

- predujmi, ki so jih porabili končni upravičenci projektov državne pomoči

2,3

Revidirana populacija skupaj

53,9

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 6.2 | Vmesna plačila za operativne programe programskega obdobja 2007–2013, za katere se je obdobje upravičenosti končalo 31. decembra 2015, so pomenila več kot 80 % plačil. Plačila predujmov za programsko obdobje 2014–2020 so znašala približno 7,8  milijarde EUR (1). |
| --- | --- |

6.2

Vmesna plačila za operativne programe programskega obdobja 2007–2013, za katere se je obdobje upravičenosti končalo 31. decembra 2015, so pomenila več kot 80 % plačil. Plačila predujmov za programsko obdobje 2014–2020 so znašala približno 7,8  milijarde EUR (1).

Kratek opis področja ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Cilji politike, instrumenti in upravljanje porabe

| 6.3 | Cilj porabe v okviru razdelka 1.b večletnega finančnega okvira – ekonomska, socialna in teritorialna kohezija je zmanjševanje razlik v stopnjah razvoja različnih regij, prestrukturiranje nazadujočih industrijskih območij ter spodbujanje čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja (2). Instrumenti politike, ki podpirajo krepitev ekonomske in socialne kohezije, so: |
| --- | --- |

6.3

Cilj porabe v okviru razdelka 1.b večletnega finančnega okvira – ekonomska, socialna in teritorialna kohezija je zmanjševanje razlik v stopnjah razvoja različnih regij, prestrukturiranje nazadujočih industrijskih območij ter spodbujanje čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja (2). Instrumenti politike, ki podpirajo krepitev ekonomske in socialne kohezije, so:

| — | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), ki je namenjen odpravljanju glavnih regionalnih neravnovesij s finančno podporo za ustvarjanje infrastrukturnih in produktivnih naložb za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za podjetja, |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), ki je namenjen odpravljanju glavnih regionalnih neravnovesij s finančno podporo za ustvarjanje infrastrukturnih in produktivnih naložb za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za podjetja,

| — | Kohezijski sklad, ki financira okoljske in prometne projekte v državah članicah z bruto nacionalnim proizvodom na prebivalca, ki je nižji od 90 % povprečja EU (3), |
| --- | --- |

—

Kohezijski sklad, ki financira okoljske in prometne projekte v državah članicah z bruto nacionalnim proizvodom na prebivalca, ki je nižji od 90 % povprečja EU (3),

| — | Evropski socialni sklad (ESS), ki je namenjen izboljšanju zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem več in boljših delovnih mest, |
| --- | --- |

—

Evropski socialni sklad (ESS), ki je namenjen izboljšanju zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem več in boljših delovnih mest,

| — | drugi instrumenti/skladi, kot sta evropski instrument sosedstva, ki podpira čezmejno sodelovanje ter izvajanje političnih pobud za zbližanje EU in njenih sosed, ter Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), ki zagotavlja materialno pomoč za izhod iz revščine. |
| --- | --- |

—

drugi instrumenti/skladi, kot sta evropski instrument sosedstva, ki podpira čezmejno sodelovanje ter izvajanje političnih pobud za zbližanje EU in njenih sosed, ter Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), ki zagotavlja materialno pomoč za izhod iz revščine.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 6.4 | Za ESRR, Kohezijski sklad in ESS veljajo enaka pravila, ob upoštevanju izjem, določenih v uredbah za posamezen sklad. Ti skladi se izvajajo z večletnimi programi. Komisija si upravljanje deli z državami članicami. Za vsako programsko obdobje odobri operativne programe, ki so jih pripravile države članice in v okviru katerih se financirajo projekti (4). Projekte izberejo organi držav članic. Upravičenci med izvajanjem projektov prijavijo nastale stroške svojim nacionalnim organom, ki odhodke potrdijo in prijavijo Komisiji. |
| --- | --- |

6.4

Za ESRR, Kohezijski sklad in ESS veljajo enaka pravila, ob upoštevanju izjem, določenih v uredbah za posamezen sklad. Ti skladi se izvajajo z večletnimi programi. Komisija si upravljanje deli z državami članicami. Za vsako programsko obdobje odobri operativne programe, ki so jih pripravile države članice in v okviru katerih se financirajo projekti (4). Projekte izberejo organi držav članic. Upravičenci med izvajanjem projektov prijavijo nastale stroške svojim nacionalnim organom, ki odhodke potrdijo in prijavijo Komisiji.

Tveganja za pravilnost

| 6.5 | Glavno tveganje za odhodke ESRR/Kohezijskega sklada je, da upravičenci prijavijo stroške, ki so neupravičeni v skladu z nacionalnimi pravili o upravičenosti in/ali manj številnimi določbami o upravičenosti v uredbah EU o strukturnih skladih. Za porabo ESRR/Kohezijskega sklada veljajo tudi splošno veljavna pravila notranjega trga EU (zlasti pravila o javnem naročanju in državni pomoči). V preteklih letih je bila neskladnost s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili o javnem naročanju pri oddaji naročil glavno tveganje za pravilnost porabe ESRR in Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

6.5

Glavno tveganje za odhodke ESRR/Kohezijskega sklada je, da upravičenci prijavijo stroške, ki so neupravičeni v skladu z nacionalnimi pravili o upravičenosti in/ali manj številnimi določbami o upravičenosti v uredbah EU o strukturnih skladih. Za porabo ESRR/Kohezijskega sklada veljajo tudi splošno veljavna pravila notranjega trga EU (zlasti pravila o javnem naročanju in državni pomoči). V preteklih letih je bila neskladnost s pravili EU in/ali nacionalnimi pravili o javnem naročanju pri oddaji naročil glavno tveganje za pravilnost porabe ESRR in Kohezijskega sklada.

| 6.5 | Komisija se strinja z oceno, kot je podrobneje navedeno v delovnem dokumentu njenih služb z naslovom „Analysis of errors in the Cohesion Policy for the years 2006–2009“ (Analiza napak v kohezijski politiki za obdobje 2006–2009) (SEC(2011) 1179 z dne 5. oktobra 2011)). Komisija še naprej sprejema posebne ukrepe za zmanjševanje teh tveganj: npr. izčrpne smernice in dodatno izobraževanje, ki se zagotavlja organom upravljanja o ugotovljenih tveganjih, za povečanje upravnih zmogljivosti na teh področjih, revizije, usmerjene v najbolj tvegana področja, pravočasno izvedbo finančnih popravkov, postopkov za prekinitev in začasno ustavitev. Ti preventivni in popravljalni ukrepi so bili združeni z novimi pobudami v okviru celovitega akcijskega načrta, ki je bil pripravljen leta 2013 za boljše izvajanje pravil o javnem naročanju, in Komisija jih je politično podprla decembra 2015.

  Izvaja se še en akcijski načrt za podporo organom, ki so pristojni za programe, pri izvajanju pravil o državni pomoči, ki so bila pregledana in poenostavljena leta 2014 v okviru spremenjene uredbe o splošnih skupinskih izjemah in so bila nadalje pojasnjena v publikaciji Komisije „Obvestilo o pojmu državne pomoči“ v mesecu maju 2016. |
| --- | --- |

6.5

Izvaja se še en akcijski načrt za podporo organom, ki so pristojni za programe, pri izvajanju pravil o državni pomoči, ki so bila pregledana in poenostavljena leta 2014 v okviru spremenjene uredbe o splošnih skupinskih izjemah in so bila nadalje pojasnjena v publikaciji Komisije „Obvestilo o pojmu državne pomoči“ v mesecu maju 2016.

| 6.6 | Glavno tveganje za odhodke ESS je povezano z neopredmeteno naravo naložb v človeški kapital in s tem, da pri izvajanju projektov sodeluje več partnerjev, pogosto v manjšem obsegu. Ti dejavniki lahko prispevajo k neskladnosti s pravili o upravičenosti na ravni EU in/ali nacionalni ravni, zaradi česar vzpostavljeni sistemi odobrijo neupravičene stroške. |
| --- | --- |

6.6

Glavno tveganje za odhodke ESS je povezano z neopredmeteno naravo naložb v človeški kapital in s tem, da pri izvajanju projektov sodeluje več partnerjev, pogosto v manjšem obsegu. Ti dejavniki lahko prispevajo k neskladnosti s pravili o upravičenosti na ravni EU in/ali nacionalni ravni, zaradi česar vzpostavljeni sistemi odobrijo neupravičene stroške.

| 6.6 | Komisija je sprejela posebne ukrepe za zmanjšanje ugotovljenih tveganj, ki po potrebi vključujejo zlasti preventivne in popravljalne ukrepe, kot so usmerjanje, usposabljanje, poenostavitev, stroga politika glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil ter pravočasna izvedba finančnih popravkov. Komisija to tveganje obravnava tudi z dejavnim spodbujanjem uporabe poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in z vztrajanjem pri pomembnosti pregledov na prvi stopnji, ki jih izvajajo države članice. Poleg tega Komisija vsako leto posodobi svoj revizijski načrt, da bi obravnavala najpomembnejša ugotovljena tveganja. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Organi držav članic se pri izvajanju operativnih programov srečujejo z nasprotujočimi si prioritetami. Za porabo je treba izvajati ustrezne preglede, da se zagotovita pravilnost in dobro finančno poslovodenje. Hkrati pa obstaja interes za črpanje sredstev, ki jih dodeli EU. To lahko v praksi ovira dosledno izvajanje uspešnih kontrol, ki bi morale preprečiti povračilo neupravičenih odhodkov iz proračuna EU. To postaja proti koncu obdobja upravičenosti vedno pomembneje, saj države članice tvegajo izgubo neporabljenega deleža sredstev, ki so jim bila sprva dodeljena (5). |
| --- | --- |

6.7

Organi držav članic se pri izvajanju operativnih programov srečujejo z nasprotujočimi si prioritetami. Za porabo je treba izvajati ustrezne preglede, da se zagotovita pravilnost in dobro finančno poslovodenje. Hkrati pa obstaja interes za črpanje sredstev, ki jih dodeli EU. To lahko v praksi ovira dosledno izvajanje uspešnih kontrol, ki bi morale preprečiti povračilo neupravičenih odhodkov iz proračuna EU. To postaja proti koncu obdobja upravičenosti vedno pomembneje, saj države članice tvegajo izgubo neporabljenega deleža sredstev, ki so jim bila sprva dodeljena (5).

| 6.7 | Ustrezni pregledi morajo zagotoviti pravilnost vseh odhodkov, prijavljenih v obdobju izvajanja in vse do zaključka.

  Države članice morajo do 31. marca 2017 predložiti dokumente o zaključku, ki bodo dali dodatno zagotovilo. Komisija je 20. marca 2013 proaktivno sprejela smernice o zaključku (Sklep C(2013) 1573), ki so bile dopolnjene in posodobljene 30. aprila 2015. Službe Komisije so za države članice organizirale več seminarjev o zaključku ter posodobile svoje ocene tveganja in nato revizijsko strategijo za obdobje 2007–2013, da bi se obravnavala vsa možna tveganja v zvezi z zadnjim delom obdobja izvajanja.


  Komisija je vzpostavila delovno skupino za boljše izvajanje sredstev kohezijske politike v osmih državah članicah. Ob poudarjanju popolnega spoštovanja in pravilnosti odhodkov je ta delovna skupina pomagala zadevnim državam članicam pri pripravljalnih postopkih za zaključek. Ta proaktiven in usmerjen pristop bo uporabljen za pomoč pri izvajanju programov držav članic v obdobju 2014–2020 ob upoštevanju pridobljenih izkušenj. |
| --- | --- |

6.7

Države članice morajo do 31. marca 2017 predložiti dokumente o zaključku, ki bodo dali dodatno zagotovilo. Komisija je 20. marca 2013 proaktivno sprejela smernice o zaključku (Sklep C(2013) 1573), ki so bile dopolnjene in posodobljene 30. aprila 2015. Službe Komisije so za države članice organizirale več seminarjev o zaključku ter posodobile svoje ocene tveganja in nato revizijsko strategijo za obdobje 2007–2013, da bi se obravnavala vsa možna tveganja v zvezi z zadnjim delom obdobja izvajanja.

Komisija je vzpostavila delovno skupino za boljše izvajanje sredstev kohezijske politike v osmih državah članicah. Ob poudarjanju popolnega spoštovanja in pravilnosti odhodkov je ta delovna skupina pomagala zadevnim državam članicam pri pripravljalnih postopkih za zaključek. Ta proaktiven in usmerjen pristop bo uporabljen za pomoč pri izvajanju programov držav članic v obdobju 2014–2020 ob upoštevanju pridobljenih izkušenj.

Komisija je leta 2015 uvedla dodatne ukrepe za poenostavitev

| 6.8 | Komisija je julija 2015 ustanovila skupino neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) (6). Ta skupina je zadolžena za: |
| --- | --- |

6.8

Komisija je julija 2015 ustanovila skupino neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) (6). Ta skupina je zadolžena za:

| — | oceno tega, ali so države članice začele uporabljati možnosti za poenostavitev, vključno z zavezami držav članic za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, kot je določeno v njihovih sporazumih o partnerstvu, ki pokrivajo sklade ESI za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

oceno tega, ali so države članice začele uporabljati možnosti za poenostavitev, vključno z zavezami držav članic za zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, kot je določeno v njihovih sporazumih o partnerstvu, ki pokrivajo sklade ESI za obdobje 2014–2020,

| — | analizo izvajanja možnosti za poenostavitev v državah članicah in regijah ob upoštevanju študije o uporabi novih določb o poenostavitvi v zgodnji fazi programskega obdobja 2014–2020 in njihovega vpliva na upravno breme in stroške ter |
| --- | --- |

—

analizo izvajanja možnosti za poenostavitev v državah članicah in regijah ob upoštevanju študije o uporabi novih določb o poenostavitvi v zgodnji fazi programskega obdobja 2014–2020 in njihovega vpliva na upravno breme in stroške ter

| — | opredelitev dobrih praks na področju zmanjševanja upravnega bremena za upravičence. |
| --- | --- |

—

opredelitev dobrih praks na področju zmanjševanja upravnega bremena za upravičence.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Obseg revizije in revizijski pristop

| 6.9 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi našega revizijskega pristopa in metodologije. V zvezi z revizijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije je treba upoštevati naslednje posebnosti: |
| --- | --- |

6.9

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi našega revizijskega pristopa in metodologije. V zvezi z revizijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije je treba upoštevati naslednje posebnosti:

| (a) | preučen je bil vzorec 223 transakcij (7), kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira. Leta 2015 je vzorec vseboval transakcije iz 15 držav članic (8); |
| --- | --- |

(a)

preučen je bil vzorec 223 transakcij (7), kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira. Leta 2015 je vzorec vseboval transakcije iz 15 držav članic (8);

| (b) | za finančne instrumente, za katere se uporablja deljeno upravljanje, je Sodišče pregledalo tudi njihove stopnje izplačil (tj. delež sredstev, porabljenih na ravni končnih prejemnikov). To je naredilo na podlagi poročanja Komisije o napredku za leto 2014 in svoje preučitve sedmih finančnih instrumentov ESRR v sedmih državah članicah (9); |
| --- | --- |

(b)

za finančne instrumente, za katere se uporablja deljeno upravljanje, je Sodišče pregledalo tudi njihove stopnje izplačil (tj. delež sredstev, porabljenih na ravni končnih prejemnikov). To je naredilo na podlagi poročanja Komisije o napredku za leto 2014 in svoje preučitve sedmih finančnih instrumentov ESRR v sedmih državah članicah (9);

| (c) | Sodišče je ocenilo druge elemente sistemov notranje kontrole in letni poročili o dejavnostih: |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je ocenilo druge elemente sistemov notranje kontrole in letni poročili o dejavnostih:

| | (i) | nadzorne dejavnosti Komisije v zvezi revizijskimi organi v 16 državah članicah (10); |
| --- | --- | --- |

(i)

nadzorne dejavnosti Komisije v zvezi revizijskimi organi v 16 državah članicah (10);

| | (ii) | letni poročili o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko ter Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. |
| --- | --- | --- |

(ii)

letni poročili o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko ter Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje.

| 6.10 | Sodišče je kot lani preverilo, ali in v kolikšni meri je bil vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, za oceno tega, ali so preučeni zaključeni projekti dosegli svoje cilje glede izložkov in rezultatov, kot so bili določeni v dokumentih o odobritvi projektov. Preverilo je tudi, ali so bili ti cilji v skladu s cilji operativnega programa. To je bilo opravljeno za 149 od 223 preučenih projektov, ki so bili v času revizije zaključeni. Rezultati tega preverjanja so predstavljeni v oddelku o oceni smotrnosti projektov. |
| --- | --- |

6.10

Sodišče je kot lani preverilo, ali in v kolikšni meri je bil vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, za oceno tega, ali so preučeni zaključeni projekti dosegli svoje cilje glede izložkov in rezultatov, kot so bili določeni v dokumentih o odobritvi projektov. Preverilo je tudi, ali so bili ti cilji v skladu s cilji operativnega programa. To je bilo opravljeno za 149 od 223 preučenih projektov, ki so bili v času revizije zaključeni. Rezultati tega preverjanja so predstavljeni v oddelku o oceni smotrnosti projektov.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 6.11 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 6.1
  . Od 223 preučenih transakcij je na 72 (32 %) vplivala napaka. Na podlagi 33 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 5,2  % (11). |
| --- | --- |

6.11

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 6.1
  . Od 223 preučenih transakcij je na 72 (32 %) vplivala napaka. Na podlagi 33 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 5,2  % (11).

| 6.11 | Komisija ugotavlja, da je stopnja napake, o kateri poroča Računsko sodišče, letna ocena, ki upošteva popravke odhodkov projekta ali vračila, na katere so vplivale napake, ki so bile odkrite in evidentirane, preden je Računsko sodišče opravilo revizijo. Komisija poudarja, da jo zavezuje finančna uredba, ki v členu 32(2)(e) določa, da mora njen sistem notranjih kontrol med drugim zagotoviti doseganje „ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil“. Komisija bo še naprej izvajala nadzorno vlogo, zlasti z nalaganjem finančnih popravkov in izvajanjem izterjav na ravni, ki ustreza ravni ugotovljenih nepravilnosti in pomanjkljivosti.

  Ob upoštevanju večletne narave upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru kohezijske politike Komisija nadalje ugotavlja, da se lahko napake, ki so bile storjene leta 2015, popravijo tudi do zaključka ali ob zaključku, kot je predstavljeno v oddelku 2.4.3 zadevnih letnih poročil o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015.


  Komisija ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake za leto 2015 v skladu s stopnjami napak, ki jih je za zadnjih pet let predstavilo Računsko sodišče. To potrjuje, da stopnja napake za programsko obdobje 2007–2013 ostaja stabilna in znatno pod stopnjami, ki so bile poročane za obdobje 2000–2006. Ta razvoj izhaja iz izboljšanega regulativnega okvira, vključno s poenostavitvami, okrepljenim upravljanjem in kontrolnimi sistemi, ter iz stroge politike Komisije, da v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti takoj prekine ali začasno ustavi plačila, kot je poročano v letnih poročilih o dejavnosti za leto 2015. Komisija bo še vedno osredotočala svoje ukrepe na najbolj tvegane programe/države članice, po potrebi izvajala popravljalne ukrepe v okviru stroge politike glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil vse do zaključka ter ob zaključku uporabila stroge postopke za izključitev kakršnega koli pomembnega preostalega tveganja za nepravilne odhodke.


  Komisija tudi ugotavlja, da se je pogostost napak v primerjavi s prejšnjimi leti bistveno zmanjšala.


  Za obdobje 2014–2020 se je popravljalna zmogljivost Komisije dodatno okrepila, saj lahko za bistvene pomanjkljivosti, ki jih odkrije, naloži neto finančne popravke, s čimer se pomembno zmanjša možnost, da bi države članice ponovno uporabile sredstva. To bo pomembna spodbuda za države članice, da odkrijejo in popravijo resne nepravilnosti, preden Komisiji potrdijo letne računovodske izkaze. |
| --- | --- |

6.11

Ob upoštevanju večletne narave upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru kohezijske politike Komisija nadalje ugotavlja, da se lahko napake, ki so bile storjene leta 2015, popravijo tudi do zaključka ali ob zaključku, kot je predstavljeno v oddelku 2.4.3 zadevnih letnih poročil o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015.

Komisija ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake za leto 2015 v skladu s stopnjami napak, ki jih je za zadnjih pet let predstavilo Računsko sodišče. To potrjuje, da stopnja napake za programsko obdobje 2007–2013 ostaja stabilna in znatno pod stopnjami, ki so bile poročane za obdobje 2000–2006. Ta razvoj izhaja iz izboljšanega regulativnega okvira, vključno s poenostavitvami, okrepljenim upravljanjem in kontrolnimi sistemi, ter iz stroge politike Komisije, da v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti takoj prekine ali začasno ustavi plačila, kot je poročano v letnih poročilih o dejavnosti za leto 2015. Komisija bo še vedno osredotočala svoje ukrepe na najbolj tvegane programe/države članice, po potrebi izvajala popravljalne ukrepe v okviru stroge politike glede prekinitev in začasnih ustavitev plačil vse do zaključka ter ob zaključku uporabila stroge postopke za izključitev kakršnega koli pomembnega preostalega tveganja za nepravilne odhodke.

Komisija tudi ugotavlja, da se je pogostost napak v primerjavi s prejšnjimi leti bistveno zmanjšala.

Za obdobje 2014–2020 se je popravljalna zmogljivost Komisije dodatno okrepila, saj lahko za bistvene pomanjkljivosti, ki jih odkrije, naloži neto finančne popravke, s čimer se pomembno zmanjša možnost, da bi države članice ponovno uporabile sredstva. To bo pomembna spodbuda za države članice, da odkrijejo in popravijo resne nepravilnosti, preden Komisiji potrdijo letne računovodske izkaze.

| 6.12 | V poglavju 1 je ocena točnosti zneskov finančnih popravkov, predstavljenih v razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi v okviru konsolidiranega zaključnega računa EU (glej odstavke 1.37 do 1.43). V poglavju 1 letnega poročila za leto 2012 je pojasnjeno tudi, kako se finančni popravki upoštevajo pri izračunu ocenjene stopnje napake (12). |
| --- | --- |

6.12

V poglavju 1 je ocena točnosti zneskov finančnih popravkov, predstavljenih v razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi v okviru konsolidiranega zaključnega računa EU (glej odstavke 1.37 do 1.43). V poglavju 1 letnega poročila za leto 2012 je pojasnjeno tudi, kako se finančni popravki upoštevajo pri izračunu ocenjene stopnje napake (12).

| 6.12 | Komisija ugotavlja pripravljenost Računskega sodišča, da upošteva finančne popravke, ki so uporabljeni v njenih izračunih ocenjene stopnje napake. Ti popravki izvirajo iz lastnih popravljalnih zmogljivosti držav članic v določenih primerih – pomembnega stebra postopka zagotovil – ali izvirajo iz nadzornih ukrepov Komisije, ki lahko vključujejo uvedbo pavšalnih finančnih popravkov za programe, za katere meni, da pri njih še vedno obstajajo pomembne pomanjkljivosti in tveganja.

  Komisija se sklicuje na svoje odgovore v odstavku 1.38. |
| --- | --- |

6.12

Komisija se sklicuje na svoje odgovore v odstavku 1.38.

| 6.13 | Na
  sliki 6.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. |
| --- | --- |

6.13

Na
  sliki 6.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015.

Slika 6.2 –   Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija – razčlenitev ocenjene stopnje napake

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 6.14 | Glavni viri napak za področje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije so vključitev neupravičenih odhodkov v prijave stroškov upravičencev ter izbira v celoti neupravičenih projektov, sledi pa jima kršitev pravil EU in nacionalnih pravil o javnem naročanju in o državni pomoči. |
| --- | --- |

6.14

Glavni viri napak za področje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije so vključitev neupravičenih odhodkov v prijave stroškov upravičencev ter izbira v celoti neupravičenih projektov, sledi pa jima kršitev pravil EU in nacionalnih pravil o javnem naročanju in o državni pomoči.

| 6.15 | V zadnjih štirih letih Sodišče ni odkrilo nobenih količinsko opredeljivih napak v zvezi z uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (13). Države članice morajo za vse sklade v programskem obdobju 2014–2020 uporabljati poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov za manjše projekte, vredne manj kot 50 000  EUR, lahko pa se odločijo uporabo teh možnosti razširiti (14). |
| --- | --- |

6.15

V zadnjih štirih letih Sodišče ni odkrilo nobenih količinsko opredeljivih napak v zvezi z uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov (13). Države članice morajo za vse sklade v programskem obdobju 2014–2020 uporabljati poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov za manjše projekte, vredne manj kot 50 000  EUR, lahko pa se odločijo uporabo teh možnosti razširiti (14).

| 6.15 | Komisija meni, da ocena Računskega sodišča potrjuje, da so poenostavljene možnosti obračunavanja manj dovzetne za napake, in zato dejavno sodeluje z organi, pristojnimi za programe, od uvedbe poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov do postopne razširitve njihove uporabe. To je že pripeljalo do pozitivnih rezultatov. Komisija še naprej dejavno spodbuja uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov v programskem obdobju 2014–2020, pri čemer so bile te možnosti bistveno okrepljene v okviru Uredbe o skupnih določbah in uredbe o ESS, da bi se zmanjšalo upravno breme za upravičence, spodbudila usmerjenost v rezultate in dodatno zmanjšalo tveganje napake. Komisija namerava leta 2016 podati predloge za razširitev uporabe poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov za vse sklade ESI znotraj Uredbe o skupnih določbah.

  Poleg zagotavljanja obsežnega usmerjanja za izvedbo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje trenutno izvaja drugi krog seminarjev o poenostavitvah v določenih prednostnih državah članicah, v katerih so se v programskem obdobju 2007–2013 večkrat pojavile visoke stopnje napake in ki še niso ustrezno izkoristile poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov. |
| --- | --- |

6.15

Poleg zagotavljanja obsežnega usmerjanja za izvedbo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje trenutno izvaja drugi krog seminarjev o poenostavitvah v določenih prednostnih državah članicah, v katerih so se v programskem obdobju 2007–2013 večkrat pojavile visoke stopnje napake in ki še niso ustrezno izkoristile poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov.

Neupravičeni odhodki

| 6.16 | Ob prijavi stroškov Komisiji nacionalni organi potrdijo, da so ti nastali v skladu z vrsto posebnih določb iz uredb EU, nacionalne zakonodaje ali pravil za upravičenost, posebnih pravil operativnega programa, razpisov za prijavo interesa, sklepov o odobritvi sofinanciranja projektov ali sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

6.16

Ob prijavi stroškov Komisiji nacionalni organi potrdijo, da so ti nastali v skladu z vrsto posebnih določb iz uredb EU, nacionalne zakonodaje ali pravil za upravičenost, posebnih pravil operativnega programa, razpisov za prijavo interesa, sklepov o odobritvi sofinanciranja projektov ali sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev.

| 6.17 | Neupravičeni odhodki so glavni vir napak za ESRR/Kohezijski sklad in ESS. Sodišče je ugotovilo, da so bili v 8 % preučenih transakcij prijavljeni neupravičeni stroški (glej
  sliko 6.3
  ). Ti primeri pomenijo 55 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 2,4 odstotne točke ocenjene stopnje napake. |
| --- | --- |

6.17

Neupravičeni odhodki so glavni vir napak za ESRR/Kohezijski sklad in ESS. Sodišče je ugotovilo, da so bili v 8 % preučenih transakcij prijavljeni neupravičeni stroški (glej
  sliko 6.3
  ). Ti primeri pomenijo 55 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 2,4 odstotne točke ocenjene stopnje napake.

| 6.17 | Komisija bo spremljala primere, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, in po potrebi predlagala ukrepe.

  Komisija ugotavlja, da so v nekaterih primerih nacionalna ali regionalna pravila, ki se uporabljajo za odhodke na področju kohezijske politike, zahtevnejša od pravil, ki so predvidena v EU ali v nacionalni zakonodaji za podobne odhodke, ki jih financira država. Te dodatne zahteve se lahko obravnavajo kot primer nepotrebnega upravnega bremena in zapletenosti v zvezi z odhodki na področju kohezijske politike, ki si jih same nalagajo države članice in njeni upravičenci, kot je opisano na primer v poročilih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje iz leta 2013 o čezmernem prenašanju in poenostavitvah.


  Komisija tudi ugotavlja, da je do treh napak prišlo, ker so nacionalna pravila strožja ali bolj zapletena, kot je potrebno (čezmerno prenašanje). Komisija ocenjuje, da kršitve teh nacionalnih pravil prispevajo en odstotek k stopnji napake. |
| --- | --- |

6.17

Komisija ugotavlja, da so v nekaterih primerih nacionalna ali regionalna pravila, ki se uporabljajo za odhodke na področju kohezijske politike, zahtevnejša od pravil, ki so predvidena v EU ali v nacionalni zakonodaji za podobne odhodke, ki jih financira država. Te dodatne zahteve se lahko obravnavajo kot primer nepotrebnega upravnega bremena in zapletenosti v zvezi z odhodki na področju kohezijske politike, ki si jih same nalagajo države članice in njeni upravičenci, kot je opisano na primer v poročilih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje iz leta 2013 o čezmernem prenašanju in poenostavitvah.

Komisija tudi ugotavlja, da je do treh napak prišlo, ker so nacionalna pravila strožja ali bolj zapletena, kot je potrebno (čezmerno prenašanje). Komisija ocenjuje, da kršitve teh nacionalnih pravil prispevajo en odstotek k stopnji napake.

Slika 6.3 –   Primer prijavljenih neupravičenih stroškov

Prijavljeni neupravičeni stroški: Projekt ESRR v Združenem kraljestvu zagotavlja finančno podporo za MSP za svetovalne storitve v zvezi s promocijo in izboljšanjem njihovih proizvodov ali storitev. Toda le del odobrenega financiranja so v obliki nepovratnih sredstev dobila MSP, okoli 13 % pa je obdržal upravičenec. Zneski, ki jih je obdržal, ne izpolnjujejo pogojev za upravičenost do sofinanciranja, ker ti odhodki niso nastali, niso bili plačani in v računovodskih izkazih upravičenca niso bili evidentirani kot stroški. Zato del nepovratnih sredstev ni upravičen do sofinanciranja.

Neupravičeni projekti

| 6.18 | Sodišče je odkrilo štiri projekte ESRR, pri katerih pogoji za upravičenost iz uredb in/ali nacionalnih pravil o upravičenosti niso bili izpolnjeni. Ti projekti pomenijo 12 % vseh količinsko opredeljivih napak, kar pomeni približno 1,5 odstotne točke ocenjene stopnje napake (glej
  sliko 6.4
  ). |
| --- | --- |

6.18

Sodišče je odkrilo štiri projekte ESRR, pri katerih pogoji za upravičenost iz uredb in/ali nacionalnih pravil o upravičenosti niso bili izpolnjeni. Ti projekti pomenijo 12 % vseh količinsko opredeljivih napak, kar pomeni približno 1,5 odstotne točke ocenjene stopnje napake (glej
  sliko 6.4
  ).

| 6.18 | Komisija bo spremljala primere, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, in po potrebi predlagala ukrepe. |
| --- | --- |

6.18

Slika 6.4 –   Primer neupravičenega projekta

Neupravičen upravičenec: Na Češkem je bilo pri projektu ESRR v razpisu za zbiranje predlogov določeno, da so upravičenci samo mala in srednja podjetja. Organ upravljanja je na podlagi tega dodelil sredstva upravičencu, katerega status v času, ko je bil projekt izbran, še ni bil potrjen.

Drugi neupravičeni projekti so bili ugotovljeni tudi na Češkem, v Italiji in na Poljskem.

Kršitve pravil o javnem naročanju

| 6.19 | Pravila o javnem naročanju so ključni instrument za gospodarno in uspešno porabo javnih sredstev ter za vzpostavitev notranjega trga v EU. |
| --- | --- |

6.19

Pravila o javnem naročanju so ključni instrument za gospodarno in uspešno porabo javnih sredstev ter za vzpostavitev notranjega trga v EU.

| 6.19–6.21 | Pravila o javnem naročanju se uporabljajo za vso javno porabo v državah članicah in ne le za kohezijsko politiko. Neupoštevanje pravil o javnem naročanju na ravni EU ali nacionalni ravni je že leta glavni vir napak na tem področju, zlasti na področju regionalne in mestne politike, predvsem zaradi vrst sofinanciranih projektov. Zato je Komisija od zaključka zadnjih programskih obdobij sprejela različne preventivne in popravljalne ukrepe, da bi obravnavala slabosti, opredeljene na tem področju.

  Cilj akcijskega načrta Komisije za javno naročanje, ki je bil pripravljen leta 2013 in ga je politično podprla Komisija decembra leta 2015, je nadaljnje izboljšanje izvajanja pravil o javnem naročanju v državah članicah z dodatnimi preventivnimi ukrepi.


  S pravnim okvirom za sklade ESI za obdobje 2014–2020 so bile uvedene tudi predhodne pogojenosti za učinkovito in uspešno uporabo sredstev Unije, ki med drugim zajemajo sisteme javnega naročanja držav članic. V primeru neizpolnjevanja veljavne predhodne pogojenosti do konca leta 2016 se lahko sprejme odločitev o začasni ustavitvi vmesnih plačil (člen 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013).


  Komisija bo spremljala vse napake, o katerih poroča Računsko sodišče, v skladu s Sklepom Komisije C(2013) 9527 final o „opredelitvi in odobritvi smernic za določanje finančnih popravkov pri izdatkih, financiranih s strani Unije v okviru deljenega upravljanja, ki jih izvede Komisija zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih“.


  Direktive o javnem naročanju iz leta 2014, ki so uvedle poenostavitve, bodo začele kazati njihov učinek v praksi po prenosu (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.25). |
| --- | --- |

6.19–6.21

Cilj akcijskega načrta Komisije za javno naročanje, ki je bil pripravljen leta 2013 in ga je politično podprla Komisija decembra leta 2015, je nadaljnje izboljšanje izvajanja pravil o javnem naročanju v državah članicah z dodatnimi preventivnimi ukrepi.

S pravnim okvirom za sklade ESI za obdobje 2014–2020 so bile uvedene tudi predhodne pogojenosti za učinkovito in uspešno uporabo sredstev Unije, ki med drugim zajemajo sisteme javnega naročanja držav članic. V primeru neizpolnjevanja veljavne predhodne pogojenosti do konca leta 2016 se lahko sprejme odločitev o začasni ustavitvi vmesnih plačil (člen 19 Uredbe (EU) št. 1303/2013).

Komisija bo spremljala vse napake, o katerih poroča Računsko sodišče, v skladu s Sklepom Komisije C(2013) 9527 final o „opredelitvi in odobritvi smernic za določanje finančnih popravkov pri izdatkih, financiranih s strani Unije v okviru deljenega upravljanja, ki jih izvede Komisija zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih“.

Direktive o javnem naročanju iz leta 2014, ki so uvedle poenostavitve, bodo začele kazati njihov učinek v praksi po prenosu (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.25).

| 6.20 | Sodišče je za leto 2015 preučilo 140 postopkov javnega naročanja v zvezi z naročili za gradnje in storitve, povezanimi z odhodki za preizkušene transakcije. Ocenjena vrednost naročil pri teh postopkih javnega naročanja je znašala približno 2,9  milijarde EUR (15). Velika večina teh naročil je za projekte, ki se sofinancirajo iz operativnih programov v okviru ESRR/Kohezijskega sklada (16). |
| --- | --- |

6.20

Sodišče je za leto 2015 preučilo 140 postopkov javnega naročanja v zvezi z naročili za gradnje in storitve, povezanimi z odhodki za preizkušene transakcije. Ocenjena vrednost naročil pri teh postopkih javnega naročanja je znašala približno 2,9  milijarde EUR (15). Velika večina teh naročil je za projekte, ki se sofinancirajo iz operativnih programov v okviru ESRR/Kohezijskega sklada (16).

| 6.21 | Sodišče je v 26 od 140 preučenih postopkov odkrilo primere neupoštevanja pravil EU o javnem naročanju in/ali nacionalnih pravil o javnem naročanju. V štirih primerih, kar je manj kot v prejšnjih letih, je bilo neupoštevanje teh pravil tako resno, da je Sodišče ugotovilo, da bi moralo biti naročilo oddano drugemu ponudniku ali da je bila konkurenca tako omejena, da neposredna oddaja naročila ni bila upravičena. Sodišče je te napake razvrstilo med količinsko opredeljive (17) (glej
  sliko 6.5
  ). Te napake pomenijo 12 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 0,7 odstotne točke ocenjene stopnje napake. Za oceno ravni napake je Sodišče uporabilo določbe direktive o javnem naročanju iz leta 2014, ki so manj stroge od tistih iz direktiv o javnem naročanju iz leta 2004 (v zvezi s spreminjanjem pogodb). |
| --- | --- |

6.21

Sodišče je v 26 od 140 preučenih postopkov odkrilo primere neupoštevanja pravil EU o javnem naročanju in/ali nacionalnih pravil o javnem naročanju. V štirih primerih, kar je manj kot v prejšnjih letih, je bilo neupoštevanje teh pravil tako resno, da je Sodišče ugotovilo, da bi moralo biti naročilo oddano drugemu ponudniku ali da je bila konkurenca tako omejena, da neposredna oddaja naročila ni bila upravičena. Sodišče je te napake razvrstilo med količinsko opredeljive (17) (glej
  sliko 6.5
  ). Te napake pomenijo 12 % vseh količinsko opredeljivih napak in približno 0,7 odstotne točke ocenjene stopnje napake. Za oceno ravni napake je Sodišče uporabilo določbe direktive o javnem naročanju iz leta 2014, ki so manj stroge od tistih iz direktiv o javnem naročanju iz leta 2004 (v zvezi s spreminjanjem pogodb).

Slika 6.5 –   Primer resnega neupoštevanja pravil o javnem naročanju

Naročilo dodatne gradnje oddano brez ustreznega javnega postopka: za projekt gradnje ceste v okviru ESRR v Nemčiji je bilo naročilo dodatne gradnje, ki je presegala 50 % vrednosti prvotne pogodbe, neposredno oddano istemu izvajalcu. To je kršitev člena 31 Direktive 2004/18/ES o javnem naročanju.

Zato ti stroški niso upravičeni do sofinanciranja EU. Podobni primeri so bili ugotovljeni pri drugih projektih ESRR v Italiji in Združenem kraljestvu.

| 6.22 | Druge napake v zvezi z razpisnimi postopki in postopki javnega naročanja so se pojavile še pri 22 od 140 preučenih postopkov javnega naročanja. Med njimi so bili primeri nepravilne uporabe meril za izbor, pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji in neupoštevanje zahtev za obveščanje in objavo. Te napake ne prispevajo k stopnji napake, ki jo je ocenilo Sodišče (18). |
| --- | --- |

6.22

Druge napake v zvezi z razpisnimi postopki in postopki javnega naročanja so se pojavile še pri 22 od 140 preučenih postopkov javnega naročanja. Med njimi so bili primeri nepravilne uporabe meril za izbor, pomanjkljivosti v razpisni dokumentaciji in neupoštevanje zahtev za obveščanje in objavo. Te napake ne prispevajo k stopnji napake, ki jo je ocenilo Sodišče (18).

| 6.22 | Komisija bo spremljala primere, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, in po potrebi predlagala ukrepe. |
| --- | --- |

6.22

| 6.23 | Pri dveh transakcijah v dveh državah članicah so nacionalni organi ugotovili primere resnega neupoštevanja pravil o javnem naročanju in naložili posebne finančne popravke na ravni projektov (19). Ti popravljalni ukrepi so se upoštevali pri izračunu ocenjene stopnje napake, saj so bili sprejeti pred obvestilom o reviziji Sodišča. |
| --- | --- |

6.23

Pri dveh transakcijah v dveh državah članicah so nacionalni organi ugotovili primere resnega neupoštevanja pravil o javnem naročanju in naložili posebne finančne popravke na ravni projektov (19). Ti popravljalni ukrepi so se upoštevali pri izračunu ocenjene stopnje napake, saj so bili sprejeti pred obvestilom o reviziji Sodišča.

| 6.23 | Komisija ugotavlja, da nekateri organi, ki so v navedenih državah članicah pristojni za programe, dejansko sprejmejo ustrezne popravljalne ukrepe, in potrjuje, da to odraža Računsko sodišče v svoji opredelitvi napak. Cilj akcijskega načrta, na katerega se Komisija sklicuje v odgovoru na odstavke 6.19 do 6.21, je povečati pojav takšnih proaktivnih popravljalnih ukrepov na ravni držav članic. |
| --- | --- |

6.23

| 6.24 | Svet Evropske unije in Evropski parlament sta 26. februarja 2014 sprejela tri direktive za poenostavitev in večjo fleksibilnost postopkov javnega naročanja. Države članice EU so morale nova pravila prenesti v nacionalno zakonodajo do aprila 2016 (razen pravil o e-javnem naročanju, za katera je rok oktober 2018) (20). Komisija je maja 2016 20 od 28 držav članic EU (21) poslala uradne opomine, v katerih jih je opomnila, da teh treh direktiv EU še vedno niso prenesle v nacionalno zakonodajo, čeprav je rok že potekel. Če države članice še naprej ne bodo izpolnjevale svoje obveznosti sprejemanja nacionalne zakonodaje, bo Komisija morda uvedla postopke za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU, po katerih bi bile za zadevne države članice lahko naložene globe. |
| --- | --- |

6.24

Svet Evropske unije in Evropski parlament sta 26. februarja 2014 sprejela tri direktive za poenostavitev in večjo fleksibilnost postopkov javnega naročanja. Države članice EU so morale nova pravila prenesti v nacionalno zakonodajo do aprila 2016 (razen pravil o e-javnem naročanju, za katera je rok oktober 2018) (20). Komisija je maja 2016 20 od 28 držav članic EU (21) poslala uradne opomine, v katerih jih je opomnila, da teh treh direktiv EU še vedno niso prenesle v nacionalno zakonodajo, čeprav je rok že potekel. Če države članice še naprej ne bodo izpolnjevale svoje obveznosti sprejemanja nacionalne zakonodaje, bo Komisija morda uvedla postopke za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 PDEU, po katerih bi bile za zadevne države članice lahko naložene globe.

| 6.24 | Komisija tesno spremlja prenos v državah članicah.

  Na dan 30. junija 2016 mora še 16 držav članic prenesti Direktivo 2014/24/EU o javnem naročanju, medtem ko mora še 19 držav članic prenesti Direktivo 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb, 17 držav članic pa Direktivo 2014/25/EU o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev. |
| --- | --- |

6.24

Na dan 30. junija 2016 mora še 16 držav članic prenesti Direktivo 2014/24/EU o javnem naročanju, medtem ko mora še 19 držav članic prenesti Direktivo 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb, 17 držav članic pa Direktivo 2014/25/EU o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

| 6.25 | Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o ukrepih, ki so jih sprejele države članice in Komisija, za obravnavo problema napak pri javnem naročanju na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (22). |
| --- | --- |

6.25

Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o ukrepih, ki so jih sprejele države članice in Komisija, za obravnavo problema napak pri javnem naročanju na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije (22).

| 6.25 | Komisija je sprejela vsa priporočila Računskega sodišča v posebnih poročilih ter izvaja predlagane ukrepe. Komisija se sklicuje na svoje odgovore na odstavke 6.7 do 6.15 in 6.19 zgoraj. |
| --- | --- |

6.25

Kršitev pravil o državni pomoči

| 6.26 | Državna pomoč je načeloma nezdružljiva z notranjim trgom, ker lahko izkrivi trgovino med državami članicami (23). Toda to pravilo ima nekaj izjem. |
| --- | --- |

6.26

Državna pomoč je načeloma nezdružljiva z notranjim trgom, ker lahko izkrivi trgovino med državami članicami (23). Toda to pravilo ima nekaj izjem.

| 6.27 | Komisija neposredno izvršuje pravila EU o državni pomoči. Države članice morajo vse primere državne pomoči priglasiti Komisiji (v okviru sheme ali za vsak projekt posebej), razen če ni projekt pod pragom de minimis
   (24) ali pa ne sodi v obseg uredbe o splošnih skupinskih izjemah (25). Generalni direktorat za konkurenco za vsak priglašen primer oblikuje stališče o tem, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom. ESS je manj dovzeten za kršitve pravil o državni pomoči, saj za projekte zelo pogosto velja pravilo de minimis. |
| --- | --- |

6.27

Komisija neposredno izvršuje pravila EU o državni pomoči. Države članice morajo vse primere državne pomoči priglasiti Komisiji (v okviru sheme ali za vsak projekt posebej), razen če ni projekt pod pragom de minimis
   (24) ali pa ne sodi v obseg uredbe o splošnih skupinskih izjemah (25). Generalni direktorat za konkurenco za vsak priglašen primer oblikuje stališče o tem, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom. ESS je manj dovzeten za kršitve pravil o državni pomoči, saj za projekte zelo pogosto velja pravilo de minimis.

| 6.27 | Pri priglasitvi državne pomoči Komisija oceni, ali podpora pomeni državno pomoč in ali je v tem primeru združljiva z notranjim trgom. Rezultati ocene vodijo do sklepa Komisije. |
| --- | --- |

6.27

| 6.28 | Sodišče je letos odkrilo sedem projektov ESRR/Kohezijskega sklada v petih državah članicah, pri katerih so bila kršena pravila EU o državni pomoči (26). Po potrebi je prosilo za predhodno oceno Generalnega direktorata za konkurenco in jo tudi dobilo. Ta ocena in sodna praksa Sodišča Evropske unije sta bili upoštevani pri razvrščanju napak. |
| --- | --- |

6.28

Sodišče je letos odkrilo sedem projektov ESRR/Kohezijskega sklada v petih državah članicah, pri katerih so bila kršena pravila EU o državni pomoči (26). Po potrebi je prosilo za predhodno oceno Generalnega direktorata za konkurenco in jo tudi dobilo. Ta ocena in sodna praksa Sodišča Evropske unije sta bili upoštevani pri razvrščanju napak.

| 6.28–6.29 | Komisija bo spremljala primere, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, in po potrebi predlagala ukrepe. |
| --- | --- |

6.28–6.29

| 6.29 | Za tri od teh projektov Sodišče meni, da bi morali v skladu s pravili o državni pomoči prejeti manj javnega financiranja EU in/ali države članice ali pa ga sploh ne bi smeli prejeti. Glavni razlog za neupoštevanje pravil o državni pomoči se nanaša na prekoračitev omejitev za intenzivnost pomoči. Te količinsko opredeljene napake pomenijo približno 0,3 odstotne točke ocenjene stopnje napake (glej
  sliko 6.6
  ). Sodišče je za oceno ravni napake v tej kategoriji uporabilo uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 (27). |
| --- | --- |

6.29

Za tri od teh projektov Sodišče meni, da bi morali v skladu s pravili o državni pomoči prejeti manj javnega financiranja EU in/ali države članice ali pa ga sploh ne bi smeli prejeti. Glavni razlog za neupoštevanje pravil o državni pomoči se nanaša na prekoračitev omejitev za intenzivnost pomoči. Te količinsko opredeljene napake pomenijo približno 0,3 odstotne točke ocenjene stopnje napake (glej
  sliko 6.6
  ). Sodišče je za oceno ravni napake v tej kategoriji uporabilo uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 (27).

Slika 6.6 –   Primer projekta, pri katerem so bila kršena pravila o državni pomoči

Omejitev za intenzivnost pomoči je bila prekoračena: Pri projektu Kohezijskega sklada na Poljskem, ki se je nanašal na gradnjo pristaniške infrastrukture, je financiranje prekoračilo najvišji znesek, ki je v skladu s pravili za državno pomoč še dovoljen za to vrsto projektov.

Dodatna primera sta bila ugotovljena pri drugih projektih ESRR v Latviji in Združenem kraljestvu.

| 6.30 | Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o prizadevanjih Evropske komisije in držav članic, ki so potrebna za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje kršitev pravil o državni pomoči na področju kohezije (28). |
| --- | --- |

6.30

Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o prizadevanjih Evropske komisije in držav članic, ki so potrebna za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje kršitev pravil o državni pomoči na področju kohezije (28).

| 6.30 | Komisija se sklicuje na svoje odgovore na opažanja in priporočila Računskega sodišča, objavljena v navedenem posebnem poročilu, in bo spremljala sprejeta priporočila. |
| --- | --- |

6.30

Davek na dodano vrednost, ki so ga prijavili javni organi

| 6.31 | Davek na dodano vrednost (DDV) je posredni davek EU na domačo potrošnjo blaga in storitev, ki se zaračuna v vsaki fazi proizvodne verige in ga plača končni potrošnik. V skladu z zakonodajo EU vračljivi DDV ni upravičen do sofinanciranja v okviru ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (29). Nevračljivi DDV se tako lahko prijavi za sofinanciranje. |
| --- | --- |

6.31

Davek na dodano vrednost (DDV) je posredni davek EU na domačo potrošnjo blaga in storitev, ki se zaračuna v vsaki fazi proizvodne verige in ga plača končni potrošnik. V skladu z zakonodajo EU vračljivi DDV ni upravičen do sofinanciranja v okviru ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (29). Nevračljivi DDV se tako lahko prijavi za sofinanciranje.

| 6.31 | Regulativne določbe, ki jih je Računsko sodišče navedlo za kohezijsko politiko, so rezultat izbire politike s strani sozakonodajalcev. Na splošno so v skladu s standardnimi načeli o upravičenosti do DDV za nepovratna sredstva v drugih politikah EU, še posebej pod neposrednim upravljanjem. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Kadar javni organi ne prijavijo DDV in zato ne prejmejo vračila, tako Komisija kot države članice menijo, da je DDV v skladu z uredbami upravičen strošek. Toda razlikovanje med vračljivim in nevračljivim DDV v uredbah povzroča zmedo. |
| --- | --- |

6.32

Kadar javni organi ne prijavijo DDV in zato ne prejmejo vračila, tako Komisija kot države članice menijo, da je DDV v skladu z uredbami upravičen strošek. Toda razlikovanje med vračljivim in nevračljivim DDV v uredbah povzroča zmedo.

| 6.32–6.33 | Načeloma se Komisija opira na ocene držav članic o davčnem oz. nedavčnem statusu upravičenca v zvezi z DDV. Vendar, kot je potrdilo Sodišče leta 2012, zamisel o povračljivem DDV ne izvira iz formalnega pregleda davčnega/nedavčnega statusa upravičenca.

  Komisija namerava zagotoviti dodatna pojasnila državam članicam v zvezi s trenutnim programskim obdobjem 2014–2020.


  Komisija bo spremljala primere, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče. |
| --- | --- |

6.32–6.33

Komisija namerava zagotoviti dodatna pojasnila državam članicam v zvezi s trenutnim programskim obdobjem 2014–2020.

Komisija bo spremljala primere, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče.

| 6.33 | Npr. Sodišče Evropske unije je leta 2012 razsodilo, da mora DDV šteti za vračljivega, kadar izvajalec dejavnosti končnim uporabnikom infrastrukture zaračuna ceno z DDV (30). Sodišče je ugotovilo tri primere, v katerih so javni organi vračljivi DDV prijavili kot upravičen strošek (glej
  sliko 6.7
  ). |
| --- | --- |

6.33

Npr. Sodišče Evropske unije je leta 2012 razsodilo, da mora DDV šteti za vračljivega, kadar izvajalec dejavnosti končnim uporabnikom infrastrukture zaračuna ceno z DDV (30). Sodišče je ugotovilo tri primere, v katerih so javni organi vračljivi DDV prijavili kot upravičen strošek (glej
  sliko 6.7
  ).

Slika 6.7 –   Primer neupravičenega DDV

Vračljivi DDV ni upravičen do sofinanciranja EU: Za projekt ESRR na Madžarskem, ki se je nanašal na sanacijo rudnika, ki se ne uporablja več, in gradnjo novega središča za prireditve na prostem, je upravičenec, občina, kot upravičen odhodek prijavil DDV. Ker pa bo izvajalec dejavnosti središča končnim uporabnikom infrastrukture zaračunaval ceno z DDV, odhodki za DDV niso upravičeni do sofinanciranja EU.

Podobna primera sta bila ugotovljena pri dveh projektih ESRR v Nemčiji.

| 6.34 | Tudi kadar je DDV, ki so ga kot odhodek prijavile nacionalne vlade v vlogi upravičenca, štel za upravičenega, za države članice ne pomeni neto stroška (31). Ministrstvo ali drug organ v neposredni pristojnosti ministrstva lahko npr. izvaja velik infrastrukturni projekt in v svoje stroške vključi DDV, ker ministrstvo ne zahteva vračila plačanega DDV. Nacionalni proračun pa hkrati prejme DDV, povrnjen iz skladov EU. |
| --- | --- |

6.34

Tudi kadar je DDV, ki so ga kot odhodek prijavile nacionalne vlade v vlogi upravičenca, štel za upravičenega, za države članice ne pomeni neto stroška (31). Ministrstvo ali drug organ v neposredni pristojnosti ministrstva lahko npr. izvaja velik infrastrukturni projekt in v svoje stroške vključi DDV, ker ministrstvo ne zahteva vračila plačanega DDV. Nacionalni proračun pa hkrati prejme DDV, povrnjen iz skladov EU.

| 6.34–6.35 | Komisija ugotavlja, da je DDV splošen davek, ki ga poberejo nacionalne ali regionalne vlade, vendar ga ne preusmerijo nazaj na posamezne financirane projekte.

  Strožje stališče, ki bi DDV štelo za neupravičen strošek ministrstev ali organov, ki so neposredno pod njihovim nadzorom, bi pravzaprav kaznovalo tiste, ki ne morejo zahtevati povračila DDV ali zanj prejeti nadomestila. Ti organi bi tako morali poiskati dodatna sredstva za izvajanje svojih projektov ali pa bi morali prispevati več lastnih finančnih sredstev od upravičencev, ki lahko zahtevajo povračilo DDV. To ni politika, ki bi jo sozakonodajalca izbrala za kohezijsko politiko. |
| --- | --- |

6.34–6.35

Strožje stališče, ki bi DDV štelo za neupravičen strošek ministrstev ali organov, ki so neposredno pod njihovim nadzorom, bi pravzaprav kaznovalo tiste, ki ne morejo zahtevati povračila DDV ali zanj prejeti nadomestila. Ti organi bi tako morali poiskati dodatna sredstva za izvajanje svojih projektov ali pa bi morali prispevati več lastnih finančnih sredstev od upravičencev, ki lahko zahtevajo povračilo DDV. To ni politika, ki bi jo sozakonodajalca izbrala za kohezijsko politiko.

| 6.35 | V EU standardne stopnje DDV, ki se uporabljajo za večino projektov, znašajo od 17 % do 27 %. Kadar DDV, ki ga ministrstva, ki izvajajo projekte, prijavijo kot nevračljivega, preseže nacionalno stopnjo sofinanciranja, lahko povračilo EU celo preseže dejansko nastale stroške projekta brez DDV. To se zgodi npr. kadar stopnja sofinanciranja za projekt znaša vsaj 85 %, stopnja DDV, ki jo plača ministrstvo, ki izvaja projekt, pa presega 20 %. Če bi bila plačana 23-odstotna stopnja DDV, bi skupni prispevek EU za projekt znašal 104,6  % dejansko nastalih stroškov brez DDV. To je zlasti pomembno pri Kohezijskem skladu, pri katerem ima večina projektov vsaj 85-odstotno stopnjo sofinanciranja. |
| --- | --- |

6.35

V EU standardne stopnje DDV, ki se uporabljajo za večino projektov, znašajo od 17 % do 27 %. Kadar DDV, ki ga ministrstva, ki izvajajo projekte, prijavijo kot nevračljivega, preseže nacionalno stopnjo sofinanciranja, lahko povračilo EU celo preseže dejansko nastale stroške projekta brez DDV. To se zgodi npr. kadar stopnja sofinanciranja za projekt znaša vsaj 85 %, stopnja DDV, ki jo plača ministrstvo, ki izvaja projekt, pa presega 20 %. Če bi bila plačana 23-odstotna stopnja DDV, bi skupni prispevek EU za projekt znašal 104,6  % dejansko nastalih stroškov brez DDV. To je zlasti pomembno pri Kohezijskem skladu, pri katerem ima večina projektov vsaj 85-odstotno stopnjo sofinanciranja.

Pregledi na ravni držav članic niso dovolj zanesljivi

| 6.36 | V 18 primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (32), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi se vse te informacije uporabile, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje za 2,4  odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v dveh primerih ugotovilo, da so napake, ki smo jih odkrili, naredili organi upravljanja in posredniški organi v državah članicah. Te napake so prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. |
| --- | --- |

6.36

V 18 primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (32), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi se vse te informacije uporabile, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje za 2,4  odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v dveh primerih ugotovilo, da so napake, ki smo jih odkrili, naredili organi upravljanja in posredniški organi v državah članicah. Te napake so prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake.

| 6.36 | Komisija natančno spremlja te primere in se strinja, da je treba zagotoviti dobra in pravočasna preverjanja upravljanja, da bi se preprečil pojav nepravilnosti ali njihova vključitev v zahtevke za plačila.

  Komisija od leta 2010 izvaja ciljno usmerjene revizije upravnih preverjanj pri programih z visokim tveganjem v primerih, v katerih je ugotovila, da bi pomanjkljivosti lahko ostale neodkrite ali pa bi jih revizijski organ za program opazil prepozno. V zvezi z GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje so rezultati teh revizij, izvedenih do leta 2015, predstavljeni v njunih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015 (glej str. 65 oziroma str. 56/57).


  Komisija se sklicuje na okrepljene postopke v regulativnem okviru za programsko obdobje 2014–2020, v katerih bo treba upravna preverjanja in kontrole (vključno s pregledi na kraju samem) izvesti pravočasno za predložitev letnih računovodskih izkazov programa v potrditev Komisiji, predložitev izjav o upravljanju s strani organov upravljanja pa vsakoletno. Revizijski organi morajo oceniti zanesljive stopnje preostale napake v računovodskih izkazih, ki so posledica vseh preverjanj, kontrol in popravkov, izvedenih od konca poslovnega leta. Komisija meni, da bodo ti okrepljeni kontrolni postopki zagotovili trajno znižanje stopnje napake.


  Poleg tega je Komisija pripravila nove smernice, da dodatno okrepi zanesljivost upravnih preverjanj in da razjasni vse večjo odgovornost organov upravljanja in njihovih posredniških organov v izjavah o upravljanju in letnih povzetkih v programskem obdobju 2014–2020. Te smernice, ki temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v prejšnjih programskih obdobjih, so bile objavljene septembra 2015. |
| --- | --- |

6.36

Komisija od leta 2010 izvaja ciljno usmerjene revizije upravnih preverjanj pri programih z visokim tveganjem v primerih, v katerih je ugotovila, da bi pomanjkljivosti lahko ostale neodkrite ali pa bi jih revizijski organ za program opazil prepozno. V zvezi z GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje so rezultati teh revizij, izvedenih do leta 2015, predstavljeni v njunih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015 (glej str. 65 oziroma str. 56/57).

Komisija se sklicuje na okrepljene postopke v regulativnem okviru za programsko obdobje 2014–2020, v katerih bo treba upravna preverjanja in kontrole (vključno s pregledi na kraju samem) izvesti pravočasno za predložitev letnih računovodskih izkazov programa v potrditev Komisiji, predložitev izjav o upravljanju s strani organov upravljanja pa vsakoletno. Revizijski organi morajo oceniti zanesljive stopnje preostale napake v računovodskih izkazih, ki so posledica vseh preverjanj, kontrol in popravkov, izvedenih od konca poslovnega leta. Komisija meni, da bodo ti okrepljeni kontrolni postopki zagotovili trajno znižanje stopnje napake.

Poleg tega je Komisija pripravila nove smernice, da dodatno okrepi zanesljivost upravnih preverjanj in da razjasni vse večjo odgovornost organov upravljanja in njihovih posredniških organov v izjavah o upravljanju in letnih povzetkih v programskem obdobju 2014–2020. Te smernice, ki temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v prejšnjih programskih obdobjih, so bile objavljene septembra 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

PREUČITEV FINANČNIH INSTRUMENTOV, ZA KATERE SE UPORABLJA DELJENO UPRAVLJANJE

| 6.37 | Finančni instrumenti zagotavljajo pomoč podjetjem ali mestnim projektom z naložbami v lastniški kapital, posojili ali jamstvi (33). Uporabljajo se lahko v glavnem na treh področjih: kot podpora za mala in srednja podjetja (MSP) (34), za razvoj mest (35) in za spodbujanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

6.37

Finančni instrumenti zagotavljajo pomoč podjetjem ali mestnim projektom z naložbami v lastniški kapital, posojili ali jamstvi (33). Uporabljajo se lahko v glavnem na treh področjih: kot podpora za mala in srednja podjetja (MSP) (34), za razvoj mest (35) in za spodbujanje energetske učinkovitosti.

| 6.38 | Do konca leta 2014 je bilo v okviru 183 operativnih programov ESRR in ESS v vseh državah članicah, razen treh (Irska, Hrvaška, in Luksemburg), vzpostavljenih 1 025 finančnih instrumentov. Njihova skupna finančna sredstva znašajo približno 16 018  milijonov EUR (36). |
| --- | --- |

6.38

Do konca leta 2014 je bilo v okviru 183 operativnih programov ESRR in ESS v vseh državah članicah, razen treh (Irska, Hrvaška, in Luksemburg), vzpostavljenih 1 025 finančnih instrumentov. Njihova skupna finančna sredstva znašajo približno 16 018  milijonov EUR (36).

| 6.39 | Skladi, ki izvajajo finančne instrumente, običajno prejmejo prispevek iz operativnega programa, ko je vzpostavljena njihova pravna struktura, nato pa ta denar uporabljajo za podporo projektom. Tako finančno podporo je mogoče zagotoviti samo projektom, ki spadajo v obseg operativnega programa. Finančni instrumenti so zasnovani tako, da se obnavljajo, pri nekaterih vrstah jamstvenih skladov pa tako, da dosegajo velik učinek finančnega vzvoda. Vsa sredstva, ki se povrnejo iz izvedenih naložb ali posojil, vključno z dobički, se znova uporabijo za dejavnosti, izvedene v okviru finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

6.39

Skladi, ki izvajajo finančne instrumente, običajno prejmejo prispevek iz operativnega programa, ko je vzpostavljena njihova pravna struktura, nato pa ta denar uporabljajo za podporo projektom. Tako finančno podporo je mogoče zagotoviti samo projektom, ki spadajo v obseg operativnega programa. Finančni instrumenti so zasnovani tako, da se obnavljajo, pri nekaterih vrstah jamstvenih skladov pa tako, da dosegajo velik učinek finančnega vzvoda. Vsa sredstva, ki se povrnejo iz izvedenih naložb ali posojil, vključno z dobički, se znova uporabijo za dejavnosti, izvedene v okviru finančnih instrumentov.

| 6.40 | Kot upravičeni odhodki štejejo le izplačila končnim prejemnikom ter stroški in provizije upraviteljev skladov. Neporabljena finančna sredstva finančnega instrumenta je treba ob zaključku operativnega programa vrniti v proračun EU (37). |
| --- | --- |

6.40

Kot upravičeni odhodki štejejo le izplačila končnim prejemnikom ter stroški in provizije upraviteljev skladov. Neporabljena finančna sredstva finančnega instrumenta je treba ob zaključku operativnega programa vrniti v proračun EU (37).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Počasno izvajanje finančnih instrumentov

| 6.41 | Povprečna stopnja izplačil za 1 025 finančnih instrumentov ESRR in ESS je ob koncu leta 2014 znašala 57 %. To pomeni povečanje za 10 odstotnih točk v primerjavi z letom 2013 in za 20 odstotnih točk v primerjavi z letom 2012 (38). |
| --- | --- |

6.41

Povprečna stopnja izplačil za 1 025 finančnih instrumentov ESRR in ESS je ob koncu leta 2014 znašala 57 %. To pomeni povečanje za 10 odstotnih točk v primerjavi z letom 2013 in za 20 odstotnih točk v primerjavi z letom 2012 (38).

| 6.41 | Komisija ugotavlja, da je povprečna stopnja izplačil 57 % (konec leta 2014) – kar je več v primerjavi s stopnjo 47 % konec leta 2013 – povprečje na ravni EU, ki ne odraža heterogene situacije na programski ravni (glej poročilo Komisije, objavljeno 1. oktobra 2015). Nizka stopnja izplačil ob koncu leta 2014 je posledica več dejavnikov, vključno s finančno krizo, pomanjkanjem izkušenj v nekaterih državah članicah in poznim začetkom izvajanja nekaterih instrumentov (tudi leta 2014).

  Komisija nadalje poudarja, da se ob upoštevanju življenjskega cikla finančnih instrumentov pričakuje povišanje v zadnjem letu izvajanja. Kakršen koli sklep o učinkovitih stopnjah izplačil je mogoče narediti le ob zaključku.


  V vsakem primeru se ob zaključku prvotni zneski finančnih instrumentov, ki niso izplačani končnim prejemnikom, štejejo za neupravičene, vrnejo se v proračun EU in so za programe in države članice izgubljeni.


  Komisija meni, da bo njeno poročilo razmerah konca leta 2015, ki bo objavljeno 1. oktobra 2016, prikazalo nadaljnji napredek pri izvajanju. |
| --- | --- |

6.41

Komisija nadalje poudarja, da se ob upoštevanju življenjskega cikla finančnih instrumentov pričakuje povišanje v zadnjem letu izvajanja. Kakršen koli sklep o učinkovitih stopnjah izplačil je mogoče narediti le ob zaključku.

V vsakem primeru se ob zaključku prvotni zneski finančnih instrumentov, ki niso izplačani končnim prejemnikom, štejejo za neupravičene, vrnejo se v proračun EU in so za programe in države članice izgubljeni.

Komisija meni, da bo njeno poročilo razmerah konca leta 2015, ki bo objavljeno 1. oktobra 2016, prikazalo nadaljnji napredek pri izvajanju.

| 6.42 | Slika 6.8
  prikazuje stopnje izplačil za finančne instrumente, ki se financirajo v okviru ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, na dan 31. decembra 2014. Sodišče je v svojem zadnjem letnem poročilu že opozorilo, da ima več držav članic težave v celoti porabiti finančna sredstva finančnih instrumentov. Težave z nizkimi stopnjami izplačil v primerjavi s povprečjem EU smo ugotovili zlasti v šestih državah članicah (Grčija, Španija, Italija, Nizozemska, Avstrija in Slovaška). |
| --- | --- |

6.42

Slika 6.8
  prikazuje stopnje izplačil za finančne instrumente, ki se financirajo v okviru ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, na dan 31. decembra 2014. Sodišče je v svojem zadnjem letnem poročilu že opozorilo, da ima več držav članic težave v celoti porabiti finančna sredstva finančnih instrumentov. Težave z nizkimi stopnjami izplačil v primerjavi s povprečjem EU smo ugotovili zlasti v šestih državah članicah (Grčija, Španija, Italija, Nizozemska, Avstrija in Slovaška).

| 6.42 | Kot je že bilo navedeno v odgovoru na letno poročilo Računskega sodišča za leto 2014 (odstavek 6.49), je Komisija skupaj z državami članicami sprejela številne ukrepe za zagotovitev, da bodo preostale naložbe finančnih instrumentov pravočasno dosegle končne prejemnike. V zvezi s tem je Komisija nadaljevala s svojimi prizadevanji tudi v letu 2015. |
| --- | --- |

6.42

Slika 6.8 –   Stopnje izplačil za finančne instrumente, ki se financirajo v okviru ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, na dan 31. decembra 2014

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi EGESIF_15-0027-00 z dne 23. septembra 2015.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 6.43 | Informacije o izvajanju finančnih instrumentov ESRR in ESS temeljijo na podatkih, prejetih neposredno iz držav članic. Od leta 2011 si Komisija zelo prizadeva izboljšati kakovost teh podatkov. Kljub temu pa so podatki, predstavljeni v poročilu Komisije, v nekaterih primerih nepopolni ali netočni. Tako je bilo tudi pri štirih od sedmih finančnih instrumentov, ki jih je leta 2015 preučilo Sodišče. |
| --- | --- |

6.43

Informacije o izvajanju finančnih instrumentov ESRR in ESS temeljijo na podatkih, prejetih neposredno iz držav članic. Od leta 2011 si Komisija zelo prizadeva izboljšati kakovost teh podatkov. Kljub temu pa so podatki, predstavljeni v poročilu Komisije, v nekaterih primerih nepopolni ali netočni. Tako je bilo tudi pri štirih od sedmih finančnih instrumentov, ki jih je leta 2015 preučilo Sodišče.

| 6.43 | Komisija je v mesecu maju 2015 državam članicam predložila navodila za poročanje o finančnih instrumentih, v katerih je pojasnila zahteve glede poročanja. Poleg tega je izboljšala svoja orodja za poročanje za obdobje 2014–2020: države članice poročajo zahtevane podatke iz člena 46 Uredbe o skupnih določbah, ki so bolj izčrpni, kot so se zahtevali za obdobje 2007–2013. V mesecu aprilu 2016 so službe Komisije predstavile dodatna navodila državam članicam za to poročanje. |
| --- | --- |

6.43

Neupravičeni končni prejemniki

| 6.44 | Pri dveh od sedmih finančnih instrumentov, ki jih je Sodišče preučilo, so bila jamstva ali posojila odobrena končnim prejemnikom, ki v skladu z uredbo in nacionalno zakonodajo do njih niso bili upravičeni. Ti primeri se uvrščajo med količinsko opredeljive napake, v kategorijo neupravičenih odhodkov ali neupravičenih projektov (glej
  sliko 6.9
  ). |
| --- | --- |

6.44

Pri dveh od sedmih finančnih instrumentov, ki jih je Sodišče preučilo, so bila jamstva ali posojila odobrena končnim prejemnikom, ki v skladu z uredbo in nacionalno zakonodajo do njih niso bili upravičeni. Ti primeri se uvrščajo med količinsko opredeljive napake, v kategorijo neupravičenih odhodkov ali neupravičenih projektov (glej
  sliko 6.9
  ).

| 6.44 | Komisija ugotavlja, da za dve napaki, ki sta povezani z neupravičenim prejemniki finančnih instrumentov, še ne more oceniti vpliva teh posamičnih napak na proračun EU.

  Kot je navedeno v točki 3 „Smernic za določanje finančnih popravkov za izdatke, sofinancirane s strani EU iz strukturnih skladov in Evropskega sklada za ribištvo zaradi neskladnosti s pravili instrumentov finančnega inženiringa za programsko obdobje 2007–2013“, se lahko posamezne nepravilnosti nadomestijo z zakonitimi in rednimi investicijami s strani finančnih instrumentov v končne prejemnike do delnega ali končnega zaključka. Komisija zato meni, da brez izpodbijanja povezanih napak ne more oceniti vpliva teh napak na proračun EU v tej fazi. |
| --- | --- |

6.44

Kot je navedeno v točki 3 „Smernic za določanje finančnih popravkov za izdatke, sofinancirane s strani EU iz strukturnih skladov in Evropskega sklada za ribištvo zaradi neskladnosti s pravili instrumentov finančnega inženiringa za programsko obdobje 2007–2013“, se lahko posamezne nepravilnosti nadomestijo z zakonitimi in rednimi investicijami s strani finančnih instrumentov v končne prejemnike do delnega ali končnega zaključka. Komisija zato meni, da brez izpodbijanja povezanih napak ne more oceniti vpliva teh napak na proračun EU v tej fazi.

Slika 6.9 –   Primer neupravičenega posojila (neupravičen prejemnik)

Neupravičen končni prejemnik: pri enem od finančnih instrumentov ESRR na Madžarskem je finančni posrednik izdal posojilo za družbo, ki je pripadala njegovi lastni skupini. Vendar uredba in veljavna navodila Komisije izrecno prepovedujejo, da bi se podjetje, ki pripada isti skupini, lahko štelo za upravičenega končnega prejemnika. Zato posojilo ni upravičeno do sofinanciranja.

Drugi podobni primeri neupravičenih prejemnikov so bili ugotovljeni v Italiji.

Podaljšanje obdobja upravičenosti za obdobje 2007–2013 le s sklepom Komisije

| 6.45 | Sodišče znova opozarja na specifično zadevo, ki je bila razkrita v letnem poročilu za leto 2014 (39). V členu 56(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je kot rok za obdobje upravičenosti plačil določen 31. december 2015. Komisija se je med letom 2015 odločila obdobje upravičenosti podaljšati do 31. marca 2017 z lastnim sklepom (40), namesto da bi od Sveta in Parlamenta zahtevala, naj spremenita uredbo. Ker še vedno ni zakonodaje, ki bi bila sprejeta na ustrezno visoki ravni, Sodišče izplačila po 31. decembru 2015 šteje za nepravilna. |
| --- | --- |

6.45

Sodišče znova opozarja na specifično zadevo, ki je bila razkrita v letnem poročilu za leto 2014 (39). V členu 56(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je kot rok za obdobje upravičenosti plačil določen 31. december 2015. Komisija se je med letom 2015 odločila obdobje upravičenosti podaljšati do 31. marca 2017 z lastnim sklepom (40), namesto da bi od Sveta in Parlamenta zahtevala, naj spremenita uredbo. Ker še vedno ni zakonodaje, ki bi bila sprejeta na ustrezno visoki ravni, Sodišče izplačila po 31. decembru 2015 šteje za nepravilna.

| 6.45 | Komisija je že izrazila svoje stališče o istih opažanjih v svojem odgovoru na letno poročilo Računskega sodišča za leto 2014. Komisija je ravnala v skladu s priporočili Evropskega sveta iz decembra 2014 in v okviru omejitev, ki jih določa obstoječi regulativni okvir. Tako Komisija meni, da so izplačila, ki so bila opravljena končnim prejemnikom do konca meseca marca 2017, upravičeni izdatki.

  Sklep Komisije o spremembi smernic o zaključku ne vpliva na člen 56(1), v skladu s katerim je bilo treba prispevek iz skladov v finančne instrumente plačati najpozneje do 31. decembra 2015. To pravilo še vedno velja.


  Sprememba pojasnjuje člen 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je lex specialis člena 56(1) navedene Uredbe. Na tej podlagi Komisija zaključuje, da:







  — | člen 78(6) pomeni, da morajo biti prispevki iz operativnega programa za instrumente finančnega inženiringa plačani do 31. decembra 2015, |
| --- | --- | --- |

6.45

Sklep Komisije o spremembi smernic o zaključku ne vpliva na člen 56(1), v skladu s katerim je bilo treba prispevek iz skladov v finančne instrumente plačati najpozneje do 31. decembra 2015. To pravilo še vedno velja.

Sprememba pojasnjuje člen 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006. Člen 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je lex specialis člena 56(1) navedene Uredbe. Na tej podlagi Komisija zaključuje, da:

—

člen 78(6) pomeni, da morajo biti prispevki iz operativnega programa za instrumente finančnega inženiringa plačani do 31. decembra 2015,

| — | glede upravičenosti izdatkov, ki se izplačajo končnim prejemnikom iz instrumentov finančnega inženiringa, člen 78(6) dovoljuje, da so ti izdatki upravičeni do datuma za predložitev zaključnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

glede upravičenosti izdatkov, ki se izplačajo končnim prejemnikom iz instrumentov finančnega inženiringa, člen 78(6) dovoljuje, da so ti izdatki upravičeni do datuma za predložitev zaključnih dokumentov,

| — | ker je 31. marec 2017 končni datum za predložitev dokumentov o zaključku Komisiji, sprememba smernic o zaključku pojasnjuje, da je zaključek iz člena 78(6) splošne uredbe datum predložitve dokumentov o zaključku, tj. 31. marec 2017 (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.52 in na Priporočilo 5 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2014). |
| --- | --- |

—

ker je 31. marec 2017 končni datum za predložitev dokumentov o zaključku Komisiji, sprememba smernic o zaključku pojasnjuje, da je zaključek iz člena 78(6) splošne uredbe datum predložitve dokumentov o zaključku, tj. 31. marec 2017 (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.52 in na Priporočilo 5 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2014).

Komisija se tako strinja, da se izplačila, izvedena po 31. decembru 2015, štejejo za nepravilna.

| 6.46 | Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri izvrševanju proračuna EU s finančnimi instrumenti v programskem obdobju 2007–2013 (41). |
| --- | --- |

6.46

Sodišče je objavilo tudi posebno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri izvrševanju proračuna EU s finančnimi instrumenti v programskem obdobju 2007–2013 (41).

| 6.46 | Komisija se sklicuje na svoje odgovore glede opažanj in priporočil Računskega sodišča, ki so bila objavljena v navedenem posebnem poročilu, in že izvaja ukrepe za spremljanje sprejetih priporočil. |
| --- | --- |

6.46

PREUČITEV ELEMENTOV SISTEMOV NOTRANJE KONTROLE, VKLJUČNO Z LETNIMI POROČILI O DEJAVNOSTIH

Ocena nadzora Komisije nad revizijskimi organi

Komisija za oceno stopnje napake uporablja delo revizijskih organov v državah članicah

| 6.47 | Revizijski organi dajejo Komisiji zagotovilo o uspešnem delovanju upravljavskih sistemov in notranjih kontrol operativnih programov ter o zakonitosti in pravilnosti potrjenih odhodkov. Te informacije zagotovijo v svojih letnih poročilih o nadzoru, revizijskih mnenjih in poročilih o revizijah sistemov (42). Komisija od leta 2009 opravlja poizvedbe pri glavnih revizijskih organih, vključno s pregledi njihovega dela na kraju samem, da bi ocenila, koliko se lahko zanese na njihovo delo. |
| --- | --- |

6.47

Revizijski organi dajejo Komisiji zagotovilo o uspešnem delovanju upravljavskih sistemov in notranjih kontrol operativnih programov ter o zakonitosti in pravilnosti potrjenih odhodkov. Te informacije zagotovijo v svojih letnih poročilih o nadzoru, revizijskih mnenjih in poročilih o revizijah sistemov (42). Komisija od leta 2009 opravlja poizvedbe pri glavnih revizijskih organih, vključno s pregledi njihovega dela na kraju samem, da bi ocenila, koliko se lahko zanese na njihovo delo.

| 6.47 | Komisija tesno sodeluje in se usklajuje z revizijskimi organi ter že od leta 2009 pregleduje njihove metodologije in rezultate revizij. Tako je Komisija na podlagi ponovne izvedbe revizij, ki so jih opravili revizijski organi, zagotavljala smernice, navodila in priporočila revizijskim organom, s čimer je prispevala h krepitvi zmogljivosti.

  Komisija poudarja, da je treba njeno oceno zanesljivosti o delu, ki ga opravljajo revizijski organi, obravnavati v tem kontekstu. GD za regionalno in mestno politiko je na podlagi svojega programa revizij, ki je od leta 2009 vključeval 316 revizijskih obiskov na kraju samem in zajel 51 revizijskih organov, ki so pristojni za revidiranje približno 98,5  % dodeljenih sredstev ESRR/KS za obdobje 2007–2013, konec leta 2015 sklenil, da se je na delo pregledanih revizijskih organov na splošno mogoče zanesti.


  V zvezi z GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je bilo od leta 2009 do konca leta 2015 opravljenih 236 revizijskih obiskov, ki so pokrivali 89 od 92 revizijskih organov (96,7  %), ki so odgovorni za 115 od 118 operativnih programov, kar predstavlja 99,6  % izdatkov. Komisija je zaključila, da se lahko zanese na 82 revizijskih organov, ki zajemajo 98,2  % dodeljenih sredstev iz ESS.


  V svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015 sta GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje zagotovila podrobno oceno točnosti in zanesljivosti revizijskih informacij in rezultatov, o katerih so leta 2015 v svojih letnih poročilih o nadzoru v zvezi z odhodki leta 2014 poročali revizijski organi (glej strani 55 do 60 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2015 ter strani 52 do 54 letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015). |
| --- | --- |

6.47

Komisija poudarja, da je treba njeno oceno zanesljivosti o delu, ki ga opravljajo revizijski organi, obravnavati v tem kontekstu. GD za regionalno in mestno politiko je na podlagi svojega programa revizij, ki je od leta 2009 vključeval 316 revizijskih obiskov na kraju samem in zajel 51 revizijskih organov, ki so pristojni za revidiranje približno 98,5  % dodeljenih sredstev ESRR/KS za obdobje 2007–2013, konec leta 2015 sklenil, da se je na delo pregledanih revizijskih organov na splošno mogoče zanesti.

V zvezi z GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je bilo od leta 2009 do konca leta 2015 opravljenih 236 revizijskih obiskov, ki so pokrivali 89 od 92 revizijskih organov (96,7  %), ki so odgovorni za 115 od 118 operativnih programov, kar predstavlja 99,6  % izdatkov. Komisija je zaključila, da se lahko zanese na 82 revizijskih organov, ki zajemajo 98,2  % dodeljenih sredstev iz ESS.

V svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015 sta GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje zagotovila podrobno oceno točnosti in zanesljivosti revizijskih informacij in rezultatov, o katerih so leta 2015 v svojih letnih poročilih o nadzoru v zvezi z odhodki leta 2014 poročali revizijski organi (glej strani 55 do 60 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2015 ter strani 52 do 54 letnega poročila o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015).

| 6.48 | Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko ter Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje uporabljata te informacije pri pripravi svojih letnih poročil o dejavnostih ter med letom zaradi odločanja o morebitnih prekinitvah in/ali začasnih ustavitvah plačil operativnim programom. |
| --- | --- |

6.48

Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko ter Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje uporabljata te informacije pri pripravi svojih letnih poročil o dejavnostih ter med letom zaradi odločanja o morebitnih prekinitvah in/ali začasnih ustavitvah plačil operativnim programom.

| 6.48 | GD za regionalno in mestno politiko je leta 2015 v svojem letnem poročilu o dejavnostih navedel, da sta približno dve tretjini prekinitev in predhodnih začasnih ustavitev plačil temeljili na rezultatih revizij, o katerih so revizijski organi Komisiji poročali med letom ali ob koncu leta (glej str. 68 letnega poročila o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko za leto 2015).

  Postopki za prekinitev in predhodne začasne ustavitve plačil so se leta 2015 nanašali na 117 programov ESRR/KS in skoraj 9,1  milijarde EUR zahtevkov za plačila, ki so jih predložile države članice in za katere je Komisija plačila izvedla šele, ko je prejela dodatne dokaze, da so zadevne države članice izvedle vse potrebne popravke.


  Kot je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje poročal na strani 59 letnega poročila o dejavnostih v letu 2015, je Komisija za ESS poslala dve opozorili in 17 dopisov o predhodni začasni ustavitvi; odločila je o 27 prekinitvah plačil in desetih začasnih ustavitvah operativnih programov. Plačila so bila prekinjena za zahtevke v skupni višini 1,4  milijarde EUR. |
| --- | --- |

6.48

Postopki za prekinitev in predhodne začasne ustavitve plačil so se leta 2015 nanašali na 117 programov ESRR/KS in skoraj 9,1  milijarde EUR zahtevkov za plačila, ki so jih predložile države članice in za katere je Komisija plačila izvedla šele, ko je prejela dodatne dokaze, da so zadevne države članice izvedle vse potrebne popravke.

Kot je GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje poročal na strani 59 letnega poročila o dejavnostih v letu 2015, je Komisija za ESS poslala dve opozorili in 17 dopisov o predhodni začasni ustavitvi; odločila je o 27 prekinitvah plačil in desetih začasnih ustavitvah operativnih programov. Plačila so bila prekinjena za zahtevke v skupni višini 1,4  milijarde EUR.

| 6.49 | Da bi generalni direktorati ocenili, ali se na te informacije lahko zanesejo, preverijo stopnje napake, ki so jih za posamezne operativne programe (ali skupino operativnih programov) sporočili revizijski organi (43):






  — | če Komisija meni, da je stopnja napake, ki jo je sporočil revizijski organ, zanesljiva (in reprezentativna za potrjene odhodke), to stopnjo sprejme. Lahko jo tudi ponovno izračuna zaradi svoje ocene na podlagi dodatnih informacij, pridobljenih od revizijskega organa, |
| --- | --- | --- |

6.49

Da bi generalni direktorati ocenili, ali se na te informacije lahko zanesejo, preverijo stopnje napake, ki so jih za posamezne operativne programe (ali skupino operativnih programov) sporočili revizijski organi (43):

—

če Komisija meni, da je stopnja napake, ki jo je sporočil revizijski organ, zanesljiva (in reprezentativna za potrjene odhodke), to stopnjo sprejme. Lahko jo tudi ponovno izračuna zaradi svoje ocene na podlagi dodatnih informacij, pridobljenih od revizijskega organa,

| — | če so stopnje napake nezanesljive, Komisija uporabi pavšalno stopnjo napake (med 2 % in 25 %) v skladu z rezultati svoje ocene delovanja upravljavskih sistemov in sistemov notranje kontrole. |
| --- | --- |

—

če so stopnje napake nezanesljive, Komisija uporabi pavšalno stopnjo napake (med 2 % in 25 %) v skladu z rezultati svoje ocene delovanja upravljavskih sistemov in sistemov notranje kontrole.

| 6.49 | Komisija poudarja, da ta vsakoletna ocena zanesljivosti stopnje napake temelji na poglobljeni dokumentacijski analizi vseh razpoložljivih informacij, ki so dopolnjene z na tveganju temelječih obiskih za ugotavljanje dejstev na kraju samem, pri čemer se upošteva tudi splošna ocena zanesljivosti dela, ki ga opravljajo revizijski organi v okviru obsežnega revizijskega dela, ki je navedeno v odgovoru na odstavek 6.47. Komisija po potrebi od revizijskih organov zahteva in pridobi vse potrebne dodatne informacije. |
| --- | --- |

6.49

| 6.50 | Komisija za vsak operativni program (ali skupino operativnih programov) izračuna tudi kumulativno preostalo tveganje, pri čemer upošteva vse finančne popravke od začetka programskega obdobja. To zajema popravke, ki so že bili izvedeni na ravni EU in/ali nacionalni ravni (44). |
| --- | --- |

6.50

Komisija za vsak operativni program (ali skupino operativnih programov) izračuna tudi kumulativno preostalo tveganje, pri čemer upošteva vse finančne popravke od začetka programskega obdobja. To zajema popravke, ki so že bili izvedeni na ravni EU in/ali nacionalni ravni (44).

| 6.51 | Komisija na podlagi teh dveh kazalnikov in dodatnih informacij, ki jih ima na voljo, oblikuje oceno upravljavskega in kontrolnega sistema za operativni program. O oceni nato poroča v letnem poročilu o dejavnostih generalnega direktorata (45). |
| --- | --- |

6.51

Komisija na podlagi teh dveh kazalnikov in dodatnih informacij, ki jih ima na voljo, oblikuje oceno upravljavskega in kontrolnega sistema za operativni program. O oceni nato poroča v letnem poročilu o dejavnostih generalnega direktorata (45).

| 6.51 | Komisija oceni učinkovito delovanje upravljavskega in kontrolnega sistema za vsak program in vsak organ (organe upravljanja, organe za potrjevanje in revizijske organe) na podlagi vseh razpoložljivih rezultatov revizij sistemov EU in nacionalnih sistemov v zvezi s 15 ključnimi regulativnimi zahtevami v skladu z metodologijo, ki jo uporabljajo revizijski organi. Vsi programi so tako ocenjeni glede na revizijska mnenja na nacionalni ravni in ravni Komisije, na podlagi revizij, ki so bile opravljene na sistemih in na reprezentativnih vzorcih operacij. Stopnje napake, ki jih sporočijo države članice, in stopnje preostale napake, ki jih izračuna Komisija, so pomemben, vendar ne edini element te ocene. Operativni nadrejeni in odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil ocenijo tudi stopnjo zagotovila upravljanja za vsak program.

  Za namene zagotovila, navedenega v letnih poročilih o dejavnostih, je torej mnenje o posameznem operativnem programu rezultat skupne ocene na podlagi vseh informacij, ki so na voljo Komisiji. S tem se zagotovi celovita in podrobna ocena uspešnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v posamezni državi članici, v zvezi z operativnimi programi, vključenimi v pridržke za leto 2015, pa informacije o glavnih opredeljenih vprašanjih in sprejetih ukrepih. |
| --- | --- |

6.51

Za namene zagotovila, navedenega v letnih poročilih o dejavnostih, je torej mnenje o posameznem operativnem programu rezultat skupne ocene na podlagi vseh informacij, ki so na voljo Komisiji. S tem se zagotovi celovita in podrobna ocena uspešnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov v posamezni državi članici, v zvezi z operativnimi programi, vključenimi v pridržke za leto 2015, pa informacije o glavnih opredeljenih vprašanjih in sprejetih ukrepih.

Z oceno letnih poročil o nadzoru lahko Komisija le delno obravnava tveganje, da so nacionalni organi morda sporočili nezanesljive informacije

| 6.52 | Zanesljivost ocene operativnih programov ESRR, Kohezijskega sklada in ESS, ki jo pripravi Komisija, je odvisna od točnosti in zanesljivosti informacij, o katerih so poročali organi držav članic. Sodišče je pri svojih revizijah v preteklih letih v zvezi s tem ugotovilo dve glavni tveganji:






  — | revizijski organi lahko pri poročanju podcenjujejo napake in/ali jih ne ekstrapolirajo ustrezno. Zato stopnje napake, o katerih poročajo, morda niso vedno zanesljive, |
| --- | --- | --- |

6.52

Zanesljivost ocene operativnih programov ESRR, Kohezijskega sklada in ESS, ki jo pripravi Komisija, je odvisna od točnosti in zanesljivosti informacij, o katerih so poročali organi držav članic. Sodišče je pri svojih revizijah v preteklih letih v zvezi s tem ugotovilo dve glavni tveganji:

—

revizijski organi lahko pri poročanju podcenjujejo napake in/ali jih ne ekstrapolirajo ustrezno. Zato stopnje napake, o katerih poročajo, morda niso vedno zanesljive,

| — | informacije o finančnih popravkih, o katerih poročajo države članice, morda niso vedno zanesljive in točne, zato lahko Komisija s svojo metodo za izračun dobi podcenjeno kumulativno preostalo tveganje. |
| --- | --- |

—

informacije o finančnih popravkih, o katerih poročajo države članice, morda niso vedno zanesljive in točne, zato lahko Komisija s svojo metodo za izračun dobi podcenjeno kumulativno preostalo tveganje.

| 6.52–6.54 | Kot sta generalna direktorata pojasnila v svojih ustreznih letnih poročilih o dejavnostih, sta oba sprejela ukrepe za izboljšanje zanesljivosti revizijskih informacij (stopnja napake in revizijsko mnenje) in finančnih popravkov, ki jih sporočijo organi za potrjevanje. Komisija izvaja dve revizijski poizvedbi za zmanjšanje tveganj, ki jih je omenilo Računsko sodišče:






  — | zanašanje Komisije na revizijske informacije, ki jih poročajo revizijski organi, vključno z letnimi poročili o nadzoru, revizijskimi mnenji in stopnjami napake, temelji na poglobljeni dokumentacijski analizi in revizijskem delu na kraju samem. Namen je preveriti, ali so revizijske ugotovitve potrjene, vključno s ponovno izvedbo revizij na kraju samem s strani revizorjev Komisije.


  Dokumentacijski pregled letnih poročil o nadzoru zajema širok razpon preverjanj, ki so povezana npr. s točnostjo izračunov, uporabljenimi parametri, obravnavanjem ugotovljenih napak ali uskladitvijo revidirane populacije, in ga dopolnjujejo obiski za ugotavljanje dejstev (glej tudi odgovor Komisije v odstavkih 1.36 in 6.47). V primeru dvoma se od revizijskih organov po potrebi zahtevajo in pridobijo dodatne specifične informacije, vendar se ne zahtevajo sistematično v vseh primerih, v skladu z načelom enotne revizije in regulativnimi zahtevami.


  Generalna direktorata za regionalno in mestno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje sta na podlagi takšnega podrobnega revizijskega dela ocenila 95 % stopenj napak držav članic za njuna področja kot zanesljivi vir informacij za namene izračuna tveganja za plačila za leto 2015 (strani 58 oziroma 53 v letnih poročilih o dejavnosti za leto 2015). Preostalih 5 %, kjer so se stopnje napake, ki so jih sporočile države članice, štele za nezanesljive, je Komisija nadomestila z najboljšo oceno na podlagi pavšalov, |
| --- | --- | --- |

6.52–6.54

—

zanašanje Komisije na revizijske informacije, ki jih poročajo revizijski organi, vključno z letnimi poročili o nadzoru, revizijskimi mnenji in stopnjami napake, temelji na poglobljeni dokumentacijski analizi in revizijskem delu na kraju samem. Namen je preveriti, ali so revizijske ugotovitve potrjene, vključno s ponovno izvedbo revizij na kraju samem s strani revizorjev Komisije.

Dokumentacijski pregled letnih poročil o nadzoru zajema širok razpon preverjanj, ki so povezana npr. s točnostjo izračunov, uporabljenimi parametri, obravnavanjem ugotovljenih napak ali uskladitvijo revidirane populacije, in ga dopolnjujejo obiski za ugotavljanje dejstev (glej tudi odgovor Komisije v odstavkih 1.36 in 6.47). V primeru dvoma se od revizijskih organov po potrebi zahtevajo in pridobijo dodatne specifične informacije, vendar se ne zahtevajo sistematično v vseh primerih, v skladu z načelom enotne revizije in regulativnimi zahtevami.

Generalna direktorata za regionalno in mestno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje sta na podlagi takšnega podrobnega revizijskega dela ocenila 95 % stopenj napak držav članic za njuna področja kot zanesljivi vir informacij za namene izračuna tveganja za plačila za leto 2015 (strani 58 oziroma 53 v letnih poročilih o dejavnosti za leto 2015). Preostalih 5 %, kjer so se stopnje napake, ki so jih sporočile države članice, štele za nezanesljive, je Komisija nadomestila z najboljšo oceno na podlagi pavšalov,

| — | posebne revizije na kraju samem, ki temeljijo na tveganju (in so v zadnjih treh letih zajele 75 operativnih programov), da se zagotovi, da so sporočeni popravki učinkovito izvedeni in da se v primeru dvomov ali nezadostnih dokazov zadevni zneski odbijejo od kumulativnih finančnih popravkov, ki se upoštevajo za namene izračuna stopnje preostale napake. Službe Komisije so se na podlagi svojih revizij in dokumentacijskih pregledov doslednosti v zvezi z zanesljivostjo finančnih popravkov iz člena 20 odločile, da bodo za izračun kumulativnega preostalega tveganja sprejele preudaren pristop in izključile nekatere sporočene finančne popravke (glej letno poročilo o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko, strani 72 in 73). |
| --- | --- |

—

posebne revizije na kraju samem, ki temeljijo na tveganju (in so v zadnjih treh letih zajele 75 operativnih programov), da se zagotovi, da so sporočeni popravki učinkovito izvedeni in da se v primeru dvomov ali nezadostnih dokazov zadevni zneski odbijejo od kumulativnih finančnih popravkov, ki se upoštevajo za namene izračuna stopnje preostale napake. Službe Komisije so se na podlagi svojih revizij in dokumentacijskih pregledov doslednosti v zvezi z zanesljivostjo finančnih popravkov iz člena 20 odločile, da bodo za izračun kumulativnega preostalega tveganja sprejele preudaren pristop in izključile nekatere sporočene finančne popravke (glej letno poročilo o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko, strani 72 in 73).

V nasprotju z obdobjem 2007–2013 bodo revizijski organi v programskem obdobju 2014–2020 izdali svoje revizijsko mnenje na podlagi stopenj preostale napake po izvedbi popravkov. Zato se bo točnost finančnih popravkov sistematično preverjala v okviru revizije računovodskih izkazov.

| 6.53 | Komisija letna poročila o nadzoru večinoma preverja z dokumentacijskimi pregledi, zato lahko ta tveganja obravnava le delno. Po mnenju Sodišča je možnost Komisije, da potrdi (in po potrebi prilagodi) stopnje napake iz poročil, omejena, če se od revizijskih organov ne zahteva, da Komisiji za njeno preverjanje letnih poročil o nadzoru sporočijo natančnejše informacije o svojih revizijah operacij (npr. podrobnosti o obsegu revizije, pokritosti/podvzorčenju in razvrščanju napak). Naša analiza je pokazala, da so bile leta 2015 te informacije zahtevane večkrat kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

6.53

Komisija letna poročila o nadzoru večinoma preverja z dokumentacijskimi pregledi, zato lahko ta tveganja obravnava le delno. Po mnenju Sodišča je možnost Komisije, da potrdi (in po potrebi prilagodi) stopnje napake iz poročil, omejena, če se od revizijskih organov ne zahteva, da Komisiji za njeno preverjanje letnih poročil o nadzoru sporočijo natančnejše informacije o svojih revizijah operacij (npr. podrobnosti o obsegu revizije, pokritosti/podvzorčenju in razvrščanju napak). Naša analiza je pokazala, da so bile leta 2015 te informacije zahtevane večkrat kot v prejšnjih letih.

| 6.54 | Med letom 2015 sta oba generalna direktorata kot v prejšnjih letih izvajala tudi preglede na kraju samem v zvezi s finančnimi popravki, ki jih je izvedlo deset držav članic. V sedmih je Komisija ugotovila pomanjkljivosti, zaradi katerih so bile potrebne prilagoditve finančnih popravkov iz poročil. Leta 2014 je Komisija ugotovila pomanjkljivosti v sedmih od dvanajstih obiskanih držav članic. Te ugotovitve potrjujejo oceno Sodišča in kažejo, kako pomembno je v kontekstu novega programskega obdobja 2014–2020 zagotoviti, da države članice vzpostavijo zanesljive sisteme poročanja (46). |
| --- | --- |

6.54

Med letom 2015 sta oba generalna direktorata kot v prejšnjih letih izvajala tudi preglede na kraju samem v zvezi s finančnimi popravki, ki jih je izvedlo deset držav članic. V sedmih je Komisija ugotovila pomanjkljivosti, zaradi katerih so bile potrebne prilagoditve finančnih popravkov iz poročil. Leta 2014 je Komisija ugotovila pomanjkljivosti v sedmih od dvanajstih obiskanih držav članic. Te ugotovitve potrjujejo oceno Sodišča in kažejo, kako pomembno je v kontekstu novega programskega obdobja 2014–2020 zagotoviti, da države članice vzpostavijo zanesljive sisteme poročanja (46).

Komisija meni, da v prijavljenih odhodkih za 58 % vseh operativnih programov ni pomembne stopnje napake

| 6.55 | Komisija meni, da ima za leto 2015 zagotovilo, da v 254 od 440 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (58 %) ni bilo pomembne stopnje napake: stopnje napake, ki so jih sporočili revizijski organi, so pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, ki ga je določila Komisija, Komisija pa je te stopnje potrdila. Ti operativni programi pomenijo približno 38 % plačil v letu 2015. |
| --- | --- |

6.55

Komisija meni, da ima za leto 2015 zagotovilo, da v 254 od 440 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (58 %) ni bilo pomembne stopnje napake: stopnje napake, ki so jih sporočili revizijski organi, so pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, ki ga je določila Komisija, Komisija pa je te stopnje potrdila. Ti operativni programi pomenijo približno 38 % plačil v letu 2015.

| 6.56 | Tako kot za prejšnja leta je Sodišče tudi za leto 2015 preučilo, ali je Komisija uspešno preverjala točnost in zanesljivost stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi. Preučitev je bila opravljena na podlagi delovnih spisov Komisije za vzorec 102 operativnih programov v 16 državah članicah (80 od 322 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in 22 od 118 operativnih programov ESS). V vzorec Sodišča so bili vključeni operativni programi, za katere je Komisija sprejela stopnje, o katerih so poročali revizijski organi, pa tudi operativni programi, za katere so bile stopnje ponovno izračunane ali uvedene pavšalne stopnje. |
| --- | --- |

6.56

Tako kot za prejšnja leta je Sodišče tudi za leto 2015 preučilo, ali je Komisija uspešno preverjala točnost in zanesljivost stopenj napake, o katerih so poročali revizijski organi. Preučitev je bila opravljena na podlagi delovnih spisov Komisije za vzorec 102 operativnih programov v 16 državah članicah (80 od 322 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in 22 od 118 operativnih programov ESS). V vzorec Sodišča so bili vključeni operativni programi, za katere je Komisija sprejela stopnje, o katerih so poročali revizijski organi, pa tudi operativni programi, za katere so bile stopnje ponovno izračunane ali uvedene pavšalne stopnje.

Potrditev (ali ponovni izračun) stopenj napake, ki jo izvede Komisija, je skladna z dokazi, ki so jih zagotovili revizijski organi

| 6.57 | Sodišče je v zvezi s petimi operativnimi programi, ki so bili zajeti v petih letnih poročilih o nadzoru, ugotovilo slabosti, ki jih Komisija ni odkrila ali ustrezno obravnavala. Toda Sodišče meni, da Komisija zaradi nobenega od teh primerov ne bi smela izreči dodatnih pridržkov (ali pridržkov z večjim finančnim vplivom) v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015. In sicer zato, ker so za skoraj vse izmed teh operativnih programov (ali skupin operativnih programov) že izrečeni pridržki zaradi drugih razlogov. |
| --- | --- |

6.57

Sodišče je v zvezi s petimi operativnimi programi, ki so bili zajeti v petih letnih poročilih o nadzoru, ugotovilo slabosti, ki jih Komisija ni odkrila ali ustrezno obravnavala. Toda Sodišče meni, da Komisija zaradi nobenega od teh primerov ne bi smela izreči dodatnih pridržkov (ali pridržkov z večjim finančnim vplivom) v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015. In sicer zato, ker so za skoraj vse izmed teh operativnih programov (ali skupin operativnih programov) že izrečeni pridržki zaradi drugih razlogov.

| 6.57 | Komisija ugotavlja izboljšanje pri ocenjevanju preverjanj, ki jih je opravila v zvezi s stopnjami napake, o katerih so poročali revizijski organi. |
| --- | --- |

6.57

Izboljšave pri pregledih državne pomoči in javnega naročanja, ki so jih izvajali revizijski organi

| 6.58 | Tako kot v preteklih letih je Sodišče preučilo tudi to, ali so nacionalni revizijski organi izvedli ustrezne preglede pravil o javnem naročanju in državni pomoči. V primerjavi z oceno v prejšnjem letu (47) smo na tem področju opazili precejšnje izboljšanje, saj so revizijski organi v kontrolne sezname, ki so jih uporabljali pri revizijah operacij, ustrezno zajeli skladnost s pravili o državni pomoči in javnem naročanju. Zato so bili pregledi državne pomoči, ki so jih izvedli revizijski organi, neustrezni pri dveh od 102 operativnih programov v vzorcu (na primer: ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena niso bili zajeti ali za priglašene sheme pomoči, raziskovalne in razvojne ukrepe intenzivnost pomoči ni bila preverjena). Pri enem od teh dveh operativnih programov je bil kontrolni seznam v zvezi z javnim naročanjem ocenjen kot nezadosten. |
| --- | --- |

6.58

Tako kot v preteklih letih je Sodišče preučilo tudi to, ali so nacionalni revizijski organi izvedli ustrezne preglede pravil o javnem naročanju in državni pomoči. V primerjavi z oceno v prejšnjem letu (47) smo na tem področju opazili precejšnje izboljšanje, saj so revizijski organi v kontrolne sezname, ki so jih uporabljali pri revizijah operacij, ustrezno zajeli skladnost s pravili o državni pomoči in javnem naročanju. Zato so bili pregledi državne pomoči, ki so jih izvedli revizijski organi, neustrezni pri dveh od 102 operativnih programov v vzorcu (na primer: ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena niso bili zajeti ali za priglašene sheme pomoči, raziskovalne in razvojne ukrepe intenzivnost pomoči ni bila preverjena). Pri enem od teh dveh operativnih programov je bil kontrolni seznam v zvezi z javnim naročanjem ocenjen kot nezadosten.

| 6.58 | Komisija je v okviru lastnega preverjanja tudi ugotovila bistveno izboljšanje, o katerem poroča Računsko sodišče.

  Komisija pri pregledu letnega poročila o nadzoru preveri, ali mnenje revizijskega organa resnično temelji na rezultatih revizij sistemov in operacij.


  Preverjanje dela, ki ga revizijski organi opravljajo v zvezi z državno pomočjo in javnim naročanjem, je poleg drugih vprašanj del pregleda revizijskih organov, ki ga opravi Komisija, in zajema preverjanje metodologije za revizije sistemov in operacij (vključno s kontrolnimi seznami) ter ponovno izvedbo revizij, ki so jih že izvedli revizijski organi (glej odgovor na odstavek 6.47).


  V nekaterih primerih je Komisija v okviru lastnega revizijskega poročanja zadevnim revizijskim organom že priporočila, naj izboljšajo svoje kontrolne sezname, da se zagotovi boljša pokritost vprašanj v zvezi z državno pomočjo in javnim naročanjem. Komisija bo še naprej zagotavljala, da revizijski organi uporabljajo ustrezne kontrolne sezname. |
| --- | --- |

6.58

Komisija pri pregledu letnega poročila o nadzoru preveri, ali mnenje revizijskega organa resnično temelji na rezultatih revizij sistemov in operacij.

Preverjanje dela, ki ga revizijski organi opravljajo v zvezi z državno pomočjo in javnim naročanjem, je poleg drugih vprašanj del pregleda revizijskih organov, ki ga opravi Komisija, in zajema preverjanje metodologije za revizije sistemov in operacij (vključno s kontrolnimi seznami) ter ponovno izvedbo revizij, ki so jih že izvedli revizijski organi (glej odgovor na odstavek 6.47).

V nekaterih primerih je Komisija v okviru lastnega revizijskega poročanja zadevnim revizijskim organom že priporočila, naj izboljšajo svoje kontrolne sezname, da se zagotovi boljša pokritost vprašanj v zvezi z državno pomočjo in javnim naročanjem. Komisija bo še naprej zagotavljala, da revizijski organi uporabljajo ustrezne kontrolne sezname.

V navodilih Komisije se zahteva, da revizijski organi vključijo prispevke finančnim instrumentom v revidirano populacijo, namesto da pregledujejo dejanska izplačila končnim upravičencem

| 6.59 | Finančni prispevki iz operativnih programov za sklade, ki izvajajo finančne instrumente, se na splošno izvedejo z enim plačilom za celo obdobje, takoj ko je vzpostavljena pravna struktura skladov. Alternativne ureditve financiranja je mogoče določiti v sporazumih o financiranju. V skladu z uredbo se ta plačila potrdijo Komisiji kot nastali odhodki (48). V skladu z navodili Komisije o vzorčenju za revizijske organe se naknadna preverjanja teh plačil, ki jih izvajajo revizijski organi, na splošno nanašajo na proračunsko leto, v katerem je bilo plačilo izvršeno. Ti pregledi so na splošno omejeni, saj je v prvem letu malo operacij izbranih za podporo, končnim prejemnikom in projektom pa se izplačajo omejeni zneski. |
| --- | --- |

6.59

Finančni prispevki iz operativnih programov za sklade, ki izvajajo finančne instrumente, se na splošno izvedejo z enim plačilom za celo obdobje, takoj ko je vzpostavljena pravna struktura skladov. Alternativne ureditve financiranja je mogoče določiti v sporazumih o financiranju. V skladu z uredbo se ta plačila potrdijo Komisiji kot nastali odhodki (48). V skladu z navodili Komisije o vzorčenju za revizijske organe se naknadna preverjanja teh plačil, ki jih izvajajo revizijski organi, na splošno nanašajo na proračunsko leto, v katerem je bilo plačilo izvršeno. Ti pregledi so na splošno omejeni, saj je v prvem letu malo operacij izbranih za podporo, končnim prejemnikom in projektom pa se izplačajo omejeni zneski.

| 6.59–6.62 | V skladu s členom 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006 je prispevek iz skladov za finančne instrumente vključen v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji. Ta plačila predstavljajo del populacije, ki jo bodo revizijski organi revidirali s pregledi vzorcev v skladu s posodobljenimi smernicami Komisije.

  Revizijska strategija, ki je bila razvita leta 2011 za ESRR/KS in ESS, jasno določa, da naj bi revizije zajemale vzpostavitev in izvajanje finančnih instrumentov in da so predvidena specifična preverjanja ob zaključku. Revizijski organi in Komisija lahko izvajajo tematske revizije finančnih instrumentov, ki zajemajo sestavo sklada in dejansko izvedbo projektov, na podlagi revizije vzorca projektov, ki jih izvajajo končni prejemniki.


  V dopisu z dne 18. marca 2015 je Komisija pojasnila revizijskim organom, da bi morali biti finančni instrumenti vedno vključeni v populacijo vzorčenja, in jih obvestila, da se šteje za dobro prakso, da se te operacije revidirajo kot ločen stratum za namene vzorčenja.


  Poleg tega je Komisija na sestanku skupine „Homologues' Group“ septembra 2015 razpravljala z revizijskimi organi o revizijskem pristopu in strategiji glede zaključka. Potrebna zagotovila o finančnih instrumentih ob zaključku bodo pridobljena z združevanjem rezultatov sistemskih revizij, ki se izvajajo med izvedbo, revizij vzorca transakcij, ki so zajemale izvedbo, ko je to bilo mogoče, in dodatnim testiranjem ob zaključku, da se zagotovi, da so dejanska izplačila končnim upravičencem zakonita in redna. Ta razprava se je sistematično nadaljevala v začetku leta 2016 na usklajevalnih dvostranskih revizijskih sestankih z revizijskimi organi zadevnih držav članic.


  Nazadnje, za namene zaključne izjave bodo morali revizijski organi pridobiti in predložiti zagotovilo o zakonitosti in rednosti, ne samo o prispevkih operativnih programov, ki so bili vplačani v finančne instrumente, temveč tudi o uporabi tega prispevka na podlagi transakcij, ki so jih izvedli končni upravičenci, kot je navedeno v členu 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006. |
| --- | --- |

6.59–6.62

Revizijska strategija, ki je bila razvita leta 2011 za ESRR/KS in ESS, jasno določa, da naj bi revizije zajemale vzpostavitev in izvajanje finančnih instrumentov in da so predvidena specifična preverjanja ob zaključku. Revizijski organi in Komisija lahko izvajajo tematske revizije finančnih instrumentov, ki zajemajo sestavo sklada in dejansko izvedbo projektov, na podlagi revizije vzorca projektov, ki jih izvajajo končni prejemniki.

V dopisu z dne 18. marca 2015 je Komisija pojasnila revizijskim organom, da bi morali biti finančni instrumenti vedno vključeni v populacijo vzorčenja, in jih obvestila, da se šteje za dobro prakso, da se te operacije revidirajo kot ločen stratum za namene vzorčenja.

Poleg tega je Komisija na sestanku skupine „Homologues' Group“ septembra 2015 razpravljala z revizijskimi organi o revizijskem pristopu in strategiji glede zaključka. Potrebna zagotovila o finančnih instrumentih ob zaključku bodo pridobljena z združevanjem rezultatov sistemskih revizij, ki se izvajajo med izvedbo, revizij vzorca transakcij, ki so zajemale izvedbo, ko je to bilo mogoče, in dodatnim testiranjem ob zaključku, da se zagotovi, da so dejanska izplačila končnim upravičencem zakonita in redna. Ta razprava se je sistematično nadaljevala v začetku leta 2016 na usklajevalnih dvostranskih revizijskih sestankih z revizijskimi organi zadevnih držav članic.

Nazadnje, za namene zaključne izjave bodo morali revizijski organi pridobiti in predložiti zagotovilo o zakonitosti in rednosti, ne samo o prispevkih operativnih programov, ki so bili vplačani v finančne instrumente, temveč tudi o uporabi tega prispevka na podlagi transakcij, ki so jih izvedli končni upravičenci, kot je navedeno v členu 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006.

| 6.60 | Pri treh operativnih programih predstavlja prispevek za finančne instrumente velik del populacije in revidiranega vzorca. Revizijski organi so ugotovili, da ti prispevki nimajo napak. |
| --- | --- |

6.60

Pri treh operativnih programih predstavlja prispevek za finančne instrumente velik del populacije in revidiranega vzorca. Revizijski organi so ugotovili, da ti prispevki nimajo napak.

| 6.61 | Če niso predvidena posebna preverjanja ob zaključku operativnega programa, je malo verjetno, da bodo revizijski organi pred zaključkom pregledali dejansko izvajanje operacij finančnega instrumenta. V preteklih dveh letih smo odkrili, da so bili pri nekaterih revidiranih instrumentih izbrani neupravičeni prejemniki (glej tudi odstavek 6.44). |
| --- | --- |

6.61

Če niso predvidena posebna preverjanja ob zaključku operativnega programa, je malo verjetno, da bodo revizijski organi pred zaključkom pregledali dejansko izvajanje operacij finančnega instrumenta. V preteklih dveh letih smo odkrili, da so bili pri nekaterih revidiranih instrumentih izbrani neupravičeni prejemniki (glej tudi odstavek 6.44).

| 6.62 | Komisija ni pripravila formalnih horizontalnih navodil o reviziji izplačil končnim prejemnikom iz finančnih instrumentov do zaključka operativnih programov. Toda o revizijskem pristopu se dvostransko dogovorita Komisija in zadevna država članica. |
| --- | --- |

6.62

Komisija ni pripravila formalnih horizontalnih navodil o reviziji izplačil končnim prejemnikom iz finančnih instrumentov do zaključka operativnih programov. Toda o revizijskem pristopu se dvostransko dogovorita Komisija in zadevna država članica.

| 6.63 | Pri finančnih instrumentih, ki jih upravlja Evropska investicijska banka, revizijski organi ne morejo preveriti prispevkov v sklad zaradi omejitev, ki jih Evropska investicijska banka uporablja za pravice dostopa. |
| --- | --- |

6.63

Pri finančnih instrumentih, ki jih upravlja Evropska investicijska banka, revizijski organi ne morejo preveriti prispevkov v sklad zaradi omejitev, ki jih Evropska investicijska banka uporablja za pravice dostopa.

| 6.63 | Nadaljnji razgovori med Komisijo in skupino EIB naj bi dali organom upravljanja in revizijskim organom zagotovila o tej določeni točki ob zaključku. |
| --- | --- |

6.63

Revizijski organi so poročali o zelo nizkih stopnjah napake za operativne programe, za katere je Sodišče ugotovilo napake

| 6.64 | Za 110 od 440 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS je Komisija potrdila stopnje napake v višini 0,5  % ali manj. 16 od teh operativnih programov je Sodišče v zadnjih dveh proračunskih letih preučilo vsaj enkrat. Pri devetih operativnih programih je pri preučenih projektih poročalo o količinsko opredeljivih napakah (glej odstavka 6.55 in 6.56). |
| --- | --- |

6.64

Za 110 od 440 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS je Komisija potrdila stopnje napake v višini 0,5  % ali manj. 16 od teh operativnih programov je Sodišče v zadnjih dveh proračunskih letih preučilo vsaj enkrat. Pri devetih operativnih programih je pri preučenih projektih poročalo o količinsko opredeljivih napakah (glej odstavka 6.55 in 6.56).

| 6.64 | Komisija ugotavlja, da dejstvo, da so v programu ugotovljene posamezne napake, ne vpliva na revizijske rezultate na podlagi ustrezno in naključno izbranih statističnih vzorcev ali vzorcev, ki pokrivajo velik del prijavljenih izdatkov. Komisija meni, da posamezne napake, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, ne vzbujajo dvomov o zanesljivosti sporočane in potrjene stopnje napake v letu 2015. |
| --- | --- |

6.64

Preučitev letnih poročil Komisije o dejavnostih

| 6.65 | Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih za leto 2015 in spremni izjavi generalnih direktoratov za regionalno in mestno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (49). Zlasti je:






  — | pregledalo doslednost in točnost izračuna tveganih zneskov, ki ga je pripravila Komisija, |
| --- | --- | --- |

6.65

Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih za leto 2015 in spremni izjavi generalnih direktoratov za regionalno in mestno politiko ter za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (49). Zlasti je:

—

pregledalo doslednost in točnost izračuna tveganih zneskov, ki ga je pripravila Komisija,

| — | ocenilo pridržke, izrečene za leto 2015. |
| --- | --- |

—

ocenilo pridržke, izrečene za leto 2015.

Izračun tveganih zneskov, ki ga je pripravila Komisija za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in ESS

| 6.66 | Izračun tveganih zneskov, ki ga je pripravila Komisija, v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015, je dosleden in skladen z razpoložljivimi informacijami, o katerih so poročali in/ali jih zagotovili revizijski organi. Toda Sodišče opozarja, da letne stopnje napake, o katerih poroča Komisija v letnih poročilih o dejavnostih, niso neposredno primerljive s stopnjami napake, kot jih je ocenilo Sodišče (50). |
| --- | --- |

6.66

Izračun tveganih zneskov, ki ga je pripravila Komisija, v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015, je dosleden in skladen z razpoložljivimi informacijami, o katerih so poročali in/ali jih zagotovili revizijski organi. Toda Sodišče opozarja, da letne stopnje napake, o katerih poroča Komisija v letnih poročilih o dejavnostih, niso neposredno primerljive s stopnjami napake, kot jih je ocenilo Sodišče (50).

| 6.66 | Komisija se strinja, da stopnje napake, ki jo ugotovi Računsko sodišče, in stopnje napake, ki jo ugotovi Komisija, ni mogoče neposredno primerjati. Vendar je cilj tega postopka v bistvu enak, tj. oceniti tveganje za proračun EU v določenem letu.

  Komisija pri svoji oceni upošteva vse razlike, ki jih je Računsko sodišče navedlo v posebnem poročilu št. 16/2013 (glej odgovor Komisije na odstavek 11 navedenega poročila). Komisija meni, da je, razen teh razlik, rezultat njene ocene za letno poročilo za leto 2015, tako kot za GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje v zadnjih petih zaporednih letih ter za GD za regionalno in mestno politiko v štirih zaporednih letih pred tem letnim poročilom, v skladu s stopnjami napake, ki jih je izračunalo Računsko sodišče (glej strani 65 oziroma 100 ustreznih letnih poročil o dejavnostih). |
| --- | --- |

6.66

Komisija pri svoji oceni upošteva vse razlike, ki jih je Računsko sodišče navedlo v posebnem poročilu št. 16/2013 (glej odgovor Komisije na odstavek 11 navedenega poročila). Komisija meni, da je, razen teh razlik, rezultat njene ocene za letno poročilo za leto 2015, tako kot za GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje v zadnjih petih zaporednih letih ter za GD za regionalno in mestno politiko v štirih zaporednih letih pred tem letnim poročilom, v skladu s stopnjami napake, ki jih je izračunalo Računsko sodišče (glej strani 65 oziroma 100 ustreznih letnih poročil o dejavnostih).

| — | Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko je ocenil, da obstaja tveganje napake pri 3,0  % do 5,6  % vmesnih in končnih plačil za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena med letom. 63 % plačil, ki jih je izvedla Komisija, je bilo izvedenih za operativne programe s potrjeno stopnjo napake nad 2 %, |
| --- | --- |

—

Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko je ocenil, da obstaja tveganje napake pri 3,0  % do 5,6  % vmesnih in končnih plačil za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena med letom. 63 % plačil, ki jih je izvedla Komisija, je bilo izvedenih za operativne programe s potrjeno stopnjo napake nad 2 %,

GD za regionalno in mestno politiko je v letu 2015 opravil 63 % plačil za programe, na katera je po njegovi oceni ob koncu leta vplivala pomembna stopnja napake nad 2 %, vendar so bili za veliko večino teh programov izvedeni ustrezni popravki, da se je kumulativno preostalo tveganje zmanjšalo pod prag pomembnosti.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.67.

| — | Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je ocenil, da obstaja tveganje napake pri 3,0  % do 3,6  % vmesnih in končnih plačil za operativne programe ESS za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena med letom. 56 % plačil, ki jih je izvedla Komisija, je bilo namenjenih operativnim programom s potrjeno stopnjo napake nad 2 %. |
| --- | --- |

—

Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je ocenil, da obstaja tveganje napake pri 3,0  % do 3,6  % vmesnih in končnih plačil za operativne programe ESS za programsko obdobje 2007–2013, ki so bila odobrena med letom. 56 % plačil, ki jih je izvedla Komisija, je bilo namenjenih operativnim programom s potrjeno stopnjo napake nad 2 %.

GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je v letu 2015 opravil 56 % plačil programom, na katera je po njegovi oceni ob koncu leta vplivala pomembna stopnja napake nad 2 %, vendar so bili za veliko večino teh programov izvedeni ustrezni popravki, da se je kumulativno preostalo tveganje zmanjšalo pod prag pomembnosti.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.67.

Pridržki Komisije za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in ESS

| 6.67 | Na področju kohezijske politike Komisija izreče pridržke za operativne programe (ali skupine operativnih programov), če:






  — | so bile ugotovljene bistvene slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih operativnih programov ali |
| --- | --- | --- |

6.67

Na področju kohezijske politike Komisija izreče pridržke za operativne programe (ali skupine operativnih programov), če:

—

so bile ugotovljene bistvene slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih operativnih programov ali

| — | potrjena stopnja napake pri operativnem programu presega 5 %. |
| --- | --- |

—

potrjena stopnja napake pri operativnem programu presega 5 %.

Za operativne programe s potrjeno stopnjo napake med 2 % in 5 % Komisija upošteva tudi, ali kumulativno preostalo tveganje presega 2 %.

| 6.67 | Komisija ugotavlja, kot je bilo poročano v ustreznih letnih poročilih o dejavnostih v letu 2015, da:






  — | 93 % programov ESRR/KS predstavlja kumulativno preostalo tveganje pod 2 % ob koncu leta 2015 (stran 58). V zvezi z 21 programi s kumulativnim preostalim tveganjem nad 2 % so bile izvedene rezervacije za 20 programov in za preostali program je v letnem poročilu o dejavnostih bila navedena izjema (stran 180), |
| --- | --- | --- |

6.67

—

93 % programov ESRR/KS predstavlja kumulativno preostalo tveganje pod 2 % ob koncu leta 2015 (stran 58). V zvezi z 21 programi s kumulativnim preostalim tveganjem nad 2 % so bile izvedene rezervacije za 20 programov in za preostali program je v letnem poročilu o dejavnostih bila navedena izjema (stran 180),

| — | 90,7  % programov ESRR/KS, ki predstavljajo 93,3  % izplačil v letu 2015, predstavlja kumulativno preostalo tveganje CRR pod 2 % (stran 61). Rezervacije so bile opravljene za preostale programe, razen če so bili potrebni popravljalni ukrepi že izvedeni. |
| --- | --- |

—

90,7  % programov ESRR/KS, ki predstavljajo 93,3  % izplačil v letu 2015, predstavlja kumulativno preostalo tveganje CRR pod 2 % (stran 61). Rezervacije so bile opravljene za preostale programe, razen če so bili potrebni popravljalni ukrepi že izvedeni.

| 6.68 | Število operativnih programov, za katere so bili izrečeni pridržki, se je leta 2015 zmanjšalo s 77 na 67 za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in s 36 na 23 za operativne programe ESS. Ocenjeni finančni vpliv teh pridržkov se je z 234 milijonov EUR leta 2014 zmanjšal na 231 milijonov EUR leta 2015 za ESRR/Kohezijski sklad (51) in s 169,4  milijona EUR leta 2014 na 50,3  milijona EUR leta 2015 za ESS. |
| --- | --- |

6.68

Število operativnih programov, za katere so bili izrečeni pridržki, se je leta 2015 zmanjšalo s 77 na 67 za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in s 36 na 23 za operativne programe ESS. Ocenjeni finančni vpliv teh pridržkov se je z 234 milijonov EUR leta 2014 zmanjšal na 231 milijonov EUR leta 2015 za ESRR/Kohezijski sklad (51) in s 169,4  milijona EUR leta 2014 na 50,3  milijona EUR leta 2015 za ESS.

| 6.68 | Opažanja Računskega sodišča dokazujejo zrelost metodologije, uporabljene v zvezi s pridržki v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih, ter njeno strogo izvajanje s strani Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko ter Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje.

  Oba generalna direktorata uporabljata strog pristop k prekinitvi in začasni ustavitvi plačil. Pri plačilih uporabljata tudi preventivni pristop, kar pomeni, da se operativnim programom, za katere se načrtuje revizijski obisk, do zaključka revizijskega obiska ne odobrijo nobena plačila. Zatem se plačila spet izvajajo, razen če so bile ugotovljene pomembne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

6.68

Oba generalna direktorata uporabljata strog pristop k prekinitvi in začasni ustavitvi plačil. Pri plačilih uporabljata tudi preventivni pristop, kar pomeni, da se operativnim programom, za katere se načrtuje revizijski obisk, do zaključka revizijskega obiska ne odobrijo nobena plačila. Zatem se plačila spet izvajajo, razen če so bile ugotovljene pomembne pomanjkljivosti.

| 6.69 | Sodišče je ugotovilo, da so bili pridržki, ki jih je Komisija izrekla v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015, v skladu z navodili Komisije in informacijami, ki so bile na voljo tema generalnima direktoratoma. |
| --- | --- |

6.69

Sodišče je ugotovilo, da so bili pridržki, ki jih je Komisija izrekla v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2015, v skladu z navodili Komisije in informacijami, ki so bile na voljo tema generalnima direktoratoma.

| 6.70 | Komisija ocenjuje, da kumulativno preostalo tveganje pomeni 1 % plačil za vse operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in 0,9  % za vse operativne programe ESS. Ti podatki temeljijo na stopnjah napake, o katerih so poročali revizijski organi in jih je potrdila Komisija. Pri njih so upoštevani tudi finančni popravki, o katerih so organi za potrjevanje poročali Komisiji (52). |
| --- | --- |

6.70

Komisija ocenjuje, da kumulativno preostalo tveganje pomeni 1 % plačil za vse operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada in 0,9  % za vse operativne programe ESS. Ti podatki temeljijo na stopnjah napake, o katerih so poročali revizijski organi in jih je potrdila Komisija. Pri njih so upoštevani tudi finančni popravki, o katerih so organi za potrjevanje poročali Komisiji (52).

Pogled v prihodnost: programsko obdobje 2014–2020

| 6.71 | Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 (53) omenilo zamude pri začetku izvajanja programskega obdobja 2014–2020. Opozarjamo, da je bilo ob koncu leta 2015 imenovanih manj kot 20 % nacionalnih organov, ki so pristojni za evropske strukturne in investicijske sklade. Organi držav članic sicer lahko npr. objavljajo razpise in izbirajo projekte, vendar dokler niso imenovani, ne smejo Komisiji predložiti izkazov stroškov. Obstaja torej tveganje, da bodo zamude pri izvrševanju proračuna za programsko obdobje 2014–2020 večje, kot so bile za programsko obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

6.71

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 (53) omenilo zamude pri začetku izvajanja programskega obdobja 2014–2020. Opozarjamo, da je bilo ob koncu leta 2015 imenovanih manj kot 20 % nacionalnih organov, ki so pristojni za evropske strukturne in investicijske sklade. Organi držav članic sicer lahko npr. objavljajo razpise in izbirajo projekte, vendar dokler niso imenovani, ne smejo Komisiji predložiti izkazov stroškov. Obstaja torej tveganje, da bodo zamude pri izvrševanju proračuna za programsko obdobje 2014–2020 večje, kot so bile za programsko obdobje 2007–2013.

| 6.71 | Komisija ugotavlja, da so za imenovanje odgovorne države članice. Komisija je države članice nekajkrat spodbudila (na sestankih in v pisni komunikaciji), da pospešijo ta postopek – ob hkratnem zagotovilu popolnega spoštovanja kriterijev imenovanja, ki so določeni v uredbi – ter zagotovila pojasnila in pomoč, kjer bi to bilo potrebno.

  Komisija nadalje ugotavlja, da se lahko izvajanje v praksi začne, precej preden je postopek imenovanja zaključen na ravni držav članic in sporočen Komisiji. Povprečno je bilo že okoli 10 % dodeljenih sredstev namenjenih izbranim dejavnostim, z razlikami med državami članicami. |
| --- | --- |

6.71

Komisija nadalje ugotavlja, da se lahko izvajanje v praksi začne, precej preden je postopek imenovanja zaključen na ravni držav članic in sporočen Komisiji. Povprečno je bilo že okoli 10 % dodeljenih sredstev namenjenih izbranim dejavnostim, z razlikami med državami članicami.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2015

| 6.72 | Revizijski dokazi v glavnem kažejo, da je na porabo za področje ekonomska, socialna in teritorialna kohezija vplivala pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

6.72

Revizijski dokazi v glavnem kažejo, da je na porabo za področje ekonomska, socialna in teritorialna kohezija vplivala pomembna stopnja napake.

| 6.72–6.73 | Komisija ugotavlja, da predvidena stopnja napake, ki jo ugotavlja Računsko sodišče, ostaja stabilna in je skladna s stopnjami napake, ki so bile sporočene v zadevnih letnih poročilih o dejavnostih, ob upoštevanju razlik iz odstavka 6.66.

  Komisija bo še naprej osredotočala svoje revizije in ukrepe na najbolj tvegane programe/države članice in po potrebi izvajala popravljalne ukrepe v okviru stroge politike prekinitev in začasnih ustavitev plačil vse do zaključka ter ob zaključku uporabljala stroge postopke za izključitev kakršnega koli pomembnega preostalega tveganja za nepravilne odhodke.


  Poleg tega Komisija ob upoštevanju večletne narave upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru kohezijske politike ugotavlja, da se lahko napake, storjene leta 2015, popravijo tudi v poznejših letih in pred zaključkom, kot je predstavljeno v oddelku 2.4.3 zadevnih letnih poročil o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015.


  Okrepljene zahteve glede zakonitosti in pravilnosti za obdobje 2014–2020 vključujejo uvedbo letnih računovodskih izkazov, okrepljena upravna preverjanja in odgovornost ter vsakoletna revizijska mnenja na podlagi stopenj preostale napake kot tudi zadržanje 10 % vseh vmesnih plačil Komisije, dokler niso izvedene kontrole na ravni države članice in dokler niso predložena letna poročila. Preostala stopnja napak se izračuna za vsako računsko obdobje, na katero se izkazi nanašajo. Popravljalna zmogljivost Komisije je dodatno okrepljena z možnostjo uporabe neto finančnih popravkov za resne pomanjkljivosti pod določenimi pogoji, s čimer se zmanjša možnost, da bi države članice ponovno uporabile sredstva. To bo pomembna spodbuda za države članice, da odkrijejo, sporočijo in popravijo resne pomanjkljivosti, preden letne računovodske izkaze predložijo v potrditev Komisiji. Vsi ti elementi bi morali prispevati k trajnemu znižanju stopnje napake.


  Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.11. |
| --- | --- |

6.72–6.73

Komisija bo še naprej osredotočala svoje revizije in ukrepe na najbolj tvegane programe/države članice in po potrebi izvajala popravljalne ukrepe v okviru stroge politike prekinitev in začasnih ustavitev plačil vse do zaključka ter ob zaključku uporabljala stroge postopke za izključitev kakršnega koli pomembnega preostalega tveganja za nepravilne odhodke.

Poleg tega Komisija ob upoštevanju večletne narave upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru kohezijske politike ugotavlja, da se lahko napake, storjene leta 2015, popravijo tudi v poznejših letih in pred zaključkom, kot je predstavljeno v oddelku 2.4.3 zadevnih letnih poročil o dejavnostih GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015.

Okrepljene zahteve glede zakonitosti in pravilnosti za obdobje 2014–2020 vključujejo uvedbo letnih računovodskih izkazov, okrepljena upravna preverjanja in odgovornost ter vsakoletna revizijska mnenja na podlagi stopenj preostale napake kot tudi zadržanje 10 % vseh vmesnih plačil Komisije, dokler niso izvedene kontrole na ravni države članice in dokler niso predložena letna poročila. Preostala stopnja napak se izračuna za vsako računsko obdobje, na katero se izkazi nanašajo. Popravljalna zmogljivost Komisije je dodatno okrepljena z možnostjo uporabe neto finančnih popravkov za resne pomanjkljivosti pod določenimi pogoji, s čimer se zmanjša možnost, da bi države članice ponovno uporabile sredstva. To bo pomembna spodbuda za države članice, da odkrijejo, sporočijo in popravijo resne pomanjkljivosti, preden letne računovodske izkaze predložijo v potrditev Komisiji. Vsi ti elementi bi morali prispevati k trajnemu znižanju stopnje napake.

Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 6.11.

| 6.73 | Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 5,2  % (glej
  Prilogo 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.73

Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 5,2  % (glej
  Prilogo 6.1
  ).

| 6.74 | Naše revizije od leta 2009 kažejo, da je stopnja napake za programsko obdobje 2007–2013 znatno nižja kot za programsko obdobje 2000–2006. Vendar pa vztrajno ostaja nad pragom pomembnosti. Sodišče ugotavlja tudi, da se povračila odhodkov na tem področju izvajajo na podlagi prijav dejanskih stroškov, ki so jih imeli upravičenci. V preteklih letih je potekalo več poskusov poenostavitve, vendar ti niso imeli velikega vpliva na pravilnost transakcij. Hkrati je vedno večja raven nadzora povzročila znatno upravno breme za nacionalne uprave in upravičence. Komisija je leta 2015 ustanovila skupino na visoki ravni, ki je zadolžena za poenostavitev v okviru priprav na programsko obdobje po letu 2020 (glej odstavek 6.8). |
| --- | --- |

6.74

Naše revizije od leta 2009 kažejo, da je stopnja napake za programsko obdobje 2007–2013 znatno nižja kot za programsko obdobje 2000–2006. Vendar pa vztrajno ostaja nad pragom pomembnosti. Sodišče ugotavlja tudi, da se povračila odhodkov na tem področju izvajajo na podlagi prijav dejanskih stroškov, ki so jih imeli upravičenci. V preteklih letih je potekalo več poskusov poenostavitve, vendar ti niso imeli velikega vpliva na pravilnost transakcij. Hkrati je vedno večja raven nadzora povzročila znatno upravno breme za nacionalne uprave in upravičence. Komisija je leta 2015 ustanovila skupino na visoki ravni, ki je zadolžena za poenostavitev v okviru priprav na programsko obdobje po letu 2020 (glej odstavek 6.8).

| 6.74 | Stopnja napake za programsko obdobje 2007–2013 ostaja stabilna in znatno pod stopnjami, sporočenimi za obdobje 2000–2006. Ta razvoj izhaja iz izboljšanega regulativnega okvira, vključno s poenostavitvami, okrepljenimi upravljavskimi in kontrolnimi sistemi, ter iz stroge politike Komisije, da v primeru ugotovljenih pomanjkljivosti takoj prekine ali začasno ustavi plačila, kot je poročano v letnih poročilih o dejavnosti za leto 2015.

  Poleg tega študija, ki jo je naročila Komisija leta 2010 o upravnih stroških izvajanja in upravljanja skladov, kaže, da njihov delež skupnih upravičenih izdatkov ESRR/KS ni pretiran, saj je bil ocenjen na 3,2  % za celotno obdobje (približno 12,5  milijarde EUR). Dodatna študija leta 2012, ki je bila uporabljena kot podlaga za oceno učinka za obdobje 2014–2020, je ocenila, da bi lahko predlogi Komisije vodili k skoraj 20 % zmanjšanju upravnega bremena za upravičence.


  Komisija prav tako aktivno sodeluje z državami članicami pri spodbujanju poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, ki so osredotočene na rezultate in temeljijo na izračunanih stroških, namesto na povračilu dejanskih nastalih izdatkov, da bi se postopno razširila njihova uporaba, in meni, da so ta prizadevanja že pripeljala do pozitivnih rezultatov (glej tudi odgovore Komisije na odstavek 6.15).


  Za boljše razumevanje ovir pri uporabi poenostavljenih ukrepov Komisija izvaja študijo, ki naj bi ji omogočila oceniti sprejemljivost poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov na ravni države članice in možnost za njihovo povečano uporabo.


  Komisija je ustanovila skupino na visoki ravni za poenostavitev, da poda predloge za čim večje možnosti za znižanje upravnih bremen v okviru regulativnega okvira za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

6.74

Poleg tega študija, ki jo je naročila Komisija leta 2010 o upravnih stroških izvajanja in upravljanja skladov, kaže, da njihov delež skupnih upravičenih izdatkov ESRR/KS ni pretiran, saj je bil ocenjen na 3,2  % za celotno obdobje (približno 12,5  milijarde EUR). Dodatna študija leta 2012, ki je bila uporabljena kot podlaga za oceno učinka za obdobje 2014–2020, je ocenila, da bi lahko predlogi Komisije vodili k skoraj 20 % zmanjšanju upravnega bremena za upravičence.

Komisija prav tako aktivno sodeluje z državami članicami pri spodbujanju poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, ki so osredotočene na rezultate in temeljijo na izračunanih stroških, namesto na povračilu dejanskih nastalih izdatkov, da bi se postopno razširila njihova uporaba, in meni, da so ta prizadevanja že pripeljala do pozitivnih rezultatov (glej tudi odgovore Komisije na odstavek 6.15).

Za boljše razumevanje ovir pri uporabi poenostavljenih ukrepov Komisija izvaja študijo, ki naj bi ji omogočila oceniti sprejemljivost poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov na ravni države članice in možnost za njihovo povečano uporabo.

Komisija je ustanovila skupino na visoki ravni za poenostavitev, da poda predloge za čim večje možnosti za znižanje upravnih bremen v okviru regulativnega okvira za obdobje 2014–2020.

Priporočila

| 6.75 | V 
  Prilogi 6.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče dalo 16 priporočil. Komisija jih je devet izvedla v celoti, štiri večinoma, dve deloma, enega pa ni izvedla. |
| --- | --- |

6.75

V 
  Prilogi 6.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče dalo 16 priporočil. Komisija jih je devet izvedla v celoti, štiri večinoma, dve deloma, enega pa ni izvedla.

| 6.75 | Komisija ugotavlja, da ni sprejela priporočila, o katerem se v tem odstavku poroča, kot o neizvedenem.

  Za več podatkov glej odgovor Komisije na
  Prilogo 6.2
  . |
| --- | --- |

6.75

Za več podatkov glej odgovor Komisije na
  Prilogo 6.2
  .

| 6.76 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

6.76

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Komisiji priporoča, naj:

| — | priporočilo 1: pri pripravi svojega zakonskega predloga za naslednje programsko obdobje temeljito ponovno razmisli o zasnovi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter izvedbenem mehanizmu zanje in pri tem upošteva predloge skupine na visoki ravni za poenostavitev (ciljni rok za uresničitev: končni rezultati pred predložitvijo predloga Komisije za obdobje po letu 2020), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: pri pripravi svojega zakonskega predloga za naslednje programsko obdobje temeljito ponovno razmisli o zasnovi evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter izvedbenem mehanizmu zanje in pri tem upošteva predloge skupine na visoki ravni za poenostavitev (ciljni rok za uresničitev: končni rezultati pred predložitvijo predloga Komisije za obdobje po letu 2020),

Komisija delno sprejema to priporočilo.

Čeprav Komisija trenutno ni v položaju, da sprejme specifične obveznosti v zvezi z zakonodajnimi predlogi za obdobje po letu 2020, bo obravnavala vse izvedljive možnosti, ob upoštevanju priporočil skupine na visoki ravni in tudi izsledkov študij in dokazov iz izvajanja programa za obdobje 2014–2020 ter drugih ustreznih informacij.

| — | priporočilo 2: uporabi izkušnje iz programskega obdobja 2007–2013 in poroča o tematsko usmerjeni analizi nacionalnih pravil o upravičenosti za programsko obdobje 2014–2020. Na podlagi te analize naj zagotovi navodila državam članicam o tem, kako naj poenostavijo in preprečijo nepotrebno zapletena in/ali obremenjujoča pravila, ki nimajo dodane vrednosti za rezultate, ki naj bi se s politiko dosegli (čezmerno prenašanje), predvsem, kadar povzročajo bistvene in/ali ponavljajoče se napake (ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: uporabi izkušnje iz programskega obdobja 2007–2013 in poroča o tematsko usmerjeni analizi nacionalnih pravil o upravičenosti za programsko obdobje 2014–2020. Na podlagi te analize naj zagotovi navodila državam članicam o tem, kako naj poenostavijo in preprečijo nepotrebno zapletena in/ali obremenjujoča pravila, ki nimajo dodane vrednosti za rezultate, ki naj bi se s politiko dosegli (čezmerno prenašanje), predvsem, kadar povzročajo bistvene in/ali ponavljajoče se napake (ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija bo v svojem spremljanju in revizijah nacionalnih upravljavskih in nadzornih sistemov namenila posebno pozornost nacionalnim pravilom o upravičenosti, še zlasti v državah članicah z nenehno visoko stopnjo napake.

Na tej podlagi bo pomagala zadevnim državam članicam, da nepotrebna zapletena in obremenjujoča pravila poenostavijo in se jim izognejo, pomagala bo spodbujati izmenjavo dobrih praks in poročala o izkušnjah, pridobljenih leta 2018. Komisija še naprej veliko vlaga v uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov v programskem obdobju 2014–2020.

Komisija opozarja, da je v okviru deljenega upravljanja primarna odgovornost držav članic, da pregledajo in poenostavijo svoja nacionalna pravila o upravičenosti.

| — | priporočilo 3: Svetu in Parlamentu predloži zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 1083/2006 z zakonodajnim aktom z enako pravno veljavnostjo, in sicer v zvezi s podaljšanjem obdobja upravičenosti za finančne instrumente, za katere se uporablja deljeno upravljanje. Sprememba uredbe je potrebna, da se državam članicam zagotovi pravna gotovost (ciljni rok za uresničitev: takoj), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: Svetu in Parlamentu predloži zakonodajni predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 1083/2006 z zakonodajnim aktom z enako pravno veljavnostjo, in sicer v zvezi s podaljšanjem obdobja upravičenosti za finančne instrumente, za katere se uporablja deljeno upravljanje. Sprememba uredbe je potrebna, da se državam članicam zagotovi pravna gotovost (ciljni rok za uresničitev: takoj),

Komisija ne sprejme priporočila.

Kot je že omenjeno v odgovoru na isto priporočilo v letnem poročilu Računskega sodišča za leto 2014, Komisija meni, da so znotraj pooblastil, ki jih je podelil Evropski svet decembra 2014, spremembe, ki so bile uvedene s smernicami o zaključku, spadale v področje uporabe člena 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006, kakor je bila spremenjena, zato ni potrebna sprememba zakonodajnega akta (glej tudi skupni odgovor Komisije na odstavke od 6.59 do 6.62 zgoraj in na Priporočilo 5 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2014).

Komisija ugotavlja, da sta se Svet in Evropski parlament seznanila s priporočilom Računskega sodišča v smislu razrešnice za leto 2014, vendar ga nista podprla.

| — | priporočilo 4: za programsko obdobje 2014–2020 državam članicam pojasni pojem vračljivega DDV, zlasti za javne upravičence, da bi se izognila različnim razlagam izraza „nevračljivi DDV“ in neoptimalni uporabi sredstev EU (ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017), |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: za programsko obdobje 2014–2020 državam članicam pojasni pojem vračljivega DDV, zlasti za javne upravičence, da bi se izognila različnim razlagam izraza „nevračljivi DDV“ in neoptimalni uporabi sredstev EU (ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017),

Komisija sprejema to priporočilo.

Nudila bo smernice državam članicam za razjasnitev pojma povračljivega DDV za programsko obdobje 2014–2020 znotraj izbire politike sozakonodajalcev o upravičenosti davka na dodano vrednost (DDV), kot določa člen 69(3)(c) Uredbe o skupnih določbah.

| — | priporočilo 5: zagotovi, da se vsi odhodki v zvezi s finančnimi instrumenti ESRR in ESS za programsko obdobje 2007–2013 dovolj zgodaj vključijo v izjave o zaključku operativnih programov, da se revizijskim organom omogoči izvajanje pregledov. Poleg tega bi morala Komisija spodbujati vse države članice, ki so izvajale finančne instrumente, da zaradi zaključka operativnih programov opravijo posebne revizije izvajanja teh instrumentov (ciljni rok za uresničitev: takoj). |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: zagotovi, da se vsi odhodki v zvezi s finančnimi instrumenti ESRR in ESS za programsko obdobje 2007–2013 dovolj zgodaj vključijo v izjave o zaključku operativnih programov, da se revizijskim organom omogoči izvajanje pregledov. Poleg tega bi morala Komisija spodbujati vse države članice, ki so izvajale finančne instrumente, da zaradi zaključka operativnih programov opravijo posebne revizije izvajanja teh instrumentov (ciljni rok za uresničitev: takoj).

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija je že pojasnila v svojih zaključnih smernicah za obdobje 2007–2013, da se revizijskim organom za zagotovitev zadostnega časa za izvedbo svojega dela za zaključno izjavo vloga za plačilo končnega zneska in končen izkaz odhodkov predložita precej vnaprej, na datum, ki je dogovorjen z organi za posamezen program.

Za namene zaključne izjave je Komisija že spodbudila revizijske organe, da pridobijo in predložijo zagotovila o zakonitosti in rednosti, ne samo o prispevkih programov, ki so bili vplačani v finančne instrumente, temveč tudi o uporabi tega prispevka na podlagi transakcij, ki so jih izvedli končni upravičenci. Komisija bo na podlagi svežnjev o zaključku, ki bodo predloženi do 31. marca 2017, ocenila, če so revizijska dela o finančnih instrumentih bila zadostna, saj se upravičenost odhodkov določa ob zaključku teh instrumentov.

UGOTOVITVE SODIŠČA

OCENA SMOTRNOSTI PROJEKTOV

| 6.77 | Izvrševanje proračuna EU v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja pomeni, da poraba ne sme biti osredotočena samo na skladnost s pravili, temveč tudi na doseganje zastavljenih ciljev (54). Od 216 projektov, ki jih je revidiralo Sodišče, je bilo do začetka revizije zaključenih 149. Vsaka od 15 držav članic iz vzorca je imela vsaj tri zaključene projekte, ki jih je bilo mogoče oceniti (glej odstavek 6.9). |
| --- | --- |

6.77

Izvrševanje proračuna EU v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja pomeni, da poraba ne sme biti osredotočena samo na skladnost s pravili, temveč tudi na doseganje zastavljenih ciljev (54). Od 216 projektov, ki jih je revidiralo Sodišče, je bilo do začetka revizije zaključenih 149. Vsaka od 15 držav članic iz vzorca je imela vsaj tri zaključene projekte, ki jih je bilo mogoče oceniti (glej odstavek 6.9).

| 6.78 | Sodišče je poleg pregledovanja pravilnosti teh 149 transakcij že drugo leto (55) na podlagi informacij, ki so jih zagotovili upravičenci, ocenilo tudi to, ali in v kolikšni meri: |
| --- | --- |

6.78

Sodišče je poleg pregledovanja pravilnosti teh 149 transakcij že drugo leto (55) na podlagi informacij, ki so jih zagotovili upravičenci, ocenilo tudi to, ali in v kolikšni meri:

| — | je bil vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, s katerim se oceni, ali so bili cilji, določeni v dokumentih o odobritvi projektov (projektni vlogi, sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev, pogodbi in/ali sklepu o sofinanciranju), skladni s tistimi, ki so bili določeni v operativnih programih, in ali so bili opredeljeni ustrezni kazalniki rezultatov za merjenje smotrnosti projektov, |
| --- | --- |

—

je bil vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, s katerim se oceni, ali so bili cilji, določeni v dokumentih o odobritvi projektov (projektni vlogi, sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev, pogodbi in/ali sklepu o sofinanciranju), skladni s tistimi, ki so bili določeni v operativnih programih, in ali so bili opredeljeni ustrezni kazalniki rezultatov za merjenje smotrnosti projektov,

| — | so projekti izpolnili navedene cilje in dosegli ciljne vrednosti, določene za vsak kazalnik. Naša analiza je bila letos širša kot lani, saj se nismo osredotočali samo na izložke (56) projektov, ampak tudi na rezultate, da bi izmerili smotrnost projektov pri prispevanju k ciljem operativnega programa. |
| --- | --- |

—

so projekti izpolnili navedene cilje in dosegli ciljne vrednosti, določene za vsak kazalnik. Naša analiza je bila letos širša kot lani, saj se nismo osredotočali samo na izložke (56) projektov, ampak tudi na rezultate, da bi izmerili smotrnost projektov pri prispevanju k ciljem operativnega programa.

| 6.79 | Na
  sliki 6.10
  je povzetek rezultatov ocene smotrnosti dokončanih projektov. |
| --- | --- |

6.79

Na
  sliki 6.10
  je povzetek rezultatov ocene smotrnosti dokončanih projektov.

Slika 6.10 –   Rezultati ocene smotrnosti dokončanih projektov

| Ocena smotrnosti | Št. projektov, za katere: |
| --- | --- |
| so bili opredeljeni in ocenjeni kazalniki izložkov in rezultatov | so bili opredeljeni in ocenjeni izložki, kazalniki rezultatov pa niso bili opredeljeni | niso bili opredeljeni niti izložki niti kazalniki rezultatov, zato jih ni bilo mogoče oceniti | SKUPAJ |
| Število projektov | 90 | 57 | 2 | 149 |
| — | v celoti dosežena |

Ocena smotrnosti

Št. projektov, za katere:

so bili opredeljeni in ocenjeni kazalniki izložkov in rezultatov

so bili opredeljeni in ocenjeni izložki, kazalniki rezultatov pa niso bili opredeljeni

niso bili opredeljeni niti izložki niti kazalniki rezultatov, zato jih ni bilo mogoče oceniti

SKUPAJ

Število projektov

90

57

2

149

—

v celoti dosežena

52 (58 %)

50 (88 %)

—

102 (68 %)

| — | deloma dosežena |
| --- | --- |

—

deloma dosežena

34 (38 %)

7 (12 %)

—

41 (28 %)

| — | ni bila dosežena |
| --- | --- |

—

ni bila dosežena

4 (4 %)

—

—

4 (3 %)

| — | ni bilo mogoče oceniti |
| --- | --- |

—

ni bilo mogoče oceniti

—

—

2 (100 %)

2 (1 %)

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

Vsi projekti, ki jih je preučilo Sodišče, razen dveh, so imeli vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, ki je projekte povezoval s cilji operativnega programa

| 6.80 | Sodišče je zaključilo, da je bil pri 147 od 149 projektov (99 %) vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, s katerim je mogoče oceniti, ali so kazalniki izložkov skladni s kazalniki operativnega programa (kot so določeni za vsako prednostno os). |
| --- | --- |

6.80

Sodišče je zaključilo, da je bil pri 147 od 149 projektov (99 %) vzpostavljen sistem za merjenje smotrnosti, s katerim je mogoče oceniti, ali so kazalniki izložkov skladni s kazalniki operativnega programa (kot so določeni za vsako prednostno os).

| 6.81 | V preostalih dveh primerih (1 %) Sodišče izložkov projektov ni moglo oceniti, bodisi ker specifične ciljne vrednosti za cilje glede izložkov niso bile določene v fazi odobritve projekta bodisi ker organ upravljanja/posredniški organ Sodišču ni mogel predložiti ustrezne dokumentacije, s katero bi dokazal, da so bile ciljne vrednosti določene in da so bili upravičenci o njih obveščeni (57). Zato ne moremo oceniti, ali in v kolikšni meri so ti projekti prispevali k uresničitvi ciljev operativnega programa. |
| --- | --- |

6.81

V preostalih dveh primerih (1 %) Sodišče izložkov projektov ni moglo oceniti, bodisi ker specifične ciljne vrednosti za cilje glede izložkov niso bile določene v fazi odobritve projekta bodisi ker organ upravljanja/posredniški organ Sodišču ni mogel predložiti ustrezne dokumentacije, s katero bi dokazal, da so bile ciljne vrednosti določene in da so bili upravičenci o njih obveščeni (57). Zato ne moremo oceniti, ali in v kolikšni meri so ti projekti prispevali k uresničitvi ciljev operativnega programa.

Skoraj vseh 90 projektov z opredeljenimi cilji glede izložkov in rezultatov je te cilje v celoti ali deloma doseglo

| 6.82 | V programskem obdobju 2007–2013 je za upravičence veljala pravna zahteva, da morajo opredeliti izložke in poročati o njih, za rezultate pa se to ni zahtevalo. Smotrnost je bilo treba spremljati na ravni prednostne osi operativnega programa, ne pa tudi na ravni projektov. |
| --- | --- |

6.82

V programskem obdobju 2007–2013 je za upravičence veljala pravna zahteva, da morajo opredeliti izložke in poročati o njih, za rezultate pa se to ni zahtevalo. Smotrnost je bilo treba spremljati na ravni prednostne osi operativnega programa, ne pa tudi na ravni projektov.

| 6.82–6.83 | Čeprav zakonodajni okvir strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 ni zahteval od nacionalnih organov, da določijo kazalnike rezultatov na ravni projekta, je Komisija to spodbujala, kadar je bilo ustrezno. Določenih kazalnikov rezultatov res ni bilo mogoče smiselno izmeriti na ravni enega projekta. |
| --- | --- |

6.82–6.83

| 6.83 | Države članice pa so lahko kljub temu opredelile kazalnike rezultatov. Tako so lahko rezultate projektov povezale s prednostno osjo in ugotovile prispevek projektov k doseganju ciljev operativnega programa. Kazalniki rezultatov so bili opredeljeni za 90 od 149 (60 %) dokončanih projektov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS. |
| --- | --- |

6.83

Države članice pa so lahko kljub temu opredelile kazalnike rezultatov. Tako so lahko rezultate projektov povezale s prednostno osjo in ugotovile prispevek projektov k doseganju ciljev operativnega programa. Kazalniki rezultatov so bili opredeljeni za 90 od 149 (60 %) dokončanih projektov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS.

| 6.84 | 52 od 90 dokončanih projektov (58 %), ki jih je bilo mogoče oceniti na ravni ciljev glede izložkov in rezultatov, je v celoti doseglo oboje cilje, ki so jih določili organi upravljanja (glej
  sliko 6.11
  ). 34 (38 %) od teh 90 projektov je deloma doseglo svoje cilje glede izložkov in rezultatov. |
| --- | --- |

6.84

52 od 90 dokončanih projektov (58 %), ki jih je bilo mogoče oceniti na ravni ciljev glede izložkov in rezultatov, je v celoti doseglo oboje cilje, ki so jih določili organi upravljanja (glej
  sliko 6.11
  ). 34 (38 %) od teh 90 projektov je deloma doseglo svoje cilje glede izložkov in rezultatov.

| 6.84 | Komisija ugotavlja, da je 86 od 90 pregledanih projektov, ki so opredelili učinke in kazalnike rezultatov, (v celoti ali delno) doseglo ali preseglo svoje ustrezne cilje.

  Komisija ugotavlja, da morajo predvsem odbori za spremljanje zagotoviti, da so izbrani in potrjeni projekti z dodano vrednostjo EU.


  Ocenjevanje uspešnosti programov bo za obdobje 2014–2020 še dodatno okrepljeno: kot je predvideno v regulativnem okviru za obdobje 2014–2020 (člen 22(6) in (7) Uredbe (EU) št. 1303/2013), bo lahko Komisija v primeru resnega nedoseganja prednostne osi programa, ugotovljenega pri pregledu uspešnosti (člen 22(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013) in ob zaključku (člen 22(7)), kaznovala države članice. |
| --- | --- |

6.84

Komisija ugotavlja, da morajo predvsem odbori za spremljanje zagotoviti, da so izbrani in potrjeni projekti z dodano vrednostjo EU.

Ocenjevanje uspešnosti programov bo za obdobje 2014–2020 še dodatno okrepljeno: kot je predvideno v regulativnem okviru za obdobje 2014–2020 (člen 22(6) in (7) Uredbe (EU) št. 1303/2013), bo lahko Komisija v primeru resnega nedoseganja prednostne osi programa, ugotovljenega pri pregledu uspešnosti (člen 22(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013) in ob zaključku (člen 22(7)), kaznovala države članice.

Slika 6.11 –   Primer projekta, ki je v celoti dosegel svoje cilje

Projekt je dosegel svoje cilje glede izložkov in rezultatov: Projekt ESS v Romuniji je obsegal organizacijo in izvedbo usposabljanj na področju gradnje, da bi udeleženci pridobili nova znanja in spretnosti, ki bi izboljšale njihove zaposlitvene možnosti. V sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev projektu je bilo določenih pet kazalnikov izložkov in osem kazalnikov rezultatov, ki so bili skladni s kazalniki operativnega programa na ravni prednostne osi. Projekt je vse kazalnike dosegel v roku, določenem v sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev. Ciljne vrednosti glede udeležbe dolgotrajno brezposelnih žensk in mladih je celo presegel.

| 6.85 | Preostali štirje projekti (4 %) niso dosegli nobenega od svojih ciljev. Enega od teh štirih projektov so nacionalni organi po reviziji Sodišča preklicali (glej
  sliko 6.12
  ). |
| --- | --- |

6.85

Preostali štirje projekti (4 %) niso dosegli nobenega od svojih ciljev. Enega od teh štirih projektov so nacionalni organi po reviziji Sodišča preklicali (glej
  sliko 6.12
  ).

| 6.85 | Komisija uporabi vse možne ukrepe, ki so ji na voljo, da zagotovi trdno in učinkovito finančno upravljanje pri uporabi sredstev EU. Vendar bo ocena uspešnosti projektov, financiranih v okviru operativnih programov, izvedena šele v fazi zaključka. |
| --- | --- |

6.85

Slika 6.12 –   Primer projekta, ki ni dosegel svojih ciljev

Pri projektu ESRR na Poljskem, ki se je nanašal na razvoj nove metode za sežiganje rjavega premoga, so bile tehnične zmogljivosti upravičenca za izvedbo projekta odvisne od sodelovanja zunanjih izvajalcev. Nekaj od teh izvajalcev na koncu ni sodelovalo pri projektu. To je prispevalo k temu, da projekt ni dosegel zastavljenih ciljev. Posredniški organ je po reviziji Sodišča sklenil, da bo projekt preklical.

Kazalniki rezultatov niso bili opredeljeni pri 38 % projektov

| 6.86 | Organi držav članic so za 57 od 149 (38 %) dokončanih projektov uporabili sistem merjenja smotrnosti, da bi omogočili spremljanje izložkov projektov, vendar v dokumentih za odobritev projektov niso opredelili nobenih kazalnikov rezultatov ali ožjih ciljev. Pri teh projektih Sodišče ni moglo izmeriti, ali in v kolikšni meri so ti prispevali k doseganju ciljev glede rezultatov operativnega programa. |
| --- | --- |

6.86

Organi držav članic so za 57 od 149 (38 %) dokončanih projektov uporabili sistem merjenja smotrnosti, da bi omogočili spremljanje izložkov projektov, vendar v dokumentih za odobritev projektov niso opredelili nobenih kazalnikov rezultatov ali ožjih ciljev. Pri teh projektih Sodišče ni moglo izmeriti, ali in v kolikšni meri so ti prispevali k doseganju ciljev glede rezultatov operativnega programa.

| 6.86 | Komisija in države članice ocenijo, v kolikšni meri so bili doseženi cilji rezultatov operativnih programov, zlasti z naknadnimi ocenami, s spremljanjem in poročanjem o sklopu kazalnikov za učinke in rezultate. |
| --- | --- |

6.86

| 6.87 | Z našo oceno v 15 državah članicah v vzorcu smo take primere ugotovili v 13 državah članicah. Zlasti pa so pogosti v zvezi z ESRR/Kohezijskim skladom na Češkem, v Španiji, Franciji, Italiji, Latviji in v Avstriji ter v zvezi z ESS na Češkem, v Nemčiji, Španiji in na Poljskem. V teh državah kazalniki rezultatov niso bili opredeljeni pri več kot polovici zaključenih projektov, ki jih je preučilo Sodišče. |
| --- | --- |

6.87

Z našo oceno v 15 državah članicah v vzorcu smo take primere ugotovili v 13 državah članicah. Zlasti pa so pogosti v zvezi z ESRR/Kohezijskim skladom na Češkem, v Španiji, Franciji, Italiji, Latviji in v Avstriji ter v zvezi z ESS na Češkem, v Nemčiji, Španiji in na Poljskem. V teh državah kazalniki rezultatov niso bili opredeljeni pri več kot polovici zaključenih projektov, ki jih je preučilo Sodišče.

| 6.88 | 50 od teh 57 dokončanih projektov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (88 %) pa je v celoti doseglo svoje cilje glede izložkov, ki so jih določili organi upravljanja. Preostalih sedem (12 %) je deloma doseglo svoje cilje glede izložkov. |
| --- | --- |

6.88

50 od teh 57 dokončanih projektov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS (88 %) pa je v celoti doseglo svoje cilje glede izložkov, ki so jih določili organi upravljanja. Preostalih sedem (12 %) je deloma doseglo svoje cilje glede izložkov.

| 6.89 | Sodišče opozarja, da za programsko obdobje 2014–2020 v uredbi o skupnih določbah ni pravne zahteve, ki bi določala, da morajo države članice opredeliti kazalnike rezultatov na ravni projektov. Kljub temu meni, da bi bila dobra praksa, če bi organi upravljanja in posredniška telesa, kadar je to mogoče, opredelili relevantne kazalnike rezultatov na ravni projektov, ki merijo, koliko je projekt prispeval k doseganju ciljev, določenih za prednostno os operativnega programa. |
| --- | --- |

6.89

Sodišče opozarja, da za programsko obdobje 2014–2020 v uredbi o skupnih določbah ni pravne zahteve, ki bi določala, da morajo države članice opredeliti kazalnike rezultatov na ravni projektov. Kljub temu meni, da bi bila dobra praksa, če bi organi upravljanja in posredniška telesa, kadar je to mogoče, opredelili relevantne kazalnike rezultatov na ravni projektov, ki merijo, koliko je projekt prispeval k doseganju ciljev, določenih za prednostno os operativnega programa.

| 6.89 | Komisija ugotavlja bistveno izboljšanje za obdobje 2014–2020 s celovitim sistemom obveznih kazalnikov za učinke in rezultate na ravni programa. Doseganje ciljev se izmeri s kazalniki rezultatov (z osnovo – začetno točko – in ciljem). Programi bodo sistematično ocenili napredek kazalnikov rezultatov in o njih poročali. Projekti znotraj programa so izbrani, da proizvedejo učinke in prispevajo k rezultatom, ki naj se dosežejo na ravni programa. Njihov napredek se izmeri s kazalniki učinka. Ti so tudi obvezni. |
| --- | --- |

6.89

---

(1)  Plačila predujmov za programsko obdobje 2014–2020 po skladih so znašala: 3,8 milijarde EUR za ESRR, 1,2 milijarde EUR za Kohezijski sklad, 2,3 milijarde EUR za ESS in 0,5 milijarde EUR za druge. Teh plačil Sodišče ni preučilo (glej odstavek 6.9).

(2)  Členi 174 do 178 pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(3)  Za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 Kohezijski sklad zadeva Bolgarijo, Češko, Estonijo, Grčijo, Hrvaško, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško. Španija je bila upravičena do prehodne podpore Kohezijskega sklada le v programskem obdobju 2007–2013.

(4)  Komisija je za programsko obdobje 2007–2013 odobrila 440 operativnih programov (322 za ESRR/Kohezijski sklad (od tega je 25 operativnih programov vsebovalo projekte Kohezijskega sklada) in 118 za ESS), za programsko obdobje 2014–2020 pa 392 operativnih programov, ki večinoma pokrivajo več kot en sklad.

(5)  Glej odstavek 23 in diagram 6 poročila Sodišča – Kmetijstvo in kohezija: pregled porabe EU v obdobju 2007–2013, ki temelji na neprilagojenih preteklih podatkih.

(6)  Sklep Komisije C(2015) 4806 z dne 10. julija 2015.

(7)  Od teh transakcij jih je 120 zadevalo projekte ESRR, 52 projekte Kohezijskega sklada, 44 projekte ESS in sedem finančne instrumente ESRR, vse, razen štirih projektov ESS, ki se nanašajo na programsko obdobje 2000–2006, pa se nanašajo na programsko obdobje 2007–2013 (glej
  Prilogo 6.1
  ). Vzorec je bil izbran iz vseh plačil, razen predujmov, ki so v letu 2015 znašali 1,3 milijarde EUR.

(8)  Bolgarija, Češka, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Združeno kraljestvo (glej
  Prilogo 1.3
  ).

(9)  Bolgarija, Grčija, Španija, Italija, Madžarska, Poljska in Združeno kraljestvo.

(10)  Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka, Nemčija, Estonija, Španija, Francija, Italija, Madžarska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška in Združeno kraljestvo.

(11)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 2,8 % in 7,6 % (spodnja oz. zgornja meja napake). Dodatne informacije o metodologiji Sodišča za preizkušanje transakcij so v odstavku 7
  Priloge 1.1
  .

(12)  Glej odstavke 1.19 do 1.37 letnega poročila za leto 2012.

(13)  Glej odstavek 6.23 letnega poročila za leto 2012, odstavek 6.16 letnega poročila za leto 2013 in odstavek 6.29 letnega poročila za leto 2014.

(14)  Člen 14(4) Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu (UL L 347, 20.12.2013, str. 470). Člen 68 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(15)  Znesek pomeni skupne odhodke za oddana naročila, del katerih je bil potrjen v okviru preučenih izjav o odhodkih.

(16)  Pri približno 62 % od 140 preučenih postopkov javnega naročanja je vrednost naročila presegala prag, zaradi česar so zanje veljala pravila EU o javnem naročanju, kakor so bila prenesena v nacionalno zakonodajo (75 preučenih postopkov javnega naročanja, pri katerih je vrednost naročila presegala prag, se je nanašalo na ESRR/Kohezijski sklad, šest pa na ESS).

(17)  Dodatne informacije o pristopu Sodišča h količinskemu opredeljevanju napak pri javnem naročanju so v odstavku 1.13 in odstavku 13 Priloge 1.1 k letnemu poročilu za leto 2014.

(18)  Glej tabelo 1 Posebnega poročila št. 10/2015.

(19)  V skladu s Sklepom Komisije C(2013) 9527 final z dne 19. decembra 2013.

(20)  Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (2014/24/EU), o podeljevanju koncesijskih pogodb (2014/23/EU) in o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (2014/25/EU) (UL L 94, 28.3.2014).

(21)  Osem držav članic, ki so prenesle vse tri nove direktive, je: Danska, Nemčija, Francija, Italija, Madžarska, Romunija, Slovaška in Združeno kraljestvo.

(22)  Glej Posebno poročilo št. 10/2015 – Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati (http://eca.europa.eu).

(23)  Člena 107 in 108 PDEU.

(24)  Člen 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

(25)  Člen 3 Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (UL L 187, 26.6.2014, str. 1), ki je nadomestil člen 3(1) Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

(26)  Češka, Italija, Latvija, Poljska in Združeno kraljestvo.

(27)  Uredba (EU) št. 651/2014.

(28)  Glej Posebno poročilo št. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(29)  Člen 7(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1080/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 1) ter členi 11(2)(a) Uredbe Sveta (ES) št 1081/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12) in člen 3(e) Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 79). Za programsko obdobje 2014–2020 so podobne določbe vključene v člena 37(11) in 69(3)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

(30)  Zadeva T-89/10, Madžarska proti Komisiji, sodba Splošnega sodišča z dne 20. septembra 2012.

(31)  Sodišče je za 47 od 223 leta 2015 preučenih projektov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS, ki jih izvajajo javni organi, ocenilo, da prijavljen DDV znaša 412 milijonov EUR.

(32)  Na podlagi dokazil, vključno z informacijami v podatkovnih zbirkah o standardnih navzkrižnih pregledih in zahtevanimi obveznimi pregledi.

(33)  Člen 44 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(34)  Ta zajema program skupnih evropskih sredstev za mikro, mala in srednja podjetja (JEREMIE), ki se izvaja v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropskim investicijskim skladom (EIS) za podporo dodatnemu financiranju MSP.

(35)  Ta zajema skupno evropsko podporo za trajnostne naložbe v mestna območja (JESSICA), ki se izvaja v sodelovanju z EIB zaradi zagotavljanja vračljivih naložb (v obliki lastniškega kapitala, posojil ali jamstev) za razvoj mest.

(36)  Evropska komisija, Summary of data on the progress made in financing and implementing financial instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006, situation as at 31 December 2014 (Povzetek podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju finančnih instrumentov, o katerih so poročali organi upravljanja v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, stanje na dan 31. decembra 2014), EGESIF_15-0027-00, 23. septembra 2015. Podatki za leto 2015 bodo objavljeni septembra 2016.

(37)  Člen 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(38)  Glej odstavke 5.33 do 5.36 in okvir 5.5 letnega poročila za leto 2013 ter odstavke 6.46 do 6.52 letnega poročila za leto 2014.

(39)  Glej odstavek 6.52 letnega poročila za leto 2014.

(40)  Sklep Komisije C(2015) 2771.

(41)  Glej Posebno poročilo št. 19/2016 (http://eca.europa.eu).

(42)  Države članice EU–28 so za 440 operativnih programov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS, odobrenih za programsko obdobje 2007–2013, ustanovile skupaj 113 revizijskih organov. Od teh organov jih je 63 zadolženih tako za operativne programe ESRR/Kohezijskega sklada kot tudi za operativne programe ESS. Revizijski organi so za vseh 440 operativnih programov do konca decembra 2015 pripravili 306 letnih poročil o nadzoru in revizijskih mnenj.

(43)  Stopnje napake, ki so jih sporočili revizijski organi za leto n, se izračunajo na podlagi vzorca revizij operacij, ki mora biti statistično reprezentativen za odhodke, potrjene Komisiji v letu n – 1 (odstavek 11 Posebnega poročila št. 16/2013).

(44)  Str. 52 letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko za leto 2015. Str. 50 letnega poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje za leto 2015.

(45)  Glej odstavke 5 do 11 Posebnega poročila št. 16/2013.

(46)  Glej odstavke 35 do 40 Posebnega poročila št. 16/2013.

(47)  Po podatkih iz letnega poročila za leto 2014 so bili pregledi v zvezi z državno pomočjo neustrezni pri 42 od 139 operativnih programov, ki jih je preučilo Sodišče.

(48)  Člen 78a Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(49)  Vsak generalni direktorat pripravi vsako leto do konca aprila letno poročilo o dejavnostih za predhodno leto, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter objavi. Generalni direktor mora skupaj s poročilom dati izjavo o tem, ali se je proračun, za katerega je odgovoren, izvrševal na zakonit in pravilen način. Tako izjavo da, če je stopnja nepravilnosti pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, ki ga je določila Komisija. Če to ne drži, lahko generalni direktor za nekatera področja (ali programe) v celoti ali delno izreče pridržke.

(50)  Glej odstavek 11 Posebnega poročila št. 16/2013.

(51)  Ti podatki zajemajo v celoti ali delno količinsko opredeljene pridržke za operativne programe, za katere so bila med letom odobrena vmesna in/ali končna plačila (83 leta 2014 in 71 leta 2015), in za operativne programe, za katera takšna plačila niso bila izvršena (18 leta 2014 in 19 leta 2015).

(52)  Člen 20 Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 (UL L 371, 27.12.2006, str. 1).

(53)  Glej odstavek 3.11 letnega poročila za leto 2014.

(54)  Glej odstavek 10.10 letnega poročila za leto 2013.

(55)  Glej odstavke 6.80 do 6.86 letnega poročila za leto 2014.

(56)  Pojma izložek in rezultat sta pojasnjena na
  sliki 3.1
  v poglavju 3.

(57)  Ta projekta sta bila v Španiji in Nemčiji.

(58)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

(59)  V ta znesek je vključenih 1,3 milijarde EUR prispevkov za finančne instrumente, za katere se uporablja deljeno upravljanje, in predujme, plačane upravičencem projektov državne pomoči.

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

PRILOGA 6.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PODROČJE EKONOMSKA, SOCIALNA IN TERITORIALNA KOHEZIJA

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 223 | 331 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 5,2  % | 5,7  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake | 7,6  % | |
| | Spodnja meja napake | 2,8  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

223

331

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

5,2  %

5,7  %

Zgornja meja napake

7,6  %

Spodnja meja napake

2,8  %

PRILOGA 6.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA PODROČJE EKONOMSKA, SOCIALNA IN TERITORIALNA KOHEZIJA

E = GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje; R = GD za regionalno in mestno politiko; X = skupna ocena za oba GD

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno v sedanjem okviru | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Poglavje 5, priporočilo 1: od držav članic zahteva, naj v svojih izjavah o upravljanju (v skladu s členom 59(5)(a) finančne uredbe) izrecno potrdijo uspešnost pregledov na prvi stopnji, ki jih opravijo organi upravljanja in organi za potrjevanje. | R | | | | | | |
| Poglavje 5, priporočilo 2: v skladu s členom 32(5) finančne uredbe oceni preglede na prvi stopnji, opravljene v programskem obdobju 2007–2013. Ob upoštevanju ugotovljenih slabosti naj Komisija analizira stroške in koristi mogočih popravljalnih ukrepov in uvede (ali predlaga) ustrezne ukrepe (kot so poenostavitev veljavnih določb, izboljšave kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa ali sistema izvajanja). | | R (1) | | | | | Komisija meni, da je njen nadzor pregledov na prvi stopnji s ciljnimi revizijami bolj tveganih področij, kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti, prispeval k izboljšavam za obdobje 2007–2013 in da bi morali ključni elementi reformiranega obdobja 2014–2020 voditi k okolju, ki bi bilo bolj zavarovano pred napakami. |
| Poglavje 5, priporočilo 3: analizira, kakšni so osnovni vzroki za visoko število primerov neupoštevanja pravil EU o državni pomoči. | R | | | | | | |
| Poglavje 5, priporočilo 4: analizira vzroke vztrajnih zamud pri izplačevanju sredstev EU v okviru instrumentov finančnega inženiringa in uvede ustrezne popravljalne ukrepe. | R (2) | | | | | | |
| Poglavje 5, priporočilo 5: v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko potrdi, da izračun stopnje preostale napake, ki ga pripravi Komisija, temelji na točnih, popolnih in zanesljivih informacijah o finančnih popravkih. V ta namen naj od revizijskih organov zahteva, da potrdijo točnost podatkov o finančnih popravkih, ki so jih sporočili organi za potrjevanje za posamezne operativne programe, vedno ko se ji to zdi potrebno. | R (2) | | | | | | |
| 2013 | Priporočilo 6 (priporočilo 6 poglavja 5 in priporočilo 6 poglavja 6): v svojem letnem poročilu o dejavnostih dosledno razkriva vzroke za to, da niso bili izrečeni pridržki (ali so bili izrečeni pridržki z nižjim finančnim učinkom), kadar je to posledica izjem od veljavnih navodil Komisije ali odobrenih revizijskih strategij. | X (2) | | | | | | |
| Priporočilo 7 (priporočilo 1 poglavja 6): z državami članicami spremlja slabosti, ugotovljene s tematsko revizijo na podlagi tveganja, ki jo je za upravna preverjanja opravil GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Za to bi bilo treba okrepiti preglede v zvezi z upoštevanjem pravil javnega naročanja in z drugimi relevantnimi viri napak (stroški, ki niso povezani s projektom ali nimajo dodane vrednosti). | E | | | | | | |
| Priporočilo 8 (priporočilo 2 poglavja 6): v svojih letnih poročilih o dejavnostih potrdi, da je opravila ustrezne preglede za zagotovitev, da stopnja preostale napake temelji na natančnih, popolnih in zanesljivih informacijah o finančnih popravkih. V ta namen naj od revizijskih organov zahteva, da potrdijo točnost podatkov o finančnih popravkih, ki so jih sporočili organi za potrjevanje za posamezne operativne programe, vedno ko se ji to zdi potrebno. | E (2) | | | | | | |
| Priporočilo 9 (priporočilo 3 poglavja 6): zagotovi, da se člena 78 in 130 uredbe o skupnih določbah za programsko obdobje 2014–2020 uporabita tako, da se onemogoči, da bi se kopičilo predfinanciranje poleg plačila začetnega predfinanciranja (glej primer v okviru 6.4). | | | | E (3) | | | |
| Priporočilo 10 (priporočilo 4 poglavja 6): zagotovi, da organi držav članic, pristojni za upravljanje strukturnih skladov, obravnavajo vprašanje zaračunavanja stroškov dela za projekte EU po višjih stopnjah kot za projekte, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi. | | | E (4) | | | | |
| Priporočilo 11 (priporočilo 5 poglavja 6): pri odobritvi operativnih programov za novo programsko obdobje zagotovi, da so države članice upoštevale vse možnosti poenostavitve, ki jih omogočajo uredbe o evropskih strukturnih in naložbenih skladih za obdobje 2014–2020. | | E (5) | | | | | |
| 2012 | Priporočila iz letnega poročila za leto 2012, ki so zelo podobna tistim iz poročila za leto 2013, so bila analizirana skupaj. |
| Priporočilo 1: Komisija naj obravnava slabosti pri „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa za ESRR in KS, s specifičnimi navodili in, kadar je primerno, ukrepi usposabljanja. | X | | | | | | |
| Priporočilo 2: Komisija naj na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravijo nepotrebno kompleksna pravila („čezmerno prenašanje“). | | E (6) | R (7) | | | | |
| Poglavje 5, priporočilo 3: Komisija naj natančno določi jasna pravila in zagotovi stroga in jasna navodila za ocenjevanje upravičenosti projektov in izračun sofinanciranja za projekte ESRR in KS, ki ustvarjajo prihodke, v programskem obdobju 2014–2020. | R | | | | | | |
| Priporočilo 4 (priporočilo 3 poglavja 6): Komisija naj spodbuja široko uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov zaradi zmanjšanja tveganja napak v prijavah stroškov in upravnega bremena za upravičence. Pavšalne stopnje za poenostavljeno obračunavanje stroškov bi morala Komisija sistematično vnaprej odobriti/potrditi, da se zagotovi njihova usklajenost z regulativnimi zahtevami (pošten, pravičen in preverljiv izračun). | E (8) | | | | | | |
| 2012 | Priporočilo 5: Komisija naj si še naprej prizadeva za boljše delo revizijskih organov ter kakovost in zanesljivost informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih. | | X (9) | | | | | Komisija ugotavlja splošno izboljšanje, ki ga priznava Računsko sodišče pri preverjanjih, ki so jih izvedli revizijski organi, še zlasti glede pravil o javnem naročanju in državni pomoči (glej odstavek 6.59).


  Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 6.45 in 6.52. |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno v sedanjem okviru

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Poglavje 5, priporočilo 1: od držav članic zahteva, naj v svojih izjavah o upravljanju (v skladu s členom 59(5)(a) finančne uredbe) izrecno potrdijo uspešnost pregledov na prvi stopnji, ki jih opravijo organi upravljanja in organi za potrjevanje.

R

Poglavje 5, priporočilo 2: v skladu s členom 32(5) finančne uredbe oceni preglede na prvi stopnji, opravljene v programskem obdobju 2007–2013. Ob upoštevanju ugotovljenih slabosti naj Komisija analizira stroške in koristi mogočih popravljalnih ukrepov in uvede (ali predlaga) ustrezne ukrepe (kot so poenostavitev veljavnih določb, izboljšave kontrolnih sistemov in preoblikovanje programa ali sistema izvajanja).

R (1)

Komisija meni, da je njen nadzor pregledov na prvi stopnji s ciljnimi revizijami bolj tveganih področij, kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti, prispeval k izboljšavam za obdobje 2007–2013 in da bi morali ključni elementi reformiranega obdobja 2014–2020 voditi k okolju, ki bi bilo bolj zavarovano pred napakami.

Poglavje 5, priporočilo 3: analizira, kakšni so osnovni vzroki za visoko število primerov neupoštevanja pravil EU o državni pomoči.

R

Poglavje 5, priporočilo 4: analizira vzroke vztrajnih zamud pri izplačevanju sredstev EU v okviru instrumentov finančnega inženiringa in uvede ustrezne popravljalne ukrepe.

R (2)

Poglavje 5, priporočilo 5: v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko potrdi, da izračun stopnje preostale napake, ki ga pripravi Komisija, temelji na točnih, popolnih in zanesljivih informacijah o finančnih popravkih. V ta namen naj od revizijskih organov zahteva, da potrdijo točnost podatkov o finančnih popravkih, ki so jih sporočili organi za potrjevanje za posamezne operativne programe, vedno ko se ji to zdi potrebno.

R (2)

2013

Priporočilo 6 (priporočilo 6 poglavja 5 in priporočilo 6 poglavja 6): v svojem letnem poročilu o dejavnostih dosledno razkriva vzroke za to, da niso bili izrečeni pridržki (ali so bili izrečeni pridržki z nižjim finančnim učinkom), kadar je to posledica izjem od veljavnih navodil Komisije ali odobrenih revizijskih strategij.

X (2)

Priporočilo 7 (priporočilo 1 poglavja 6): z državami članicami spremlja slabosti, ugotovljene s tematsko revizijo na podlagi tveganja, ki jo je za upravna preverjanja opravil GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Za to bi bilo treba okrepiti preglede v zvezi z upoštevanjem pravil javnega naročanja in z drugimi relevantnimi viri napak (stroški, ki niso povezani s projektom ali nimajo dodane vrednosti).

E

Priporočilo 8 (priporočilo 2 poglavja 6): v svojih letnih poročilih o dejavnostih potrdi, da je opravila ustrezne preglede za zagotovitev, da stopnja preostale napake temelji na natančnih, popolnih in zanesljivih informacijah o finančnih popravkih. V ta namen naj od revizijskih organov zahteva, da potrdijo točnost podatkov o finančnih popravkih, ki so jih sporočili organi za potrjevanje za posamezne operativne programe, vedno ko se ji to zdi potrebno.

E (2)

Priporočilo 9 (priporočilo 3 poglavja 6): zagotovi, da se člena 78 in 130 uredbe o skupnih določbah za programsko obdobje 2014–2020 uporabita tako, da se onemogoči, da bi se kopičilo predfinanciranje poleg plačila začetnega predfinanciranja (glej primer v okviru 6.4).

E (3)

Priporočilo 10 (priporočilo 4 poglavja 6): zagotovi, da organi držav članic, pristojni za upravljanje strukturnih skladov, obravnavajo vprašanje zaračunavanja stroškov dela za projekte EU po višjih stopnjah kot za projekte, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi.

E (4)

Priporočilo 11 (priporočilo 5 poglavja 6): pri odobritvi operativnih programov za novo programsko obdobje zagotovi, da so države članice upoštevale vse možnosti poenostavitve, ki jih omogočajo uredbe o evropskih strukturnih in naložbenih skladih za obdobje 2014–2020.

E (5)

2012

Priporočila iz letnega poročila za leto 2012, ki so zelo podobna tistim iz poročila za leto 2013, so bila analizirana skupaj.

Priporočilo 1: Komisija naj obravnava slabosti pri „pregledih na prvi stopnji“, ki jih izvajajo organi upravljanja in posredniška telesa za ESRR in KS, s specifičnimi navodili in, kadar je primerno, ukrepi usposabljanja.

X

Priporočilo 2: Komisija naj na podlagi izkušenj, ki jih je pridobila v programskem obdobju 2007–2013, izvede oceno uporabe nacionalnih pravil za upravičenost, da se ugotovijo možna področja za nadaljnjo poenostavitev in odpravijo nepotrebno kompleksna pravila („čezmerno prenašanje“).

E (6)

R (7)

Poglavje 5, priporočilo 3: Komisija naj natančno določi jasna pravila in zagotovi stroga in jasna navodila za ocenjevanje upravičenosti projektov in izračun sofinanciranja za projekte ESRR in KS, ki ustvarjajo prihodke, v programskem obdobju 2014–2020.

R

Priporočilo 4 (priporočilo 3 poglavja 6): Komisija naj spodbuja široko uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov zaradi zmanjšanja tveganja napak v prijavah stroškov in upravnega bremena za upravičence. Pavšalne stopnje za poenostavljeno obračunavanje stroškov bi morala Komisija sistematično vnaprej odobriti/potrditi, da se zagotovi njihova usklajenost z regulativnimi zahtevami (pošten, pravičen in preverljiv izračun).

E (8)

2012

Priporočilo 5: Komisija naj si še naprej prizadeva za boljše delo revizijskih organov ter kakovost in zanesljivost informacij v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih.

X (9)

Komisija ugotavlja splošno izboljšanje, ki ga priznava Računsko sodišče pri preverjanjih, ki so jih izvedli revizijski organi, še zlasti glede pravil o javnem naročanju in državni pomoči (glej odstavek 6.59).

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 6.45 in 6.52.

---

(1)  Sistematična ocena nacionalnih pravil o upravičenosti zaradi poenostavitve ni bila izvedena, ker Komisija ni sprejela tega dela priporočila.

(2)  Izvajanje naj se nadaljuje do zaključka OP.

(3)  Evropska komisija priporočila ni sprejela (glej odstavek 6.79 letnega poročila za leto 2014).

(4)  Sprejeti niso bili nobeni horizontalni ukrepi, ker Komisija ni sprejela tega dela priporočila.

(5)  Izvajanja priporočila v tej fazi ni mogoče v celoti oceniti, ker je raven napredka novega programskega obdobja še vedno nizka.

(6)  Stanje se leta 2015 ni spremenilo.

(7)  Sistematična ocena nacionalnih pravil o upravičenosti zaradi poenostavitve ni bila izvedena, ker Komisija ni sprejela tega dela priporočila.

(8)  Izvajanje se bo najverjetneje nadaljevalo v programskem obdobju 2014–2020.

(9)  Pomembne izboljšave so bile opažene zlasti na področjih podvzorčenja ter preverjanj državnih pomoči in javnega naročanja. Vendar pa so bile v številnih OP, ki jih je analiziralo Sodišče, še vedno odkrite pomanjkljivosti.

---

POGLAVJE 7

Naravni viri

KAZALO

| Uvod | 7.1–7.9 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja naravni viri | 7.3–7.7 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 7.8–7.9 |
| --- | --- |

| Del 1 – Ocena pravilnosti | 7.10–7.67 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 7.10–7.30 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole | 7.31–7.63 |
| --- | --- |

| Sistemi GD AGRI, povezani s pravilnostjo transakcij na področju kmetijstva | 7.31–7.36 |
| --- | --- |

| Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij na področju kmetijstva | 7.37–7.47 |
| --- | --- |

| Sistemi GD MARE in držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij na področju ribištva | 7.48–7.52 |
| --- | --- |

| Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI | 7.53–7.61 |
| --- | --- |

| Letno poročilo o dejavnostih GD MARE | 7.62–7.63 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 7.64–7.67 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 7.64–7.65 |
| --- | --- |

| Priporočila | 7.66–7.67 |
| --- | --- |

| Del 2 – Vprašanja s področja razvoja podeželja, povezana s smotrnostjo | 7.68–7.76 |
| --- | --- |

| Ocena smotrnosti projektov | 7.68–7.75 |
| --- | --- |

| Zaključek | 7.76 |
| --- | --- |

| Priloga 7.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za naravne vire |
| --- | --- |

Priloga 7.1 –

| Priloga 7.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za naravne vire |
| --- | --- |

Priloga 7.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 7.1 | V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi z naravnimi viri. Posebej so predstavljeni rezultati preizkušanja za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in za drugo porabo (razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo) v okviru razdelka večletnega finančnega okvira. Ključne informacije o sestavi tega razdelka večletnega finančnega okvira so na
  sliki 7.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

7.1

V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi z naravnimi viri. Posebej so predstavljeni rezultati preizkušanja za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in za drugo porabo (razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo) v okviru razdelka večletnega finančnega okvira. Ključne informacije o sestavi tega razdelka večletnega finančnega okvira so na
  sliki 7.1
  .

Slika 7.1 –   Razdelek 2 večletnega finančnega okvira – naravni viri – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

| Plačila za leto skupaj | 58,0 |
| --- | --- |
| - predujmi
   (48) | 2,4 |
| + obračunani predujmi
   (48) | 2,9 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 58,5 |

Plačila za leto skupaj

58,0

- predujmi
   (48)

2,4

- obračunani predujmi
   (48)

2,9

Revidirana populacija skupaj

58,5

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 7.2 | Poleg naših ugotovitev v zvezi s pravilnostjo za posebne ocene so v posebnem oddelku tega poglavja predstavljeni tudi rezultati obravnave nekaterih vprašanj, povezanih s smotrnostjo poslovanja, za vzorec projektov na področju razvoja podeželja. |
| --- | --- |

7.2

Poleg naših ugotovitev v zvezi s pravilnostjo za posebne ocene so v posebnem oddelku tega poglavja predstavljeni tudi rezultati obravnave nekaterih vprašanj, povezanih s smotrnostjo poslovanja, za vzorec projektov na področju razvoja podeželja.

Kratek opis področja naravni viri

| 7.3 | Skupna kmetijska politika (SKP) je osnova za porabo EU na področju kmetijstva. Komisija, zlasti Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI), in plačilne agencije v državah članicah si delijo upravljanje izvajanja SKP (glej odstavek 7.31). Upravičenci plačila prejemajo iz dveh skladov (1): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (2), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ki skupaj z državami članicami sofinancira programe razvoja podeželja. |
| --- | --- |

7.3

Skupna kmetijska politika (SKP) je osnova za porabo EU na področju kmetijstva. Komisija, zlasti Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI), in plačilne agencije v državah članicah si delijo upravljanje izvajanja SKP (glej odstavek 7.31). Upravičenci plačila prejemajo iz dveh skladov (1): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (2), ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ki skupaj z državami članicami sofinancira programe razvoja podeželja.

| 7.4 | Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so: |
| --- | --- |

7.4

Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so:

| — | shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“ (SEP) in je v letu 2015 dosegala 29,3  milijarde EUR, in shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“ (SEPP) in je v letu 2015 dosegala 7,8  milijarde EUR. Iz teh shem, ki sta vezani na površino, se zagotavlja nevezana (3) dohodkovna podpora, |
| --- | --- |

—

shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“ (SEP) in je v letu 2015 dosegala 29,3  milijarde EUR, in shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“ (SEPP) in je v letu 2015 dosegala 7,8  milijarde EUR. Iz teh shem, ki sta vezani na površino, se zagotavlja nevezana (3) dohodkovna podpora,

| — | ostale sheme neposredne pomoči (4), 5,1  milijarde EUR v letu 2015, in intervencije na kmetijskih trgih (5), 2,7  milijarde EUR v letu 2015. |
| --- | --- |

—

ostale sheme neposredne pomoči (4), 5,1  milijarde EUR v letu 2015, in intervencije na kmetijskih trgih (5), 2,7  milijarde EUR v letu 2015.

| 7.5 | EKSRP sofinancira odhodke za razvoj podeželja, ki se izplačajo v okviru programov razvoja podeželja držav članic. Odhodki zajemajo ukrepe, ki so vezani na površino (6), in tiste, ki niso (7). EKSRP je leta 2015 pomenil 11,8  milijarde EUR odhodkov. |
| --- | --- |

7.5

EKSRP sofinancira odhodke za razvoj podeželja, ki se izplačajo v okviru programov razvoja podeželja držav članic. Odhodki zajemajo ukrepe, ki so vezani na površino (6), in tiste, ki niso (7). EKSRP je leta 2015 pomenil 11,8  milijarde EUR odhodkov.

| 7.6 | Glavna tveganja za pravilnost so: |
| --- | --- |

7.6

Glavna tveganja za pravilnost so:

| — | da se neposredna pomoč izplača za neupravičene površine ali neupravičenim upravičencem, |
| --- | --- |

—

da se neposredna pomoč izplača za neupravičene površine ali neupravičenim upravičencem,

| — | da se pomoč za intervencije na kmetijskih trgih odobri za neupravičene stroške ali neupravičene prosilce, |
| --- | --- |

—

da se pomoč za intervencije na kmetijskih trgih odobri za neupravičene stroške ali neupravičene prosilce,

| — | da so odhodki na področju razvoja podeželja neupravičeni, ker niso izpolnjena pogosto zapletena pravila (vključno z javnim naročanjem) in pogoji za upravičenost, zlasti pri naložbenih ukrepih. |
| --- | --- |

—

da so odhodki na področju razvoja podeželja neupravičeni, ker niso izpolnjena pogosto zapletena pravila (vključno z javnim naročanjem) in pogoji za upravičenost, zlasti pri naložbenih ukrepih.

| 7.7 | To poglavje zajema tudi okoljsko politiko EU, podnebne ukrepe in skupno ribiško politiko. Glavno tveganje za pravilnost na teh področjih je, da se pomoč dodeli za neupravičene ali previsoko navedene stroške. |
| --- | --- |

7.7

To poglavje zajema tudi okoljsko politiko EU, podnebne ukrepe in skupno ribiško politiko. Glavno tveganje za pravilnost na teh področjih je, da se pomoč dodeli za neupravičene ali previsoko navedene stroške.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 7.8 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije. Pri revidiranju naravnih virov je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

7.8

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije. Pri revidiranju naravnih virov je treba upoštevati naslednje:

| (a) | Sodišče je preučilo vzorec 180 transakcij za EKJS ter 179 transakcij za razvoj podeželja, okolje, podnebne ukrepe in ribištvo, kot je opredeljeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vsak vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru razdelka večletnega finančnega okvira za obe posebni oceni (8). Leta 2015 je vzorec EKJS vseboval transakcije iz 18 držav članic (9). Vzorec za drugo posebno oceno je zajemal 159 transakcij za razvoj podeželja in 20 drugih transakcij, ki vključujejo okolje, podnebne ukrepe in ribištvo v 17 državah članicah (10); |
| --- | --- |

(a)

Sodišče je preučilo vzorec 180 transakcij za EKJS ter 179 transakcij za razvoj podeželja, okolje, podnebne ukrepe in ribištvo, kot je opredeljeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vsak vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru razdelka večletnega finančnega okvira za obe posebni oceni (8). Leta 2015 je vzorec EKJS vseboval transakcije iz 18 držav članic (9). Vzorec za drugo posebno oceno je zajemal 159 transakcij za razvoj podeželja in 20 drugih transakcij, ki vključujejo okolje, podnebne ukrepe in ribištvo v 17 državah članicah (10);

| (b) | Sodišče je ocenilo izbrane sisteme notranje kontrole s pregledom dokumentacije 24 revizij Komisije na področju EKJS in EKSRP. To delo je dopolnilo s ponovno izvedbo šestih revizij Komisije v zadevnih državah članicah (11). Dodatno revizijsko delo v teh šestih državah članicah je izvedlo za omejeno število področij, dovzetnih za napake, povezanih z EKJS in EKSRP, in za navzkrižno skladnost (12). Pregledalo je tudi pet revizij Komisije na področju skupne ribiške politike, in eno ponovno izvedlo (13); |
| --- | --- |

(b)

Sodišče je ocenilo izbrane sisteme notranje kontrole s pregledom dokumentacije 24 revizij Komisije na področju EKJS in EKSRP. To delo je dopolnilo s ponovno izvedbo šestih revizij Komisije v zadevnih državah članicah (11). Dodatno revizijsko delo v teh šestih državah članicah je izvedlo za omejeno število področij, dovzetnih za napake, povezanih z EKJS in EKSRP, in za navzkrižno skladnost (12). Pregledalo je tudi pet revizij Komisije na področju skupne ribiške politike, in eno ponovno izvedlo (13);

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| (c) | Sodišče je pregledalo letni poročili o dejavnostih GD AGRI in GD MARE. |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je pregledalo letni poročili o dejavnostih GD AGRI in GD MARE.

| 7.9 | Za sklada EKJS in EKSRP je bilo leto 2015 zadnje leto, ko je bila večina plačil končnim upravičencem izvršena na podlagi pravil, ki so veljala pred reformo SKP leta 2013 (14). |
| --- | --- |

7.9

Za sklada EKJS in EKSRP je bilo leto 2015 zadnje leto, ko je bila večina plačil končnim upravičencem izvršena na podlagi pravil, ki so veljala pred reformo SKP leta 2013 (14).

DEL 1 – OCENA PRAVILNOSTI

Pravilnost transakcij

| 7.10 | V 
  Prilogi 7.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij za naravne vire kot celoto in tudi za posamezni posebni oceni (EKJS ter razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo). Od 359 preučenih transakcij je na 121 (34 %) vplivala napaka. Na podlagi 87 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake za naravne vire znaša 2,9  % (15). |
| --- | --- |

7.10

V 
  Prilogi 7.1
  so povzeti rezultati preizkušanja transakcij za naravne vire kot celoto in tudi za posamezni posebni oceni (EKJS ter razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo). Od 359 preučenih transakcij je na 121 (34 %) vplivala napaka. Na podlagi 87 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake za naravne vire znaša 2,9  % (15).

| 7.10 | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo napako, kakor jo je ocenilo Sodišče, ki je v glavnem enaka kot lansko leto, brez upoštevanja navzkrižne skladnosti.

  Komisija meni, da neto finančni popravki, ki so posledica večletnih postopkov preverjanja skladnosti, in izterjave od upravičencev, povrnjene v proračun EU, pomenijo popravno zmogljivost, ki jo je treba upoštevati pri celostni oceni celotnega sistema notranje kontrole.


  Komisija je prav tako seznanjena, kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2015, da je njena popravna zmogljivost v letu 2015 znašala 1 065,710  milijona EUR (1,87  % skupnih odhodkov SKP). |
| --- | --- |

7.10

Komisija meni, da neto finančni popravki, ki so posledica večletnih postopkov preverjanja skladnosti, in izterjave od upravičencev, povrnjene v proračun EU, pomenijo popravno zmogljivost, ki jo je treba upoštevati pri celostni oceni celotnega sistema notranje kontrole.

Komisija je prav tako seznanjena, kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2015, da je njena popravna zmogljivost v letu 2015 znašala 1 065,710  milijona EUR (1,87  % skupnih odhodkov SKP).

| 7.11 | Na
  sliki 7.2
  je prikazana razčlenitev prispevka k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015 po vrstah napake. |
| --- | --- |

7.11

Na
  sliki 7.2
  je prikazana razčlenitev prispevka k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015 po vrstah napake.

Slika 7.2 –   Razčlenitev ocenjene stopnje napake – naravni viri

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 7.12 | Narava in vzorec napak se pri obeh posebnih ocenah bistveno razlikujeta, kot je navedeno v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

7.12

Narava in vzorec napak se pri obeh posebnih ocenah bistveno razlikujeta, kot je navedeno v naslednjih odstavkih.

| 7.12 | Komisija opozarja, da so med obema stebroma SKP bistvene razlike v zasnovi, obsegu in ciljih, kar pojasnjuje te razlike v vzorcih napak, povezanih s SKP. |
| --- | --- |

7.12

EKJS – Tržna in neposredna podpora

| 7.13 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 7.1
  . Pri EKJS je na 52 (29 %) transakcij od preučenih 180 vplivala napaka. Na podlagi 47 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 2,2  % (16). |
| --- | --- |

7.13

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 7.1
  . Pri EKJS je na 52 (29 %) transakcij od preučenih 180 vplivala napaka. Na podlagi 47 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 2,2  % (16).

| 7.13 | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo napako, kakor jo je ocenilo Sodišče, ki je v glavnem enaka kot lansko leto, brez upoštevanja navzkrižne skladnosti.

  Komisija ugotavlja tudi, da pogostost napak v zadnjih treh letih postopoma upada. |
| --- | --- |

7.13

Komisija ugotavlja tudi, da pogostost napak v zadnjih treh letih postopoma upada.

| 7.14 | Na
  sliki 7.3
  je razčlenitev prispevka različnih vrst napak k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015. |
| --- | --- |

7.14

Na
  sliki 7.3
  je razčlenitev prispevka različnih vrst napak k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015.

Slika 7.3 –   Razčlenitev ocenjene stopnje napake – EKJS

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 7.15 | V štirih primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili končni upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (17), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to posebno oceno za 0,3 odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v štirih dodatnih primerih ugotovilo, da so napake, ki jih je odkrilo, naredili nacionalni organi. Te napake so prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. Na
  sliki 7.5
  je primer napak, ki so jih naredili nacionalni organi. |
| --- | --- |

7.15

V štirih primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili končni upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (17), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to posebno oceno za 0,3 odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v štirih dodatnih primerih ugotovilo, da so napake, ki jih je odkrilo, naredili nacionalni organi. Te napake so prispevale 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. Na
  sliki 7.5
  je primer napak, ki so jih naredili nacionalni organi.

| 7.15 | Komisija pozdravlja oceno Sodišča o vlogi držav članic in meni, da bi države članice morale storiti več za zmanjšanje števila napak. Komisija še naprej sodeluje z državami članicami, da bi se število napak zmanjšalo. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Večina količinsko opredeljivih napak je povezana s previsoko navedenimi upravičenimi površinami zemljišč (glej
  sliko 7.3
  ). Leta 2015 je Sodišče take napake ugotovilo v 12 od 18 obiskanih držav članic. Približno polovica teh količinsko opredeljivih napak je bila manjša od 2 % (glej odstavek 7.18), zato so imele samo omejen učinek na skupno ocenjeno stopnjo napake. Četrtina teh napak je bila med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

7.16

Večina količinsko opredeljivih napak je povezana s previsoko navedenimi upravičenimi površinami zemljišč (glej
  sliko 7.3
  ). Leta 2015 je Sodišče take napake ugotovilo v 12 od 18 obiskanih držav članic. Približno polovica teh količinsko opredeljivih napak je bila manjša od 2 % (glej odstavek 7.18), zato so imele samo omejen učinek na skupno ocenjeno stopnjo napake. Četrtina teh napak je bila med 2 % in 5 %.

| 7.16–7.18 | Komisija ugotavlja, da je večina napak, povezanih s previsoko navedbo, ki jih je ugotovilo Sodišče, razmeroma majhnih, in pozdravlja oceno Sodišča o izboljšanju zanesljivosti podatkov v identifikacijskem sistemu za zemljišča (LPIS).

  Komisija meni, da se je tem manjšim napakam nemogoče izogniti ob vzdrževanju razumnih stroškov. Komisija spodbuja države članice k rednemu posodabljanju njihovih identifikacijskih sistemov za zemljišča (LPIS), da bi se zagotovilo odkrivanje previsokih navedb. Komisija meni, da je dejstvo, da je velika večina napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, manjših od 5 %, dokaz dobrega delovanja integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS), katerega temeljni sestavni del je sistem LPIS. Ker se zemljišča čez čas spreminjajo, nastanejo razlike med sistemom LPIS in dejanskim stanjem na terenu, vendar redne posodobitve sistema tveganje omejujejo.


  Za spodbujanje rednih posodobitev sistema LPIS je Komisija kot pogoj za zmanjšanje števila pregledov na kraju samem s 5 % na 1 % za nekatere sheme neposrednih plačil predvidela posodobitev sistema LPIS vsaj vsaka tri leta z ortofoto posnetki, starimi manj kot 15 mesecev (posodobitev mora na leto zajeti vsaj 25 % upravičenih hektarjev).


  Leta 2010 je bila uvedena tudi ocena kakovosti sistema LPIS, ki se je ohranila tudi v tem obdobju (Uredba (EU) št. 640/2014).


  Ta letna dejavnost, ki jo izvedejo uprave držav članic in nadzoruje Komisija, so postopek nadzora kakovosti, katerega končni cilj je izboljšati kakovost in zanesljivost sistema LPIS, tako da se analizirajo ugotovljene tehnične slabosti in sprejmejo popravljalni ukrepi za njihovo odpravo.


  Letni pregledi na kraju samem na podlagi vzorca so še vedno način za zagotavljanje točnega in posodobljenega sistema LPIS. |
| --- | --- |

7.16–7.18

Komisija meni, da se je tem manjšim napakam nemogoče izogniti ob vzdrževanju razumnih stroškov. Komisija spodbuja države članice k rednemu posodabljanju njihovih identifikacijskih sistemov za zemljišča (LPIS), da bi se zagotovilo odkrivanje previsokih navedb. Komisija meni, da je dejstvo, da je velika večina napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, manjših od 5 %, dokaz dobrega delovanja integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS), katerega temeljni sestavni del je sistem LPIS. Ker se zemljišča čez čas spreminjajo, nastanejo razlike med sistemom LPIS in dejanskim stanjem na terenu, vendar redne posodobitve sistema tveganje omejujejo.

Za spodbujanje rednih posodobitev sistema LPIS je Komisija kot pogoj za zmanjšanje števila pregledov na kraju samem s 5 % na 1 % za nekatere sheme neposrednih plačil predvidela posodobitev sistema LPIS vsaj vsaka tri leta z ortofoto posnetki, starimi manj kot 15 mesecev (posodobitev mora na leto zajeti vsaj 25 % upravičenih hektarjev).

Leta 2010 je bila uvedena tudi ocena kakovosti sistema LPIS, ki se je ohranila tudi v tem obdobju (Uredba (EU) št. 640/2014).

Ta letna dejavnost, ki jo izvedejo uprave držav članic in nadzoruje Komisija, so postopek nadzora kakovosti, katerega končni cilj je izboljšati kakovost in zanesljivost sistema LPIS, tako da se analizirajo ugotovljene tehnične slabosti in sprejmejo popravljalni ukrepi za njihovo odpravo.

Letni pregledi na kraju samem na podlagi vzorca so še vedno način za zagotavljanje točnega in posodobljenega sistema LPIS.

| 7.17 | V državah članicah je ključno kontrolno sredstvo za pomoč na površino identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS), ki je podatkovna zbirka s podatki o upravičenosti za vse kmetijske parcele. Vsebuje računalniške grafične informacije, vključno z ortografskimi posnetki (letalski posnetki), ki bi jih morale države članice posodabljati vsaj vsakih pet let (18). Če so grafične informacije ustrezno posodobljene in analizirane, LPIS bistveno prispeva k preprečevanju in odkrivanju napak v zvezi s površino v vlogah za pomoč. Zaradi akcijskih načrtov, ki so jih pripravile Komisija in države članice, se je zanesljivost podatkov v LPIS v zadnjih letih nenehno izboljševala. |
| --- | --- |

7.17

V državah članicah je ključno kontrolno sredstvo za pomoč na površino identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS), ki je podatkovna zbirka s podatki o upravičenosti za vse kmetijske parcele. Vsebuje računalniške grafične informacije, vključno z ortografskimi posnetki (letalski posnetki), ki bi jih morale države članice posodabljati vsaj vsakih pet let (18). Če so grafične informacije ustrezno posodobljene in analizirane, LPIS bistveno prispeva k preprečevanju in odkrivanju napak v zvezi s površino v vlogah za pomoč. Zaradi akcijskih načrtov, ki so jih pripravile Komisija in države članice, se je zanesljivost podatkov v LPIS v zadnjih letih nenehno izboljševala.

| 7.18 | Sodišče kljub temu še vedno odkriva napake v zvezi s površino. Do tega pride, ker administrativni pregledi v zvezi z upravičenostjo zemljišč temeljijo na istih podatkih iz LPIS, ki jih kmetje pogosto kopirajo v svoje vloge za pomoč (19). Če so torej podatki v LPIS nepravilni, taki pregledi običajno ne morejo odkriti napak v zvezi z upravičenostjo v zahtevku. Zaradi tehničnega standarda, ki se zahteva za ortografske posnetke (20), kmetje in plačilne agencije običajno ne morejo odkriti majhnih napak (manjših od 2 %, glej odstavek 7.16), ki jih večinoma ni mogoče preprečiti z razumnimi stroški. Večje napake v zvezi s površino pa je bilo na splošno mogoče odkriti. V takih primerih je upravičena površina, ki je evidentirana v podatkovni zbirki LPIS in jo je kmet prijavil, zelo nepravilna, predvsem ker: |
| --- | --- |

7.18

Sodišče kljub temu še vedno odkriva napake v zvezi s površino. Do tega pride, ker administrativni pregledi v zvezi z upravičenostjo zemljišč temeljijo na istih podatkih iz LPIS, ki jih kmetje pogosto kopirajo v svoje vloge za pomoč (19). Če so torej podatki v LPIS nepravilni, taki pregledi običajno ne morejo odkriti napak v zvezi z upravičenostjo v zahtevku. Zaradi tehničnega standarda, ki se zahteva za ortografske posnetke (20), kmetje in plačilne agencije običajno ne morejo odkriti majhnih napak (manjših od 2 %, glej odstavek 7.16), ki jih večinoma ni mogoče preprečiti z razumnimi stroški. Večje napake v zvezi s površino pa je bilo na splošno mogoče odkriti. V takih primerih je upravičena površina, ki je evidentirana v podatkovni zbirki LPIS in jo je kmet prijavil, zelo nepravilna, predvsem ker:

| — | plačilne agencije pri ocenjevanju upravičene površine za namene posodabljanja LPIS niso dovolj zmanjšale plačil za neupravičeno rastlinje in neupravičene značilnosti, ki so vidni na ortografskih posnetkih zadevne parcele, ali jih sploh niso zmanjšale ali |
| --- | --- |

—

plačilne agencije pri ocenjevanju upravičene površine za namene posodabljanja LPIS niso dovolj zmanjšale plačil za neupravičeno rastlinje in neupravičene značilnosti, ki so vidni na ortografskih posnetkih zadevne parcele, ali jih sploh niso zmanjšale ali

| — | nacionalne opredelitve upravičenih trajnih pašnikov niso v skladu z opredelitvijo EU. |
| --- | --- |

—

nacionalne opredelitve upravičenih trajnih pašnikov niso v skladu z opredelitvijo EU.

V vsakem primeru, ko nacionalna opredelitev trajnih pašnikov ne ustreza definiciji EU, se sprejmejo določeni popravljalni ukrepi za obravnavo tega vprašanja, vključno z akcijskimi načrti, če je to potrebno.

Komisija za zaščito proračuna EU, kadar koli je to potrebno, uporabi tudi znižanja in začasne ustavitve plačil ter neto finančne popravke v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

| 7.19 | Na
  sliki 7.4
  je predstavljen primer nepravilnih podatkov o upravičenosti v LPIS. |
| --- | --- |

7.19

Na
  sliki 7.4
  je predstavljen primer nepravilnih podatkov o upravičenosti v LPIS.

Slika 7.4 –   Primer nepravilnih plačil zaradi nepravilnih podatkov o upravičenosti v LPIS

Trajni pašnik je opredeljen kot zemljišče, ki se uporablja za gojenje trave ali druge zelnate krme. Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 poročalo, da v Španiji kljub znatnim popravljalnim ukrepom pomembne slabosti v LPIS, ki se nanašajo na upravičenost trajnih pašnikov, še vedno obstajajo in da so bili v letih 2014 in 2015 uvedeni dodatni popravljalni ukrepi (21). Pregledalo je parcelo, veliko 48 ha, v Španiji (Madrid), ki je bila v času, ko je kmet vložil zahtevek, v LPIS evidentirana kot v celoti upravičen trajni pašnik. Iz ortografskega posnetka pa je bilo razvidno, da na njej rastejo gosto grmovje in drevesa. V svoji vlogi za pomoč za leto 2014 je kmet parcelo prijavil na podlagi upravičene površine, evidentirane v LPIS, in prejel je plačilo pomoči iz sheme enotnega plačila za celotno parcelo. Sodišče je ugotovilo, da parcela ni upravičena do pomoči iz SEP.

Leta 2015 so španski organi izvedli pregled svojega LPIS na podlagi novih ortografskih posnetkov in z uporabo nove tehnologije ter zadevno parcelo evidentirali kot neupravičeno.

Sodišče je ugotovilo tudi, da je bila pomoč na površino v Grčiji, Španiji (Aragonija, Kastilija in Manča, Kastilija in León ter Estremadura), Italiji (Kalabrija) in v Združenem kraljestvu (Anglija) zahtevana in plačana na podlagi nepravilnih podatkov o upravičenosti v LPIS, kar je bilo razvidno iz ortografskih posnetkov.

Slika 7.4 –
     
  Primeri nepravilnih plačil zaradi nepravilnih podatkov o upravičenosti v LPIS

Komisija je vprašanja v zvezi s trajnimi pašniki ugotovila pred letom 2014, v zadevnih državah članicah pa so bili uvedeni akcijski načrti.

V Španiji so nacionalni organi v celoti izvedli ponovno merjenje vseh parcel, ki so jih prijavili upravičenci in jih je revidiralo Sodišče, ter uvedli postopek izterjave, kjer je to bilo potrebno. Poleg tega dejstvo, da je bila navedena obravnavana parcela v letu 2015 evidentirana kot neupravičena, dokazuje, da postopek posodobitve sistema LPIS v Španiji deluje.

Službe Komisije so na podlagi svojih revizij v preteklih letih opredelile pomanjkljivosti, ki se nanašajo na upravičenost trajnih pašnikov v Grčiji in Španiji, ter zagotovile, da so bile te pomanjkljivosti obravnavane v specifičnih akcijskih načrtih, s katerimi se je stanje izboljšalo (glej letno poročilo Sodišča za leto 2014, okvir 7.8). V Grčiji in v Španiji so se površine, evidentirane kot upravičene v sistemu LPIS, bistveno zmanjšale: v Grčiji se je površina upravičenih trajnih pašnikov zmanjšala s 3,6  milijona hektarjev v letu 2012 na 1,5 milijona hektarjev v letu predložitve zahtevkov 2014; v Španiji pa se je površina upravičenih trajnih pašnikov zmanjšala z 18,5 milijona hektarjev v letu 2013 na 6,4  milijona hektarjev v letu 2016.

Za Združeno kraljestvo (Anglijo) popravljalni akcijski načrt še poteka, Komisija pa ga skrbno spremlja.

Poleg tega postopki potrditve skladnosti zagotavljajo, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito z neto finančnimi popravki.

| 7.20 | Na
  sliki 7.5
  je predstavljen primer nacionalnih meril za upravičenost, ki niso v skladu z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

7.20

Na
  sliki 7.5
  je predstavljen primer nacionalnih meril za upravičenost, ki niso v skladu z zakonodajo EU.

Slika 7.5 –   Primer nacionalnih meril za upravičenost, ki niso v skladu z zakonodajo EU

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2013 (22) poročalo, da francoski organi dodelijo pomoč za resave, primerne za pašo, čeprav so na teh področjih tako upravičeno zelnato rastlinje kot tudi neupravičeno grmovje, gosti gozdovi itn. Leta 2015 je Sodišče za šest takih parcel ugotovilo, da so v celoti ali deloma neupravičene, ker so bile na gosto poraščene z drevesi ali grmovjem, francoski organi pa so jih ocenili kot v celoti upravičene.

Slika 7.5 –
     
  Primer nacionalnih meril za upravičenost, ki niso v skladu z zakonodajo EU

Revizije, ki jih je opravila Komisija pred letom 2013, so že pokazale podobne pomanjkljivosti v Franciji. Slabosti se obravnavajo v specifičnem akcijskem načrtu države članice, ki ga Komisija skrbno spremlja. Vsaka taka ugotovljena slabost se nadalje obravnava v postopkih potrditve skladnosti, ki zagotavljajo, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito z neto finančnimi popravki.

Komisija obenem pozorno spremlja, ali se akcijski načrt spoštuje, da bi se zagotovilo izboljšanje. Zaradi nekaterih nastalih zamud so bili z letom 2015 uvedeni dodatni ukrepi v skladu s členom 41(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

Razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo

| 7.21 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 7.1
  . Pri razvoju podeželja, okolju, podnebnih ukrepih in ribištvu je na 69 (39 %) transakcij od preučenih 179 vplivala napaka. Na podlagi 40 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 5,3  % (23). |
| --- | --- |

7.21

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 7.1
  . Pri razvoju podeželja, okolju, podnebnih ukrepih in ribištvu je na 69 (39 %) transakcij od preučenih 179 vplivala napaka. Na podlagi 40 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 5,3  % (23).

| 7.21 | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo napako, kakor jo je ocenilo Sodišče, ki je nižja od lanske. |
| --- | --- |

7.21

| 7.22 | Na
  sliki 7.6
  je prikazana razčlenitev prispevka različnih vrst napak k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015. |
| --- | --- |

7.22

Na
  sliki 7.6
  je prikazana razčlenitev prispevka različnih vrst napak k naši skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2015.

Slika 7.6 –   Razčlenitev ocenjene stopnje napake – razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 7.23 | Na področju razvoja podeželja je bilo od 159 preučenih transakcij 78 vezanih na površino, 81 pa ne. Na 64 (40 %) od teh 159 transakcij so vplivale napake, od katerih jih je bilo 38 količinsko opredeljivih. Na področju okolja, podnebnih ukrepov in ribištva so na 5 (26 %) od 19 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih sta bili dve količinsko opredeljivi. Pri preostali transakciji (24) Sodišče ni ugotovilo napak. |
| --- | --- |

7.23

Na področju razvoja podeželja je bilo od 159 preučenih transakcij 78 vezanih na površino, 81 pa ne. Na 64 (40 %) od teh 159 transakcij so vplivale napake, od katerih jih je bilo 38 količinsko opredeljivih. Na področju okolja, podnebnih ukrepov in ribištva so na 5 (26 %) od 19 transakcij v vzorcu vplivale napake, od katerih sta bili dve količinsko opredeljivi. Pri preostali transakciji (24) Sodišče ni ugotovilo napak.

| 7.23 | Na področju razvoja podeželja se je pogostost napak (količinsko opredeljenih in količinsko neopredeljenih), ki jih ugotovi Sodišče, postopoma zmanjševala. |
| --- | --- |

7.23

| 7.24 | V 13 primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili končni upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (25), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to posebno oceno za 1,7 odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v šestih primerih ugotovilo, da so napake, ki jih je odkrilo, naredili nacionalni organi. Te napake so prispevale 1,5 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. Na
  sliki 7.7
  je primer napake, ki so jo naredili nacionalni organi. |
| --- | --- |

7.24

V 13 primerih količinsko opredeljivih napak, ki so jih naredili končni upravičenci, so imeli nacionalni organi dovolj informacij (25), da bi napake lahko preprečili ali odkrili in popravili, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji. Če bi vse te informacije uporabili za preprečitev ali odkritje in popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za to posebno oceno za 1,7 odstotne točke nižja. Poleg tega je Sodišče v šestih primerih ugotovilo, da so napake, ki jih je odkrilo, naredili nacionalni organi. Te napake so prispevale 1,5 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. Na
  sliki 7.7
  je primer napake, ki so jo naredili nacionalni organi.

| 7.24 | Komisija se zaveda, da bi nacionalni organi lahko odkrili veliko napak, ki jih je ugotovilo Sodišče. Pravila SKP državam članicam zagotavljajo vse potrebne instrumente za zmanjšanje večine tveganja za napake.

  V zvezi s primerom na sliki 7.7 je Komisija v marcu 2016 uvedla postopek potrditve skladnosti. Sprejeti bodo vsi potrebni ukrepi za zaščito proračuna EU. |
| --- | --- |

7.24

V zvezi s primerom na sliki 7.7 je Komisija v marcu 2016 uvedla postopek potrditve skladnosti. Sprejeti bodo vsi potrebni ukrepi za zaščito proračuna EU.

| 7.25 | Vrste napak so podobne tistim, ki jih je Sodišče ugotovilo v prejšnjih letih, in tistim, ki so bile ugotovljene v posebnem poročilu Sodišča, v katerem so bili analizirani vzroki napak na področju porabe za razvoj podeželja (26). Tako kot v preteklih letih se je največji del (82 %) ocenjene stopnje napake, navedene v odstavku 7.21, nanašal na ukrepe, ki niso vezani na površino. |
| --- | --- |

7.25

Vrste napak so podobne tistim, ki jih je Sodišče ugotovilo v prejšnjih letih, in tistim, ki so bile ugotovljene v posebnem poročilu Sodišča, v katerem so bili analizirani vzroki napak na področju porabe za razvoj podeželja (26). Tako kot v preteklih letih se je največji del (82 %) ocenjene stopnje napake, navedene v odstavku 7.21, nanašal na ukrepe, ki niso vezani na površino.

| 7.25 | Komisija se zaveda glavnih vzrokov napak in sodeluje z državami članicami, da bi popravila stanje z usmerjanjem ali z zahtevo, da se izvedejo akcijski načrti.

  Komisija se na primer zaveda, da so ukrepi, ki niso vezani na površino, dovzetnejši za napake. Zato se spodbujajo sistemske rešitve, na primer poenostavitev oblikovanja ukrepov ali uporaba manj zapletenih metod izračuna, kot so poenostavljena možnost obračunavanja stroškov ali pavšalni zneski.


  Komisija meni, da nepravilnosti v postopkih javnega naročanja ne pomenijo nujno, da so celotni izdatki neupravičeni.


  Za oceno finančnega tveganja napak pri javnem naročanju je Komisija v decembru 2013 sprejela smernice za določanje finančnih popravkov zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih pri projektih, izvedenih v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

7.25

Komisija se na primer zaveda, da so ukrepi, ki niso vezani na površino, dovzetnejši za napake. Zato se spodbujajo sistemske rešitve, na primer poenostavitev oblikovanja ukrepov ali uporaba manj zapletenih metod izračuna, kot so poenostavljena možnost obračunavanja stroškov ali pavšalni zneski.

Komisija meni, da nepravilnosti v postopkih javnega naročanja ne pomenijo nujno, da so celotni izdatki neupravičeni.

Za oceno finančnega tveganja napak pri javnem naročanju je Komisija v decembru 2013 sprejela smernice za določanje finančnih popravkov zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih pri projektih, izvedenih v okviru deljenega upravljanja.

| 7.26 | Pri 15 (19 %) od 81 preučenih transakcij, ki niso bile vezane na površino, zahteve za upravičenost niso bile izpolnjene (primer je naveden na
  sliki 7.7
  ). Na področju okolja, podnebnih ukrepov in ribištva sta bili dve količinsko opredeljivi napaki posledica neupravičenih odhodkov. |
| --- | --- |

7.26

Pri 15 (19 %) od 81 preučenih transakcij, ki niso bile vezane na površino, zahteve za upravičenost niso bile izpolnjene (primer je naveden na
  sliki 7.7
  ). Na področju okolja, podnebnih ukrepov in ribištva sta bili dve količinsko opredeljivi napaki posledica neupravičenih odhodkov.

Slika 7.7 –   Primer neupravičenih odhodkov ali dejavnosti

Z ukrepom za razvoj podeželja plačila za dobrobit živali se zagotavlja podporo kmetom, ki prostovoljno sprejmejo obveznosti na področju dobrobiti živali. Plačila se izvršujejo letno in pokrivajo dodatne stroške in izpad dohodka, ki so posledica sprejetih obveznosti, kot je več prostora za živali. To je primer uporabe poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, ki lahko zmanjšajo upravno breme za države članice in upravičence. Te možnosti morajo temeljiti na dobri metodologiji, zlasti na točnem izračunu poenostavljenih stroškov.

Sodišče je v Romuniji odkrilo neupravičene odhodke, ker nacionalni organi pri izračunu poenostavljenih stroškov niso ustrezno upoštevali števila proizvodnih ciklusov, zato so bila plačila za vse upravičence sistematično previsoka.

Sodišče je pregledalo vse vrste obveznosti za plačila za dobrobit živali v Romuniji, vključno s tistimi izven vzorca, da bi ugotovilo, koliko je napačen izračun vplival na celotne odhodke za dobrobit živali v Romuniji. Ugotovilo je, da bi lahko neupravičeni odhodki od začetka izvajanja ukrepa (leta 2012) do oktobra 2015 skupaj znašali do 152 milijonov EUR (od skupaj 450 milijonov EUR odhodkov).

Sodišče je napake v zvezi z upravičenostjo ugotovilo tudi v Belgiji (Valonija), Nemčiji (Porenje-Pfalz), Španiji (Andaluzija, Galicija, Kastilija in Manča), Grčiji, Italiji (mreža za podeželje, Sicilija in Kampanija) in na Poljskem.

Slika 7.7 –
     
  Primer neupravičenih odhodkov ali dejavnosti

Komisija v celoti podpira države članice pri prizadevanjih za uporabo poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov kot orodja za preprečevanje napak, kadar koli je to mogoče, kar je potrdilo Sodišče v svojem Posebnem poročilu št. 23/2014 (glej odstavek 86).

Glede primerov v Romuniji se Komisija strinja, da je prišlo do napake pri poenostavljenem obračunavanju stroškov za plačila.

Na podlagi ugotovitev Sodišča je Komisija leta 2016 uvedla postopek potrditve skladnosti, da bi natančno ugotovila znesek, pri katerem obstaja tveganje. To lahko privede do uporabe finančnega popravka.

| 7.27 | Pri 27 preučenih transakcijah so morali upravičenci upoštevati pravila javnega naročanja. Ta pravila zagotavljajo, da se blago in storitve kupijo pod najugodnejšimi pogoji, hkrati pa jamčijo enakopraven dostop do javnih naročil in skladnost z načeloma preglednosti in nediskriminacije. V šestih primerih je bilo kršeno vsaj eno od teh pravil. Na
  sliki 7.8
  je predstavljen primer take napake. |
| --- | --- |

7.27

Pri 27 preučenih transakcijah so morali upravičenci upoštevati pravila javnega naročanja. Ta pravila zagotavljajo, da se blago in storitve kupijo pod najugodnejšimi pogoji, hkrati pa jamčijo enakopraven dostop do javnih naročil in skladnost z načeloma preglednosti in nediskriminacije. V šestih primerih je bilo kršeno vsaj eno od teh pravil. Na
  sliki 7.8
  je predstavljen primer take napake.

| 7.27 | Komisija je opredelila javno naročanje kot pomemben vir napak in okrepila svoje revizijsko delo, da bi zagotovila ustrezno zaščito proračuna EU.

  Skladnost s pravili javnega naročanja je tudi eden od osrednjih elementov akcijskih načrtov za razvoj podeželja. Podrobne revizije na tem področju so bile v letih 2015 in 2016 izvedene v štirih državah članicah. Podrobni pregledi pravil javnega naročanja se v letu 2016 nadaljujejo v ostalih državah članicah.


  Za oceno finančnega tveganja napak pri javnem naročanju je Komisija v decembru 2013 sprejela smernice za določanje finančnih popravkov zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih pri projektih, izvedenih v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

7.27

Skladnost s pravili javnega naročanja je tudi eden od osrednjih elementov akcijskih načrtov za razvoj podeželja. Podrobne revizije na tem področju so bile v letih 2015 in 2016 izvedene v štirih državah članicah. Podrobni pregledi pravil javnega naročanja se v letu 2016 nadaljujejo v ostalih državah članicah.

Za oceno finančnega tveganja napak pri javnem naročanju je Komisija v decembru 2013 sprejela smernice za določanje finančnih popravkov zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih pri projektih, izvedenih v okviru deljenega upravljanja.

Slika 7.8 –   Primer neupoštevanja pravil javnega naročanja

Občina v Italiji (Kampanija) je prejela podporo za gradnjo enotirne proge, po kateri bi kmetje lažje prevažali svoje olive po pobočjih. Naročilo je bilo s postopkom javnega naročanja dodeljeno zasebni družbi.

Za oceno različnih ponudb je občina določila merila z različnimi ponderji (v točkah). V obvestilu o javnem naročilu je bil pogoj, da morajo ponudniki v svoje ponudbe vključiti predloge za dodatno gradnjo novih cest, kanalizacije in akvadukta. Ta dodatna gradnja je pomenila 75 % točk, na podlagi katerih se je občina odločila za dodelitev naročila. Za primerjavo, cena je pomenila le 10 % skupnega števila točk.

Ker je bila pomoč EU dodeljena za gradnjo enotirne proge, je upravičenec z uvedbo meril – gradnja cest, kanalizacije in akvadukta –, ki niso povezana s predmetom, vrsto in lastnostmi naročila v obvestilu o javnem naročilu, kršil italijanski zakon o javnem naročanju. Ta merila so bila zato po italijanskih pravilih o javnem naročanju nepravilna.

Primere nespoštovanja pravil o javnem naročanju smo odkrili tudi v Nemčiji (Porenje-Pfalz), Grčiji in Romuniji.

Slika 7.8 –
     
  Primer neupoštevanja pravil javnega naročanja

Komisija razume, da merila za izbor, ki so bila določena v razpisu, niso bila v celoti povezana z naravo del.

Vendar Komisija poudarja, da so bile naložbe izvedene po načrtih.

Italijanski organi so preučili dokumentacijo in uvedli postopek izterjave za kršitve postopkov javnega naročanja. Italijanski organi so uporabili 10-odstotni finančni popravek. Komisija meni, da ta popravljalni ukrep pomaga ščititi proračun EU.

V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 so bili izrečeni pridržki zaradi vprašanj javnega naročanja, kot potrjuje Sodišče v točki 7.60.

| 7.28 | Vzorec Sodišča je zajemal 45 transakcij za kmetijsko-okoljska plačila, ki so zadevala uporabo metod kmetijske proizvodnje, skladnih z varstvom okolja, krajine in naravnih virov. Sodišče je ugotovilo, da v treh primerih kmetje niso izpolnjevali vseh pogojev za plačilo. |
| --- | --- |

7.28

Vzorec Sodišča je zajemal 45 transakcij za kmetijsko-okoljska plačila, ki so zadevala uporabo metod kmetijske proizvodnje, skladnih z varstvom okolja, krajine in naravnih virov. Sodišče je ugotovilo, da v treh primerih kmetje niso izpolnjevali vseh pogojev za plačilo.

| 7.28 | Komisija želi poudariti, da so vsi trije upravičenci morali spoštovati velik nabor različnih kmetijsko-okoljskih obveznosti, ki so jih večinoma uspešno izvedli. Le nekaj obveznosti ni bilo spoštovanih v celoti oziroma te niso bile ustrezno evidentirane. |
| --- | --- |

7.28

| 7.29 | Od 78 transakcij, vezanih na površino, je Sodišče v 15 primerih (19 %) ugotovilo, da so bile upravičene površine zemljišč previsoko navedene. Večina previsokih navedb, ki jih je ugotovilo, je bila relativno majhnih, zato so imele samo omejen učinek na skupno ocenjeno stopnjo napake. Glej tudi odstavek 7.18. |
| --- | --- |

7.29

Od 78 transakcij, vezanih na površino, je Sodišče v 15 primerih (19 %) ugotovilo, da so bile upravičene površine zemljišč previsoko navedene. Večina previsokih navedb, ki jih je ugotovilo, je bila relativno majhnih, zato so imele samo omejen učinek na skupno ocenjeno stopnjo napake. Glej tudi odstavek 7.18.

| 7.29 | Komisija ugotavlja, da je večina napak, povezanih s previsoko navedbo, ki jih je ugotovilo Sodišče, razmeroma majhnih, in pozdravlja oceno Sodišča o izboljšanju zanesljivosti podatkov v sistemu LPIS (glej odstavek 7.17).

  Komisija meni, da se je tem manjšim napakam nemogoče izogniti ob vzdrževanju razumnih stroškov. |
| --- | --- |

7.29

Komisija meni, da se je tem manjšim napakam nemogoče izogniti ob vzdrževanju razumnih stroškov.

| 7.30 | Nacionalni organi bi morali pregledati razumnost stroškov. Pri 24 naložbenih projektih nacionalni organi tega niso ustrezno preverili. Sodišče je o teh primerih poročalo kot o napakah. Toda običajno ni mogoče ugotoviti zneska neupravičenih odhodkov in v teh primerih napake ni mogoče količinsko opredeliti. Sodišče je vključilo dodatne informacije o razumnosti stroškov v oddelek o preizkušanju meril za smotrnost poslovanja (glej odstavek 7.71). |
| --- | --- |

7.30

Nacionalni organi bi morali pregledati razumnost stroškov. Pri 24 naložbenih projektih nacionalni organi tega niso ustrezno preverili. Sodišče je o teh primerih poročalo kot o napakah. Toda običajno ni mogoče ugotoviti zneska neupravičenih odhodkov in v teh primerih napake ni mogoče količinsko opredeliti. Sodišče je vključilo dodatne informacije o razumnosti stroškov v oddelek o preizkušanju meril za smotrnost poslovanja (glej odstavek 7.71).

| 7.30 | Glej odgovor Komisije na točko 7.71. |
| --- | --- |

7.30

Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole

Sistemi GD AGRI, povezani s pravilnostjo transakcij na področju kmetijstva

| 7.31 | Komisija in države članice si delijo upravljanje skoraj vseh odhodkov na področju kmetijstva. Okoli 80 plačilnih agencij v državah članicah izplačuje pomoč kmetom in drugim upravičencem, Komisija pa državam članicam te stroške vsak mesec (za EKJS) ali vsako četrtletje (za EKSRP) povrne. Komisija izvaja revizije skladnosti, da bi ocenila, ali sistemi držav članic zagotavljajo, da so plačila pomoči upravičencem zakonita in pravilna. Ugotovljene sistemske slabosti lahko privedejo do finančnih popravkov, ki se državam članicam naložijo s sklepi o skladnosti. Finančni popravki se pogosto obračunajo pavšalno in zajemajo odhodke, ki se nanašajo na več proračunskih let. Redko privedejo do izterjave plačil od končnih upravičencev in se torej plačajo iz državnih proračunov (27). |
| --- | --- |

7.31

Komisija in države članice si delijo upravljanje skoraj vseh odhodkov na področju kmetijstva. Okoli 80 plačilnih agencij v državah članicah izplačuje pomoč kmetom in drugim upravičencem, Komisija pa državam članicam te stroške vsak mesec (za EKJS) ali vsako četrtletje (za EKSRP) povrne. Komisija izvaja revizije skladnosti, da bi ocenila, ali sistemi držav članic zagotavljajo, da so plačila pomoči upravičencem zakonita in pravilna. Ugotovljene sistemske slabosti lahko privedejo do finančnih popravkov, ki se državam članicam naložijo s sklepi o skladnosti. Finančni popravki se pogosto obračunajo pavšalno in zajemajo odhodke, ki se nanašajo na več proračunskih let. Redko privedejo do izterjave plačil od končnih upravičencev in se torej plačajo iz državnih proračunov (27).

| 7.31 | Čeprav je res, da je bila večina popravkov pavšalnih, so države članice v novem zakonskem okviru spodbujene, da predložijo izračun tveganja za sklad.

  Ko se na podlagi postopka potrditve skladnosti Komisije ugotovijo neupravičena plačila, ki so neposredno povezana z določenim upravičencem, morajo države članice uvesti potrebne postopke izterjave od končnih upravičencev. |
| --- | --- |

7.31

Ko se na podlagi postopka potrditve skladnosti Komisije ugotovijo neupravičena plačila, ki so neposredno povezana z določenim upravičencem, morajo države članice uvesti potrebne postopke izterjave od končnih upravičencev.

| 7.32 | Za preverjanje, ali so revizije skladnosti, ki jih izvaja Komisija, v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi (28) in glavnimi regulativnimi določbami, je Sodišče izvedlo pregled dokumentacije vzorca 24 (29) od 120 revizij skladnosti (30), o katerih je poročal GD AGRI v letu 2015. Šest od teh 24 revizij je ponovno izvedlo (31). Komisija je leta 2015 po samooceni svoje revizijske metodologije in politike zagotavljanja kakovosti posodobila svoje revizijske postopke. Sodišče je pregledalo posodobljene postopke in jih upoštevalo pri svoji oceni. |
| --- | --- |

7.32

Za preverjanje, ali so revizije skladnosti, ki jih izvaja Komisija, v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi (28) in glavnimi regulativnimi določbami, je Sodišče izvedlo pregled dokumentacije vzorca 24 (29) od 120 revizij skladnosti (30), o katerih je poročal GD AGRI v letu 2015. Šest od teh 24 revizij je ponovno izvedlo (31). Komisija je leta 2015 po samooceni svoje revizijske metodologije in politike zagotavljanja kakovosti posodobila svoje revizijske postopke. Sodišče je pregledalo posodobljene postopke in jih upoštevalo pri svoji oceni.

| 7.33 | Revizije skladnosti, ki jih izvaja Komisija, so na splošno skladne z ustreznimi standardi. Kadar pa Komisija ne navaja nobenih ugotovitev, mora izboljšati svoje evidentiranje revizijskega dela v podkrepitev takega zaključka. |
| --- | --- |

7.33

Revizije skladnosti, ki jih izvaja Komisija, so na splošno skladne z ustreznimi standardi. Kadar pa Komisija ne navaja nobenih ugotovitev, mora izboljšati svoje evidentiranje revizijskega dela v podkrepitev takega zaključka.

| 7.33 | Komisija si prizadeva, da pri reviziji spoštuje mednarodne standarde vrhovnih revizijskih institucij. To je eden od razlogov, da je začela uporabljati storitve zunanjega podjetja v podporo lastni oceni svojih revizijskih postopkov.

  Podlaga za ugotovitve, ki jih je opredelila Komisija, so revizijska poročila o vsakem obisku. Ko ugotovitve niso opredeljene (na primer niso bile ugotovljene nepravilnosti, o katerih bi se poročalo, ugotovljene slabosti niso pomembne), se to navede v revizijskem poročilu. |
| --- | --- |

7.33

Podlaga za ugotovitve, ki jih je opredelila Komisija, so revizijska poročila o vsakem obisku. Ko ugotovitve niso opredeljene (na primer niso bile ugotovljene nepravilnosti, o katerih bi se poročalo, ugotovljene slabosti niso pomembne), se to navede v revizijskem poročilu.

| 7.34 | V prejšnjih letnih poročilih (32) je Sodišče opozarjalo na problem časovno predolgih postopkov preverjanja skladnosti, zaradi česar prihaja do bistvenih zaostankov pri nezaključenih spisih (33). Komisija je leta 2015 znatno zmanjšala število takih nezaključenih spisov: s 192 na 34. Spremembe v zakonodaji za obdobje 2014–2020, ki so za skupno kmetijsko politiko začele veljati 1. januarja 2015, so bile zasnovane za racionalizacijo postopka potrditve skladnosti z uvedbo zakonskih rokov. Zato Komisija zaradi upoštevanja notranjih in zunanjih rokov zdaj natančneje spremlja ciklus revizij. |
| --- | --- |

7.34

V prejšnjih letnih poročilih (32) je Sodišče opozarjalo na problem časovno predolgih postopkov preverjanja skladnosti, zaradi česar prihaja do bistvenih zaostankov pri nezaključenih spisih (33). Komisija je leta 2015 znatno zmanjšala število takih nezaključenih spisov: s 192 na 34. Spremembe v zakonodaji za obdobje 2014–2020, ki so za skupno kmetijsko politiko začele veljati 1. januarja 2015, so bile zasnovane za racionalizacijo postopka potrditve skladnosti z uvedbo zakonskih rokov. Zato Komisija zaradi upoštevanja notranjih in zunanjih rokov zdaj natančneje spremlja ciklus revizij.

| 7.34 | Komisija skrbno spremlja zaključevanje revizij v zaostanku („stari nezaključeni spisi“): njihovo število se je junija 2016 dodatno znižalo s 34 na 20. Cilj Komisije je zaključiti vse revizije v zaostanku („stari nezaključeni spisi“) do konca leta 2016. |
| --- | --- |

7.34

| 7.35 | V skladu z novo zakonodajo za obdobje 2014–2020 imajo države članice večjo vlogo pri določitvi zneska, pri katerem obstaja tveganje. Ta znesek lahko Komisija uporabi za izračun finančnega popravka, ki bo uveden. Sodišče je pregledalo, ali je Komisija pravilno potrdila in uporabila podatke držav članic, s preučitvijo smernic Komisije in preverjanjem šestih finančnih popravkov, sprejetih ali pripravljenih v letu 2015. |
| --- | --- |

7.35

V skladu z novo zakonodajo za obdobje 2014–2020 imajo države članice večjo vlogo pri določitvi zneska, pri katerem obstaja tveganje. Ta znesek lahko Komisija uporabi za izračun finančnega popravka, ki bo uveden. Sodišče je pregledalo, ali je Komisija pravilno potrdila in uporabila podatke držav članic, s preučitvijo smernic Komisije in preverjanjem šestih finančnih popravkov, sprejetih ali pripravljenih v letu 2015.

| 7.35–7.36 | Kot je Sodišče že priporočalo v preteklih letih, je Komisija razvila okvir, ki je namenjen povišanju števila izračunanih finančnih popravkov in tako uporabi manj pavšalnih popravkov.

  Ob upoštevanju značilnih težav v primerih z veliko transakcijami so bile v temeljni akt vgrajene ustrezne zakonske določbe, vključno z načeloma odgovornosti držav članic, da zagotovijo potrebne informacije in vložijo sorazmeren napor. Delegirani akt vsebuje podrobne določbe o izračunanih in ekstrapoliranih finančnih popravkih. Podrobne smernice Komisije o finančnih popravkih so bile ustrezno posodobljene, zlasti glede meril in metodologije, ki jih bo uporabljala Komisija, da sprejme ali zavrne izračun ali ekstrapolacijo tveganja za proračun EU s strani države članice.


  Komisija meni, da revizijski priročnik vključuje informacije o preverjanju podatkov, ki so jih predložile države članice.


  Sporočilo Komisije C(2015) 3675, ki je priloženo revizijskemu priročniku, jasno opredeljuje minimalne zahteve, ki jih države članice morajo izpolniti, ko Komisiji predložijo dodatne podatke za izračun finančnih popravkov, kot tudi merila in metodologijo, ki jih uporablja Komisija, da sprejme ali zavrne izračun ali ekstrapolacijo finančnega popravka.


  Standardni postopek je, da Komisija temeljito pregleda podatke, ki so jih predložile države članice. To potrjujejo ugotovitve Sodišča za štiri pregledane finančne popravke od šestih.


  Glede drugih dveh omenjenih finančnih popravkov:







  — | pri enem je zadevni znesek razmeroma nizek in od države članice so bile zahtevane dodatne informacije, |
| --- | --- | --- |

7.35–7.36

Ob upoštevanju značilnih težav v primerih z veliko transakcijami so bile v temeljni akt vgrajene ustrezne zakonske določbe, vključno z načeloma odgovornosti držav članic, da zagotovijo potrebne informacije in vložijo sorazmeren napor. Delegirani akt vsebuje podrobne določbe o izračunanih in ekstrapoliranih finančnih popravkih. Podrobne smernice Komisije o finančnih popravkih so bile ustrezno posodobljene, zlasti glede meril in metodologije, ki jih bo uporabljala Komisija, da sprejme ali zavrne izračun ali ekstrapolacijo tveganja za proračun EU s strani države članice.

Komisija meni, da revizijski priročnik vključuje informacije o preverjanju podatkov, ki so jih predložile države članice.

Sporočilo Komisije C(2015) 3675, ki je priloženo revizijskemu priročniku, jasno opredeljuje minimalne zahteve, ki jih države članice morajo izpolniti, ko Komisiji predložijo dodatne podatke za izračun finančnih popravkov, kot tudi merila in metodologijo, ki jih uporablja Komisija, da sprejme ali zavrne izračun ali ekstrapolacijo finančnega popravka.

Standardni postopek je, da Komisija temeljito pregleda podatke, ki so jih predložile države članice. To potrjujejo ugotovitve Sodišča za štiri pregledane finančne popravke od šestih.

Glede drugih dveh omenjenih finančnih popravkov:

—

pri enem je zadevni znesek razmeroma nizek in od države članice so bile zahtevane dodatne informacije,

| — | pri finančnem popravku v višini 5,8 milijona EUR je Komisija pregledala veljavnost podatkov, ki jih je predložila država članica, četudi ta postopek ni bil pravilno evidentiran. |
| --- | --- |

—

pri finančnem popravku v višini 5,8 milijona EUR je Komisija pregledala veljavnost podatkov, ki jih je predložila država članica, četudi ta postopek ni bil pravilno evidentiran.

Komisija želi poudariti, da bi morala biti prizadevanja pri pregledu podatkov, ki jih predložijo države članice, sorazmerna z morebitnimi finančnimi posledicami. Komisija se lahko opre tudi na delo certifikacijskih organov.

| 7.36 | Revizijski priročnik Komisije ne vsebuje podrobnih revizijskih postopkov in zahtev v zvezi z dokumenti za preverjanje podatkov, ki jih predložijo države članice. Za štiri od šestih preučenih finančnih popravkov je Sodišče ugotovilo, da je Komisija izvedla revizijske obiske za preverjanje podatkov, prejetih od zadevnih držav članic. Za ostala finančna popravka Komisija Sodišču ni predložila dovolj ustreznih dokazov o svojih pregledih ali preverjanjih. Pri enem od teh primerov je bil finančni popravek razmeroma majhen. Pri drugem pa je znašal 5,8  milijona EUR. Zaradi uporabe nepreverjenih podatkov pride do finančnega tveganja za proračun EU, saj je v interesu držav članic, da zmanjšajo finančne popravke. |
| --- | --- |

7.36

Revizijski priročnik Komisije ne vsebuje podrobnih revizijskih postopkov in zahtev v zvezi z dokumenti za preverjanje podatkov, ki jih predložijo države članice. Za štiri od šestih preučenih finančnih popravkov je Sodišče ugotovilo, da je Komisija izvedla revizijske obiske za preverjanje podatkov, prejetih od zadevnih držav članic. Za ostala finančna popravka Komisija Sodišču ni predložila dovolj ustreznih dokazov o svojih pregledih ali preverjanjih. Pri enem od teh primerov je bil finančni popravek razmeroma majhen. Pri drugem pa je znašal 5,8  milijona EUR. Zaradi uporabe nepreverjenih podatkov pride do finančnega tveganja za proračun EU, saj je v interesu držav članic, da zmanjšajo finančne popravke.

Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij na področju kmetijstva

| 7.37 | Organi držav članic so odgovorni, da vzpostavijo in izvajajo: |
| --- | --- |

7.37

Organi držav članic so odgovorni, da vzpostavijo in izvajajo:

| (a) | ustrezne administrativne in kontrolne postopke za zagotovitev točnosti izjav vlagateljev in izpolnjevanja zahtev za upravičenost; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne administrativne in kontrolne postopke za zagotovitev točnosti izjav vlagateljev in izpolnjevanja zahtev za upravičenost;

| (b) | preglede na kraju samem, ki morajo glede na shemo pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev ali zadevnih odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

preglede na kraju samem, ki morajo glede na shemo pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev ali zadevnih odhodkov.

| 7.38 | Pregledi sistemov, ki jih je opravilo Sodišče, so temeljili na revizijah, ki jih je izvedla Komisija (GD AGRI). V vzorcu 24 revizij skladnosti, ki jih je pregledalo Sodišče (glej odstavek 7.32), je Komisija pri 17 zadevnih sistemih poročala o bistvenih slabostih (34). Ker je Sodišče ugotovilo, da je bilo delo Komisije na splošno zadovoljivo (glej odstavek 7.33), se lahko zanese na njeno oceno teh sistemov. |
| --- | --- |

7.38

Pregledi sistemov, ki jih je opravilo Sodišče, so temeljili na revizijah, ki jih je izvedla Komisija (GD AGRI). V vzorcu 24 revizij skladnosti, ki jih je pregledalo Sodišče (glej odstavek 7.32), je Komisija pri 17 zadevnih sistemih poročala o bistvenih slabostih (34). Ker je Sodišče ugotovilo, da je bilo delo Komisije na splošno zadovoljivo (glej odstavek 7.33), se lahko zanese na njeno oceno teh sistemov.

| 7.38 | Komisija pozdravlja izjavo sodišča, da je bilo delo Komisije na splošno zadovoljivo in da se lahko zanese na oceno sistemov držav članic, ki jo je opravila Komisija. |
| --- | --- |

7.38

| 7.39 | V šestih obiskanih državah članicah (glej odstavek 7.32), je Sodišče izvedlo tudi dodatno revizijsko delo za omejeno število področij, dovzetnih za napake (35). Ugotovitve Sodišča v zvezi z EKJS, razvojem podeželja in navzkrižno skladnostjo so navedene v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

7.39

V šestih obiskanih državah članicah (glej odstavek 7.32), je Sodišče izvedlo tudi dodatno revizijsko delo za omejeno število področij, dovzetnih za napake (35). Ugotovitve Sodišča v zvezi z EKJS, razvojem podeželja in navzkrižno skladnostjo so navedene v naslednjih odstavkih.

Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij EKJS

| 7.40 | Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) je glavni upravljavski in kontrolni sistem za plačila neposredne pomoči (36). Obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih za pomoč ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS, glej tudi odstavka 7.17 in 7.18), podatkovne zbirke o živalih in podatkovno zbirko pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Plačilne agencije izvajajo administrativne navzkrižne preglede med temi podatkovnimi zbirkami, ki naj bi zagotovili, da so plačila izvršena za točne zneske in upravičenim upravičencem za upravičena zemljišča ali živali. |
| --- | --- |

7.40

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) je glavni upravljavski in kontrolni sistem za plačila neposredne pomoči (36). Obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih in zahtevkih za pomoč ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS, glej tudi odstavka 7.17 in 7.18), podatkovne zbirke o živalih in podatkovno zbirko pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Plačilne agencije izvajajo administrativne navzkrižne preglede med temi podatkovnimi zbirkami, ki naj bi zagotovili, da so plačila izvršena za točne zneske in upravičenim upravičencem za upravičena zemljišča ali živali.

| 7.40–7.41 | Komisija meni, da je IAKS, vključno s sistemom LPIS, zanesljiv sistem in da sta kakovost in pokritost IAKS nujni za zagotavljanje pravilnosti plačil neposredne pomoči in odhodkov EKSRP, še posebej pri kmetijsko-okoljskih ukrepih in območjih z omejenimi možnostmi.

  Države članice morajo vsakič, ko se pojavijo slabosti, uvesti popravljalne ukrepe za njihovo odpravo, vključno s specifičnimi akcijskimi načrti. Te Komisija skrbno spremlja. |
| --- | --- |

7.40–7.41

Države članice morajo vsakič, ko se pojavijo slabosti, uvesti popravljalne ukrepe za njihovo odpravo, vključno s specifičnimi akcijskimi načrti. Te Komisija skrbno spremlja.

| 7.41 | Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 navedlo, da IAKS bistveno prispeva k preprečevanju in zmanjšanju stopenj napake v shemah pomoči, za katere se uporablja (37). Letos je Sodišče preučilo zanesljivost izbranih ključnih kontrolnih funkcij v IAKS v šestih obiskanih plačilnih agencijah (glej odstavek 7.32). Ne da bi bil zato vprašljiv prispevek IAKS k preprečevanju in zmanjšanju stopenj napake, je Sodišče ugotovilo, da so na nekatere preučene ključne kontrolne funkcije vplivale slabosti. Te so bile v zvezi z LPIS, administrativnimi kontrolami, kakovostjo inšpekcijskih pregledov na kraju samem in postopki izterjave nepravilnih plačil (38). Na
  sliki 7.9
  je primer ugotovljenih slabosti. |
| --- | --- |

7.41

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2014 navedlo, da IAKS bistveno prispeva k preprečevanju in zmanjšanju stopenj napake v shemah pomoči, za katere se uporablja (37). Letos je Sodišče preučilo zanesljivost izbranih ključnih kontrolnih funkcij v IAKS v šestih obiskanih plačilnih agencijah (glej odstavek 7.32). Ne da bi bil zato vprašljiv prispevek IAKS k preprečevanju in zmanjšanju stopenj napake, je Sodišče ugotovilo, da so na nekatere preučene ključne kontrolne funkcije vplivale slabosti. Te so bile v zvezi z LPIS, administrativnimi kontrolami, kakovostjo inšpekcijskih pregledov na kraju samem in postopki izterjave nepravilnih plačil (38). Na
  sliki 7.9
  je primer ugotovljenih slabosti.

Slika 7.9 –   Primer ugotovljenih slabosti v zvezi z LPIS

V Združenem kraljestvu (Severna Irska) se je pri letni oceni kakovosti LPIS že šest let zapored (2010–2015) pokazalo, da ni skladna z več elementi kakovosti, ki jih zahteva zakonodaja EU. Kljub pravni obveznosti uvedbe popravnih ukrepov v takih primerih se je pri oceni kakovosti za leto 2015 pokazalo, da ni bilo doslednega izboljšanja: na splošno so bile upravičene površine v LPIS Severne Irske previsoko navedene za več kot 2 %, zaradi česar je obstajalo tveganje nepravilnih plačil.

O slabostih v LPIS Severne Irske je Sodišče poročalo že v letnem poročilu za leto 2012 (Priloga 3.2).

Slika 7.9 –
     
  Primer ugotovljenih slabosti v zvezi z LPIS

Od leta 2013 so organi Severne Irske po revizijah Komisije sprejeli popravljalne ukrepe.

Ocena upravičenih površin v oceni kakovosti sistema LPIS je bila v letih 2010, 2011, 2012 in 2015 „neskladna“. Organi Velike Britanije in Severne Irske so razloge za to pojasnili v ustreznih letnih poročilih o oceni kakovosti.

V letih, ko se je začela triletna posodobitev sistema LPIS (2013, 2014), se je število neskladnih parcel zmanjšalo. Vendar so organi Velike Britanije in Severne Irske leta 2015 odkrili povečanje števila parcel brez upravičenih površin, ki v okviru programa posodobitve niso bile ugotovljene.

Komisija še naprej natančno spremlja stanje.

Sistemi držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij na področju razvoja podeželja

| 7.42 | Pri petih od šestih obiskanih plačilnih agencij (glej odstavek 7.32) je Sodišče ugotovilo pomanjkljivosti pri administrativnih pregledih v zvezi s pogoji za upravičenost, zlasti tistimi za javna naročila. Te sistemske slabosti so bile zelo podobne tistim, ki jih je Sodišče ugotovilo in o katerih je poročalo v prejšnjih letih (39). Sistemske pomanjkljivosti so pomemben vzrok za napake, odkrite pri preizkušanju transakcij (glej odstavek 7.24). |
| --- | --- |

7.42

Pri petih od šestih obiskanih plačilnih agencij (glej odstavek 7.32) je Sodišče ugotovilo pomanjkljivosti pri administrativnih pregledih v zvezi s pogoji za upravičenost, zlasti tistimi za javna naročila. Te sistemske slabosti so bile zelo podobne tistim, ki jih je Sodišče ugotovilo in o katerih je poročalo v prejšnjih letih (39). Sistemske pomanjkljivosti so pomemben vzrok za napake, odkrite pri preizkušanju transakcij (glej odstavek 7.24).

| 7.42 | Komisija v državah članicah izvaja revizije skladnosti, s katerimi preverja, ali so plačani odhodki skladni s pravili. Komisija je pri teh revizijah ugotovila slabosti pri administrativnih pregledih v zvezi s pogoji za upravičenost in javnim naročanjem.

  Izvedeni so bili popravljalni ukrepi, vključno z akcijskimi načrti, kjer je bilo to potrebno. Dodatno so bili v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 izrečeni pridržki.


  V zvezi s tem so bili izvedeni tudi finančni popravki, trenutno pa poteka vrsta postopkov potrditve skladnosti, kar bo verjetno vodilo do nadaljnjih finančnih popravkov.


  Leta 2015 se je v štirih državah članicah začela posebna revizija javnih naročil. Ostale države članice bodo revidirane leta 2016. |
| --- | --- |

7.42

Izvedeni so bili popravljalni ukrepi, vključno z akcijskimi načrti, kjer je bilo to potrebno. Dodatno so bili v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 izrečeni pridržki.

V zvezi s tem so bili izvedeni tudi finančni popravki, trenutno pa poteka vrsta postopkov potrditve skladnosti, kar bo verjetno vodilo do nadaljnjih finančnih popravkov.

Leta 2015 se je v štirih državah članicah začela posebna revizija javnih naročil. Ostale države članice bodo revidirane leta 2016.

| 7.43 | Za javna naročila je Sodišče preučilo vzorec 41 projektov (poleg preizkušanja transakcij) in na osem (20 %) od njih so vplivale napake. V treh primerih od osmih je Sodišče ugotovilo neupravičene odhodke v skupni višini več kot 1,5  milijona EUR pomoči EKSRP. |
| --- | --- |

7.43

Za javna naročila je Sodišče preučilo vzorec 41 projektov (poleg preizkušanja transakcij) in na osem (20 %) od njih so vplivale napake. V treh primerih od osmih je Sodišče ugotovilo neupravičene odhodke v skupni višini več kot 1,5  milijona EUR pomoči EKSRP.

| 7.44 | V prizadevanju za zmanjšanje stopnje napake pri porabi na področju razvoja podeželja Komisija in države članice izvajajo akcijske načrte za ugotavljanje vzrokov za napake in izvedbo usmerjenih popravljalnih ukrepov za zmanjšanje tveganja njihovega nastanka. Sodišče je pregledalo, ali so bili v akcijskih načrtih zadevnih držav članic obravnavani temeljni vzroki pogostih napak. |
| --- | --- |

7.44

V prizadevanju za zmanjšanje stopnje napake pri porabi na področju razvoja podeželja Komisija in države članice izvajajo akcijske načrte za ugotavljanje vzrokov za napake in izvedbo usmerjenih popravljalnih ukrepov za zmanjšanje tveganja njihovega nastanka. Sodišče je pregledalo, ali so bili v akcijskih načrtih zadevnih držav članic obravnavani temeljni vzroki pogostih napak.

| 7.45 | Sodišče je pregledalo 14 najbistvenejših količinsko opredeljivih napak, ki jih je odkrilo med preizkušanjem transakcij za leto 2015 v osmih državah članicah. Ugotovilo je, da je sedem od osmih držav do februarja 2016 že posodobilo svoje akcijske načrte, vključno z ukrepi za obravnavo nekaterih zadev, ki jih je ugotovilo Sodišče. Med preučevanjem sistemov držav članic pa je Sodišče ugotovilo, da štiri plačilne agencije, v katerih so bile odkrite slabosti v administrativnih pregledih postopkov javnega naročanja, v svoje akcijske načrte niso vključile nobenih ukrepov v zvezi s to zadevo. Sodišče sicer meni, da so akcijski načrti na splošno dobro sredstvo za obravnavo vzrokov za napake, vendar jih je na področju javnega naročanja še mogoče izboljšati. |
| --- | --- |

7.45

Sodišče je pregledalo 14 najbistvenejših količinsko opredeljivih napak, ki jih je odkrilo med preizkušanjem transakcij za leto 2015 v osmih državah članicah. Ugotovilo je, da je sedem od osmih držav do februarja 2016 že posodobilo svoje akcijske načrte, vključno z ukrepi za obravnavo nekaterih zadev, ki jih je ugotovilo Sodišče. Med preučevanjem sistemov držav članic pa je Sodišče ugotovilo, da štiri plačilne agencije, v katerih so bile odkrite slabosti v administrativnih pregledih postopkov javnega naročanja, v svoje akcijske načrte niso vključile nobenih ukrepov v zvezi s to zadevo. Sodišče sicer meni, da so akcijski načrti na splošno dobro sredstvo za obravnavo vzrokov za napake, vendar jih je na področju javnega naročanja še mogoče izboljšati.

| 7.45 | Ko se v okviru revizij skladnosti in revizij Sodišča ugotovijo slabosti, Komisija od držav članic vedno zahteva, da izvedejo popravljalne ukrepe, ki so lahko v obliki akcijskega načrta.

  Na podlagi priporočil Sodišča v Posebnem poročilu št. 23/14 je Komisija vsem državam članicam priporočala, da so še posebej pozorne na vprašanja v zvezi z javnim naročanjem in da izvedejo popravljalne ukrepe, če je to potrebno.


  V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 so bili izrečeni pridržki zaradi vprašanj javnega naročanja, kot potrjuje Sodišče v točki 7.60. |
| --- | --- |

7.45

Na podlagi priporočil Sodišča v Posebnem poročilu št. 23/14 je Komisija vsem državam članicam priporočala, da so še posebej pozorne na vprašanja v zvezi z javnim naročanjem in da izvedejo popravljalne ukrepe, če je to potrebno.

V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 so bili izrečeni pridržki zaradi vprašanj javnega naročanja, kot potrjuje Sodišče v točki 7.60.

Sistemi držav članic, povezani z navzkrižno skladnostjo

| 7.46 | Sodišče je preučilo sistem za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo v šestih obiskanih plačilnih agencijah (glej odstavek 7.32). Zlasti je analiziralo zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov in postopkov, ki so bili vzpostavljeni za zagotovitev, da države članice ustrezno preverjajo zahteve navzkrižne skladnosti za varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati (direktiva o nitratih (40)) in za obvestila v zvezi z govedom (41). Pregledalo je tudi 63 poročil o nadzoru. |
| --- | --- |

7.46

Sodišče je preučilo sistem za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo v šestih obiskanih plačilnih agencijah (glej odstavek 7.32). Zlasti je analiziralo zanesljivost kontrolnih statističnih podatkov in postopkov, ki so bili vzpostavljeni za zagotovitev, da države članice ustrezno preverjajo zahteve navzkrižne skladnosti za varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati (direktiva o nitratih (40)) in za obvestila v zvezi z govedom (41). Pregledalo je tudi 63 poročil o nadzoru.

| 7.46 | Komisija opozarja, da navzkrižna skladnost ne zadeva ocene zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

7.46

| 7.47 | Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti zlasti v zvezi z zanesljivostjo kontrolnih statističnih podatkov in vzorčenjem v petih od šestih obiskanih držav članic. V 13 od 63 pregledanih poročil o nadzoru je ugotovilo probleme (na primer nepravilen izračun sankcij ali to, da v zvezi z nekaterimi zahtevami ni dovolj pregledov). Poleg tega v Litvi in Združenem kraljestvu (Severna Irska) v štirih od 24 poročil o nadzoru v vzorcu sankcije niso bile pravilno vključene v kontrolne statistične podatke. Dodaten primer ugotovljenih pomanjkljivosti je na
  sliki 7.10
  . |
| --- | --- |

7.47

Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti zlasti v zvezi z zanesljivostjo kontrolnih statističnih podatkov in vzorčenjem v petih od šestih obiskanih držav članic. V 13 od 63 pregledanih poročil o nadzoru je ugotovilo probleme (na primer nepravilen izračun sankcij ali to, da v zvezi z nekaterimi zahtevami ni dovolj pregledov). Poleg tega v Litvi in Združenem kraljestvu (Severna Irska) v štirih od 24 poročil o nadzoru v vzorcu sankcije niso bile pravilno vključene v kontrolne statistične podatke. Dodaten primer ugotovljenih pomanjkljivosti je na
  sliki 7.10
  .

| 7.47 | Komisija se strinja z opažanjem Sodišča in tem zahtevam pri svojih revizijah namenja posebno pozornost. Pri številnih revizijah je Komisija ugotovila slabosti glede obsega in kakovosti pregledov navzkrižne skladnosti. Komisija v primeru ugotovljene sistemske neskladnosti vedno zahteva popravljalne ukrepe, po potrebi vključno z akcijskimi načrti, in s postopki potrditve skladnosti zagotovi zaščito proračuna EU. |
| --- | --- |

7.47

Slika 7.10 –   Primer nezadostnih pregledov navzkrižne skladnosti

V Litvi je Sodišče ugotovilo, da nacionalni organi niso dovolj preverjali zahtev navzkrižne skladnosti za varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati, ki veljajo za vse kmete. Država članica je uporabljala več pragov, pod katerimi se za kmete niso izvajali pregledi navzkrižne skladnosti v zvezi z zahtevami iz direktive o nitratih. Na primer kmetom, ki uporabljajo kmetijske površine, velike do 10 hektarov, ni treba prijaviti količine uporabljenega gnojila. Ti kmetje pomenijo več kot 70 % vseh kmetov in uporabljajo 14 % kmetijskih površin. Drug primer, živinorejcem, ki imajo manj kot 10 glav živine na istem mestu, ni treba imeti skladišča za gnoj ustrezne zmogljivosti. Ti kmetje pomenijo 87 % vseh živinorejcev in imajo 28 % vse živine v Litvi. Direktiva o nitratih je namenjena varstvu okolja in zdravja državljanov. Uporaba pragov sicer lahko zmanjša upravno obremenitev malih kmetov, vendar izvzemanje kmetov iz pregledov navzkrižne skladnosti ni le nepravilno, temveč lahko tudi negativno vpliva na doseganje ciljev direktive o nitratih.

Slika 7.10 –
     
  Primer nezadostnih pregledov navzkrižne skladnosti

Komisija je seznanjena z ugotovitvami Sodišča. Čeprav je revizija Komisije v Litvi leta 2014 obsegala le predpisane zahteve ravnanja, ki se nanašajo na rejo živali, so bile ugotovljene podobne pomanjkljivosti glede vzorčenja. Te pomanjkljivosti se spremljajo v okviru postopka potrditve skladnosti.

Sistemi GD MARE in držav članic, povezani s pravilnostjo transakcij na področju ribištva

| 7.48 | Organi upravljanja izvršujejo plačila upravičencem in odhodke prijavijo Komisiji, ki jih nato povrne državam članicam. Komisija s pomočjo letnih poročil o nadzoru in letnih mnenj revizijskih organov oceni, ali so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s pravnimi zahtevami. Izvaja tudi svoje revizije za preverjanje uspešnosti delovanja sistemov. |
| --- | --- |

7.48

Organi upravljanja izvršujejo plačila upravičencem in odhodke prijavijo Komisiji, ki jih nato povrne državam članicam. Komisija s pomočjo letnih poročil o nadzoru in letnih mnenj revizijskih organov oceni, ali so države članice vzpostavile upravljavske in kontrolne sisteme, ki so skladni s pravnimi zahtevami. Izvaja tudi svoje revizije za preverjanje uspešnosti delovanja sistemov.

| 7.49 | Naša preučitev sistemov na tem področju je bila osredotočena na revizije, ki jih je opravila Komisija (GD MARE). Sodišče je izvedlo pregled dokumentacije za vzorec petih revizij skladnosti, ki jih je opravila Komisija. Komisija je poročala o precejšnjih slabostih v sistemih dveh (Italija in Romunija) od petih zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

7.49

Naša preučitev sistemov na tem področju je bila osredotočena na revizije, ki jih je opravila Komisija (GD MARE). Sodišče je izvedlo pregled dokumentacije za vzorec petih revizij skladnosti, ki jih je opravila Komisija. Komisija je poročala o precejšnjih slabostih v sistemih dveh (Italija in Romunija) od petih zadevnih držav članic.

| 7.50 | Sodišče je pregledalo revizijsko delo Komisije in njegovo skladnost z mednarodnimi revizijskimi standardi. Pet revizij, ki jih je Sodišče pregledalo, ni bilo v celoti skladnih s standardi, poleg tega je ugotovilo slabosti v nadzoru nad revizijami in revizijski dokumentaciji. |
| --- | --- |

7.50

Sodišče je pregledalo revizijsko delo Komisije in njegovo skladnost z mednarodnimi revizijskimi standardi. Pet revizij, ki jih je Sodišče pregledalo, ni bilo v celoti skladnih s standardi, poleg tega je ugotovilo slabosti v nadzoru nad revizijami in revizijski dokumentaciji.

| 7.50 | Komisija priznava, da so bile potrebne izboljšave na področju nadzora in dokumentiranja revizij, zato je te postopke ustrezno okrepila. Revidirani spisi so iz časa pred temi spremembami. |
| --- | --- |

7.50

| 7.51 | Sodišče je poleg tega ponovno izvedlo eno revizijo, ki jo je Komisija opravila v Romuniji. Ugotovilo je pomanjkljivosti v administrativnih pregledih, ki jih upravlja organ upravljanja, zlasti v povezavi s postopki javnega naročanja (glej
  sliko 7.11
  ). |
| --- | --- |

7.51

Sodišče je poleg tega ponovno izvedlo eno revizijo, ki jo je Komisija opravila v Romuniji. Ugotovilo je pomanjkljivosti v administrativnih pregledih, ki jih upravlja organ upravljanja, zlasti v povezavi s postopki javnega naročanja (glej
  sliko 7.11
  ).

Slika 7.11 –   Pomanjkljivosti na področju naročanja v Romuniji

Sodišče je preučilo vzorec sedmih postopkov oddaje naročila in na pet od njih so vplivale napake (dva javna in trije zasebni). Treh zasebnih primerov Komisija ni odkrila. V dveh od šestih pregledanih primerov je ugotovilo tudi pomanjkljivosti v zvezi s postopkom izbire projektov.

Slika 7.11 –
     
  Pomanjkljivosti na področju javnega naročanja v Romuniji

Standardni kontrolni seznami, ki jih uporablja Komisija, so osredotočeni na skladnost javnih naročil s pravili, in ne zasebnih. Sedem omenjenih postopkov se nanaša na primere zasebnega naročanja na podlagi navodil, ki so jih sestavili organi Romunije (pet primerov), in na primere javnega naročanja (dva primera v zvezi s tehnično pomočjo), glede katerih je Komisija že bila seznanjena, da obstajajo slabosti.

Poleg tega je Komisija že prej ugotovila, da obstajajo slabosti pri izbiri projektov.

| 7.52 | GD MARE je na podlagi 24 revizij, ki jih je opravil v letih 2014 in 2015 in so bile v času naše revizije zaključene, predlagal dva finančna popravka. Pri pregledu vzorca petih od teh revizij se je pokazalo, da v dveh primerih (Italija in Romunija) finančni popravki niso obravnavali vseh pomanjkljivosti, ki vplivajo na sisteme notranje kontrole organov upravljanja. |
| --- | --- |

7.52

GD MARE je na podlagi 24 revizij, ki jih je opravil v letih 2014 in 2015 in so bile v času naše revizije zaključene, predlagal dva finančna popravka. Pri pregledu vzorca petih od teh revizij se je pokazalo, da v dveh primerih (Italija in Romunija) finančni popravki niso obravnavali vseh pomanjkljivosti, ki vplivajo na sisteme notranje kontrole organov upravljanja.

| 7.52 | Komisija predlaga finančne popravke, ko ugotovi pomembne pomanjkljivosti. Na podlagi lastne analize meni, da so bile tako v Italiji kot v Romuniji uporabljene ustrezne stopnje popravkov. Vendar bo v primeru Romunije ocenila, ali so glede na ugotovitve Sodišča potrebni dodatni popravki. |
| --- | --- |

7.52

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI

| 7.53 | GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 ocenjuje tvegane odhodke za glavna področja porabe. Izhodišče te ocene so stopnje napake, ki so jih sporočile države članice (za vsako plačilno agencijo) v okviru svojih kontrolnih statističnih podatkov. Komisija nato te stopnje napake prilagodi predvsem z uporabo svojih revizij in revizij Sodišča, opravljenih v zadnjih treh letih, ter mnenj certifikacijskih organov o zakonitosti in pravilnosti za proračunsko leto 2015. Tako dobljene prilagojene stopnje napake se nato agregirajo in uporabijo za izračun skupnih tveganih odhodkov, tj. stopnje napake, ki po oceni Komisije vpliva na proračun EU. Sodišče meni, da je to na splošno ustrezen pristop, ki lahko zagotovi zadostno podlago za pridržke na ravni posamezne plačilne agencije. Toda Sodišče opozarja na spodaj navedene zadeve. |
| --- | --- |

7.53

GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 ocenjuje tvegane odhodke za glavna področja porabe. Izhodišče te ocene so stopnje napake, ki so jih sporočile države članice (za vsako plačilno agencijo) v okviru svojih kontrolnih statističnih podatkov. Komisija nato te stopnje napake prilagodi predvsem z uporabo svojih revizij in revizij Sodišča, opravljenih v zadnjih treh letih, ter mnenj certifikacijskih organov o zakonitosti in pravilnosti za proračunsko leto 2015. Tako dobljene prilagojene stopnje napake se nato agregirajo in uporabijo za izračun skupnih tveganih odhodkov, tj. stopnje napake, ki po oceni Komisije vpliva na proračun EU. Sodišče meni, da je to na splošno ustrezen pristop, ki lahko zagotovi zadostno podlago za pridržke na ravni posamezne plačilne agencije. Toda Sodišče opozarja na spodaj navedene zadeve.

| 7.54 | Certifikacijski organi so leta 2015 prvič morali na podlagi reprezentativnega vzorca preveriti zakonitost in pravilnost odhodkov, za katere so plačilne agencije zahtevale povračilo od Komisije. Certifikacijski organi so tako ključni element modela zagotovil Komisije za obdobje 2014–2020. Leta 2015 je GD AGRI mnenja certifikacijskih organov v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo lahko uporabljal le v zelo omejenem obsegu zaradi bistvenih slabosti v metodologiji in izvajanju (na primer zamude pri imenovanju certifikacijskih organov v državah članicah, neustrezne revizijske strategije, premajhen vzorec za preizkušanje podatkov in nezadostno tehnično in pravno znanje za odkrivanje pomanjkljivosti administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije). |
| --- | --- |

7.54

Certifikacijski organi so leta 2015 prvič morali na podlagi reprezentativnega vzorca preveriti zakonitost in pravilnost odhodkov, za katere so plačilne agencije zahtevale povračilo od Komisije. Certifikacijski organi so tako ključni element modela zagotovil Komisije za obdobje 2014–2020. Leta 2015 je GD AGRI mnenja certifikacijskih organov v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo lahko uporabljal le v zelo omejenem obsegu zaradi bistvenih slabosti v metodologiji in izvajanju (na primer zamude pri imenovanju certifikacijskih organov v državah članicah, neustrezne revizijske strategije, premajhen vzorec za preizkušanje podatkov in nezadostno tehnično in pravno znanje za odkrivanje pomanjkljivosti administrativnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo plačilne agencije).

| 7.54 | Komisija meni, da bo mnenje neodvisnega strokovnega revizijskega organa na nacionalni ravni o zakonitosti in pravilnosti sčasoma vodilo k izboljšanju sistema upravljanja in nadzora v državah članicah in k višji stopnji zanesljivosti stopenj napak, ki jih sporočijo države članice. Finančno leto 2015 je bilo prvo leto izvajanja tega novega pristopa, zato še ni bilo mogoče v celoti izkoristiti prednosti novega dela certifikacijskih organov.

  Kljub temu se lahko iz dejavnosti v letu 2015 črpa veliko spodbud in izkušenj za prihodnost. |
| --- | --- |

7.54

Kljub temu se lahko iz dejavnosti v letu 2015 črpa veliko spodbud in izkušenj za prihodnost.

| 7.55 | Komisija je uporabila prilagoditve, da bi ugotovila prilagojeno stopnjo napake za del odhodkov, za katerega so bili na voljo rezultati njenih ali naših revizij. Vendar GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih ni razkril, kateri del odhodkov ni bil prilagojen, ker taki rezultati revizij niso bili na voljo. V takih primerih se Komisija opira na kontrolne statistične podatke držav članic, kar lahko privede do podcenjene prilagojene stopnje napake. |
| --- | --- |

7.55

Komisija je uporabila prilagoditve, da bi ugotovila prilagojeno stopnjo napake za del odhodkov, za katerega so bili na voljo rezultati njenih ali naših revizij. Vendar GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih ni razkril, kateri del odhodkov ni bil prilagojen, ker taki rezultati revizij niso bili na voljo. V takih primerih se Komisija opira na kontrolne statistične podatke držav članic, kar lahko privede do podcenjene prilagojene stopnje napake.

| 7.55 | Komisija stanje za vsako plačilno agencijo pregleda na podlagi ugotovitev lastnih revizij in revizij Sodišča v zadnjih treh letih ter na podlagi mnenj certifikacijskega organa, ki jih prejeme za zadevno finančno leto v zvezi z vsako plačilno agencijo. Tako so rezultati revizij na voljo v vseh primerih.

  V letu 2015 se je od certifikacijskih organov prvič zahtevalo, da predložijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, s čimer je bilo zagotovljenih še več podrobnosti in informacij, ki so pomembne za odločitev, ali je treba sporočene stopnje napak prilagoditi. |
| --- | --- |

7.55

V letu 2015 se je od certifikacijskih organov prvič zahtevalo, da predložijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, s čimer je bilo zagotovljenih še več podrobnosti in informacij, ki so pomembne za odločitev, ali je treba sporočene stopnje napak prilagoditi.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 7.56 | Na
  sliki 7.12
  so ključni podatki (42), uporabljeni za oceno letnega poročila o dejavnostih GD AGRI za leto 2015. |
| --- | --- |

7.56

Na
  sliki 7.12
  so ključni podatki (42), uporabljeni za oceno letnega poročila o dejavnostih GD AGRI za leto 2015.

Glavno področje porabe

| Glavno področje porabe | Letno poročilo o dejavnostih (proračunsko leto) | Odhodki za leto 2015



  (v milijonih EUR) | Povprečna stopnja napake, ki so jo sporočile države članice | Agregirana prilagojena stopnja napake | Popravna zmogljivost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečje finančnih popravkov v zadnjih treh letih | Povprečje izterjav v zadnjih treh letih | Skupaj |
| (v milijonih EUR) | (v milijonih EUR) |
| EKJS | 2014 | 44 137,85 | 0,55  % | 2,61  % | 536,44 | 1,22  % | 117,83 | 0,27  % | 1,49  % |
| 2015 | 44 834,52 | 0,68  % | 1,47  % | 665,36 | 1,48  % | 107,41 | 0,24  % | 1,72  % |
| EKSRP | 2014 | 11 186,00 | 1,52  % | 5,09  % | 113,58 | 1,02  % | 95,64 | 0,85  % | 1,87  % |
| 2015 | 9 843,14 | 1,78  % | 4,99  % | 177,99 | 1,81  % | 114,95 | 1,17  % | 2,98  % |
| Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi letnih poročil o dejavnostih GD AGRI. |

Letno poročilo o dejavnostih (proračunsko leto)

Odhodki za leto 2015

(v milijonih EUR)

Povprečna stopnja napake, ki so jo sporočile države članice

Agregirana prilagojena stopnja napake

Popravna zmogljivost

Povprečje finančnih popravkov v zadnjih treh letih

Povprečje izterjav v zadnjih treh letih

Skupaj

(v milijonih EUR)

(v milijonih EUR)

EKJS

2014

44 137,85

0,55  %

2,61  %

536,44

1,22  %

117,83

0,27  %

1,49  %

2015

44 834,52

0,68  %

1,47  %

665,36

1,48  %

107,41

0,24  %

1,72  %

EKSRP

2014

11 186,00

1,52  %

5,09  %

113,58

1,02  %

95,64

0,85  %

1,87  %

2015

9 843,14

1,78  %

4,99  %

177,99

1,81  %

114,95

1,17  %

2,98  %

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi letnih poročil o dejavnostih GD AGRI.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 7.57 | Komisija je za EKJS kljub povečanju povprečne stopnje napake, ki so jo sporočile države članice, z 0,55  % v letu 2014 na 0,68  % v letu 2015, prišla do zaključka, da se je prilagojena stopnja napake zmanjšala z 2,61  % leta 2014 na 1,47  % leta 2015. Komisija je pojasnila, da je to zmanjšanje prilagojene stopnje napake v glavnem posledica:






  — | izboljšav v kontrolnih sistemih držav članic zaradi popravljalnih ukrepov, ki se izvajajo od leta predložitve zahtevkov 2014, |
| --- | --- | --- |

7.57

Komisija je za EKJS kljub povečanju povprečne stopnje napake, ki so jo sporočile države članice, z 0,55  % v letu 2014 na 0,68  % v letu 2015, prišla do zaključka, da se je prilagojena stopnja napake zmanjšala z 2,61  % leta 2014 na 1,47  % leta 2015. Komisija je pojasnila, da je to zmanjšanje prilagojene stopnje napake v glavnem posledica:

—

izboljšav v kontrolnih sistemih držav članic zaradi popravljalnih ukrepov, ki se izvajajo od leta predložitve zahtevkov 2014,

| — | tega, da so Komisiji na voljo bolj posodobljene informacije, ki omogočajo znižanje prej izračunanih prilagoditev. |
| --- | --- |

—

tega, da so Komisiji na voljo bolj posodobljene informacije, ki omogočajo znižanje prej izračunanih prilagoditev.

| 7.57 | Komisija meni, da zvišanje sporočene povprečne stopnje napake dokazuje, da sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah v zvezi z odkrivanjem in sporočanjem napak bolje delujejo. To pomeni, da je sporočena stopnja napake zanesljivejša, zato je potrebnih manj prilagoditev.

  Dejavniki, ki jih je omenilo Sodišče, so imeli pozitiven učinek na razvoj prilagojene stopnje napake. |
| --- | --- |

7.57

Dejavniki, ki jih je omenilo Sodišče, so imeli pozitiven učinek na razvoj prilagojene stopnje napake.

| 7.58 | V letnem poročilu o dejavnostih je za EKJS navedeno, da se je agregirana prilagojena stopnja napake z 2,61  % leta 2014 znižala na 1,47  % leta 2015. Rezultati revizije, ki jo je opravilo Sodišče, kažejo, da je ocenjena stopnja napake ostala nespremenjena, če se pri oceni ne upošteva količinska opredelitev napak v zvezi z navzkrižno skladnostjo (glej
  Prilogo 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.58

V letnem poročilu o dejavnostih je za EKJS navedeno, da se je agregirana prilagojena stopnja napake z 2,61  % leta 2014 znižala na 1,47  % leta 2015. Rezultati revizije, ki jo je opravilo Sodišče, kažejo, da je ocenjena stopnja napake ostala nespremenjena, če se pri oceni ne upošteva količinska opredelitev napak v zvezi z navzkrižno skladnostjo (glej
  Prilogo 7.1
  ).

| 7.59 | Komisija je za EKSRP skoraj potrojila povprečno stopnjo napake v višini 1,78  %, ki so jo sporočile države članice, in izračunala prilagojeno stopnjo napake v višini 4,99  %. Komisija je prilagodila stopnje napake za 56 od 72 plačilnih agencij, ki so prijavile odhodke EKSRP. Sodišče meni, da je 4,99 -odstotna prilagojena stopnja napake na splošno skladna z njegovo ocenjeno stopnjo napake. Komisija je v zadnjih letih povečala število svojih revizij skladnosti za odhodke EKSRP in začela izvajati tudi horizontalne revizije, usmerjene v ukrepe/plačilne agencije s podobnimi tveganji. Primer je revizija javnih naročil, ki je prispevala k splošnima pridržkoma, izrečenima za Nemčijo in Španijo. |
| --- | --- |

7.59

Komisija je za EKSRP skoraj potrojila povprečno stopnjo napake v višini 1,78  %, ki so jo sporočile države članice, in izračunala prilagojeno stopnjo napake v višini 4,99  %. Komisija je prilagodila stopnje napake za 56 od 72 plačilnih agencij, ki so prijavile odhodke EKSRP. Sodišče meni, da je 4,99 -odstotna prilagojena stopnja napake na splošno skladna z njegovo ocenjeno stopnjo napake. Komisija je v zadnjih letih povečala število svojih revizij skladnosti za odhodke EKSRP in začela izvajati tudi horizontalne revizije, usmerjene v ukrepe/plačilne agencije s podobnimi tveganji. Primer je revizija javnih naročil, ki je prispevala k splošnima pridržkoma, izrečenima za Nemčijo in Španijo.

| 7.60 | Komisija določi popravno zmogljivost kot mehanizem za popravljanje storjenih napak in zaščito proračuna EU. Letno povečanje izračunane popravne zmogljivosti za EKJS (na 1,72  %) in za EKSRP (na 2,98  %) je posledica nedavnih prizadevanj Komisije za zmanjšanje števila starih odprtih revizij skladnosti (glej odstavek 7.34). To je vplivalo na celotni znesek sprejetih finančnih popravkov, zlasti v letu 2015. |
| --- | --- |

7.60

Komisija določi popravno zmogljivost kot mehanizem za popravljanje storjenih napak in zaščito proračuna EU. Letno povečanje izračunane popravne zmogljivosti za EKJS (na 1,72  %) in za EKSRP (na 2,98  %) je posledica nedavnih prizadevanj Komisije za zmanjšanje števila starih odprtih revizij skladnosti (glej odstavek 7.34). To je vplivalo na celotni znesek sprejetih finančnih popravkov, zlasti v letu 2015.

| 7.60 | Popravna zmogljivost je ocena zneskov prihodnjih popravkov, ki se izračunajo na podlagi zgodovinskega povprečja neto finančnih popravkov, kakor je pojasnjeno v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2015. |
| --- | --- |

7.60

| 7.61 | Popravna zmogljivost Komisije se izračuna na podlagi triletnega povprečja prejetih finančnih popravkov in ni neposredno povezana z odhodki za leto 2015, ki bodo popravljeni v prihodnjih letih. To pojasnjuje letošnjo anomalijo, da je Komisija poročala, da je njena popravna zmogljivost za odhodke EKJS višja od prilagojene stopnje napake. Za EKSRP ni zagotovila, da se bo preostalo finančno tveganje do konca programskega obdobja toliko zmanjšalo, da bo pod pragom pomembnosti. Komisija je to v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 potrdila (43). |
| --- | --- |

7.61

Popravna zmogljivost Komisije se izračuna na podlagi triletnega povprečja prejetih finančnih popravkov in ni neposredno povezana z odhodki za leto 2015, ki bodo popravljeni v prihodnjih letih. To pojasnjuje letošnjo anomalijo, da je Komisija poročala, da je njena popravna zmogljivost za odhodke EKJS višja od prilagojene stopnje napake. Za EKSRP ni zagotovila, da se bo preostalo finančno tveganje do konca programskega obdobja toliko zmanjšalo, da bo pod pragom pomembnosti. Komisija je to v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 potrdila (43).

| 7.61 | Popravna zmogljivost in prilagojena stopnja napake sta dve oceni, ki skupaj zagotavljata kazalnik zagotovila o učinkovitosti večletnega nadzornega sistema za zaščito proračuna EU.

  V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 je Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja dal zagotovilo za odhodke SKP v letu 2015 kot celoto, pri čemer je upošteval prilagojeno stopnjo napake in popravno zmogljivost. |
| --- | --- |

7.61

V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 je Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja dal zagotovilo za odhodke SKP v letu 2015 kot celoto, pri čemer je upošteval prilagojeno stopnjo napake in popravno zmogljivost.

Letno poročilo o dejavnostih GD MARE

| 7.62 | Sodišče je preučilo letno poročilo o dejavnostih GD MARE za leto 2015, pri čemer se je osredotočilo na to, ali so bile razkrite vse bistvene informacije, ali so predložene informacije v skladu z ugotovitvami Sodišča in ali so ocene, ki jih je Komisija uporabila za izračun stopenj napake, razumne. |
| --- | --- |

7.62

Sodišče je preučilo letno poročilo o dejavnostih GD MARE za leto 2015, pri čemer se je osredotočilo na to, ali so bile razkrite vse bistvene informacije, ali so predložene informacije v skladu z ugotovitvami Sodišča in ali so ocene, ki jih je Komisija uporabila za izračun stopenj napake, razumne.

| 7.63 | GD MARE je poslal tri dopise pred zaključkom za tri operativne programe, v katerih je predlagal izterjavo zneska v višini 53,6  milijona EUR. Ta pomemben znesek ni razkrit v letnem poročilu o dejavnostih. V letnem poročilu o dejavnostih so pridržki za pet držav članic, vključno z Romunijo, kar je v skladu z revizijskimi ugotovitvami Sodišča. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, ni povzročila dvoma o izračunu stopenj napake GD MARE. |
| --- | --- |

7.63

GD MARE je poslal tri dopise pred zaključkom za tri operativne programe, v katerih je predlagal izterjavo zneska v višini 53,6  milijona EUR. Ta pomemben znesek ni razkrit v letnem poročilu o dejavnostih. V letnem poročilu o dejavnostih so pridržki za pet držav članic, vključno z Romunijo, kar je v skladu z revizijskimi ugotovitvami Sodišča. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, ni povzročila dvoma o izračunu stopenj napake GD MARE.

| 7.63 | Ta znesek ni bil razkrit, saj Komisija meni, da pri njem ne obstaja tveganje. Pri enem od treh programov je bil za predvideni znesek izdan nalog za izterjavo. Za ostala dva programa sta se država članica in Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo v času priprave letnega poročila o dejavnostih v veliki meri že dogovorila o znesku, ki ga bo izterjala Komisija. Prilagoditve tega zneska (in povezano finančno tveganje) bodo tako minimalne. |
| --- | --- |

7.63

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2015

| 7.64 | Splošni dokazi kažejo, da na porabo za naravne vire in obe področji, za kateri je bila opravljena posebna ocena (glej odstavka 7.13 in 7.21), vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

7.64

Splošni dokazi kažejo, da na porabo za naravne vire in obe področji, za kateri je bila opravljena posebna ocena (glej odstavka 7.13 in 7.21), vpliva pomembna stopnja napake.

| 7.65 | Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 2,9  % (glej
  Prilogo 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.65

Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 2,9  % (glej
  Prilogo 7.1
  ).

| 7.65 | Komisija je seznanjena z najverjetnejšo napako, kakor jo je ocenilo Sodišče, ki je v glavnem enaka kot lansko leto, brez upoštevanja navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

7.65

Priporočila

| 7.66 | V 
  Prilogi 7.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče predstavilo 20 priporočil. Komisija in države članice so v celoti izvedle štiri priporočila, pet jih je bilo izvedenih večinoma, deset pa deloma. |
| --- | --- |

7.66

V 
  Prilogi 7.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče predstavilo 20 priporočil. Komisija in države članice so v celoti izvedle štiri priporočila, pet jih je bilo izvedenih večinoma, deset pa deloma.

| 7.66 | Komisija je seznanjena z najnovejšo oceno Sodišča o napredku pri izvajanju priporočil iz preteklih letnih poročil.

  Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, da bi se način, kako ukrepajo na podlagi priporočil Sodišča, še izboljšal. |
| --- | --- |

7.66

Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, da bi se način, kako ukrepajo na podlagi priporočil Sodišča, še izboljšal.

| 7.67 | Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Sodišče Komisiji za EKJS priporoča: |
| --- | --- |

7.67

Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 Sodišče Komisiji za EKJS priporoča:

| — | priporočilo 1: naj si še naprej prizadeva za ukrepanje v primerih, v katerih nacionalna zakonodaja ni v skladu z zakonodajo EU, vključno z vsemi pravnimi sredstvi, ki jih ima na voljo, zlasti ustavitvijo plačil (glej odstavek 7.20 in
  sliko 7.5
  ), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: naj si še naprej prizadeva za ukrepanje v primerih, v katerih nacionalna zakonodaja ni v skladu z zakonodajo EU, vključno z vsemi pravnimi sredstvi, ki jih ima na voljo, zlasti ustavitvijo plačil (glej odstavek 7.20 in
  sliko 7.5
  ),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija meni, da se to priporočilo že izvaja s tekočimi revizijami in po potrebi z zagotavljanjem smernic, ter sprejema potrebne ukrepe v okviru deljenega upravljanja, da bi revizijskim organom držav članic pomagala pri učinkovitem izvrševanju njihovih nalog. Poleg tega se pomanjkljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic po potrebi obravnavajo z usmerjenimi in celovitimi akcijskimi načrti. Ko Komisija v sklopu nadzora ali revizij odkrije take težave, od države članice zahteva popravljalne ukrepe. Če je težava še posebno velika, mora država članica izvesti popravljalni akcijski načrt, ki ga službe Komisije podrobno spremljajo. Doslej so se taki načrti izkazali za zelo uspešne. Kadar se izvajanje akcijskega načrta ne zdi uspešno, je mogoče plačila znižati ali začasno ustaviti, da se zaščiti proračun EU.

| — | priporočilo 2: naj vsako leto spremlja rezultate ocen kakovosti LPIS, ki jih izvajajo države članice, ter preveri, ali vse države članice z negativno oceno dejansko sprejmejo potrebne popravljalne ukrepe (glej
  sliko 7.9
  ), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: naj vsako leto spremlja rezultate ocen kakovosti LPIS, ki jih izvajajo države članice, ter preveri, ali vse države članice z negativno oceno dejansko sprejmejo potrebne popravljalne ukrepe (glej
  sliko 7.9
  ),

Komisija sprejema to priporočilo.

Rezultati ocene kakovosti identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS) se spremljajo na letni ravni. Te letne dejavnosti so postopek nadzora kakovosti, katerega končni cilj je izboljšati kakovost in zanesljivost sistema LPIS, tako da se analizirajo ugotovljene tehnične slabosti in sprejmejo popravljalni ukrepi za njihovo odpravo.

za razvoj podeželja:

| — | priporočilo 3: naj zagotovi, da bodo vsi akcijski načrti držav članic za obravnavo napak na področju razvoja podeželja vključevali uspešne ukrepe na področju javnega naročanja (glej odstavek 7.45), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: naj zagotovi, da bodo vsi akcijski načrti držav članic za obravnavo napak na področju razvoja podeželja vključevali uspešne ukrepe na področju javnega naročanja (glej odstavek 7.45),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija dejavno sodeluje pri zagotavljanju usmerjenih in učinkovitih smernic za preprečevanje nepravilnosti v postopkih javnega naročanja. Leta 2016 je zagotovila študijo o javnem naročanju in upravnih zmogljivostih v EU, vključno s priporočili za posamezne države (Public Procurement – a study on administrative capacity of the EU), leta 2015 pa smernice z naslovom „Javna naročila – Smernice za strokovne delavce za preprečevanje najpogostejših napak pri projektih, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov“.

Decembra 2015 je Komisija poudarila, da morajo vse države članice nameniti posebno pozornost pravilom javnega naročanja in izvesti popravljalne ukrepe, kadar je to potrebno.

Komisija intenzivno sodeluje z državami članicami, da bi se odkrili in odpravili vzroki napak pri izvajanju politike. To delo bo nadaljevala za nadaljnjo obravnavo ugotovljenih pomanjkljivosti, vključno s tem, da bo zahtevala akcijske načrte. Komisija vztraja pri popolnosti in učinkovitosti teh akcijskih načrtov.

Ko se v okviru revizij skladnosti, revizij Evropskega računskega sodišča ali ugotovitev certifikacijskih organov ali plačilnih agencij ugotovijo slabosti, morajo države članice sprejeti popravljalne ukrepe. Nazadnje se po potrebi izvedejo neto finančni popravki.

za EKJS in razvoj podeželja:

| — | priporočilo 4: naj spremlja in dejavno podpira certifikacijske organe pri izboljševanju njihovega dela in metodologije v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov, tako da bodo zagotavljali zanesljive informacije za oceno prilagojene stopnje napake, ki jo pripravi Komisija (glej odstavek 7.54), |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: naj spremlja in dejavno podpira certifikacijske organe pri izboljševanju njihovega dela in metodologije v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo odhodkov, tako da bodo zagotavljali zanesljive informacije za oceno prilagojene stopnje napake, ki jo pripravi Komisija (glej odstavek 7.54),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija bo še naprej podpirala države članice pri izboljševanju in utrjevanju dela certifikacijskih organov, da bi se v prihodnjih letih iz njihovega dela lahko pridobilo večje zagotovilo.

| — | priporočilo 5: naj posodobi revizijski priročnik GD AGRI z vključitvijo podrobnih revizijskih postopkov in zahtev v zvezi z dokumentacijo za preverjanje podatkov, ki jih predložijo države članice in ki se uporabljajo za izračun finančnih popravkov (glej odstavek 7.36), |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: naj posodobi revizijski priročnik GD AGRI z vključitvijo podrobnih revizijskih postopkov in zahtev v zvezi z dokumentacijo za preverjanje podatkov, ki jih predložijo države članice in ki se uporabljajo za izračun finančnih popravkov (glej odstavek 7.36),

Komisija sprejema to priporočilo.

Komisija bo ob posodobitvi svojega revizijskega priročnika to vprašanje obravnavala na podlagi pridobljenih izkušenj.

za ribištvo:

| — | priporočilo 6: naj revizije skladnosti, ki jih izvaja GD MARE, bolj uskladi z mednarodnimi revizijskimi standardi (glej odstavek 7.50). |
| --- | --- |

—

priporočilo 6: naj revizije skladnosti, ki jih izvaja GD MARE, bolj uskladi z mednarodnimi revizijskimi standardi (glej odstavek 7.50).

Komisija sprejema to priporočilo.

Opozoriti je treba, da so postopkovne izboljšave, ki so bile izvedene po obdobju, ki ga zajema revizija Sodišča, že obravnavale veliko poudarjenih vprašanj (še posebej glede revizijskih dokazov in revizijske sledi). Poleg tega se trenutno vzpostavlja postopek nadzora kakovosti.

DEL 2 – VPRAŠANJA S PODROČJA RAZVOJA PODEŽELJA, POVEZANA S SMOTRNOSTJO

Ocena smotrnosti poslovanja projektov

| 7.68 | Sodišče je lani poročalo (44) o svojem delu v zvezi z zadevami, povezanimi s smotrnostjo poslovanja, za izbrane transakcije na področju razvoja podeželja. To delo je letos nadaljevalo. Od 159 transakcij s področja razvoja podeželja, katerih pravilnost je Sodišče preizkusilo, je za 59 naložbenih projektov z naložbami v opredmetena sredstva ocenilo zadeve, povezane s smotrnostjo poslovanja. |
| --- | --- |

7.68

Sodišče je lani poročalo (44) o svojem delu v zvezi z zadevami, povezanimi s smotrnostjo poslovanja, za izbrane transakcije na področju razvoja podeželja. To delo je letos nadaljevalo. Od 159 transakcij s področja razvoja podeželja, katerih pravilnost je Sodišče preizkusilo, je za 59 naložbenih projektov z naložbami v opredmetena sredstva ocenilo zadeve, povezane s smotrnostjo poslovanja.

| 7.69 | 34 od teh 59 naložbenih projektov je bilo v času našega revizijskega obiska zaključenih. Pri teh zaključenih naložbenih projektih je Sodišče preverilo, ali je bila naložba izvedena po načrtu. To merilo je bilo pri večini projektov (95 %) izpolnjeno. |
| --- | --- |

7.69

34 od teh 59 naložbenih projektov je bilo v času našega revizijskega obiska zaključenih. Pri teh zaključenih naložbenih projektih je Sodišče preverilo, ali je bila naložba izvedena po načrtu. To merilo je bilo pri večini projektov (95 %) izpolnjeno.

| 7.70 | Sodišče je za 59 naložbenih projektov ugotovilo naslednji glavni zadevi v zvezi s smotrnostjo poslovanja:






  — | nezadostni dokazi o razumnosti stroškov, |
| --- | --- | --- |

7.70

Sodišče je za 59 naložbenih projektov ugotovilo naslednji glavni zadevi v zvezi s smotrnostjo poslovanja:

—

nezadostni dokazi o razumnosti stroškov,

| — | pomanjkljivosti pri usmerjanju ukrepov in izbiri projektov, vključno s šibkimi povezavami s cilji strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti pri usmerjanju ukrepov in izbiri projektov, vključno s šibkimi povezavami s cilji strategije Evropa 2020.

Nezadostni dokazi o razumnosti stroškov

| 7.71 | Za 33 naložbenih projektov (56 %) od 59 so obstajali zadostni dokazi o razumnosti stroškov projektov, za 26 naložbenih projektov (44 %) pa ni bilo tako. Lani je bilo razmerje 69 % in 31 %. Za obe leti so se preučeni projekti izvajali v programskem obdobju 2007–2013 in v skladu z istimi pravili. Na
  sliki 7.13
  sta primera naložbenih projektov za isti ukrep za razvoj podeželja. Za enega je Sodišče ugotovilo, da so stroški razumni, za drugega pa ne. Sodišče je leta 2014 objavilo posebno poročilo, v katerem je ta tema podrobno preučena (45). |
| --- | --- |

7.71

Za 33 naložbenih projektov (56 %) od 59 so obstajali zadostni dokazi o razumnosti stroškov projektov, za 26 naložbenih projektov (44 %) pa ni bilo tako. Lani je bilo razmerje 69 % in 31 %. Za obe leti so se preučeni projekti izvajali v programskem obdobju 2007–2013 in v skladu z istimi pravili. Na
  sliki 7.13
  sta primera naložbenih projektov za isti ukrep za razvoj podeželja. Za enega je Sodišče ugotovilo, da so stroški razumni, za drugega pa ne. Sodišče je leta 2014 objavilo posebno poročilo, v katerem je ta tema podrobno preučena (45).

| 7.71 | Ocenjevanje razumnosti stroškov je odgovornost držav članic (glej člen 48 Uredbe (EU) št. 809/2014). Ko se s postopki skladnosti ugotovijo slabosti, Komisija poskrbi za zaščito proračuna EU in izda smernice, kako izboljšati že vzpostavljene sisteme (glej smernice o nadzoru in sankcijah na področju razvoja podeželja, vključno s kontrolnim seznamom za ocenjevanje razumnosti stroškov). Poleg tega Evropska mreža za razvoj podeželja organizira izobraževanja in izmenjavo dobrih praks. Komisija prav tako dejavno spodbuja uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov v državah članicah. |
| --- | --- |

7.71

Slika 7.13 –   Primera preverjanja razumnosti stroškov za posodabljanje kmetijskih gospodarstev

V Grčiji je upravičenec kupil traktor, kar se je delno financiralo iz sredstev za razvoj podeželja. Upravičenec je moral s predhodno določeno formulo izračunati ustrezno moč traktorja ob upoštevanju obdelovalnih površin zemljišča. Upravičenec je predložil ponudbo, ki jo je plačilna agencija primerjala z referenčno ceno iz strokovne revije o kmetijskih strojih. Plačilna agencija je prišla do zaključka, da bi morala biti cena za ta model 10 % nižja od predlagane. Zato je upravičenec kupil cenejši traktor.

Na Slovaškem je Sodišče revidiralo projekt za gradnjo objekta za skladiščenje. Plačilna agencija ni preverila, ali so stroški projekta razumni. Sodišče pa je pridobilo trdne dokaze o tem, da je bila cena enega glavnih gradbenih materialov (betona) šestkrat višja od običajne tržne cene. Skupni stroški projekta bi morali biti več kot 50 % nižji.

Slika 7.13 –
     
  Primeri preverjanja razumnosti stroškov za posodabljanje kmetijskih gospodarstev

V primeru Slovaške Komisija ugotavlja, da je bil projekt izveden.

| 7.72 | Od 59 naložbenih projektov, jih je bilo 50 (85 %) v skladu s potrebami po količini in kakovosti. Sodišče je na primer obiskalo tri projekte, ki se nanašajo na gradnjo ali razširitev občinskih centrov v majhnih mestih ali vaseh v okviru ukrepov obnova in razvoj vasi ter izvajanje lokalnih razvojnih strategij. V času obiska so bili vsi objekti, zgrajeni v okviru naložbe, v uporabi: vsi prostori so se uporabljali in dejavnosti za lokalno skupnost so bile načrtovane za več tednov. |
| --- | --- |

7.72

Od 59 naložbenih projektov, jih je bilo 50 (85 %) v skladu s potrebami po količini in kakovosti. Sodišče je na primer obiskalo tri projekte, ki se nanašajo na gradnjo ali razširitev občinskih centrov v majhnih mestih ali vaseh v okviru ukrepov obnova in razvoj vasi ter izvajanje lokalnih razvojnih strategij. V času obiska so bili vsi objekti, zgrajeni v okviru naložbe, v uporabi: vsi prostori so se uporabljali in dejavnosti za lokalno skupnost so bile načrtovane za več tednov.

| 7.73 | Toda pri devetih projektih (15 %) je bil izložek večji, kot je bilo dejansko potrebno. Primer za to je gradnja skladišča, katerega velikost je potrebe presegla za nekajkrat, zato je bilo večinoma neizkoriščeno. Drug primer projekta, ki je vključeval nebistvene postavke, je na
  sliki 7.14
  . |
| --- | --- |

7.73

Toda pri devetih projektih (15 %) je bil izložek večji, kot je bilo dejansko potrebno. Primer za to je gradnja skladišča, katerega velikost je potrebe presegla za nekajkrat, zato je bilo večinoma neizkoriščeno. Drug primer projekta, ki je vključeval nebistvene postavke, je na
  sliki 7.14
  .

Slika 7.14 –   Primer projekta, ki je vključeval nebistvene postavke

V Italiji (Kampanija) je občina za 441 000  EUR prenovila 1 km dolgo pešpot na goratem območju. Med postopkom oddaje javnega naročila je občina zainteresirana podjetja povabila k oddaji predlogov za to, kako narediti naložbo uporabnejšo in okolju prijaznejšo. Predlog izbranega podjetja je poleg stroškov dela za pešpot vključeval dodatne postavke v vrednosti 80 000  EUR. Te dodatne postavke so vključevale gorsko kolo v vrednosti 4 000  EUR, panoramski daljnogled v vrednosti 3 500  EUR, in donacijo lokalni cerkvi v višini 10 000  EUR.

Namesto da bi občina pogodbo omejila na potrebe, povezane s prenovo pešpoti, so bile te postavke dodane, kar je povzročilo višje stroške.

Slika 7.14 –
     
  Primer projekta, ki je vključeval nebistvene postavke

Obravnavan projekt, ki je bil podprt v okviru gozdarskega ukrepa 227 „neproduktivne naložbe“, obravnava regija. Regionalni organi upravljanja končnega zneska za projekt še niso plačali in ga nameravajo na podlagi izvedenega nadzora znižati.

Pomanjkljivosti pri usmerjanju ukrepov in izbiri projektov

| 7.74 | Preizkusili smo, ali je bila podpora usmerjena v jasno opredeljene cilje, ki odražajo strukturne potrebe in potrebe območij ter strukturne slabosti. To merilo pri 22 % preučenih naložbenih projektov ni bilo izpolnjeno. Lani smo poročali o zelo podobnem odstotku (21 %). Primeri dobre in slabe prakse so prikazani na
  sliki 7.15
  . O neustreznem usmerjanju naložb za razvoj podeželja je Sodišče poročalo v svojih posebnih poročilih (46). |
| --- | --- |

7.74

Preizkusili smo, ali je bila podpora usmerjena v jasno opredeljene cilje, ki odražajo strukturne potrebe in potrebe območij ter strukturne slabosti. To merilo pri 22 % preučenih naložbenih projektov ni bilo izpolnjeno. Lani smo poročali o zelo podobnem odstotku (21 %). Primeri dobre in slabe prakse so prikazani na
  sliki 7.15
  . O neustreznem usmerjanju naložb za razvoj podeželja je Sodišče poročalo v svojih posebnih poročilih (46).

| 7.74 | Za obdobje 2014–2020 je treba določiti izbirna merila za vse ukrepe razen za tiste, povezane s površino in rejo živali. Načela izbirnih meril morajo biti določena v programu v skladu s strategijo in cilji politike. Vloge bo treba oceniti in razvrstiti glede na specifična izbirna merila, glede katerih se je treba posvetovati z nadzornim odborom. Treba je določiti minimalni prag za uporabo izbirnih meril, da se prepreči financiranje slabih projektov. |
| --- | --- |

7.74

Slika 7.15 –   Primeri usmerjanja in izbire

V Italiji (Kampanija) je plačilna agencija objavila razpis za zbiranje predlogov s proračunom v višini 25 milijonov EUR v okviru ukrepa posodabljanje kmetijskih gospodarstev. Plačilna agencija je uporabila različna izbirna merila za upravičence (npr. mladi kmetje, uravnotežena zastopanost spolov), kmetijska gospodarstva (npr. gospodarstva na območjih z omejenimi možnostmi ali za proizvodnjo kakovostnih proizvodov) in projekte (npr. medsebojno dopolnjevanje z drugimi ukrepi, inovacije itd.). Poleg tega so italijanski organi vnaprej določili najnižji prag, ki ga mora doseči izbran projekt. V tem primeru so italijanski organi dajali prednost načelu dobrega finančnega poslovodenja pred porabo.

Na Madžarskem cilji ukrepa posodabljanje kmetijskih gospodarstev vključujejo tri široka področja (nadgrajevanje, diverzifikacijo in skladnost s standardi). Revidirani podukrep je bil namenjen živinorejskim gospodarstvom z omejeno najmanjšo dovoljeno velikostjo. Za pomoč v okviru tega ukrepa ni bilo drugega prednostnega razvrščanja ali geografskega usmerjanja.

Razpoložljiva sredstva za program razvoja podeželja so bila razdeljena na zneske, ki so se prosilcem periodično dajali na voljo. Čeprav so madžarski organi opredelili izbirna merila, jih niso uporabljali. Razpis za zbiranje predlogov za revidirani projekt je bil objavljen 16. decembra 2013, razpoložljiva sredstva pa so znašala 10 milijonov EUR. Madžarski organi so projekte financirali po načelu „kdor prej pride, prej melje“. Zadnji projekt, ki je bil sprejet, je bil predložen 19. decembra 2013, le tri dni po objavi razpisa.

V tem primeru se pri izbirnem postopku ni upošteval potencialni učinek projektov. Pri pristopu, kakršen je bil ugotovljen na Madžarskem, plačilne agencije lahko financirajo projekte z nižjo dodano vrednostjo preprosto zato, ker so predloženi pred drugimi projekti z višjo dodano vrednostjo.

Slika 7.15 –
     
  Primeri usmerjanja in izbire

Dodana vrednost projekta se upošteva pri preverjanju upravičenosti. Ob samem zaključku programskega obdobja 2007–2013 v decembru 2013 madžarski organi niso uporabili istega izbirnega sistema kot v prejšnjih letih. Cilj je bil podpreti naložbe, ki bi se lahko zaključile še pred koncem leta 2015.

| 7.75 | Sodišče je pri 59 preučenih naložbenih projektih ocenilo, ali so bili cilji strategije Evropa 2020, kot so inovacije ali obnovljivi viri energije, preneseni v operativne elemente za usmerjanje in izbirne postopke (47). Tako je bilo samo pri 51 % pregledanih projektov, čeprav so bili skoraj vsi (57 od 59) odobreni po sprejetju ciljev strategije Evropa 2020. Primeri dobre in slabe prakse so prikazani na
  sliki 7.16
  . |
| --- | --- |

7.75

Sodišče je pri 59 preučenih naložbenih projektih ocenilo, ali so bili cilji strategije Evropa 2020, kot so inovacije ali obnovljivi viri energije, preneseni v operativne elemente za usmerjanje in izbirne postopke (47). Tako je bilo samo pri 51 % pregledanih projektov, čeprav so bili skoraj vsi (57 od 59) odobreni po sprejetju ciljev strategije Evropa 2020. Primeri dobre in slabe prakse so prikazani na
  sliki 7.16
  .

| 7.75 | Projekti, ki so jih izbrali nacionalni organi v programskem obdobju 2007–2013, se ne bi smeli ocenjevati glede na cilje strategije Evropa 2020, saj ti še niso bili opredeljeni, ko je bil sprejet pravni okvir za programsko obdobje (v letu 2005). Glede na to Komisija meni, da je pozitivno, da so bili cilji strategije Evropa 2020 upoštevani v 51 % pregledanih projektov.

  Komisija meni, da so prednostne naloge razvoja podeželja, kakor so določene za obdobje 2014–2020, prenos tematskih ciljev strategije Evropa 2020 v specifični kontekst politike razvoja podeželja.


  Pravni okvir EKSRP vzpostavlja jasno povezavo: prispevek k strategiji Evropa 2020 se zagotavlja s pomočjo šestih prednostnih nalog, nadalje razdeljenih v prednostna področja. Ta zahteva se v celoti odraža v strukturi programov EKSRP. Napredek pri doseganju ciljev, določenih za prednostne naloge/prednostna področja, se spremlja v letnih poročilih o izvajanju. Da se zagotovi skladnost s tematskimi cilji, so smernicam priložene korelacijske tabele, ki so bile dodane k usmeritvenim dokumentom. |
| --- | --- |

7.75

Komisija meni, da so prednostne naloge razvoja podeželja, kakor so določene za obdobje 2014–2020, prenos tematskih ciljev strategije Evropa 2020 v specifični kontekst politike razvoja podeželja.

Pravni okvir EKSRP vzpostavlja jasno povezavo: prispevek k strategiji Evropa 2020 se zagotavlja s pomočjo šestih prednostnih nalog, nadalje razdeljenih v prednostna področja. Ta zahteva se v celoti odraža v strukturi programov EKSRP. Napredek pri doseganju ciljev, določenih za prednostne naloge/prednostna področja, se spremlja v letnih poročilih o izvajanju. Da se zagotovi skladnost s tematskimi cilji, so smernicam priložene korelacijske tabele, ki so bile dodane k usmeritvenim dokumentom.

Slika 7.16 –   Primeri povezanosti s prednostnimi nalogami EU

V Italiji (Kampanija) je Sodišče revidiralo projekt, vreden skoraj 100 000  EUR, v okviru ukrepa za neproduktivne naložbe. V okviru projekta so se ponovno zgradili suhi zidovi iz kamnov, ki so bili prej vgrajeni v predhodno obstoječ zid podobne velikosti, z namenom obnove elementov podeželske krajine. V tem primeru Sodišče ni ugotovilo povezave z nobenim od ciljev strategije Evropa 2020.

V tej regiji je Sodišče revidiralo tudi projekt, ki je bil izbran na podlagi postopka, opisanega na
  sliki 7.15
  . Projekt je vključeval naložbe v nov namakalni sistem, območje za zbiranje deževnice in fotonapetostne panele. Projekt prispeva k prilagajanju na podnebne spremembe in k energetski učinkovitosti, kar je eden od petih krovnih ciljev strategije Evropa 2020.

Slika 7.16 –
     
  Primeri povezanosti s prednostnimi nalogami EU

Ponovna gradnja suhih kamnitih zidov je projekt, ki ga v programskem obdobju 2007–2013 za razvoj podeželja zajema ukrep 216, katerega cilj sta zaščita zemljišč in ohranjanje biotske raznovrstnosti. Naložba je primerna glede na navedene cilje in je v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011) 244 final).

Biotska raznovrstnost, obnovljiva energija in upravljanje voda so tesno povezani in lahko prispevajo k izzivom, povezanim s podnebnimi spremembami.

Zaključek

| 7.76 | Pri preučevanju vidikov smotrnosti poslovanja za naložbene projekte na področju razvoja podeželja, ki ga je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da je bila večina naložb izvedena v skladu z načrti. Toda Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti pri usmerjanju in to, da ni dovolj dokazov o razumnosti stroškov. Pri preučenih projektih države članice niso dovolj upoštevale prednostnih nalog EU. V zvezi s to zadevo Sodišče v primerjavi z lanskim letom ni opazilo izboljšanja. |
| --- | --- |

7.76

Pri preučevanju vidikov smotrnosti poslovanja za naložbene projekte na področju razvoja podeželja, ki ga je izvedlo Sodišče, se je pokazalo, da je bila večina naložb izvedena v skladu z načrti. Toda Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti pri usmerjanju in to, da ni dovolj dokazov o razumnosti stroškov. Pri preučenih projektih države članice niso dovolj upoštevale prednostnih nalog EU. V zvezi s to zadevo Sodišče v primerjavi z lanskim letom ni opazilo izboljšanja.

| 7.76 | Komisija je ugotovila podobne slabosti pri ocenjevanju razumnosti stroškov s strani držav članic v okviru postopkov revizije skladnosti in je po potrebi uporabila finančne popravke za zaščito proračuna EU. Nadalje je Komisija objavila smernice o nadzoru in sankcijah v okviru razvoja podeželja, vključno s kontrolnim seznamom za ocenjevanje razumnosti stroškov, ki ga je razvilo Računsko sodišče v Posebnem poročilu št. 22/14. Komisija v okviru naložbenih ukrepov tudi dejavno spodbuja uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, s katerimi bi pomagali preprečiti tovrstne nepravilnosti.

  Komisija v zvezi z usmerjanjem opozarja, da se to zagotavlja z intervencijsko logiko politike in programov: dejavnosti (projekti), ki jih podpira EKSRP, morajo biti skladne s cilji ukrepa, določenimi v programu razvoja podeželja, ob uporabi ustreznih izbirnih meril. Ukrepi prispevajo k prednostnim nalogam na področju razvoja podeželja, ki so skladne s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter jo odražajo (glej člen 5 Uredbe (EU) št. 1305/2013). Skupen sistem spremljanja in vrednotenja olajšuje sledenje rezultatov in ocenjuje vplive na krovni strategiji (SKP in Evropa 2020). |
| --- | --- |

7.76

Komisija v zvezi z usmerjanjem opozarja, da se to zagotavlja z intervencijsko logiko politike in programov: dejavnosti (projekti), ki jih podpira EKSRP, morajo biti skladne s cilji ukrepa, določenimi v programu razvoja podeželja, ob uporabi ustreznih izbirnih meril. Ukrepi prispevajo k prednostnim nalogam na področju razvoja podeželja, ki so skladne s strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter jo odražajo (glej člen 5 Uredbe (EU) št. 1305/2013). Skupen sistem spremljanja in vrednotenja olajšuje sledenje rezultatov in ocenjuje vplive na krovni strategiji (SKP in Evropa 2020).

---

(1)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(2)  Razen nekaterih ukrepov, kot so promocijski ukrepi in shema za razdeljevanje sadja v šolah, ki so sofinancirani.

(3)  Plačila nevezane pomoči se dodelijo za upravičeno kmetijsko zemljišče, ne glede na to, ali se to uporablja za proizvodnjo ali ne.

(4)  V glavnem zajemajo vezana plačila, povezana s posebnimi vrstami kmetijske proizvodnje, in dve novi shemi: povračilo finančne discipline in prostovoljno prerazporeditveno plačilo.

(5)  Zajemajo zlasti posebno podporo za sektorja vina in sadja/zelenjave, podporo za mleko in sadje v šolah ter posebne ukrepe za najbolj oddaljene regije EU.

(6)  Pri ukrepih, vezanih na površino, kot so kmetijsko-okoljska plačila in kompenzacijska plačila kmetom na območjih z naravnimi omejitvami, je plačilo povezano s številom hektarjev.

(7)  Ukrepi, ki niso vezani na površino, so običajno naložbeni ukrepi, kot sta posodobitev kmetijskih gospodarstev in vzpostavitev osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo.

(8)  Pristop Sodišča temelji na več naključno izbranih enotah (npr. parcelah) za vsako transakcijo. Zato ugotovljena napaka ne odraža nujno splošne napake za zadevno transkacijo.

(9)  Bolgarija, Češka, Danska, Nemčija (Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Spodnja Saška, Schleswig-Holstein), Irska, Grčija, Španija (Aragonija, Kastilija in Manča, Kastilija in León, Estremadura in Madrid), Francija, Italija (agencija za dodelitev pomoči v kmetijstvu (AGEA), Kalabrija, Emilija-Romanja, Lombardija in Toskana), Ciper, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo (Anglija).

(10)  Belgija (Valonija), Bolgarija, Češka, Nemčija (Bavarska, Spodnja Saška, Bremen in Porenje-Pfalz), Grčija, Španija (Andaluzija, Kastilija in Manča ter Galicija), Francija (Burgundija in celina), Italija (Apulija, Kampanija, program nacionalne mreže za podeželje in Sicilija), Litva, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska (celina), Romunija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo (Anglija in Škotska). Vzorec je zajemal tudi osem transakcij v okviru neposrednega upravljanja.

(11)  Španija (Katalonija), Nemčija (Schleswig-Holstein), Finska, Litva, Malta, Združeno kraljestvo (Severna Irska).

(12)  V okviru vseh shem neposredne pomoči EKJS in vseh ukrepov EKSRP, vezanih na površino, morajo upravičenci izpolnjevati zahteve navzkrižne skladnosti. Te zahteve zajemajo predpisane zahteve ravnanja, ki se nanašajo na varovanje okolja, javno zdravje, zdravje živali in rastlin, dobrobit živali, ter ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (obveznosti GAEC). Če kmetje ne upoštevajo teh zahtev, se njihov znesek pomoči zniža.

(13)  V Romuniji.

(14)  Evropski parlament, Svet in Evropska komisija so se leta 2013 dogovorili o reformi SKP, kasneje je bilo sprejetih več zakonodajnih besedil za njeno izvajanje v praksi. Glej http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/.

(15)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 1,3 % in 4,5 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(16)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 0,8 % in 3,6 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(17)  Na podlagi dokazil, vključno s standardnimi navzkrižnimi pregledi in drugimi obveznimi pregledi.

(18)  Poleg tega morajo države članice vsako leto oceniti kakovost LPIS. Odstopanja od upravičenih površin (eden od elementov kakovosti za oceno) morajo biti manjša od 2 %.

(19)  Države članice kmetom posredujejo ortografske posnetke in informacije o največji upravičeni površini, evidentirani v LPIS za vsako od njihovih parcel, preden kmetje pripravijo svoje vloge za pomoč. Kmetje imajo pravno obveznost, da preverijo in po potrebi popravijo informacije, ki so jim bile posredovane. Kljub temu so v vseh primerih napak v zvezi s površino, razen v enem, kmetje v svojih vlogah za pomoč prijavili nepravilne upravičene površine, evidentirane v podatkovni zbirki LPIS.

(20)  V skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16): „Pri tem se uporabljajo tehnike računalniškega geografskega informacijskega sistema, vključujoč po možnosti zračne ali prostorske ortoposnetke z enotnim standardom, ki zagotavlja natančnost, ki ustreza kartografskemu merilu najmanj 1:10 000.“

(21)  Odstavek 7.41 in okvir 7.8 letnega poročila za leto 2014.

(22)  Okvir 3.4 letnega poročila za leto 2013.

(23)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 2,7 % in 7,9 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(24)  V zvezi z zagotavljanjem statističnih storitev v okviru neposrednega upravljanja Komisije.

(25)  Na podlagi dokazil, preverjanja podatkov v podatkovnih zbirkah in zahtevanih obveznih pregledov.

(26)  Posebno poročilo št. 23/2014 – Napake pri porabi za razvoj podeželja: kakšni so vzroki in kako se obravnavajo? (http://eca.europa.eu).

(27)  Glej odstavek 1.32 letnega poročila za leto 2012.

(28)  MSVRI 4100 (Mednarodni standardi vrhovnih revizijskih institucij) – Smernice za revizijo skladnosti – za revizije, ki se izvajajo ločeno od revizije računovodskih izkazov.

(29)  12 za EKJS in 12 za EKSRP.

(30)  72 revizij za EKJS in 48 za EKSRP, izvedenih med 1. julijem 2014 in 30. junijem 2015.

(31)  Nemčija (Schleswig-Holstein), Španija (Katalonija), Litva, Malta, Finska, Združeno kraljestvo (Severna Irska).

(32)  Glej odstavek 7.64 letnega poročila za leto 2014, odstavek 4.27 letnega poročila za leto 2013 in odstavek 4.31 letnega poročila za leto 2012.

(33)  Komisija za revizijo v zaostanku šteje revizijo, ki ni zaključena v dveh letih po tem, ko je bila opravljena.

(34)  Šest od 12 za EKJS in 11 od 12 za EKSRP.

(35)  Ta področja za zadevne države članice niso bila vključena v revizije Komisije, ki jih je pregledalo. Revizije Komisije so osredotočene na posebne vidike sistemov kontrole v plačilnih agencijah, izbranih na podlagi analize tveganja, in ne zajemajo vseh področij kontrole v vseh plačilnih agencijah vsako leto.

(36)  Tudi pri ukrepih za razvoj podeželja, vezanih na površino, se nekateri ključni elementi, kot je upravičena površina, preverjajo z IAKS.

(37)  Odstavek 7.35 letnega poročila za leto 2014.

(38)  Sodišče je ugotovilo, da so vse ključne kontrole pomanjkljive v vsaj eni od šestih obiskanih plačilnih agencij. Ugotovilo je različno velike slabosti v vseh šestih plačilnih agencijah.

(39)  Glej odstavek 7.53 letnega poročila za leto 2014, odstavek 4.20 letnega poročila za leto 2013 in odstavke 4.21 do 4.25 letnega poročila za leto 2012.

(40)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

(41)  Na podlagi zakonodaje EU o navzkrižni skladnosti je treba vse premike/rojstva/smrti govedi v sedmih dneh sporočiti za vnos v nacionalno podatkovno zbirko o živalih. Taka pravila so pomembna za zmanjšanje tveganja širjenja bolezni z nadziranjem premikov živali in izboljšanjem njihove sledljivosti.

(42)  Prilagojena stopnja napake za leto 2015 je izračunana brez upoštevanja predfinanciranja v višini 1 945,2 milijona EUR, izplačanega državam članicam za programe razvoja podeželja za obdobje 2014–2020.

(43)  Odstavek 3.3 letnega poročila o dejavnostih GD AGRI za leto 2015: Ob upoštevanju tega, da je treba ohranjati ravnotežje med zakonitostjo in pravilnostjo ter doseganjem ciljev politike, ob tem pa upoštevati stroške dostave, ni mogoče realno pričakovati, da bo na področju razvoja podeželja z razumnim prizadevanjem mogoče doseči preostalo finančno tveganje, nižje od 2 %.

(44)  Del 2 poglavja 7 letnega poročila za leto 2014.

(45)  Glej Posebno sporočilo št. 22/2014 – Doseganje gospodarnosti: obvladovanje stroškov projektov za razvoj podeželja, ki jih z nepovratnimi sredstvi financira EU (http://eca.europa.eu).

(46)  Glej na primer Posebno poročilo št. 8/2012 – Usmerjanje pomoči za posodabljanje kmetijskih gospodarstev, Posebno poročilo št. 1/2013 – Ali je podpora EU živilskopredelovalni industriji uspešno in učinkovito dodala vrednost kmetijskim proizvodom? in Posebno poročilo št. 6/2013 – Ali so države članice in Komisija z ukrepi za diverzifikacijo podeželskega gospodarstva dosegle stroškovno učinkovitost? (http://eca.europa.eu).

(47)  Za merjenje napredka pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 je bilo sprejetih pet krovnih ciljev za celotno EU, in sicer zaposlovanje, raziskave in razvoj ter inovacije, podnebne spremembe in energija, izobraževanje ter revščina in socialna izključenost.

(48)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

PRILOGA 7.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA NARAVNE VIRE

| | 2015 (1) | 2014 (2) | 2014 brez navzkrižne skladnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora | 180 | 183 | |
| Razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo | 179 | 176 | |
| Transakcije za naravne vire skupaj | 359 | 359 | |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | | |
| Ocenjena stopnja napake: tržna in neposredna podpora | 2,2  % | 2,9  % | 2,2  % |
| Ocenjena stopnja napake: razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo | 5,3  % | 6,2  % | 6,0  % |
| Ocenjena stopnja napake: naravni viri | 2,9  % | 3,6  % | 3,0  % |
| | | | |
| | Zgornja meja napake | 4,5  % | | |
| | Spodnja meja napake | 1,3  % | | |

2015 (1)

2014 (2)

2014 brez navzkrižne skladnosti

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Kmetijstvo: tržna in neposredna podpora

180

183

Razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo

179

176

Transakcije za naravne vire skupaj

359

359

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake: tržna in neposredna podpora

2,2  %

2,9  %

2,2  %

Ocenjena stopnja napake: razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo

5,3  %

6,2  %

6,0  %

Ocenjena stopnja napake: naravni viri

2,9  %

3,6  %

3,0  %

Zgornja meja napake

4,5  %

Spodnja meja napake

1,3  %

---

(1)  Spodnja in zgornja meja napake za področje kmetijstvo: tržna in neposredna podpora znašata: 0,8 % oziroma 3,6 %.

Spodnja in zgornja meja napake za področje razvoj podeželja, okolje, podnebni ukrepi in ribištvo znašata: 2,7 % oz. 7,9 %.

(2)  V rezultate za leto 2014 je vključena količinska opredelitev napak v zvezi z navzkrižno skladnostjo, za leto 2015 pa ne. Učinek teh napak je pomenil 0,6 odstotne točke za naravne vire kot celoto, 0,7 odstotne točke za posebno oceno neposredne pomoči in tržne podpore ter 0,2 odstotne točke za posebno oceno razvoja podeželja, okolja, podnebnih ukrepov in ribištva. Glej odstavke 1.15, 7.7, 7.15, 7.18 in 7.25 letnega poročila Sodišča za leto 2014.

PRILOGA 7.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA NARAVNE VIRE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | 3.46 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2013 priporoča: |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

3.46

priporočilo 1: naj Komisija in države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se IAKS izkorišča v celoti. To zajema posebna prizadevanja za zagotovitev, da:

| — | države članice na podlagi veljavnih meril EU in z izčrpno analizo najnovejših ortografskih posnetkov pravilno ocenijo in evidentirajo upravičenost in velikost kmetijskih parcel, zlasti trajnih pašnikov (glej odstavke 3.9, 3.10 in 3.20), |
| --- | --- |

—

države članice na podlagi veljavnih meril EU in z izčrpno analizo najnovejših ortografskih posnetkov pravilno ocenijo in evidentirajo upravičenost in velikost kmetijskih parcel, zlasti trajnih pašnikov (glej odstavke 3.9, 3.10 in 3.20),

| — | države članice, za katere je bilo ugotovljeno, da na IAKS vplivajo sistemske napake, zlasti v zvezi z nepravilno administrativno obravnavo zahtevkov za pomoč (glej odstavek 3.15 in okvir 3.5), sprejmejo takojšnje popravljalne ukrepe, |
| --- | --- |

—

države članice, za katere je bilo ugotovljeno, da na IAKS vplivajo sistemske napake, zlasti v zvezi z nepravilno administrativno obravnavo zahtevkov za pomoč (glej odstavek 3.15 in okvir 3.5), sprejmejo takojšnje popravljalne ukrepe,

| — | knjige terjatev držav članic vsebujejo celotne in zanesljive informacije o zneskih in naravi dolgov ter da se uporabljajo uspešni postopki izterjave/izvršitve brez kakršnih koli nepotrebnih zamud (glej odstavka 3.24 in 3.25), |
| --- | --- |

—

knjige terjatev držav članic vsebujejo celotne in zanesljive informacije o zneskih in naravi dolgov ter da se uporabljajo uspešni postopki izterjave/izvršitve brez kakršnih koli nepotrebnih zamud (glej odstavka 3.24 in 3.25),

X

Komisija spremlja stanje: kjer so slabosti še vedno prisotne, se izvajajo akcijski načrti, potekajo pa tudi postopki potrditve skladnosti.

V svojem letnem poročilu za leto 2014 Sodišče na Komisijo ni naslovilo nobenih priporočil glede sistema IAKS, kar velja tudi za letno poročilo za leto 2015.

2013

priporočilo 2: naj Komisija zagotovi, da se postopek okrepitve zagotovila uspešno uporablja, da se okrepita kakovost in primerljivost dela, ki ga opravljajo revizijski organi, ter da se sprejmejo popravljalni ukrepi v zvezi s stopnjo inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki so jo italijanski organi neupravičeno zmanjšali (glej odstavke 3.30 do 3.35),

X

Komisija meni, da je priporočilo v večini pogledov izvedeno. Postopek okrepitve zagotovila kot tak ne obstaja več.

Komisija je uvedla smernice za certifikacijske organe, da bi zagotovila zanesljivo podlago za oceno zakonitosti in pravilnosti odhodkov.

Leto 2015 je bilo prvo leto, v katerem se je od certifikacijskih organov zahtevalo, da pripravijo mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij. Komisija bo upoštevala izkušnje iz tega leta.

Pri specifičnih slabostih, ugotovljenih v Italiji, bo postopek skladnosti, ki še poteka, zagotovil, da se popravi škoda za finančne interese EU.

priporočilo3: naj Komisija dejavno spremlja uporabo popravljalnih ukrepov v zvezi s pomanjkljivostmi kontrolnega sistema, ki se uporablja za pomoč EU za skupine proizvajalcev na Poljskem (glej odstavke 3.36 do 3.38).

X

Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno. Popravljalni akcijski načrt se še izvaja in Komisija ga skrbno spremlja. Zamude pri izvajanju so sprožile začasno ustavitev plačil. S postopkom skladnosti, ki se še izvaja, se bo zagotovila zaščita finančnih interesov EU.

2013

| 4.37 | Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2013 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča: |
| --- | --- |

4.37

priporočilo 1: naj države članice bolje izvajajo obstoječe administrativne preglede ob upoštevanju vseh pomembnih informacij, ki so na razpolago plačilnim agencijam, saj je tako mogoče odkriti in popraviti večino napak (glej odstavka 4.8 in 4.20). Zlasti za naložbene ukrepe bi bilo treba pri administrativnih pregledih uporabiti vse razpoložljive informacije, da se potrdi upravičenost odhodkov, projektov in upravičencev (vključno z vsemi končnimi delničarji) in skladnost postopkov javnega naročanja z veljavnimi pravili EU in/ali nacionalnimi pravili,

X

Komisija o ukrepih za izboljšanje kakovosti sistemov upravljanja in nadzora z državami članicami razpravlja v okviru sestankov učne mreže, delovnih skupin GD AGRI za poenostavitev, sistema kmetijskega svetovanja (SKS), letnih pregledov kakovosti sistema LPIS kot tudi konferenc z direktorji plačilnih agencij.

Nov pravni okvir SKP za obdobje 2014–2020 vsebuje določbe, ki zmanjšujejo tveganje za napake. Za razvoj podeželja so bili različni ukrepi združeni in poenostavljeni, s čimer se je zmanjšalo skupno število ukrepov. V tem okviru so bile določbe pojasnjene, pravila o upravičenosti spremenjena tako, da jih bo lažje izvajati, pogodbeni pogoji pa so postali prožnejši. Uporabi se lahko poenostavljeno obračunavanje stroškov, tj. standardni stroški na enoto, pavšalni zneski in pavšalno financiranje, da bi bil postopek v zvezi z zahtevanjem, upravljanjem in revizijo povračil za plačila lažji za vse.

Javno naročanje je eden od osrednjih elementov akcijskih načrtov za razvoj podeželja. Kljub temu neskladnost naročanja ne pomeni nujno, da je 100 % stroškov neupravičenih. Projekt sam po sebi lahko doseže svoje cilje in zagotovi dejansko dodano vrednost. Nedavno so bile sprejete tudi nove smernice za določanje finančnih popravkov pri izdatkih, financiranih s strani Unije v okviru deljenega upravljanja, zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih (Sklep Komisije C(2013) 9527).

2013

priporočilo 2: naj Komisija zagotovi ustrezno spremljanje vseh primerov, pri katerih je Sodišče odkrilo napake (navedeni v odstavkih 4.14, 4.20 in 4.21 ter v odstavku 4.16 v zvezi z okoljem),

X (1)

Komisija upošteva, da Evropsko računsko sodišče analizo še izvaja.

Po pripombah Evropskega računskega sodišča se v zadnjih posodobitvah akcijskih načrtov bolj sistematično ukrepa na podlagi revizijskih ugotovitev Komisije in Evropskega računskega sodišča. Treba je omeniti, da Komisija ukrepa na podlagi vseh pomembnih primerov v zvezi z izjavo o zanesljivosti, o katerih je poročalo sodišče, vključno s postopki skladnosti, če je to primerno. Število revizij, ki jih je izvedla Komisija glede odhodkov EKSRP, se je bistveno zvišalo.

Od držav članic so se zahtevali nacionalni akcijski načrti, njihovo izvajanje pa skrbno spremljajo službe GD AGRI. Komisija je v zadnjih posodobitvah akcijskih načrtov zagotovila, da se bolj sistematično ukrepa na podlagi njenih revizijskih ugotovitev kot tudi revizijskih ugotovitev Evropskega računskega sodišča. Ukrepi so časovno določeni in se jih spremlja v okviru ustreznih kazalnikov.

Geografski referati glavne vzroke za napake in blažilne ukrepe spremljajo v okviru nadzornih odborov, letnih pregledovalnih sej z organi za upravljanje, dvostranskih srečanj in sprememb programov, kadar je to primerno. Revizijske ugotovitve se redno sporočajo geografskim referatom, da bi z državami članicami lahko o njih razpravljali in da bi se s tem izboljšalo izvajanje programov.

Komisija v sklopu Evropske mreže za razvoj podeželja organizira posebne delavnice o pomembnih vprašanjih, da bi se zmanjšala stopnja napake in izboljšalo izvajanje politike.

2013

priporočilo 3: naj države članice zagotovijo, da so akcijski načrti za obravnavanje visoke stopnje napake na področju razvoja podeželja celoviti tako, da zajemajo vse regije in obravnavajo vse ukrepe, zlasti naložbene, ter upoštevajo revizijske ugotovitve Komisije in Sodišča (glej odstavek 4.30),

X

Komisija je glede visoke stopnje napake že ukrepala.

Komisija v okviru postopka potrditve državam članicam sistematično priporoča, naj izboljšajo kontrolne sisteme in zagotovijo, da se ti dejavneje izvajajo. Prav tako Komisija ves čas sistematično poziva plačilne agencije, ki jih zadržki zadevajo, da vzpostavijo akcijske načrte za odpravo pomanjkljivosti v zvezi z zadržki.

Ko se ugotovijo pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora držav članic, se ukrepa na dveh ravneh: prvič, s postopki potrditve skladnosti za kritje finančnega tveganja za proračun EU, in drugič, če je to potrebno in primerno, se od držav članic zahteva vzpostavitev akcijskih načrtov za odpravo pomanjkljivosti.

Januarja 2013 so se nacionalni akcijski načrti zahtevali od vseh držav članic, njihovo izvajanje pa skrbno spremljajo službe GD AGRI (glej delovni dokument služb Komisije o oceni temeljnih vzrokov za napake pri izvajanju politike razvoja podeželja in popravljalnih ukrepov (SWD(2013) 244). Sodišče je priznalo vrednost teh ukrepov in meni, da so korak v pravo smer pri odpravljanju vzrokov za napake (glej Posebno poročilo št. 23/2014 o napakah pri porabi za razvoj podeželja). Komisija je v zadnjih posodobitvah akcijskih načrtov zagotovila, da se bolj sistematično ukrepa na podlagi njenih revizijskih ugotovitev kot tudi revizijskih ugotovitev Evropskega računskega sodišča. V priporočilih Sodišča iz Posebnega poročila št. 23/2014 je Sodišče navedlo, da morajo države članice izvesti naslednje preventivne in popravljalne ukrepe, kadar je to potrebno. Komisija tako ne meni, da je treba vzpostaviti akcijske načrte za vse regije in za vse ukrepe, temveč samo v primerih, ko so bile ugotovljene pomanjkljivosti.

2013

za SKP kot celoto pa:

priporočilo 4: naj Komisija dokumentira svoj način izračunavanja odhodkov, zajetih v njenih revizijah skladnosti (glej odstavek 4.24),

X

Komisija bo v svojih letnih poročilih o dejavnostih še naprej poročala o revizijski pokritosti.

priporočilo 5: naj Komisija sprejme ukrepe za nadaljnje zmanjšanje zaostankov pri nezaključenih revizijskih spisih, da se lahko vse revizije, ki so bile opravljene pred letom 2012, zaključijo do konca leta 2015 (glej odstavek 4.27),

X

Konec junija 2016 je bilo le še dvajset odprtih spisov.

priporočilo 6: naj Komisija nadalje razvije svoj pristop za izračun stopnje preostale napake tako, da zagotovi, da se upoštevajo vsi odhodki in plačilne agencije (glej odstavek 4.29).

X

Komisija meni, da je priporočilo v celoti izvedeno. Metodologija za oceno prilagojene stopnje napake je natančno opredeljena v Prilogi 4 k letnemu poročilu o dejavnostih GD AGRI. Nadalje so bili na podlagi priporočil SNR pripravljeni podrobni postopki za oceno preostalega zneska, pri katerem obstaja tveganje (glej Ares(2014) 2509210 – 29.7.2014). Ti koraki postopka so bili posodobljeni leta 2015 in dopolnjeni z dodatno dokumentacijo o konceptualnem modelu, na katerem temelji ocena stopnje napake GD AGRI na ravni vsake plačilne agencije.

| 4.38 | Poleg tega Sodišče priporoča: |
| --- | --- |

4.38

priporočilo 7: naj finančne popravke za države članice v zvezi z ESR podpirajo dokazi o njihovi potrditvi (glej odstavek 4.34).

X

2012

| 3.37 | Po tem pregledu ter ugotovitvah in zaključkih za leto 2012 Sodišče priporoča, naj Komisija in države članice povečajo in pospešijo svoja prizadevanja za zagotovitev: |
| --- | --- |

3.37

priporočilo 1: da je upravičenost zemljišč, zlasti za trajne pašnike, pravilno evidentirana v LPIS, še posebno v primerih, ko so površine v celoti ali delno pokrite s kamenjem, grmičevjem ali gostim gozdom ali grmovjem, ali pa je zemljišče že več let opuščeno,

X

Komisija spremlja stanje: kjer so slabosti še vedno prisotne, se izvajajo akcijski načrti, potekajo pa tudi postopki potrditve skladnosti.

V svojem letnem poročilu za leto 2014 Sodišče na Komisijo ni naslovilo nobenih priporočil glede sistema IAKS, kar velja tudi za letno poročilo za leto 2015.

priporočilo 2: da se takoj uvedejo popravljalni ukrepi, kadar se ugotovi, da so upravni in kontrolni sistemi in/ali podatkovne zbirke IAKS pomanjkljivi ali zastareli,

X

Ko službe Komisije med revizijami odkrijejo take težave, od države članice zahtevajo sprejetje popravljalnih ukrepov. Če je težava še posebno velika, mora država članica izvesti popravljalni akcijski načrt, ki ga službe Komisije podrobno spremljajo. Doslej so se taki načrti izkazali za zelo uspešne. Komisija zagotavlja tudi, da so finančna tveganja za proračun EU, do katerih pride zaradi takih pomanjkljivosti, krita s finančnimi popravki, uvedenimi zaradi postopka potrditve skladnosti.

priporočilo 3: da plačila temeljijo na rezultatih inšpekcijskih pregledov in da so inšpekcijski pregledi na kraju samem dovolj kakovostni, da omogočajo zanesljivo ugotovitev upravičene površine,

X

Komisija meni, da je priporočilo v večini pogledov izvedeno. Komisija se v zvezi s tem strinja s Sodiščem in bo svoje revizije še naprej osredotočila na tveganja v zvezi z neupravičenimi zemljišči, ki niso bila odkrita pred plačili. Finančni popravki se bodo uporabili, kadar bo to potrebno za zaščito finančnih interesov EU.

2012

priporočilo 4: da zasnova in kakovost dela, ki ga opravijo direktorji plačilnih agencij in certifikacijski organi v podporo svojim izjavam, dajeta zanesljivo osnovo za oceno zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij.

X

Komisija nadaljuje pregled dela certifikacijskih organov z analizo dokumentov, ki se nanašajo na finančno potrditev zaključnih računov, kot tudi z revizijskimi obiski certifikacijskih organov. Dodatno so bile v letu 2014 zaključene smernice, ki so potrebne, da certifikacijski organi končajo potrditev zaključnih računov za finančno leto 2015, kar bo prvič vključevalo oceno zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, končna različica smernic pa je bila državam članicam uradno predložena januarja 2015. Končna različica je vključevala posodobljeno smernico glede revidirane izjave o upravljanju.

Od leta 2012 so potekali štirje sestanki strokovne skupine, na katerih so bile smernice predstavljene in obravnavane. Za pridobitev dodatnega zagotovila o kakovosti dela certifikacijskih organov je bilo v letu 2015 izvedenih 15 obiskov, ki bodo ocenili delo certifikacijskih organov glede zakonitosti in pravilnosti, še zlasti pa bodo osredotočeni na kakovost njihovih pregledov na kraju samem.

Dodatni sestanki strokovne skupine so bili izvedeni v letih 2015 in 2016, kjer so se izmenjale izkušnje pri delu na področju zakonitosti in pravilnosti transakcij.

| 4.44 | Glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2012 Sodišče za področje razvoja podeželja priporoča: |
| --- | --- |

4.44

priporočilo 1: naj države članice bolje izvajajo obstoječe administrativne preglede ob upoštevanju vseh pomembnih informacij, ki so na razpolago plačilnim agencijam, saj je tako mogoče odkriti in popraviti večino napak,

X

Glej odgovor Komisije na Priporočilo 1 za razvoj podeželja iz leta 2013.

priporočilo 2: naj Komisija zagotovi ustrezno spremljanje vseh primerov, pri katerih je Sodišče odkrilo napake,

X

2012

priporočilo 3: naj Komisija v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI za EKSRP uporabi podoben pristop kot za nevezano pomoč na površino, pri kateri za oceno stopnje napake posamezne plačilne agencije upošteva rezultate svojih revizij skladnosti,

X

za SKP kot celoto pa:

priporočilo 4: naj Komisija pri svojih revizijah skladnosti zagotovi ustrezno pokritost,

X

Komisija si prizadeva povečati revizijsko pokritost v okviru omejenih razpoložljivih sredstev. V okviru večletne strategije GD AGRI od julija 2014 uporablja tekoč triletni revizijski program, ki temelji na osrednji analizi tveganja in je zasnovan tako, da omogoča čim večjo revizijsko pokritost.

priporočilo 5: naj Komisija obravnava slabosti, odkrite z revizijami skladnosti, ter trajni problem dolgih zamud pri postopku potrditve skladnosti kot celoti,

X

Komisija bo še naprej izboljševala svojo revizijsko metodologijo in postopke. Poleg tega si bo še naprej prizadevala, zlasti v okviru izvajanja reforme SKP, da izboljša in pospeši postopek, ob upoštevanju potrebe po ohranjanju standardov kakovosti in pravice držav članic do odgovora. Z Izvedbeno Uredbo Komisije (EU) št. 908/2014, ki se uporablja od januarja 2015, so bili uvedeni obvezni roki za različne korake revizijskega postopka. Uvedena so bila tudi okrepljena orodja za nadzor.

Stari odprti spisi so bili večinoma rešeni do konca junija 2016.

priporočilo 6: naj Komisija še izboljša svojo metodo za določanje finančnih popravkov, tako da bo ta bolje upoštevala naravo in težo ugotovljenih kršitev.

X

---

(1)  Sodišče to priporočilo še analizira.

---

POGLAVJE 8

Evropa v svetu ter varnost in državljanstvo

KAZALO

| Uvod | 8.1 |
| --- | --- |

| Del 1: Evropa v svetu | 8.2–8.38 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja Evropa v svetu | 8.3–8.9 |
| --- | --- |

| Področja odhodkov, ki so manj dovzetna za napake | 8.6–8.9 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 8.10 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 8.11–8.21 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov notranje kontrole | 8.22–8.32 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih | 8.22–8.28 |
| --- | --- |

| Sistemske slabosti, odkrite s preizkušanjem transakcij | 8.29–8.31 |
| --- | --- |

| Ocena sistemov GD za mednarodno sodelovanje in razvoj | 8.32 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 8.33–8.38 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 8.33–8.34 |
| --- | --- |

| Priporočila | 8.35–8.38 |
| --- | --- |

| Del 2: Varnost in državljanstvo | 8.39–8.46 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja varnost in državljanstvo | 8.40–8.41 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 8.42 |
| --- | --- |

| Povzetek opažanj v zvezi s sistemi GD za migracije in notranje zadeve | 8.43–8.46 |
| --- | --- |

| Priloga 8.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za področje Evropa v svetu |
| --- | --- |

Priloga 8.1 –

| Priloga 8.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za področje Evropa v svetu |
| --- | --- |

Priloga 8.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 8.1 | To poglavje je razdeljeno na dva dela. V prvem so predstavljene ugotovitve Sodišča na področju Evropa v svetu, v drugem pa na področju varnost in državljanstvo. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

8.1

To poglavje je razdeljeno na dva dela. V prvem so predstavljene ugotovitve Sodišča na področju Evropa v svetu, v drugem pa na področju varnost in državljanstvo.

DEL 1: EVROPA V SVETU

| 8.2 | Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 za področje Evropa v svetu so prikazane na
  sliki 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 za področje Evropa v svetu so prikazane na
  sliki 8.1
  .

Slika 8.1 –   Razdelek 4 večletnega finančnega okvira – Evropa v svetu – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

| Plačila za leto skupaj: | 7,9 |
| --- | --- |
| - predujmi
   (32) | 4,7 |
| + obračunani predujmi
   (32) | 3,7 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 6,9 |

Plačila za leto skupaj:

7,9

- predujmi
   (32)

4,7

- obračunani predujmi
   (32)

3,7

Revidirana populacija skupaj

6,9

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis področja Evropa v svetu

| 8.3 | Področje Evropa v svetu zajema odhodke za vse zunanje delovanje (zunanjo politiko), ki se financira iz proračuna EU. Zunanja politika je pomembno področje delovanja EU (1), zlasti pri: |
| --- | --- |

8.3

Področje Evropa v svetu zajema odhodke za vse zunanje delovanje (zunanjo politiko), ki se financira iz proračuna EU. Zunanja politika je pomembno področje delovanja EU (1), zlasti pri:

| — | spodbujanju in zastopanju vrednot EU, kot so človekove pravice, demokracija in pravna država, v svetu, |
| --- | --- |

—

spodbujanju in zastopanju vrednot EU, kot so človekove pravice, demokracija in pravna država, v svetu,

| — | razširjanju politik EU v podporo reševanju velikih svetovnih izzivov, kot so boj proti podnebnim spremembam, sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti in zaščita svetovnih javnih dobrin, |
| --- | --- |

—

razširjanju politik EU v podporo reševanju velikih svetovnih izzivov, kot so boj proti podnebnim spremembam, sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti in zaščita svetovnih javnih dobrin,

| — | povečanju vpliva razvojnega sodelovanja EU, katerega osnovni cilj je izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

povečanju vpliva razvojnega sodelovanja EU, katerega osnovni cilj je izkoreninjenje revščine,

| — | vlaganju v dolgoročno blaginjo in stabilnost v sosedstvu EU s pripravo držav kandidatk za članstvo in s sosedsko politiko, |
| --- | --- |

—

vlaganju v dolgoročno blaginjo in stabilnost v sosedstvu EU s pripravo držav kandidatk za članstvo in s sosedsko politiko,

| — | krepitvi evropske solidarnosti po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih je povzročil človek, |
| --- | --- |

—

krepitvi evropske solidarnosti po naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih je povzročil človek,

| — | izboljšanju preprečevanja in reševanja kriz, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti. |
| --- | --- |

—

izboljšanju preprečevanja in reševanja kriz, ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti.

| 8.4 | Najpomembnejši generalni direktorati, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna za zunanje delovanje, so Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO), Generalni direktorat za sosedstvo in širitvena pogajanja (GD NEAR), Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) in Služba za instrumente zunanje politike (FPI). |
| --- | --- |

8.4

Najpomembnejši generalni direktorati, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna za zunanje delovanje, so Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO), Generalni direktorat za sosedstvo in širitvena pogajanja (GD NEAR), Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) in Služba za instrumente zunanje politike (FPI).

| 8.5 | Plačila za področje Evropa v svetu so v letu 2015 znašala 7,9  milijarde EUR, financirana so bila v okviru več instrumentov (glej
  sliko 8.1
  ) in načinov izvajanja (2), izvršena pa v več kot 150 državah sveta. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno s tistimi za javno naročanje in oddajo naročil. |
| --- | --- |

8.5

Plačila za področje Evropa v svetu so v letu 2015 znašala 7,9  milijarde EUR, financirana so bila v okviru več instrumentov (glej
  sliko 8.1
  ) in načinov izvajanja (2), izvršena pa v več kot 150 državah sveta. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno s tistimi za javno naročanje in oddajo naročil.

Področja odhodkov, ki so manj dovzetna za napake

| 8.6 | Zaradi narave financiranja in plačilnih pogojev sta dve področji manj dovzetni za napake. To sta proračunska podpora (3) in uporaba t. i. hipotetičnega pristopa pri ukrepih z več donatorji, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (4). |
| --- | --- |

8.6

Zaradi narave financiranja in plačilnih pogojev sta dve področji manj dovzetni za napake. To sta proračunska podpora (3) in uporaba t. i. hipotetičnega pristopa pri ukrepih z več donatorji, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (4).

Proračunska podpora

| 8.7 | Proračunska podpora prispeva k splošnemu proračunu države ali njenemu proračunu za posebno politiko ali cilj. Sodišče je preučilo, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in preverila, ali so bili izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost (kot je zadovoljiv napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju). |
| --- | --- |

8.7

Proračunska podpora prispeva k splošnemu proračunu države ali njenemu proračunu za posebno politiko ali cilj. Sodišče je preučilo, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in preverila, ali so bili izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost (kot je zadovoljiv napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju).

| 8.8 | Vendar je mogoče pravne določbe razlagati na veliko različnih načinov in Komisija je lahko pri odločanju, ali so bili splošni pogoji izpolnjeni, precej prožna. Z revizijo pravilnosti, ki jo opravi Sodišče, je preverjanje mogoče samo do faze, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po prenosu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju, ki privedejo do nepravilne uporabe sredstev na nacionalni ravni, se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake. |
| --- | --- |

8.8

Vendar je mogoče pravne določbe razlagati na veliko različnih načinov in Komisija je lahko pri odločanju, ali so bili splošni pogoji izpolnjeni, precej prožna. Z revizijo pravilnosti, ki jo opravi Sodišče, je preverjanje mogoče samo do faze, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po prenosu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju, ki privedejo do nepravilne uporabe sredstev na nacionalni ravni, se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake.

Hipotetični pristop

| 8.9 | Kadar za financiranje iz EU veljajo posebne zahteve v zvezi z upravičenostjo stroškov, Sodišče oceni, ali so bile te zahteve izpolnjene. Ko se prispevki Komisije za projekte z več donatorji združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov, Komisija domneva, da so bila pravila za upravičenost EU upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov za pokritje prispevka EU. Kadar je prispevek drugih donatorjev velik, ta pristop, kot ga uporablja Komisija, omejuje delo revizorjev, saj Komisija meni, da prispevek drugih donatorjev zadošča za kritje vseh neupravičenih odhodkov, ki so jih revizorji morda odkrili. |
| --- | --- |

8.9

Kadar za financiranje iz EU veljajo posebne zahteve v zvezi z upravičenostjo stroškov, Sodišče oceni, ali so bile te zahteve izpolnjene. Ko se prispevki Komisije za projekte z več donatorji združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov, Komisija domneva, da so bila pravila za upravičenost EU upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov za pokritje prispevka EU. Kadar je prispevek drugih donatorjev velik, ta pristop, kot ga uporablja Komisija, omejuje delo revizorjev, saj Komisija meni, da prispevek drugih donatorjev zadošča za kritje vseh neupravičenih odhodkov, ki so jih revizorji morda odkrili.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 8.10 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi našega revizijskega pristopa in metodologije. Pri revidiranju področja Evropa v svetu je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

8.10

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi našega revizijskega pristopa in metodologije. Pri revidiranju področja Evropa v svetu je treba upoštevati naslednje:

| (a) | Preučen je bil vzorec 156 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira. Leta 2015 je zajemal 64 transakcij, ki so jih odobrile delegacije EU v 12 državah upravičenkah (5), in 92 transakcij, ki so bile odobrene na sedežu Komisije in od katerih so jih 36 izvršili partnerji GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito na območjih humanitarnih kriz; |
| --- | --- |

(a)

Preučen je bil vzorec 156 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v okviru tega razdelka večletnega finančnega okvira. Leta 2015 je zajemal 64 transakcij, ki so jih odobrile delegacije EU v 12 državah upravičenkah (5), in 92 transakcij, ki so bile odobrene na sedežu Komisije in od katerih so jih 36 izvršili partnerji GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito na območjih humanitarnih kriz;

| (b) | Kadar smo odkrili napake, smo analizirali ustrezne sisteme, da bi ugotovili posamezne sistemske slabosti; |
| --- | --- |

(b)

Kadar smo odkrili napake, smo analizirali ustrezne sisteme, da bi ugotovili posamezne sistemske slabosti;

| (c) | Pregledali smo letni poročili o dejavnostih GD za mednarodno sodelovanje in razvoj ter GD za sosedstvo in širitvena pogajanja. |
| --- | --- |

(c)

Pregledali smo letni poročili o dejavnostih GD za mednarodno sodelovanje in razvoj ter GD za sosedstvo in širitvena pogajanja.

Pravilnost transakcij

| 8.11 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 8.1
  . Napaka je vplivala na 40 (26 %) od 156 preučenih transakcij (6). Na podlagi 30 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, znaša ocenjena stopnja napake 2,8  % (7). |
| --- | --- |

8.11

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 8.1
  . Napaka je vplivala na 40 (26 %) od 156 preučenih transakcij (6). Na podlagi 30 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, znaša ocenjena stopnja napake 2,8  % (7).

| 8.12 | Če se iz revidiranega vzorca 156 transakcij izključi sedem transakcij proračunske podpore in 23 transakcij hipotetičnega pristopa, omenjenih v odstavkih 8.6 do 8.9, znaša ocenjena stopnja napake 3,8  % (8). |
| --- | --- |

8.12

Če se iz revidiranega vzorca 156 transakcij izključi sedem transakcij proračunske podpore in 23 transakcij hipotetičnega pristopa, omenjenih v odstavkih 8.6 do 8.9, znaša ocenjena stopnja napake 3,8  % (8).

| 8.13 | V sedmih primerih količinsko opredeljivih napak je imela Komisija dovolj informacij, da bi lahko te napake preprečila ali odkrila in popravila, preden je sprejela odhodke. Če bi se vse te informacije uporabile za to, da bi se napake preprečile ali odkrile in popravile, bi bila ocenjena stopnja napake za 1 odstotno točko nižja (9). Pri devetih drugih transakcijah je Sodišče našlo napake, ki bi jih morali odkriti revizorji, ki so jih imenovali upravičenci. Ti primeri prispevajo 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake. |
| --- | --- |

8.13

V sedmih primerih količinsko opredeljivih napak je imela Komisija dovolj informacij, da bi lahko te napake preprečila ali odkrila in popravila, preden je sprejela odhodke. Če bi se vse te informacije uporabile za to, da bi se napake preprečile ali odkrile in popravile, bi bila ocenjena stopnja napake za 1 odstotno točko nižja (9). Pri devetih drugih transakcijah je Sodišče našlo napake, ki bi jih morali odkriti revizorji, ki so jih imenovali upravičenci. Ti primeri prispevajo 0,6 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake.

| 8.14 | Na
  sliki 8.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. |
| --- | --- |

8.14

Na
  sliki 8.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015.

Slika 8.2 –   Evropa v svetu – razčlenitev ocenjene stopnje napake

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 8.15 | Najpogostejša vrsta napake (11 od 30 primerov), ki pomeni 32 % ocenjene stopnje napake, se nanaša na neupravičene odhodke. To vključuje odhodke, povezane z dejavnostmi, ki niso zajete v pogodbah (glej
  sliko 8.3
  ), ali odhodke, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti, neupoštevanje pravila o poreklu, neupravičene davke in posredne stroške, ki so bili napačno zaračunani kot neposredni stroški. |
| --- | --- |

8.15

Najpogostejša vrsta napake (11 od 30 primerov), ki pomeni 32 % ocenjene stopnje napake, se nanaša na neupravičene odhodke. To vključuje odhodke, povezane z dejavnostmi, ki niso zajete v pogodbah (glej
  sliko 8.3
  ), ali odhodke, ki so nastali zunaj obdobja upravičenosti, neupoštevanje pravila o poreklu, neupravičene davke in posredne stroške, ki so bili napačno zaračunani kot neposredni stroški.

Slika 8.3 –   Neupravičeni odhodki: dejavnosti, ki niso zajete v pogodbah

GD DEVCO – Mjanmar

Sodišče je preučilo odhodke, namenjene prispevku mednarodni organizaciji za zmanjševanje intravenozne uporabe drog in njenih škodljivih posledic, ki so bili prijavljeni Komisiji in jih je ta sprejela. Prispevek EU je znašal 800 000  EUR.

Mednarodna organizacija, ki je izvajala ukrep, je prijavila 16 000  EUR stroškov v zvezi z usposabljanjem osebja. Ker usposabljanje ni bilo zajeto v sporazumu o prispevku, so bili stroški neupravičeni.

Slika 8.3 –
     
  Neupravičeni odhodki: dejavnosti, ki niso zajete v pogodbah

GD DEVCO – Mjanmar

Organizaciji je že bilo poslano predhodno informativno obvestilo o izterjavi.

Kar zadeva druge stroške, bo delegacija še naprej zagotavljala, da se izvajalski partnerji in vodje projektov zavedajo, da morajo predložena finančna poročila izpolnjevati vse pogoje, ki jih določa zadevni sporazum. Glede razdelitve stroškov v projektnem obdobju bo posebna pozornost namenjena primerom, v katerih bo zaznana večja koncentracija v začetni/končni fazi.

| 8.16 | 33 % ocenjene stopnje napake se nanaša na šest primerov, pri katerih je Komisija sprejela (in v nekaterih primerih obračunala) odhodke, ki v trenutku, ko jih je sprejela, še niso nastali (glej primer na
  sliki 8.4
  ). |
| --- | --- |

8.16

33 % ocenjene stopnje napake se nanaša na šest primerov, pri katerih je Komisija sprejela (in v nekaterih primerih obračunala) odhodke, ki v trenutku, ko jih je sprejela, še niso nastali (glej primer na
  sliki 8.4
  ).

Slika 8.4 –   Stroški ukrepa, ki dejansko niso nastali

Slika 8.4 –
     
  Stroški ukrepa, ki dejansko niso nastali

GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito – več držav (Sirska arabska republika, Jordanija, Libanon)

Sodišče je preučilo odhodke za nepovratna sredstva, namenjena humanitarni organizaciji za odziv na sirsko krizo, ki so bili prijavljeni Komisiji in jih je ta sprejela. Nepovratna sredstva EU so znašala 5 800 000  EUR.

Del stroškov ukrepa se je nanašal na prevoz hrane. Humanitarna organizacija je EU nepravilno zaračunala 8 500  EUR stroškov za prevoz hrane v okviru ukrepa, ki ga je financiral drug donator.

Sedež Službe za instrumente zunanje politike

Sodišče je preučilo odhodke za nepovratna sredstva, namenjena podpori neširjenja balističnih izstrelkov, ki so bili prijavljeni Komisiji in jih je ta sprejela. Ukrep, katerega proračun je znašal 930 000  EUR, je v celoti financirala Služba za instrumente zunanje politike.

Upravičenec, raziskovalni sklad s sedežem v Evropi, je zaračunal ocenjene stroške za osebje, ki so presegali dejansko nastale stroške.

Sedež Službe za instrumente zunanje politike

Služba za instrumente zunanje politike se pred izvršitvijo končnih plačil za nepovratna sredstva opre na poročila o preverjanju odhodkov. Čeprav ta specifična napaka ni bila ugotovljena v poročilu za to pogodbo, je Komisija napako upravičenca prek svojega sistema naknadnih kontrol ugotovila že prej.

Služba za instrumente zunanje politike bo sprejela ukrepe za izboljšanje svojega sedanjega sistema za poročila o preverjanju odhodkov po vzoru GD za mednarodno sodelovanje in razvoj.

Komisija je z namenom učinkovite zaščite finančnih interesov EU začela izterjavo neupravičenih sredstev.

| 8.17 | 14 % ocenjene stopnje napake (osem primerov) je mogoče pripisati odhodkom, za katere niso bila zagotovljena ključna dokazila. |
| --- | --- |

8.17

14 % ocenjene stopnje napake (osem primerov) je mogoče pripisati odhodkom, za katere niso bila zagotovljena ključna dokazila.

| 8.18 | Eden od primerov se nanaša na kategorijo neupravičenih upravičencev (glej
  sliko 8.5
  ). |
| --- | --- |

8.18

Eden od primerov se nanaša na kategorijo neupravičenih upravičencev (glej
  sliko 8.5
  ).

Slika 8.5 –   Neupravičen upravičenec

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) – Azerbajdžan

Sodišče je preučilo odhodke za spodbujanje evropskega sodelovanja na področju mladih v višini 16 500  EUR, ki so bili prijavljeni Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo in jih je ta sprejela. Nepovratna sredstva so bila izplačana mladinskemu klubu, ki ga Sodišče ni moglo izslediti, da bi preučilo dokazila.

Slika 8.5 –
     
  Neupravičen upravičenec

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) – Azerbajdžan

Komisija je na podlagi te ugotovitve, ki kaže na nepravilne/goljufive dejavnosti, sprejela ukrepe in sledila veljavnim pravilom in postopkom ter obvestila ustrezni organ (OLAF). Komisija je prav tako sprejela potrebne ukrepe za izterjavo izplačanih sredstev.

| 8.19 | 7 % ocenjene stopnje napake je bilo posledica štirih primerov, pri katerih upravičenec ni upošteval pravil javnega naročanja. |
| --- | --- |

8.19

7 % ocenjene stopnje napake je bilo posledica štirih primerov, pri katerih upravičenec ni upošteval pravil javnega naročanja.

| 8.20 | Poleg napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, je odkrilo še 16 količinsko neopredeljivih napak, ki so se nanašale na neupoštevanje zakonskih ali pogodbenih obveznosti. |
| --- | --- |

8.20

Poleg napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, je odkrilo še 16 količinsko neopredeljivih napak, ki so se nanašale na neupoštevanje zakonskih ali pogodbenih obveznosti.

| 8.21 | Sedem transakcij proračunske podpore, ki jih je preučilo Sodišče, ni vsebovalo napak v zvezi s pravilnostjo (glej tudi odstavek 38 Letnega poročila o evropskih razvojnih skladih za leto 2015). |
| --- | --- |

8.21

Sedem transakcij proračunske podpore, ki jih je preučilo Sodišče, ni vsebovalo napak v zvezi s pravilnostjo (glej tudi odstavek 38 Letnega poročila o evropskih razvojnih skladih za leto 2015).

Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov notranje kontrole

Preučitev letnih poročil o dejavnostih

| 8.22 | Sodišče je v skladu z načelom izvajanja revizij na podlagi rotacije na področju Evropa v svetu (10) preučilo letno poročilo o dejavnostih GD za sosedstvo in širitvena pogajanja. |
| --- | --- |

8.22

Sodišče je v skladu z načelom izvajanja revizij na podlagi rotacije na področju Evropa v svetu (10) preučilo letno poročilo o dejavnostih GD za sosedstvo in širitvena pogajanja.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 8.23 | Generalni direktor GD za sosedstvo in širitvena pogajanja v svoji izjavi o zanesljivosti za leto 2015 navaja, da je finančna izpostavljenost zaradi zneska, pri katerem obstaja tveganje, za oba instrumenta, ki ju upravlja generalni direktorat (evropski instrument sosedstva in instrument za predpristopno pomoč), pod 2-odstotnim pragom pomembnosti (11), povprečna ugotovljena stopnja napake (12) za celoten generalni direktorat pa znaša 1,12  %. Ta izjava ni skladna z revizijskim delom Sodišča. Ker je bilo 2015 za GD za sosedstvo in širitvena pogajanja prvo leto delovanja, so bile pripravljene nove metodologije za izračun stopenj napake za različne programe in načine upravljanja. GD za sosedstvo in širitvena pogajanja v svojem poročilu priznava, da bo treba pristop, ki je bil uporabljen, še izboljšati. Pregled različnih metodologij, ki ga je izvedlo Sodišče, je omejevalo nekaj zamud pri predložitvi informacij, ki jih je zagotovil GD za sosedstvo in širitvena pogajanja. Poglobljen pregled bo opravljen za letno poročilo o dejavnostih za leto 2016. |
| --- | --- |

8.23

Generalni direktor GD za sosedstvo in širitvena pogajanja v svoji izjavi o zanesljivosti za leto 2015 navaja, da je finančna izpostavljenost zaradi zneska, pri katerem obstaja tveganje, za oba instrumenta, ki ju upravlja generalni direktorat (evropski instrument sosedstva in instrument za predpristopno pomoč), pod 2-odstotnim pragom pomembnosti (11), povprečna ugotovljena stopnja napake (12) za celoten generalni direktorat pa znaša 1,12  %. Ta izjava ni skladna z revizijskim delom Sodišča. Ker je bilo 2015 za GD za sosedstvo in širitvena pogajanja prvo leto delovanja, so bile pripravljene nove metodologije za izračun stopenj napake za različne programe in načine upravljanja. GD za sosedstvo in širitvena pogajanja v svojem poročilu priznava, da bo treba pristop, ki je bil uporabljen, še izboljšati. Pregled različnih metodologij, ki ga je izvedlo Sodišče, je omejevalo nekaj zamud pri predložitvi informacij, ki jih je zagotovil GD za sosedstvo in širitvena pogajanja. Poglobljen pregled bo opravljen za letno poročilo o dejavnostih za leto 2016.

| 8.24 | GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je izračunal stopnjo preostale napake za 90 % svojih odhodkov in tako prišel do treh stopenj (13): stopnje preostale napake za neposredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, stopnjo preostale napake za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo države upravičenke, in stopnjo preostale napake za evropski instrument sosedstva, ki zajema vse načine upravljanja. Za preostalih 10 % odhodkov je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja uporabil druge vire zagotovil. |
| --- | --- |

8.24

GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je izračunal stopnjo preostale napake za 90 % svojih odhodkov in tako prišel do treh stopenj (13): stopnje preostale napake za neposredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, stopnjo preostale napake za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo države upravičenke, in stopnjo preostale napake za evropski instrument sosedstva, ki zajema vse načine upravljanja. Za preostalih 10 % odhodkov je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja uporabil druge vire zagotovil.

| 8.25 | GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je vsako od treh stopenj preostalih napak izmeril na drugačni podlagi: |
| --- | --- |

8.25

GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je vsako od treh stopenj preostalih napak izmeril na drugačni podlagi:

| (a) | stopnjo preostale napake za evropski sosedski instrument (0,64  %) je izračunal zunanji izvajalec na podlagi metodologije, ki je podobna tisti, ki je bila uporabljena za stopnjo preostale napake za GD za mednarodno sodelovanje in razvoj (14); |
| --- | --- |

(a)

stopnjo preostale napake za evropski sosedski instrument (0,64  %) je izračunal zunanji izvajalec na podlagi metodologije, ki je podobna tisti, ki je bila uporabljena za stopnjo preostale napake za GD za mednarodno sodelovanje in razvoj (14);

| (b) | stopnjo preostale napake za instrument za predpristopno pomoč, ki se izvaja z neposrednim upravljanjem (1,62  %), je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja izračunal na podlagi lastnih naknadnih kontrol na vzorcu transakcij; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo preostale napake za instrument za predpristopno pomoč, ki se izvaja z neposrednim upravljanjem (1,62  %), je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja izračunal na podlagi lastnih naknadnih kontrol na vzorcu transakcij;

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| (c) | pri svoji metodologiji za stopnjo preostale napake za instrument za predpristopno pomoč, ki se izvaja s posrednim upravljanjem držav upravičenk, se je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja skliceval na revizijske organe držav upravičenk. Vendar je zaradi nezadostne velikosti populacije rezultate dopolnil s prejšnjimi stopnjami preostalih napak za ta način upravljanja. Rezultat je bila stopnja napake v razponu med 0,02 in 1,84  % (15). |
| --- | --- |

(c)

pri svoji metodologiji za stopnjo preostale napake za instrument za predpristopno pomoč, ki se izvaja s posrednim upravljanjem držav upravičenk, se je GD za sosedstvo in širitvena pogajanja skliceval na revizijske organe držav upravičenk. Vendar je zaradi nezadostne velikosti populacije rezultate dopolnil s prejšnjimi stopnjami preostalih napak za ta način upravljanja. Rezultat je bila stopnja napake v razponu med 0,02 in 1,84  % (15).

| 8.26 | Posredno upravljanje, ki ga izvajajo države upravičenke, zajema 37 % plačil, izvršenih v okviru instrumenta za predpristopno pomoč. Sodišče meni, da izračun stopnje preostale napake, ki združuje rezultate nestatističnega vzorčenja revizijskih organov z zgodovinsko stopnjo preostale napake, ki jo je izračunal GD za sosedstvo in širitvena pogajanja, ni dovolj reprezentativen in ne zagotavlja dovolj natančnih informacij o znesku plačil, pri katerih obstaja tveganje. Obstaja tveganje, da je z izračunom, ki ni v celoti v skladu z navodili Komisije (16), stopnja napake prenizko ocenjena, kar lahko potencialno vpliva na zagotovilo generalnega direktorja (npr. potencialno niso izrečeni pridržki) (17). |
| --- | --- |

8.26

Posredno upravljanje, ki ga izvajajo države upravičenke, zajema 37 % plačil, izvršenih v okviru instrumenta za predpristopno pomoč. Sodišče meni, da izračun stopnje preostale napake, ki združuje rezultate nestatističnega vzorčenja revizijskih organov z zgodovinsko stopnjo preostale napake, ki jo je izračunal GD za sosedstvo in širitvena pogajanja, ni dovolj reprezentativen in ne zagotavlja dovolj natančnih informacij o znesku plačil, pri katerih obstaja tveganje. Obstaja tveganje, da je z izračunom, ki ni v celoti v skladu z navodili Komisije (16), stopnja napake prenizko ocenjena, kar lahko potencialno vpliva na zagotovilo generalnega direktorja (npr. potencialno niso izrečeni pridržki) (17).

| 8.26 | Hrvaška, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija, ki delujejo v okolju posrednega upravljanja, ki ga izvajajo države upravičenke, za katero je bila izračunana stopnja preostale napake, so imele v zadnjem desetletju stabilno kontrolno okolje. Zato GD ni imel nobenega dokaza za povečano tveganje v tem okolju. Kontrolni okvir je vključeval 100-odstotne predhodne kontrole javnih razpisov in javnega naročanja ter izredno temeljit postopek potrditve obračunov za plačila, prav tako pa redne preglede Komisije na kraju samem. Poleg tega nacionalni organi, ki jih je za to pooblastila Komisija po temeljitem postopku revizije za namen pooblastitve, izvajajo lastne kontrole postopka v fazi sklepanja pogodb in v fazi plačil. Revizijski organi v državah opravljajo nadaljnje kontrole transakcij nacionalnih organov. Rezultat tega sta okolje z majhnim tveganjem in stopnja napake, ki je bila v devetih od zadnjih desetih let pod pragom pomembnosti.

  Leto 2015 je bilo prvo leto, ko so bili revizijski organi držav zaprošeni za mnenje. Ker je bila stopnja napake, ki so jo izpeljale države, znatno nižja (0,02  %) od zgodovinskega povprečja (manj kot 2 %) in je temeljila na nestatističnem vzorčenju, je bila pripravljena srednja vrednost (0,91  %) na podlagi srednje vrednosti iz letnega poročila o dejavnostih za leto 2015 (0,02  %) in najvišje stopnje preostale napake (1,84  %), ki je bila navedena v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 in ki se nanaša na pogodbe v okviru programskega leta 2005. Ta pristop je bil oblikovan za ohranitev konservativnega in preudarnega pristopa iz preteklih let.


  Temeljil je na Prilogi 2 smernic GD za proračun za izračun stopnje preostale napake, ki pojasnjujejo naslednje korake v primerih, kot je bil ta.


  Zato Komisija ni mnenja, da bi lahko bil potreben pridržek, saj je bila končna raven pomembnosti manj kot 2 %. |
| --- | --- |

8.26

Leto 2015 je bilo prvo leto, ko so bili revizijski organi držav zaprošeni za mnenje. Ker je bila stopnja napake, ki so jo izpeljale države, znatno nižja (0,02  %) od zgodovinskega povprečja (manj kot 2 %) in je temeljila na nestatističnem vzorčenju, je bila pripravljena srednja vrednost (0,91  %) na podlagi srednje vrednosti iz letnega poročila o dejavnostih za leto 2015 (0,02  %) in najvišje stopnje preostale napake (1,84  %), ki je bila navedena v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012 in ki se nanaša na pogodbe v okviru programskega leta 2005. Ta pristop je bil oblikovan za ohranitev konservativnega in preudarnega pristopa iz preteklih let.

Temeljil je na Prilogi 2 smernic GD za proračun za izračun stopnje preostale napake, ki pojasnjujejo naslednje korake v primerih, kot je bil ta.

Zato Komisija ni mnenja, da bi lahko bil potreben pridržek, saj je bila končna raven pomembnosti manj kot 2 %.

| 8.27 | Za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo pooblaščeni subjekti in ki je v letu 2015 zajemalo 15 % plačil v okviru tega instrumenta, ni bila izračunana stopnja preostale napake. |
| --- | --- |

8.27

Za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo pooblaščeni subjekti in ki je v letu 2015 zajemalo 15 % plačil v okviru tega instrumenta, ni bila izračunana stopnja preostale napake.

| 8.27 | Komisija poudarja, da čeprav stopnja preostale napake za instrument za predpristopno pomoč v letu 2015 ni zajela posrednega upravljanja, ki ga izvajajo pooblaščeni subjekti, so jo zajeli naslednji viri zagotovil: (1) ocene na podlagi stebrov, (2) redno poročanje zadevnih pooblaščenih subjektov, (3) kontrole na kraju samem, (4) misije za preverjanje.

  Komisija nadalje poudarja, da je bilo v letu 2015 94 % plačil za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo pooblaščeni subjekti, plačil predfinanciranja. |
| --- | --- |

8.27

Komisija nadalje poudarja, da je bilo v letu 2015 94 % plačil za posredno upravljanje instrumenta za predpristopno pomoč, ki ga izvajajo pooblaščeni subjekti, plačil predfinanciranja.

| 8.28 | Sodišče je preučilo tudi letno poročilo o dejavnostih za leto 2015 GD za mednarodno sodelovanje in razvoj in svoje ugotovitve predstavilo v odstavkih 49 do 53 letnega poročila o 8., 9., 10. in 11. evropskem razvojnem skladu. |
| --- | --- |

8.28

Sodišče je preučilo tudi letno poročilo o dejavnostih za leto 2015 GD za mednarodno sodelovanje in razvoj in svoje ugotovitve predstavilo v odstavkih 49 do 53 letnega poročila o 8., 9., 10. in 11. evropskem razvojnem skladu.

Sistemske slabosti, odkrite s preizkušanjem transakcij

| 8.29 | Pri preizkušanju transakcij na področju Evropa v svetu so se v sistemih Komisije pokazale nekatere slabosti v zvezi s kontrolami. Kot je navedeno v odstavku 8.13, revizorji, ki so jih imenovali upravičenci, pri preverjanju odhodkov v nekaterih primerih niso odkrili napak, zaradi česar je Komisija sprejela neupravičene stroške (18). Sodišče je pri preizkušanju odkrilo tudi zamude Komisije pri potrditvi, odobritvi in plačilu odhodkov. |
| --- | --- |

8.29

Pri preizkušanju transakcij na področju Evropa v svetu so se v sistemih Komisije pokazale nekatere slabosti v zvezi s kontrolami. Kot je navedeno v odstavku 8.13, revizorji, ki so jih imenovali upravičenci, pri preverjanju odhodkov v nekaterih primerih niso odkrili napak, zaradi česar je Komisija sprejela neupravičene stroške (18). Sodišče je pri preizkušanju odkrilo tudi zamude Komisije pri potrditvi, odobritvi in plačilu odhodkov.

| 8.29 | GD za mednarodno sodelovanje in razvoj bo sistem zagotavljanja kakovosti uporabil tudi za preverjanje odhodkov, ki so ga neposredno naročili upravičenci. Ker pa so pomanjkljivosti v sistemu delno povezane s pomanjkljivostmi v nalogah in pristojnostih za te vrste poslov, bo GD za mednarodno sodelovanje in razvoj najprej opravil revizijo teh nalog in pristojnosti. Revizija nalog in pristojnosti se bo poleg okrepljenih zahtev glede kakovosti še bolj osredotočila na uporabne rezultate za namene zagotovil. |
| --- | --- |

8.29

| 8.30 | Pet transakcij, ki jih je preučilo Sodišče, se nanaša na pogodbe o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju (19), ki so bile vse financirane iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva. Ker so pogodbe o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju oblikovane po vzoru pogodb o nepovratnih sredstvih, za njih velja splošna zahteva, da ne smejo ustvarjati dobička (20). |
| --- | --- |

8.30

Pet transakcij, ki jih je preučilo Sodišče, se nanaša na pogodbe o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju (19), ki so bile vse financirane iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva. Ker so pogodbe o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju oblikovane po vzoru pogodb o nepovratnih sredstvih, za njih velja splošna zahteva, da ne smejo ustvarjati dobička (20).

| 8.31 | Sodišče je ugotovilo, da v posebnih pravilih o stroških, določenih kot povprečnine ali na podlagi pavšalne stopnje, ki jih je pripravila Komisija v zvezi z instrumentom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, niso določene zgornje meje financiranja, ki je v glavnem namenjeno kritju posrednih stroškov partnerja države članice. Pri pogodbah, ki so bile revidirane, se je znesek financiranja stroškov, določenih kot povprečnine in na podlagi pavšalne stopnje, gibal med 15 % in 27 % skupnih stroškov. Za primerjavo: za pogodbe o nepovratnih sredstvih je zgornja meja posrednih stroškov običajno določena na 7 % (21), zato obstaja tveganje, da bo imel partner države članice, ki izvaja pogodbo, dobiček. |
| --- | --- |

8.31

Sodišče je ugotovilo, da v posebnih pravilih o stroških, določenih kot povprečnine ali na podlagi pavšalne stopnje, ki jih je pripravila Komisija v zvezi z instrumentom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, niso določene zgornje meje financiranja, ki je v glavnem namenjeno kritju posrednih stroškov partnerja države članice. Pri pogodbah, ki so bile revidirane, se je znesek financiranja stroškov, določenih kot povprečnine in na podlagi pavšalne stopnje, gibal med 15 % in 27 % skupnih stroškov. Za primerjavo: za pogodbe o nepovratnih sredstvih je zgornja meja posrednih stroškov običajno določena na 7 % (21), zato obstaja tveganje, da bo imel partner države članice, ki izvaja pogodbo, dobiček.

| 8.31 | Komisija pripravlja posodobitev priročnika za tesno medinstitucionalno sodelovanje in nov sklep Komisije. Pri tem bo upoštevala ugotovitve Sodišča. |
| --- | --- |

8.31

Ocena sistemov GD za mednarodno sodelovanje in razvoj

| 8.32 | Sodišče je ocenilo sisteme GD za mednarodno sodelovanje in razvoj, podrobni rezultati našega dela pa so predstavljeni v odstavkih 39 do 53 letnega poročila o 8., 9., 10. in 11. evropskem razvojnem skladu. |
| --- | --- |

8.32

Sodišče je ocenilo sisteme GD za mednarodno sodelovanje in razvoj, podrobni rezultati našega dela pa so predstavljeni v odstavkih 39 do 53 letnega poročila o 8., 9., 10. in 11. evropskem razvojnem skladu.

Zaključek in priporočila

Zaključek za leto 2015

| 8.33 | Splošni revizijski dokazi kažejo, da je na porabo za področje Evropa v svetu vplivala pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

8.33

Splošni revizijski dokazi kažejo, da je na porabo za področje Evropa v svetu vplivala pomembna stopnja napake.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 8.34 | Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 2,8  % (glej
  Prilogo 8.1
  ). |
| --- | --- |

8.34

Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 2,8  % (glej
  Prilogo 8.1
  ).

Priporočila

| 8.35 | V 
  Prilogi 8.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil (22). V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je predstavilo sedem priporočil. Komisija je pet priporočil izvedla v celoti, eno večinoma in eno deloma. |
| --- | --- |

8.35

V 
  Prilogi 8.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil (22). V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je predstavilo sedem priporočil. Komisija je pet priporočil izvedla v celoti, eno večinoma in eno deloma.

| 8.36 | Rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, so tako kot v prejšnjih letih pokazali, da kontrole za odkrivanje in preprečevanje napak v pogodbah o nepovratnih sredstvih v nekaterih primerih niso bile uspešne (23). V letnem poročilu za leto 2011 je Sodišče izreklo priporočilo, naj Komisija izboljša nadzor nad nepovratnimi sredstvi, in ga v letnem poročilu za leto 2014 ponovilo. Sodišče se zaveda, da v GD za mednarodno sodelovanje in razvoj poteka proces uvajanja novih ukrepov, kot so sistematično spremljanje in obiski na kraju samem, vendar se ti ukrepi še ne izvajajo, zato bo njihov učinek mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

8.36

Rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, so tako kot v prejšnjih letih pokazali, da kontrole za odkrivanje in preprečevanje napak v pogodbah o nepovratnih sredstvih v nekaterih primerih niso bile uspešne (23). V letnem poročilu za leto 2011 je Sodišče izreklo priporočilo, naj Komisija izboljša nadzor nad nepovratnimi sredstvi, in ga v letnem poročilu za leto 2014 ponovilo. Sodišče se zaveda, da v GD za mednarodno sodelovanje in razvoj poteka proces uvajanja novih ukrepov, kot so sistematično spremljanje in obiski na kraju samem, vendar se ti ukrepi še ne izvajajo, zato bo njihov učinek mogoče oceniti šele v prihodnjih letih.

| 8.37 | Kot je navedeno v odstavku 8.29, je Sodišče s preizkušanjem dokazalo, da kakovost preverjanj odhodkov, ki jih izvedejo revizorji, ki jih najamejo upravičenci, ni ustrezna. To slabost je Sodišče opazilo že pri preteklih revizijah, zato je Komisiji v letnem poročilu za leto 2012 priporočilo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti preverjanj odhodkov. |
| --- | --- |

8.37

Kot je navedeno v odstavku 8.29, je Sodišče s preizkušanjem dokazalo, da kakovost preverjanj odhodkov, ki jih izvedejo revizorji, ki jih najamejo upravičenci, ni ustrezna. To slabost je Sodišče opazilo že pri preteklih revizijah, zato je Komisiji v letnem poročilu za leto 2012 priporočilo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje kakovosti preverjanj odhodkov.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 8.38 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključek za leto 2015 priporoča: |
| --- | --- |

8.38

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključek za leto 2015 priporoča:

| — | priporočilo 1: GD za mednarodno sodelovanje in razvoj ter GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj izboljšata kakovost preverjanj odhodkov, ki jih naročijo upravičenci, in sicer z uvedbo novih ukrepov, kot sta uporaba tabel za oceno kakovosti dela revizorjev, ki jih naročijo upravičenci, in revizija nalog in pristojnosti revizorjev, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: GD za mednarodno sodelovanje in razvoj ter GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj izboljšata kakovost preverjanj odhodkov, ki jih naročijo upravičenci, in sicer z uvedbo novih ukrepov, kot sta uporaba tabel za oceno kakovosti dela revizorjev, ki jih naročijo upravičenci, in revizija nalog in pristojnosti revizorjev,

Komisija sprejema priporočilo 1.

Komisija je tabelo za oceno kakovosti, ki jo uporablja za revizije in preverjanja, že začela prilagajati posebnim značilnostim, potrebam in načinom izvajanja preverjanja odhodkov, ki ga opravijo upravičenci.

| — | priporočilo 2: GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovil, da je financiranje, ki se zagotavlja z instrumentom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, skladno z načelom neprofitnosti in načelom dobrega finančnega poslovodenja, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovil, da je financiranje, ki se zagotavlja z instrumentom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, skladno z načelom neprofitnosti in načelom dobrega finančnega poslovodenja,

Komisija sprejema priporočilo 2.

| — | priporočilo 3: GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj spremeni metodologijo za izračun stopnje preostale napake, da bi za plačila v okviru posrednega upravljanja instrumenta za predpristopno pomoč zagotovil statistično točne informacije o znesku, pri katerem obstaja tveganje. |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: GD za sosedstvo in širitvena pogajanja naj spremeni metodologijo za izračun stopnje preostale napake, da bi za plačila v okviru posrednega upravljanja instrumenta za predpristopno pomoč zagotovil statistično točne informacije o znesku, pri katerem obstaja tveganje.

Komisija sprejema priporočilo 3.

DEL 2: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

| 8.39 | Varnost in državljanstvo je majhen, vendar naraščajoč del proračuna EU. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 8.6
  . Iz slike je razvidno, da znaša revidirana populacija, brez decentraliziranih agencij (24), skupaj 1,5  milijarde EUR ali približno 1 % proračuna EU. Ta del se osredotoča na 0,8  milijarde EUR, ki so bili porabljeni na področju migracije in varnost. |
| --- | --- |

8.39

Varnost in državljanstvo je majhen, vendar naraščajoč del proračuna EU. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 8.6
  . Iz slike je razvidno, da znaša revidirana populacija, brez decentraliziranih agencij (24), skupaj 1,5  milijarde EUR ali približno 1 % proračuna EU. Ta del se osredotoča na 0,8  milijarde EUR, ki so bili porabljeni na področju migracije in varnost.

Slika 8.6 –   Razdelek 3 večletnega finančnega okvira – Varnost in državljanstvo – ključne informacije za leto 2015

(v milijardah EUR)

Image

| Plačila za leto skupaj: | 2,0 |
| --- | --- |
| - predujmi
   (33) | 1,3 |
| + obračunani predujmi
   (33) | 1,4 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 2,1 |

Plačila za leto skupaj:

2,0

- predujmi
   (33)

1,3

- obračunani predujmi
   (33)

1,4

Revidirana populacija skupaj

2,1

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis področja varnost in državljanstvo

| 8.40 | Področje varnost in državljanstvo zajema različne politike, katerih skupni cilj je okrepiti pojem evropskega državljanstva z oblikovanjem območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja. Odhodki so skoncentrirani na tri glavne politike: migracije in varnost, živila in krma ter ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

8.40

Področje varnost in državljanstvo zajema različne politike, katerih skupni cilj je okrepiti pojem evropskega državljanstva z oblikovanjem območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja. Odhodki so skoncentrirani na tri glavne politike: migracije in varnost, živila in krma ter ustvarjalna Evropa.

| 8.41 | Večina odhodkov za migracije in varnost prihaja iz dveh skladov: Sklada za azil, migracije in vključevanje (25) (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF). Cilj Sklada za azil, migracije in vključevanje je prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov ter izvajati, krepiti in razvijati skupni pristop Unije k azilu in priseljevanju. Cilj Sklada za notranjo varnost je prispevati k visoki ravni varnosti v Uniji s spodbujanjem izvajanja strategije notranje varnosti, sodelovanja na področju kazenskega pregona ter upravljanja zunanjih meja Unije. Sklad a notranjo varnost sestavljata dva instrumenta, Sklad za notranjo varnost – področje meje in vizumi (26) in Sklad za notranjo varnost – področje policijskega sodelovanja in kriznega upravljanja (27). Sklad za notranjo varnost – področje meje in vizumi je namenjen podpori usklajenim ukrepom za upravljanje meja ter razvoju skupne vizumske politike. Sklad za notranjo varnost– področje policijskega sodelovanja in kriznega upravljanja je namenjen podpori sodelovanju med organi kazenskega pregona ter izboljšanju zmogljivosti za obvladovanje varnostnih tveganj in kriz. Leta 2014 sta Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Sklad za notranjo varnost nadomestila nekdanji program SOLID (Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov). Tako kot pri programu SOLID je upravljanje večine Sklada za azil, migracije in vključevanje in Sklada za notranjo varnost deljeno med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

8.41

Večina odhodkov za migracije in varnost prihaja iz dveh skladov: Sklada za azil, migracije in vključevanje (25) (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF). Cilj Sklada za azil, migracije in vključevanje je prispevati k učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov ter izvajati, krepiti in razvijati skupni pristop Unije k azilu in priseljevanju. Cilj Sklada za notranjo varnost je prispevati k visoki ravni varnosti v Uniji s spodbujanjem izvajanja strategije notranje varnosti, sodelovanja na področju kazenskega pregona ter upravljanja zunanjih meja Unije. Sklad a notranjo varnost sestavljata dva instrumenta, Sklad za notranjo varnost – področje meje in vizumi (26) in Sklad za notranjo varnost – področje policijskega sodelovanja in kriznega upravljanja (27). Sklad za notranjo varnost – področje meje in vizumi je namenjen podpori usklajenim ukrepom za upravljanje meja ter razvoju skupne vizumske politike. Sklad za notranjo varnost– področje policijskega sodelovanja in kriznega upravljanja je namenjen podpori sodelovanju med organi kazenskega pregona ter izboljšanju zmogljivosti za obvladovanje varnostnih tveganj in kriz. Leta 2014 sta Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Sklad za notranjo varnost nadomestila nekdanji program SOLID (Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov). Tako kot pri programu SOLID je upravljanje večine Sklada za azil, migracije in vključevanje in Sklada za notranjo varnost deljeno med državami članicami in Komisijo.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 8.42 | Sodišče je opravilo pregled glavnih sistemov na področju migracij in varnosti, za katere je odgovoren Generalni direktorat Komisije za notranje zadeve (GD HOME) (28). V zvezi z neposrednim upravljanjem je pregled zajemal preučitev sistemov Komisije za nepovratna sredstva in javno naročanje (29). Pri deljenem upravljanju je vključeval preučitev (30) ocene sistemov držav članic za upravljanje skladov SOLID, ki jo je izvedla Komisija. |
| --- | --- |

8.42

Sodišče je opravilo pregled glavnih sistemov na področju migracij in varnosti, za katere je odgovoren Generalni direktorat Komisije za notranje zadeve (GD HOME) (28). V zvezi z neposrednim upravljanjem je pregled zajemal preučitev sistemov Komisije za nepovratna sredstva in javno naročanje (29). Pri deljenem upravljanju je vključeval preučitev (30) ocene sistemov držav članic za upravljanje skladov SOLID, ki jo je izvedla Komisija.

Povzetek opažanj v zvezi s sistemi GD za notranje zadeve

| 8.43 | V letu 2015 je Komisija (GD za notranje zadeve) v okviru nepovratnih sredstev in javnega naročanja na področju migracijske in varnostne politike neposredno upravljala plačila v višini 201 milijon EUR. Komisija je izvajala ustrezne kontrole, ki jih zahteva finančna uredba. Naš pregled ni pokazal večjih slabosti. |
| --- | --- |

8.43

V letu 2015 je Komisija (GD za notranje zadeve) v okviru nepovratnih sredstev in javnega naročanja na področju migracijske in varnostne politike neposredno upravljala plačila v višini 201 milijon EUR. Komisija je izvajala ustrezne kontrole, ki jih zahteva finančna uredba. Naš pregled ni pokazal večjih slabosti.

| 8.44 | Leta 2015 je Komisija izvedla plačila v višini 582 milijonov EUR (31) za programe v okviru deljenega upravljanja Komisije in držav članic. Do konca leta 2015 je zaprla 506 letnih programov SOLID držav članic. |
| --- | --- |

8.44

Leta 2015 je Komisija izvedla plačila v višini 582 milijonov EUR (31) za programe v okviru deljenega upravljanja Komisije in držav članic. Do konca leta 2015 je zaprla 506 letnih programov SOLID držav članic.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 8.45 | Komisija je revidirala izbor upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so se uporabljali za programe SOLID. Pri pregledu tega dela je Sodišče ugotovilo, da revizije Komisije niso vključevale preizkusov uspešnosti notranjih kontrol večine ključnih procesov (postopki za izbor in oddajo naročil, spremljanje projektov, izplačila in računovodstvo), temveč so se osredotočale na opis navedenih procesov in sledilne preizkuse (ki so zasnovani za razumevanje in dokumentiranje kontrolnih postopkov). Obstaja tveganje, da to ne zadostuje za oblikovanje zaključka o uspešnosti kontrol. |
| --- | --- |

8.45

Komisija je revidirala izbor upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so se uporabljali za programe SOLID. Pri pregledu tega dela je Sodišče ugotovilo, da revizije Komisije niso vključevale preizkusov uspešnosti notranjih kontrol večine ključnih procesov (postopki za izbor in oddajo naročil, spremljanje projektov, izplačila in računovodstvo), temveč so se osredotočale na opis navedenih procesov in sledilne preizkuse (ki so zasnovani za razumevanje in dokumentiranje kontrolnih postopkov). Obstaja tveganje, da to ne zadostuje za oblikovanje zaključka o uspešnosti kontrol.

| 8.45 | Komisija priznava, da revizije niso vključevale preizkusov kontrol večine ključnih procesov.

  Vendar pa želi poudariti, da se pri deljenem upravljanju zagotovila o uspešnosti kontrol vzpostavljajo postopoma, in sicer ne le z revizijami sistemov, temveč tudi na podlagi sistemskega pristopa začenši s fazo zasnove, operativnimi nadzornimi obiski GD za migracije in notranje zadeve, pripravo letnih zaključnih računov, naknadnimi revizijami in, v skladu z načelom enotne revizije, na podlagi revizijskega dela države članice, ki mora v celotnem programskem obdobju zagotoviti revizijo vseh ključnih procesov, kot zahteva odstavek 2 člena 17 Odločbe št. 456/2008/ES z dne 5. marca 2008.


  Poleg tega se v fazi prvih revizijskih obiskov za spremljanje, nadzor in pregledovanje nekateri procesi še niso začeli, zato jih ni bilo mogoče revidirati. |
| --- | --- |

8.45

Vendar pa želi poudariti, da se pri deljenem upravljanju zagotovila o uspešnosti kontrol vzpostavljajo postopoma, in sicer ne le z revizijami sistemov, temveč tudi na podlagi sistemskega pristopa začenši s fazo zasnove, operativnimi nadzornimi obiski GD za migracije in notranje zadeve, pripravo letnih zaključnih računov, naknadnimi revizijami in, v skladu z načelom enotne revizije, na podlagi revizijskega dela države članice, ki mora v celotnem programskem obdobju zagotoviti revizijo vseh ključnih procesov, kot zahteva odstavek 2 člena 17 Odločbe št. 456/2008/ES z dne 5. marca 2008.

Poleg tega se v fazi prvih revizijskih obiskov za spremljanje, nadzor in pregledovanje nekateri procesi še niso začeli, zato jih ni bilo mogoče revidirati.

| 8.46 | Da bi Komisija zmanjšala tveganja, ki jih odkrije pri teh revizijah sistemov, izvaja nadaljnje revizije sistemov, finančne popravke in naknadne revizije. Te naknadne revizije se opravijo, potem ko Komisija potrdi zahtevek države članice za povračilo stroškov, in lahko privedejo do izterjave neupravičenih odhodkov. Komisija se osredotoča predvsem na manjšino primerov, za katere sistemi držav članic po njenem mnenju ne dajejo razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti plačil. Zaradi omejenosti preizkusov kontrol, o kateri je govora v prejšnjem odstavku, pa obstaja tveganje, da je Komisija za nekatere letne programe z neuspešnimi kontrolnimi sistemi menila, da dajejo razumno zagotovilo, zato njene naknadne revizije ne bodo osredotočene nanje. Do naše revizije je Komisija izvedla naknadne revizije za samo 13 zaprtih programov, za katere je menila, da dajejo razumno zagotovilo. Ta omejena revizijska pokritost zmanjšuje zanesljivost upravičenih odhodkov, prijavljenih Komisiji. |
| --- | --- |

8.46

Da bi Komisija zmanjšala tveganja, ki jih odkrije pri teh revizijah sistemov, izvaja nadaljnje revizije sistemov, finančne popravke in naknadne revizije. Te naknadne revizije se opravijo, potem ko Komisija potrdi zahtevek države članice za povračilo stroškov, in lahko privedejo do izterjave neupravičenih odhodkov. Komisija se osredotoča predvsem na manjšino primerov, za katere sistemi držav članic po njenem mnenju ne dajejo razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti plačil. Zaradi omejenosti preizkusov kontrol, o kateri je govora v prejšnjem odstavku, pa obstaja tveganje, da je Komisija za nekatere letne programe z neuspešnimi kontrolnimi sistemi menila, da dajejo razumno zagotovilo, zato njene naknadne revizije ne bodo osredotočene nanje. Do naše revizije je Komisija izvedla naknadne revizije za samo 13 zaprtih programov, za katere je menila, da dajejo razumno zagotovilo. Ta omejena revizijska pokritost zmanjšuje zanesljivost upravičenih odhodkov, prijavljenih Komisiji.

---

(1)  COM(2011) 500 final (Proračun za strategijo Evropa 2020 – Del II: Poglavja o posameznih politikah).

(2)  V okviru zunanjega delovanja se lahko financirajo zlasti pogodbe o izvedbi javnega naročila, nepovratna sredstva, posebna posojila, jamstva za posojila in finančna pomoč, proračunska podpora in druge posebne oblike proračunske pomoči.

(3)  Plačila proračunske podpore, ki so bila financirana iz splošnega proračuna, so v letu 2015 znašala 840 milijonov EUR.

(4)  Plačila mednarodnim organizacijam iz splošnega proračuna so v letu 2015 znašala 1,7 milijarde EUR. Ni mogoče ugotoviti, za kolikšen delež tega zneska se uporablja hipotetični pristop, saj ga Komisija ne spremlja ločeno.

(5)  Afganistan, Albanija, Azerbajdžan, Bosna in Hercegovina, Kitajska, Egipt, Izrael, Moldavija, Mjanmar, Palestina, Tanzanija, Tunizija.

(6)  Na nekatere transakcije je vplivalo več napak. Skupaj je Sodišče odkrilo 46 napak.

(7)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 1,0 % in 4,6 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(8)  126 transakcij, spodnja meja napake znaša 1,6 %, zgornja meja napake 6,0 %, 95-odstotna stopnja zaupanja.

(9)  V 0,9 % (pet primerov) je napako naredila Komisija sama, v 0,1 % (dva primera) pa upravičenci.

(10)  V preteklih letih je Sodišče preučilo letno poročilo o dejavnostih GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito za leto 2014 in letno poročilo o dejavnostih Službe za instrumente zunanje politike za leto 2013.

(11)  Znesek, pri katerem obstaja tveganje, znaša 0,84 % plačil za evropski instrument sosedstva in 1,63 % plačil za instrument za predpristopno pomoč.

(12)  Razmerje med skupnim zneskom, pri katerem obstaja tveganje, in skupnim izplačanim zneskom.

(13)  GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je opredelil pet glavnih kontrolnih okolij: neposredno upravljanje v zvezi z javnim naročanjem, neposredno upravljanje v zvezi z nepovratnimi sredstvi, neposredno upravljanje v zvezi s proračunsko podporo, posredno upravljanje, ki ga izvajajo države upravičenke, in posredno upravljanje, ki ga izvaja pooblaščeni subjekt.

(14)  Sodišče je zasnovo te metodologije pregledalo v svojem Letnem poročilu o Evropskih razvojnih skladih za leto 2012 in ugotovilo, da je v splošnem primerna za namene študije.

(15)  GD za sosedstvo in širitvena pogajanja je za izračun zneska, pri katerem obstaja tveganje, uporabil srednjo vrednost v višini 0,91 %.

(16)  Navodila GD za proračun o izračunu stopenj napake za letna poročila o dejavnostih za leto 2015.

(17)  Pri posrednem upravljanju, ki ga izvajajo države upravičenke, smo v zvezi s stopnjo preostale napake in zneskom, pri katerem obstaja tveganje, prišli do enakih zaključkov kot služba Komisije za notranjo revizijo, ki je pregledala metodologijo GD za sosedstvo in širitvena pogajanja za izračun stopnje preostale napake in izračun za leto 2015.

(18)  Od devetih primerov, navedenih v odstavku 8.13, se jih pet nanaša na GD a sosedstvo in širitvena pogajanja, trije na GD za humanitarno pomoč in civilno zaščito, eden pa na Službo za instrumente zunanje politike.

(19)  Tesno medinstitucionalno sodelovanje (twinning) je instrument EU za izgradnjo institucij, ki ga je izoblikovala Komisija in temelji na partnerskem sodelovanju med javnimi upravami držav članic EU in državami upravičenkami, namenjen pa je doseganju obveznih rezultatov, dogovorjenih skupaj s Komisijo.

(20)  Načelo neprofitnosti, kot je določeno v členu 125(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(21)  Člen 124(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.

(22)  Cilj tega spremljanja izvajanja priporočil je bil preveriti, ali so bili popravljalni ukrepi, sprejeti v odziv na naša priporočila, uvedeni in ali se izvajajo, ne pa tudi oceniti uspešnost njihovega izvajanja.

(23)  84 % napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo za leto 2015, se nanaša na sporazume o nepovratnih sredstvih.

(24)  Evropsko računsko sodišče za vsako od dvanajstih zadevnih agencij pripravi posebno letno poročilo. Najpogostejše pripombe v zvezi z agencijami se v zadnjih letih nanašajo na visoke prenose odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, ter slabosti pri notranjih kontrolah.

(25)  Uredba (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje, o spremembi Odločbe Sveta 2008/381/ES in razveljavitvi odločb št. 573/2007/ES in št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2007/435/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 168).

(26)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

(27)  Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

(28)  Preučili smo tudi deset transakcij v zvezi s področjem varnost in državljanstvo, da bi pridobili dokaze, ki bi prispevali k naši splošni oceni pravilnosti transakcij EU, kakor je navedeno v odstavku 1.19 poglavja 1.

(29)  Preučili smo sisteme Komisije za notranjo kontrolo, ki se uporabljajo za ta plačila, in pregledali vzorec s šestimi primeri nepovratnih sredstev ter petimi postopki javnega naročanja.

(30)  Preučili smo vzorec desetih revizij sistemov: Sklad za zunanje meje za Nemčijo, Francijo, Litvo in Malto; Evropski sklad za vračanje za Francijo in Združeno kraljestvo; Evropski sklad za begunce za Nemčijo in Združeno kraljestvo ter Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav za Italijo in Poljsko. Ti programi so bili izbrani izmed 2011 programov, ki so bili zaključeni leta 2014. Preučili smo tudi, kako je Komisija načrtovala naknadne revizije potrjenih letnih programov držav članic.

(31)  Od tega se je 277 milijonov EUR nanašalo na sklade SOLID, 305 milijonov EUR pa na predujme za nova Sklad za azil, migracije in vključevanje in Sklad za notranjo varnost.

(32)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

(33)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

PRILOGA 8.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PODROČJE EVROPA V SVETU

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 156 | 172 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 2,8  % | 2,7  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake | 4,6  % | |
| | Spodnja meja napake | 1,0  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

156

172

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

2,8  %

2,7  %

Zgornja meja napake

4,6  %

Spodnja meja napake

1,0  %

PRILOGA 8.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA PODROČJE EVROPA V SVETU

| Leto | Priporočilo Sodišča | Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Sodišče priporoča, naj: | | | | | | | |
| priporočilo 1:

  Komisija, zlasti pa GD ELARG, zagotovi, da bo v navodilih za zaposlene navedeno, da je treba odhodke potrjevati samo na podlagi dejansko nastalih odhodkov, ne pa na podlagi njihovih lastnih ocen; | X | | | | | | |
| priporočilo 2:

  Služba za FPI akreditira vse misije skupne zunanje in varnostne politike v skladu s „šeststebrnimi ocenami“. | | | X | | | | V času objave tega poročila poteka deset misij SVOP. Štiri misije so trenutno skladne s členom 60 finančne uredbe: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia in EUPOL COPPS. Te misije so znaten del proračuna SZVP.


  Delo v zvezi s skladnostjo preostalih misij s členom 60 se nadaljuje, začenši z EUCAP Sahel Niger in EUCAP Nestor. Poleg tega bo Komisija letos začela oceno treh dodatnih misij (EU BAM Rafah, EUAM Ukraine in EUCAP Mali) na podlagi stebrov. Misije, ki še ni bila ocenjena (EUBAM Libya), trenutno ni mogoče oceniti zaradi varnostnih razmer. |
| 2012 | Sodišče Komisiji priporoča, naj: | | | | | | | |
| priporočilo 1:

  zagotovi pravočasno potrjevanje odhodkov; | X | | | | | | |
| priporočilo 2:

  pri izvajalcih in upravičencih spodbuja boljše vodenje dokumentacije; | X | | | | | | |
| priporočilo 3:

  izboljša vodenje postopkov javnega naročanja z opredelitvijo jasnih meril za izbiro in boljšim dokumentiranjem procesa vrednotenja; | X | | | | | | |
| priporočilo 4:

  sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti pregledov odhodkov, ki jih izvajajo zunanji revizorji; | | X | | | | | |
| priporočilo 5:

  uporablja dosledno in zanesljivo metodologijo, po kateri bodo generalni direktorati, zadolženi za zunanje odnose, izračunavali stopnje preostale napake. | X | | | | | | |

Leto

Priporočilo Sodišča

Analiza doseženega napredka, ki jo je opravilo Sodišče

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Sodišče priporoča, naj:

priporočilo 1:

Komisija, zlasti pa GD ELARG, zagotovi, da bo v navodilih za zaposlene navedeno, da je treba odhodke potrjevati samo na podlagi dejansko nastalih odhodkov, ne pa na podlagi njihovih lastnih ocen;

X

priporočilo 2:

Služba za FPI akreditira vse misije skupne zunanje in varnostne politike v skladu s „šeststebrnimi ocenami“.

X

V času objave tega poročila poteka deset misij SVOP. Štiri misije so trenutno skladne s členom 60 finančne uredbe: EULEX Kosovo, EUPOL Afghanistan, EUMM Georgia in EUPOL COPPS. Te misije so znaten del proračuna SZVP.

Delo v zvezi s skladnostjo preostalih misij s členom 60 se nadaljuje, začenši z EUCAP Sahel Niger in EUCAP Nestor. Poleg tega bo Komisija letos začela oceno treh dodatnih misij (EU BAM Rafah, EUAM Ukraine in EUCAP Mali) na podlagi stebrov. Misije, ki še ni bila ocenjena (EUBAM Libya), trenutno ni mogoče oceniti zaradi varnostnih razmer.

2012

Sodišče Komisiji priporoča, naj:

priporočilo 1:

zagotovi pravočasno potrjevanje odhodkov;

X

priporočilo 2:

pri izvajalcih in upravičencih spodbuja boljše vodenje dokumentacije;

X

priporočilo 3:

izboljša vodenje postopkov javnega naročanja z opredelitvijo jasnih meril za izbiro in boljšim dokumentiranjem procesa vrednotenja;

X

priporočilo 4:

sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti pregledov odhodkov, ki jih izvajajo zunanji revizorji;

X

priporočilo 5:

uporablja dosledno in zanesljivo metodologijo, po kateri bodo generalni direktorati, zadolženi za zunanje odnose, izračunavali stopnje preostale napake.

X

---

POGLAVJE 9

Uprava

KAZALO

| Uvod | 9.1–9.6 |
| --- | --- |

| Kratek opis področja razdelka večletnega finančnega okvira | 9.3–9.4 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 9.5–9.6 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 9.7–9.8 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole | 9.9–9.15 |
| --- | --- |

| Opažanja o posameznih institucijah in organih | 9.10–9.15 |
| --- | --- |

| Evropski parlament | 9.11 |
| --- | --- |

| Evropska komisija | 9.12 |
| --- | --- |

| Evropska služba za zunanje delovanje | 9.13–9.14 |
| --- | --- |

| Evropsko računsko sodišče | 9.15 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 9.16–9.18 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 9.16 |
| --- | --- |

| Priporočila | 9.17–9.18 |
| --- | --- |

| Priloga 9.1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za upravo |
| --- | --- |

Priloga 9.1 –

| Priloga 9.2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za upravo |
| --- | --- |

Priloga 9.2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 9.1 | V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi z upravo (1). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 9.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

9.1

V tem poglavju so predstavljene ugotovitve Sodišča v zvezi z upravo (1). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so na
  sliki 9.1
  .

Slika 9.1 –   Razdelek 5 večletnega finančnega okvira – Uprava
   (15)
  – Ključne informacije za leto 2015

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| |
| Plačila za leto skupaj: | 9,0 |
| - predujmi
   (16) | 0,1 |
| + obračunani predujmi
   (16) | 0,1 |
| | |
| Revidirana populacija skupaj | 9,0 |

(v milijardah EUR)

Image

Plačila za leto skupaj:

9,0

- predujmi
   (16)

0,1

- obračunani predujmi
   (16)

0,1

Revidirana populacija skupaj

9,0

| 9.2 | Sodišče o agencijah in drugih organih EU poroča posebej (2). Za revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke ni pooblaščeno. |
| --- | --- |

9.2

Sodišče o agencijah in drugih organih EU poroča posebej (2). Za revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke ni pooblaščeno.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis področja razdelka večletnega finančnega okvira

| 9.3 | Med upravne odhodke sodijo odhodki za človeške vire, ki dosegajo približno 60 % skupnega zneska, ter odhodki za stavbe, opremo, energijo, komunikacije in informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

9.3

Med upravne odhodke sodijo odhodki za človeške vire, ki dosegajo približno 60 % skupnega zneska, ter odhodki za stavbe, opremo, energijo, komunikacije in informacijsko tehnologijo.

| 9.4 | Sodišče ta razdelek večletnega finančnega okvira v glavnem šteje za področje z nizkim tveganjem. Glavna tveganja pri upravnih odhodkih so neupoštevanje postopkov za javno naročanje, izvajanje pogodb za storitve, blago in gradnje, zaposlovanje ter izračunavanje plač, pokojnin in dodatkov. |
| --- | --- |

9.4

Sodišče ta razdelek večletnega finančnega okvira v glavnem šteje za področje z nizkim tveganjem. Glavna tveganja pri upravnih odhodkih so neupoštevanje postopkov za javno naročanje, izvajanje pogodb za storitve, blago in gradnje, zaposlovanje ter izračunavanje plač, pokojnin in dodatkov.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 9.5 | V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi pristopa in metodologije Sodišča. Pri revidiranju področja uprave je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

9.5

V 
  Prilogi 1.1
  so navedeni ključni elementi pristopa in metodologije Sodišča. Pri revidiranju področja uprave je treba upoštevati naslednje:

| (a) | preučen je bil vzorec 151 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v tem razdelku večletnega finančnega okvira (glej
  sliko 9.1
  in odstavek 9.3); |
| --- | --- |

(a)

preučen je bil vzorec 151 transakcij, kot je navedeno v odstavku 7
  Priloge 1.1
  . Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vse vrste porabe v tem razdelku večletnega finančnega okvira (glej
  sliko 9.1
  in odstavek 9.3);

| (b) | Sodišče je preučilo (3) tudi postopke za zaposlitev začasnih, pogodbenih in lokalnih uslužbencev (4) ter postopke javnega naročanja (5) na Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) in uradu Evropskega nadzornika za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

Sodišče je preučilo (3) tudi postopke za zaposlitev začasnih, pogodbenih in lokalnih uslužbencev (4) ter postopke javnega naročanja (5) na Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) in uradu Evropskega nadzornika za varstvo podatkov;

| (c) | Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov in uradov Evropske komisije (6), ki so primarno odgovorni za upravne odhodke, in vseh drugih institucij in organov. |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov in uradov Evropske komisije (6), ki so primarno odgovorni za upravne odhodke, in vseh drugih institucij in organov.

| 9.6 | Porabo Evropskega računskega sodišča revidira zunanja družba (7). Rezultati njene revizije računovodskih izkazov Sodišča za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, so v odstavku 9.15. |
| --- | --- |

9.6

Porabo Evropskega računskega sodišča revidira zunanja družba (7). Rezultati njene revizije računovodskih izkazov Sodišča za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, so v odstavku 9.15.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 9.7 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 9.1
  . Od 151 preučenih transakcij je na 22 (14,6  %) vplivala napaka. Na podlagi sedmih napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 0,6  % (8). |
| --- | --- |

9.7

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v 
  Prilogi 9.1
  . Od 151 preučenih transakcij je na 22 (14,6  %) vplivala napaka. Na podlagi sedmih napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 0,6  % (8).

| 9.8 | Na
  sliki 9.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. |
| --- | --- |

9.8

Na
  sliki 9.2
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015.

Slika 9.2 –   Uprava – Razčlenitev ocenjene stopnje napake

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

PREUČITEV LETNIH POROČIL O DEJAVNOSTIH IN DRUGIH ELEMENTOV SISTEMOV NOTRANJE KONTROLE

| 9.9 | Sodišče v preučenih letnih poročilih o dejavnostih in sistemih notranje kontrole institucij in organov ni odkrilo nobenih resnih slabosti. Opažanja Sodišča so povzeta v odstavkih 9.10 do 9.15. |
| --- | --- |

9.9

Sodišče v preučenih letnih poročilih o dejavnostih in sistemih notranje kontrole institucij in organov ni odkrilo nobenih resnih slabosti. Opažanja Sodišča so povzeta v odstavkih 9.10 do 9.15.

Opažanja o posameznih institucijah in organih

| 9.10 | Sodišče ni ugotovilo nobene resne slabosti v zvezi z zadevami, preučenimi v Svetu, Sodišču Evropske unije, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru, Odboru regij, pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Zaradi spodnjih opažanj so bila izrečena priporočila (glej odstavek 9.18) (9). |
| --- | --- |

9.10

Sodišče ni ugotovilo nobene resne slabosti v zvezi z zadevami, preučenimi v Svetu, Sodišču Evropske unije, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru, Odboru regij, pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Zaradi spodnjih opažanj so bila izrečena priporočila (glej odstavek 9.18) (9).

Evropski parlament

ODGOVOR PARLAMENTA

| 9.11 | Od 16 transakcij, preučenih v Evropskem parlamentu, se je ena nanašala na politično skupino (10). Sodišče je ugotovilo slabosti v kontrolah odobritve in poravnave odhodkov, ki so nastali leta 2014, obračunani pa so bili leta 2015, in v z njimi povezanih postopkih javnega naročanja. |
| --- | --- |

9.11

Od 16 transakcij, preučenih v Evropskem parlamentu, se je ena nanašala na politično skupino (10). Sodišče je ugotovilo slabosti v kontrolah odobritve in poravnave odhodkov, ki so nastali leta 2014, obračunani pa so bili leta 2015, in v z njimi povezanih postopkih javnega naročanja.

| 9.11 | Parlament se je seznanil z opažanjem Računskega sodišča in je v skladu s tem obvestil ustrezno politično skupino. V skladu s členom 1 pravil o uporabi odobrenih sredstev iz proračunske postavke 4 0 0, ki jih je predsedstvo sprejelo 30. junija 2003, „politične skupine upravljajo sredstva, ki so jim dodeljena v skladu z načeli posrednega upravljanja sredstev ob analogni uporabi člena 60 finančne uredbe, pri čemer se posebne zahteve skupin upoštevajo v skladu z določbami iz te uredbe“. |
| --- | --- |

9.11

Evropska komisija

ODGOVOR KOMISIJE

| 9.12 | Kot v prejšnjih letih (11) je Sodišče odkrilo nekatere slabosti pri upravljanju družinskih dodatkov in majhno število napak pri tem, kako je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic izračunal stroške zaposlenih. |
| --- | --- |

9.12

Kot v prejšnjih letih (11) je Sodišče odkrilo nekatere slabosti pri upravljanju družinskih dodatkov in majhno število napak pri tem, kako je Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic izračunal stroške zaposlenih.

| 9.12 | Sprejeti so bili ukrepi za odpravo ugotovljenih slabosti.

  Od leta 2016 bodo imeli vsi gospodinjski dodatki, dodeljeni na podlagi dohodka zakonca, končni datum ≤ n + 4 (pri čemer je n zadnje leto, v katerem je PMO poizvedel o prihodkih zakonca). To bo povzročilo samodejno preverjanje pred iztekom obdobja izterjave, določenega v členu 85 kadrovskih predpisov.


  Poleg tega se proaktivni sistem obvestil v Sysperju razvija po načrtih (2016), da se olajša upravljanje družinskih dodatkov prek obvestil, poslanih zadevnim zaposlenim.


  Krepitev sistema notranje kontrole (npr. s pomočjo usmerjenega usposabljanja) je dodatno zmanjšala tveganje slabosti pri izračunih stroškov zaposlenih. |
| --- | --- |

9.12

Od leta 2016 bodo imeli vsi gospodinjski dodatki, dodeljeni na podlagi dohodka zakonca, končni datum ≤ n + 4 (pri čemer je n zadnje leto, v katerem je PMO poizvedel o prihodkih zakonca). To bo povzročilo samodejno preverjanje pred iztekom obdobja izterjave, določenega v členu 85 kadrovskih predpisov.

Poleg tega se proaktivni sistem obvestil v Sysperju razvija po načrtih (2016), da se olajša upravljanje družinskih dodatkov prek obvestil, poslanih zadevnim zaposlenim.

Krepitev sistema notranje kontrole (npr. s pomočjo usmerjenega usposabljanja) je dodatno zmanjšala tveganje slabosti pri izračunih stroškov zaposlenih.

Evropska služba za zunanje delovanje

ODGOVOR EVROPSKE SLUŽBE ZA ZUNANJE DELOVANJE

| 9.13 | Sodišče je ugotovilo slabosti v postopkih zaposlitve lokalnih uslužbencev v delegacijah. Na tri od šestih primerov, ki jih je preučilo Sodišče, je vplivalo pomanjkanje preglednosti zaradi nezadostnih dokazov, da so bile nekatere faze postopka zaključene. |
| --- | --- |

9.13

Sodišče je ugotovilo slabosti v postopkih zaposlitve lokalnih uslužbencev v delegacijah. Na tri od šestih primerov, ki jih je preučilo Sodišče, je vplivalo pomanjkanje preglednosti zaradi nezadostnih dokazov, da so bile nekatere faze postopka zaključene.

| 9.13 | Po mnenju ESZD so bile izpolnjene vse pravne zahteve, vendar se strinjamo, da bi bila preglednost postopka večja, če bi bila dokumentacija bolje pripravljena. Zato smo pojasnili postopke zaposlitve, kot jih določa priročnik za delegacije, zlasti kar zadeva predizbor. |
| --- | --- |

9.13

ODGOVOR EVROPSKE SLUŽBE ZA ZUNANJE DELOVANJE

| 9.14 | Slabosti so bile ugotovljene tudi v postopkih javnega naročanja, ki so jih za naročila, vredna manj kot 60 000  EUR, organizirale delegacije (12). V petih od 12 preučenih primerov delegacije niso ustrezno ocenile, ali je ponudnik izpolnil zahteve glede tehničnih specifikacij, ali pa so izdale razpisno dokumentacijo z nepopolnimi, nepravilnimi ali nedoslednimi informacijami. V nekem drugem primeru izjemna uporaba postopka s pogajanji z enim ponudnikom ni bila upravičena. |
| --- | --- |

9.14

Slabosti so bile ugotovljene tudi v postopkih javnega naročanja, ki so jih za naročila, vredna manj kot 60 000  EUR, organizirale delegacije (12). V petih od 12 preučenih primerov delegacije niso ustrezno ocenile, ali je ponudnik izpolnil zahteve glede tehničnih specifikacij, ali pa so izdale razpisno dokumentacijo z nepopolnimi, nepravilnimi ali nedoslednimi informacijami. V nekem drugem primeru izjemna uporaba postopka s pogajanji z enim ponudnikom ni bila upravičena.

| 9.14 | ESZD pozdravlja dejstvo, da pri osmih postopkih javnega naročanja v vrednosti več kot 60 000 EUR, za katere sedež opravi predhodno kontrolo, niso bile ugotovljene pomanjkljivosti. Za naročila v vrednosti manj kot 60 000 EUR, ki jih organizirajo delegacije in na katera se nanaša ta ugotovitev, se že od leta 2016 izvajajo ukrepi za izboljšanje kakovosti teh postopkov. V zvezi s tem je treba omeniti zlasti pilotni projekt v okviru reforme upravne podpore delegacijam in prizadevanja, da se delegacijam na tem pomembnem področju zagotovi več možnosti za usposabljanje in priložnostna podpora. |
| --- | --- |

9.14

Evropsko računsko sodišče

| 9.15 | V poročilu zunanjega revizorja (13) je navedeno, da so računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2015 ter njegovega poslovnega izida, denarnih tokov in sprememb čistih sredstev za tedaj končano leto. |
| --- | --- |

9.15

V poročilu zunanjega revizorja (13) je navedeno, da so računovodski izkazi resničen in pošten prikaz finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2015 ter njegovega poslovnega izida, denarnih tokov in sprememb čistih sredstev za tedaj končano leto.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2015

| 9.16 | V celoti revizijski dokazi kažejo, da na porabo za upravo ni vplivala pomembna stopnja napake. Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 0,6  % (glej
  Prilogo 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.16

V celoti revizijski dokazi kažejo, da na porabo za upravo ni vplivala pomembna stopnja napake. Za področje tega razdelka večletnega finančnega okvira preizkušanje transakcij kaže, da ocenjena stopnja napake v populaciji znaša 0,6  % (glej
  Prilogo 9.1
  ).

Priporočila

| 9.17 | V 
  Prilogi 9.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili pet priporočil. Zaradi revizije na podlagi rotacije dveh od teh priporočil letos nismo pregledali (14). Institucije in organi, na katere se priporočila nanašajo, so eno priporočilo izvedli večinoma, dve pa deloma. |
| --- | --- |

9.17

V 
  Prilogi 9.2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil. V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 smo predstavili pet priporočil. Zaradi revizije na podlagi rotacije dveh od teh priporočil letos nismo pregledali (14). Institucije in organi, na katere se priporočila nanašajo, so eno priporočilo izvedli večinoma, dve pa deloma.

| 9.18 | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča: |
| --- | --- |

9.18

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča:

ODGOVOR PARLAMENTA

| — | priporočilo 1: naj Evropski parlament pregleda obstoječ okvir kontrol za izvrševanje odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih političnim skupinam. Poleg tega naj zagotovi boljša navodila na podlagi strožjega spremljanja tega, kako skupine uporabljajo pravila za odobritev in poravnavo odhodkov ter za postopke javnega naročanja (glej odstavek 9.11), |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: naj Evropski parlament pregleda obstoječ okvir kontrol za izvrševanje odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih političnim skupinam. Poleg tega naj zagotovi boljša navodila na podlagi strožjega spremljanja tega, kako skupine uporabljajo pravila za odobritev in poravnavo odhodkov ter za postopke javnega naročanja (glej odstavek 9.11),

Parlament meni, da je za potrebne ukrepe, s katerimi bi odpravila ugotovljene pomanjkljivosti, v prvi vrsti odgovorna zadevna politična skupina. Politična skupina je v ta namen ustanovila delovno skupino, katere cilj je odkriti možnosti za izboljšanje finančnega poslovodenja in notranjega pravnega okvira, ki se uporablja za finančne zadeve skupine.

Sekretariat Parlamenta bo svoje obstoječe smernice ponudil tudi političnim skupinam, jim zagotavljal usposabljanje, tudi prilagojeno, in posredoval obrazložitev o javnih naročilih, v katerem bo povzel glavne elemente, ki jih je treba upoštevati.

Upoštevajoč splošno nalogo preverjanja računov političnih skupin, ki jo imajo zunanji revizorji, se bo od skupin zahtevalo, da sprejmejo potrebne pobude ter s pomočjo zunanjih revizorjev uvedejo učinkovite sisteme notranje kontrole.

ODGOVOR KOMISIJE

| — | priporočilo 2: naj Komisija izboljša svoje sisteme za spremljanje zaradi pravočasnega posodabljanja osebnega statusa zaposlenih, ki bi lahko vplival na izračun družinskih dodatkov (glej odstavek 9.12), |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: naj Komisija izboljša svoje sisteme za spremljanje zaradi pravočasnega posodabljanja osebnega statusa zaposlenih, ki bi lahko vplival na izračun družinskih dodatkov (glej odstavek 9.12),

Komisija sprejema priporočilo in je že sprejela ukrepe za izboljšanje vzpostavljenih sistemov za spremljanje, kot je podrobno navedeno v točki 9.12.

ODGOVOR EVROPSKE SLUŽBE ZA ZUNANJE DELOVANJE

| — | priporočilo 3: naj ESZD zagotovi, da bodo vse faze izbirnih postopkov za zaposlitev lokalnih uslužbencev v delegacijah ustrezno dokumentirane (glej odstavek 9.13), |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: naj ESZD zagotovi, da bodo vse faze izbirnih postopkov za zaposlitev lokalnih uslužbencev v delegacijah ustrezno dokumentirane (glej odstavek 9.13),

ESZD sprejema to priporočilo. Priročnik EU za delegacije je bil spremenjen, tako da vsebuje podrobnejše smernice o postopkih za zaposlitev, vključno z zahtevo o ustreznem dokumentiranju predizbora.

ODGOVOR EVROPSKE SLUŽBE ZA ZUNANJE DELOVANJE

| — | priporočilo 4: naj ESZD izboljša svoja navodila za zasnovo, usklajevanje in izvedbo postopkov javnega naročanja v delegacijah za naročila, vredna manj kot 60 000  EUR (glej odstavek 9.14). |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: naj ESZD izboljša svoja navodila za zasnovo, usklajevanje in izvedbo postopkov javnega naročanja v delegacijah za naročila, vredna manj kot 60 000  EUR (glej odstavek 9.14).

ESZD že od leta 2016 izvaja ukrepe, namenjene izboljšanju kakovosti postopkov za naročila v vrednosti manj kot 60 000 EUR v delegacijah. V zvezi s tem je treba omeniti zlasti pilotni projekt v okviru reforme upravne podpore delegacijam in prizadevanja, da se delegacijam na tem pomembnem področju zagotovi več možnosti za usposabljanje in priložnostna podpora.

---

(1)  To vključuje upravne odhodke vseh institucij Evropske unije, pokojnine in plačila za Evropske šole. Za te Sodišče izdaja specifično letno poročilo, ki ga predloži Odboru guvernerjev Evropskih šol. Izvod tega poročila pošlje tudi Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropski komisiji.

(2)  Specifična letna poročila o agencijah in drugih organih se objavijo v Uradnem listu.

(3)  Revizija sistemov na podlagi rotacije, ki se uporablja od leta 2012, vsako leto zajame dve ali tri institucije ali organe, vzorec transakcij pa se preuči za vsako institucijo ali organ in sistem. Rotacija je bila leta 2015 zaključena.

(4)  Leta 2015 je revizija vključevala preučitev 20 postopkov za zaposlitev za Evropsko službo za zunanje delovanje (pet začasnih, devet pogodbenih in šest lokalnih uslužbencev) in pet postopkov za zaposlitev za urad Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (samo pogodbeni uslužbenci). Postopki so bili izbrani naključno.

(5)  Leta 2015 je revizija vključevala preučitev 20 postopkov javnega naročanja za Evropsko službo za zunanje delovanje (štiri je organiziral sedež, 16 pa delegacije) in pet postopkov javnega naročanja za urad Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Postopki so bili izbrani na podlagi presoje.

(6)  Generalni direktorat za človeške vire in varnost, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO), Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju ter Generalni direktorat za informatiko.

(7)  PricewaterhouseCoopers, družba z omejeno odgovornostjo (Réviseur d'Enterprises).

(8)  Sodišče svojo oceno napake izračuna na podlagi reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 0,0 % in 1,2 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(9)  Sodišče je od leta 2012 do leta 2015 porabo za upravo preučevalo s pristopom rotacije in vsako leto izreklo priporočila za izboljšanje sistemov notranje kontrole v zadevnih institucijah in organih.

(10)  Veljavni pravni okvir za te odhodke so pravila o uporabi sredstev iz proračunske postavke 4 0 0, ki jih je predsedstvo sprejelo 30. junija 2003 (nazadnje spremenjena s sklepoma predsedstva z dne 14. aprila 2014 in 27. aprila 2015). Politične skupine upravljajo sredstva, ki so jim dodeljena, v skladu z načeli posrednega upravljanja sredstev ob analogni uporabi člena 60 finančne uredbe, pri čemer se upoštevajo posebne zahteve skupin.

(11)  Glej odstavek 9.13 letnega poročila za leto 2014.

(12)  Postopke javnega naročanja z vrednostjo nad 60 000 EUR predhodno preverja sedež.

(13)  Glej poročilo zunanjega revizorja o računovodskih izkazih, omenjeno v odstavku 9.6.

(14)  Glej opombo 3.

(15)  Del upravnih odhodkov je mogoče najti tudi v drugih razdelkih večletnega finančnega okvira in ne samo v razdelku 5. Vse odobritve skupaj, izvršene v letu 2015 v okviru teh razdelkov, znašajo 1,1 milijarde EUR.

(16)  V skladu z usklajeno opredelitvijo z izkazi povezanih transakcij (za podrobnejše informacije glej odstavek 7
  Priloge 1.1
  ).

Vir: Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2015.

PRILOGA 9.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA UPRAVO

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 151 | 129 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 0,6  % | 0,5  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake | 1,2  % | |
| | Spodnja meja napake | 0,0  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

151

129

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

0,6  %

0,5  %

Zgornja meja napake

1,2  %

Spodnja meja napake

0,0  %

PRILOGA 9.2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA UPRAVO

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor institucije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno (*) | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | Priporočilo 1 (Komisija):


  Posodabljanje podatkov o osebnih razmerah in upravljanje družinskih dodatkov

  Komisija naj nadalje ukrepa, da bi zagotovila, da uslužbenci redno predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, ter izboljšala sisteme za pravočasno obravnavo dokumentov, ki vplivajo na izračun družinskih dodatkov (glej odstavka 9.11 in 9.20 letnega poročila za leto 2013); | | | X | | | | Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje vzpostavljenega sistema za spremljanje. Poleg tega se bo od leta 2016 postopno uvajalo sistematično spremljanje družinskega statusa zaposlenih. Glej odgovor na odstavek 9.12. |
| Priporočilo 2 (Evropska služba za zunanje delovanje):


  Posodabljanje podatkov o osebnih razmerah in upravljanje družinskih dodatkov

  Evropska služba za zunanje delovanje naj nadalje ukrepa, da bi zagotovila, da uslužbenci redno predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, ter izboljšala sisteme za pravočasno obravnavo dokumentov, ki vplivajo na izračun družinskih dodatkov (glej odstavka 9.13 in 9.20 letnega poročila za leto 2013); | | X | | | | | |
| Priporočilo 3 (Evropska služba za zunanje delovanje):


  Javno naročanje

  Evropska služba za zunanje delovanje naj izboljša pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja, in sicer z večjo podporo in navodili sedeža delegacijam (glej odstavke 9.14, 9.15 in 9.20 letnega poročila za leto 2013). | | | X | | | | |
| 2012 | Priporočilo 1 (Evropski parlament):


  Javno naročanje

  Evropski parlament naj zagotovi, da bodo odredbodajalci izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javno naročanje z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem (glej odstavka 9.12 in 9.19 letnega poročila za leto 2012). | | | | | X | | |
| Priporočilo 2 (Evropski svet in Svet):


  Javno naročanje

  Svet naj zagotovi, da bodo odredbodajalci izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javno naročanje z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem (glej odstavka 9.14 in 9.19 letnega poročila za leto 2012). | | | | | X | | |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor institucije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno (*)

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

Priporočilo 1 (Komisija):

Posodabljanje podatkov o osebnih razmerah in upravljanje družinskih dodatkov

Komisija naj nadalje ukrepa, da bi zagotovila, da uslužbenci redno predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, ter izboljšala sisteme za pravočasno obravnavo dokumentov, ki vplivajo na izračun družinskih dodatkov (glej odstavka 9.11 in 9.20 letnega poročila za leto 2013);

X

Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje vzpostavljenega sistema za spremljanje. Poleg tega se bo od leta 2016 postopno uvajalo sistematično spremljanje družinskega statusa zaposlenih. Glej odgovor na odstavek 9.12.

Priporočilo 2 (Evropska služba za zunanje delovanje):

Posodabljanje podatkov o osebnih razmerah in upravljanje družinskih dodatkov

Evropska služba za zunanje delovanje naj nadalje ukrepa, da bi zagotovila, da uslužbenci redno predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, ter izboljšala sisteme za pravočasno obravnavo dokumentov, ki vplivajo na izračun družinskih dodatkov (glej odstavka 9.13 in 9.20 letnega poročila za leto 2013);

X

Priporočilo 3 (Evropska služba za zunanje delovanje):

Javno naročanje

Evropska služba za zunanje delovanje naj izboljša pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja, in sicer z večjo podporo in navodili sedeža delegacijam (glej odstavke 9.14, 9.15 in 9.20 letnega poročila za leto 2013).

X

2012

Priporočilo 1 (Evropski parlament):

Javno naročanje

Evropski parlament naj zagotovi, da bodo odredbodajalci izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javno naročanje z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem (glej odstavka 9.12 in 9.19 letnega poročila za leto 2012).

X

Priporočilo 2 (Evropski svet in Svet):

Javno naročanje

Svet naj zagotovi, da bodo odredbodajalci izboljšali pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov za javno naročanje z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem (glej odstavka 9.14 in 9.19 letnega poročila za leto 2012).

X

---

(*)  V skladu z izvajanjem poglobljenega preučevanja kontrolnih sistemov po načelu rotacije med institucijami in organi se bo spremljanje izvajanja teh priporočil opravilo v prihodnjih letih.

---

| 13.10.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 375/287 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 375/287

---

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, FINANCIRANIH IZ 8., 9., 10. IN 11. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

(2016/C 375/02)

Letno poročilo o dejavnostih, financiranih iz 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada (ERS)

KAZALO

| Uvod | 1–12 |
| --- | --- |

| Kratek opis evropskih razvojnih skladov | 2–12 |
| --- | --- |

| Področja odhodkov, ki so manj dovzetna za napake | 9–12 |
| --- | --- |

| Poglavje I – Izvajanje 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada | 13–17 |
| --- | --- |

| Finančno izvajanje | 13–17 |
| --- | --- |

| Poglavje II – Izjava Sodišča o zanesljivosti za evropske razvojne sklade | 18–50 |
| --- | --- |

| Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja | I–IX |
| --- | --- |

| Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti | 18–50 |
| --- | --- |

| Obseg revizije in revizijski pristop | 18–21 |
| --- | --- |

| Zanesljivost računovodskih izkazov | 22–24 |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcij | 25–35 |
| --- | --- |

| Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole | 36–50 |
| --- | --- |

| Zaključek in priporočila | 51–54 |
| --- | --- |

| Zaključek za leto 2015 | 51–52 |
| --- | --- |

| Priporočila | 53–54 |
| --- | --- |

| Priloga 1 – | Rezultati preizkušanja transakcij za evropske razvojne sklade |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Spremljanje izvajanja prejšnjih priporočil za evropske razvojne sklade |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 1. | V tem letnem poročilu je predstavljena ocena evropskih razvojnih skladov (ERS), ki jo je pripravilo Sodišče. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so v 
  sliki 1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

1.

V tem letnem poročilu je predstavljena ocena evropskih razvojnih skladov (ERS), ki jo je pripravilo Sodišče. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2015 so v 
  sliki 1
  .

Slika 1 –   Evropski razvojni skladi – ključne informacije za leto 2015

Image

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Operativni odhodki skupaj (projekti) | 2 337 |
| Operativni odhodki skupaj (proračunska podpora) | 763 |
| Upravni odhodki skupaj (63) | 110 |
| Plačila skupaj | 3 210 |
| - predujmi | -1 727 |
| + obračunani predujmi | 1 661 |
| Revidirana populacija | 3 144 |
| | |
| Posamezne obveznosti skupaj
   (64) | 4 008 |
| | |
| Celotne obveznosti skupaj
   (64) | 5 034 |

(v milijonih EUR)

Operativni odhodki skupaj (projekti)

2 337

Operativni odhodki skupaj (proračunska podpora)

763

Upravni odhodki skupaj (63)

110

Plačila skupaj

3 210

- predujmi

-1 727

- obračunani predujmi

1 661

Revidirana populacija

3 144

Posamezne obveznosti skupaj
   (64)

4 008

Celotne obveznosti skupaj
   (64)

5 034

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis evropskih razvojnih skladov

| 2. | Od leta 1958 so ERS glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za odnose Evropske unije z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma izkoreninjenje revščine. |
| --- | --- |

2.

Od leta 1958 so ERS glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za odnose Evropske unije z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma izkoreninjenje revščine.

| 3. | ERS imajo posebno naravo:






  (a) | financirajo jih države članice glede na razdelitvene ključe (1), določene v notranjem sporazumu med vladami držav članic, ki se sestanejo v okviru Sveta. Ti ključi so drugačni kot tisti za splošni proračun EU; |
| --- | --- | --- |

3.

ERS imajo posebno naravo:

(a)

financirajo jih države članice glede na razdelitvene ključe (1), določene v notranjem sporazumu med vladami držav članic, ki se sestanejo v okviru Sveta. Ti ključi so drugačni kot tisti za splošni proračun EU;

| (b) | upravljata jih Komisija zunaj okvira splošnega proračuna EU in Evropska investicijska banka (EIB); |
| --- | --- |

(b)

upravljata jih Komisija zunaj okvira splošnega proračuna EU in Evropska investicijska banka (EIB);

| (c) | zaradi medvladne narave ERS je vloga Evropskega parlamenta pri njihovem delovanju manjša kot pri instrumentih razvojnega sodelovanja, financiranih iz splošnega proračuna EU. Predvsem ne posreduje pri določanju in dodeljevanju sredstev iz ERS. Vendar pa je Evropski parlament organ za njihovo razrešnico, razen za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB (2)
   (3). |
| --- | --- |

(c)

zaradi medvladne narave ERS je vloga Evropskega parlamenta pri njihovem delovanju manjša kot pri instrumentih razvojnega sodelovanja, financiranih iz splošnega proračuna EU. Predvsem ne posreduje pri določanju in dodeljevanju sredstev iz ERS. Vendar pa je Evropski parlament organ za njihovo razrešnico, razen za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB (2)
   (3).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 4. | Vsak ERS ureja posebna finančna uredba. Sodišče je že večkrat izrazilo mnenje, da bi enotna finančna uredba, ki bi se uporabljala za vse sedanje in prihodnje evropske razvojne sklade, zagotavljala kontinuiteto brez tveganja prekinitve izvajanja evropskih razvojnih skladov in poenostavila upravljanje (4). |
| --- | --- |

4.

Vsak ERS ureja posebna finančna uredba. Sodišče je že večkrat izrazilo mnenje, da bi enotna finančna uredba, ki bi se uporabljala za vse sedanje in prihodnje evropske razvojne sklade, zagotavljala kontinuiteto brez tveganja prekinitve izvajanja evropskih razvojnih skladov in poenostavila upravljanje (4).

| 4. | Komisija si je prizadevala za poenostavitev finančne uredbe in njeno uskladitev s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun, da bi zagotovila neprekinjeno izvajanje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Čeprav se finančne uredbe za ERS postopoma usklajujejo s splošno finančno uredbo (5), so razlike še vedno velike. Ena od glavnih razlik je, da za ERS ne velja načelo enoletnosti. Sporazumi o ERS se običajno sklenejo za obdobje prevzema obveznosti, ki traja pet do sedem let, plačila pa je mogoče izvrševati v veliko daljšem obdobju. Leta 2015 so se hkrati porabljala sredstva iz štirih ERS, vključno z 8. ERS, ki se je začel že leta 1995. |
| --- | --- |

5.

Čeprav se finančne uredbe za ERS postopoma usklajujejo s splošno finančno uredbo (5), so razlike še vedno velike. Ena od glavnih razlik je, da za ERS ne velja načelo enoletnosti. Sporazumi o ERS se običajno sklenejo za obdobje prevzema obveznosti, ki traja pet do sedem let, plačila pa je mogoče izvrševati v veliko daljšem obdobju. Leta 2015 so se hkrati porabljala sredstva iz štirih ERS, vključno z 8. ERS, ki se je začel že leta 1995.

| 6. | ERS skoraj v celoti upravlja Generalni direktorat Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) (6), ki upravlja tudi veliko različnih odhodkov iz proračuna EU (7). |
| --- | --- |

6.

ERS skoraj v celoti upravlja Generalni direktorat Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) (6), ki upravlja tudi veliko različnih odhodkov iz proračuna EU (7).

| 7. | Ukrepi ERS se izvajajo s projekti in proračunsko podporo (8) v okviru štirih glavnih ureditev. Leta 2015 se je za 42 % plačil uporabljalo neposredno upravljanje, vključno s 24 % skupnih plačil, ki so se nanašala na proračunsko podporo. Za preostalih 58 % plačil se je uporabljalo posredno upravljanje: 31 % z mednarodnimi organizacijami, 24 % s tretjimi državami in 3 % z nacionalnimi organi držav članic EU (9). |
| --- | --- |

7.

Ukrepi ERS se izvajajo s projekti in proračunsko podporo (8) v okviru štirih glavnih ureditev. Leta 2015 se je za 42 % plačil uporabljalo neposredno upravljanje, vključno s 24 % skupnih plačil, ki so se nanašala na proračunsko podporo. Za preostalih 58 % plačil se je uporabljalo posredno upravljanje: 31 % z mednarodnimi organizacijami, 24 % s tretjimi državami in 3 % z nacionalnimi organi držav članic EU (9).

| 8. | Za odhodke, obravnavane v tem poročilu, se je uporabljalo veliko načinov izvajanja, in to v 79 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno s tistimi za javno naročanje in oddajo naročil. Ta zapletenost je še večja, ker ni uporabniku prijazne finančne uredbe za 11. ERS, ki bi se uporabljala samostojno (10). |
| --- | --- |

8.

Za odhodke, obravnavane v tem poročilu, se je uporabljalo veliko načinov izvajanja, in to v 79 državah. Pravila in postopki so pogosto zapleteni, vključno s tistimi za javno naročanje in oddajo naročil. Ta zapletenost je še večja, ker ni uporabniku prijazne finančne uredbe za 11. ERS, ki bi se uporabljala samostojno (10).

| 8. | 11. ERS ureja posebna finančna uredba 2015/323, ki jo je sprejel Svet 2. marca 2015. Dejanska poenostavitev se doseže z uskladitvijo s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun, kar je finančna uredba, ki se uporablja za 11. ERS, dosegla s preglednimi in jasnimi sklici na finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun, in njena pravila uporabe. Tako finančna uredba, ki se uporablja za 11. ERS, ne zagotavlja le usklajenosti veljavnih finančnih postopkov in večje učinkovitosti, ampak omogoča tudi zmanjšanje tveganja in možnosti napak.

  Evropska združenja izvajalcev so v veliki meri pozdravila pravila in predloge za javne razpise in oddajo naročil, zbrana v praktičnem vodniku za javno naročanje in nepovratna sredstva (PRAG), ki ga je pripravil EuropeAid, ter veljajo za splošni proračun in za ERS. |
| --- | --- |

8.

Evropska združenja izvajalcev so v veliki meri pozdravila pravila in predloge za javne razpise in oddajo naročil, zbrana v praktičnem vodniku za javno naročanje in nepovratna sredstva (PRAG), ki ga je pripravil EuropeAid, ter veljajo za splošni proračun in za ERS.

Področja odhodkov, ki so manj dovzetna za napake

| 9. | Zaradi značilnosti financiranja in plačilnih pogojev imata dve področji omejeno dovzetnost transakcij za napake. To sta proračunska podpora (11) in uporaba tako imenovanega hipotetičnega pristopa pri večdonatorskih ukrepih, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (12). |
| --- | --- |

9.

Zaradi značilnosti financiranja in plačilnih pogojev imata dve področji omejeno dovzetnost transakcij za napake. To sta proračunska podpora (11) in uporaba tako imenovanega hipotetičnega pristopa pri večdonatorskih ukrepih, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (12).

Proračunska podpora

| 10. | Proračunska podpora prispeva k splošnemu proračunu države ali njenemu proračunu za posebno politiko ali cilj. Sodišče je preučilo, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in preverila, ali so bili izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju). |
| --- | --- |

10.

Proračunska podpora prispeva k splošnemu proračunu države ali njenemu proračunu za posebno politiko ali cilj. Sodišče je preučilo, ali je Komisija spoštovala posebne pogoje za izvrševanje plačil proračunske podpore posameznim partnerskim državam in preverila, ali so bili izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost (kot je napredek pri finančnem poslovodenju v javnem sektorju).

| 11. | Vendar pa je mogoče pravne določbe razlagati na veliko različnih načinov in Komisija je lahko pri odločanju, ali so bili splošni pogoji izpolnjeni, precej prožna. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, je preverjanje mogoče samo do faze, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po prenosu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju, ki privedejo do nepravilne uporabe na nacionalni ravni, se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake. |
| --- | --- |

11.

Vendar pa je mogoče pravne določbe razlagati na veliko različnih načinov in Komisija je lahko pri odločanju, ali so bili splošni pogoji izpolnjeni, precej prožna. Z revizijo pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, je preverjanje mogoče samo do faze, v kateri se pomoč izplača partnerski državi. Po prenosu so sredstva združena s proračunskimi sredstvi države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem poslovodenju, ki privedejo do nepravilne uporabe na nacionalni ravni, se pri reviziji pravilnosti, ki jo izvede Sodišče, ne pokažejo kot napake.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Hipotetični pristop

| 12. | Kadar za financiranje iz ERS veljajo posebne zahteve v zvezi z upravičenostjo stroškov, Sodišče oceni, ali so te zahteve izpolnjene. Ko so prispevki Komisije za večdonatorske projekte združeni s prispevki drugih donatorjev in niso določeni za posebne ugotovljive postavke odhodkov, Komisija domneva, da so bila pravila EU za upravičenost upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov, da se pokrije prispevek EU. Kadar je prispevek drugih donatorjev velik, ta pristop, kot ga uporablja Komisija, omejuje delo revizorjev, saj Komisija meni, da prispevek drugih donatorjev zadošča za kritje vseh neupravičenih odhodkov, ki so jih revizorji morda odkrili. |
| --- | --- |

12.

Kadar za financiranje iz ERS veljajo posebne zahteve v zvezi z upravičenostjo stroškov, Sodišče oceni, ali so te zahteve izpolnjene. Ko so prispevki Komisije za večdonatorske projekte združeni s prispevki drugih donatorjev in niso določeni za posebne ugotovljive postavke odhodkov, Komisija domneva, da so bila pravila EU za upravičenost upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov, da se pokrije prispevek EU. Kadar je prispevek drugih donatorjev velik, ta pristop, kot ga uporablja Komisija, omejuje delo revizorjev, saj Komisija meni, da prispevek drugih donatorjev zadošča za kritje vseh neupravičenih odhodkov, ki so jih revizorji morda odkrili.

POGLAVJE I – IZVAJANJE 8., 9., 10. IN 11. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

Finančno izvajanje

| 13. | Sredstva za 8. ERS (1995–2000) so znašala 12 840  milijonov EUR, za 9. ERS (2000–2007) 13 800  milijonov EUR, za 10. ERS (2008–2013) pa 22 682  milijonov EUR. |
| --- | --- |

13.

Sredstva za 8. ERS (1995–2000) so znašala 12 840  milijonov EUR, za 9. ERS (2000–2007) 13 800  milijonov EUR, za 10. ERS (2008–2013) pa 22 682  milijonov EUR.

| 14. | Notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS (13) je začel veljati 1. marca 2015, zatem ko so ga ratificirale vse države članice EU. Sredstva za 11. ERS skupaj znašajo 30 506  milijonov EUR (14), od katerih je bilo 29 089  milijonov EUR dodeljenih državam AKP in 364,5  milijona EUR državam ČDO. Ta zneska vključujeta tudi sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 134  milijonov EUR za države AKP in 5 milijonov EUR za države ČDO. Ta sredstva so večinoma nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranja obrestne mere in tehnične podpore za projekte. Poleg tega je 1 052,5  milijona EUR namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri programskem načrtovanju in izvajanju ERS. |
| --- | --- |

14.

Notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS (13) je začel veljati 1. marca 2015, zatem ko so ga ratificirale vse države članice EU. Sredstva za 11. ERS skupaj znašajo 30 506  milijonov EUR (14), od katerih je bilo 29 089  milijonov EUR dodeljenih državam AKP in 364,5  milijona EUR državam ČDO. Ta zneska vključujeta tudi sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 134  milijonov EUR za države AKP in 5 milijonov EUR za države ČDO. Ta sredstva so večinoma nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranja obrestne mere in tehnične podpore za projekte. Poleg tega je 1 052,5  milijona EUR namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri programskem načrtovanju in izvajanju ERS.

| 15. | V 
  sliki 2
  sta prikazani poraba sredstev ERS med letom 2015 in kumulativna poraba. |
| --- | --- |

15.

V 
  sliki 2
  sta prikazani poraba sredstev ERS med letom 2015 in kumulativna poraba.

Slika 2 –   Poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2015

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Stanje ob koncu leta 2014 | Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2015 (neto) (70) | Stanje ob koncu leta 2015 |
| | Skupni znesek | Stopnja izvrševanja (66) | 8. ERS (67) | 9. ERS (67) | 10. ERS | 11. ERS | Skupni znesek | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupni znesek | Stopnja izvrševanja (66) |
| A - | SREDSTVA
   (65) |

(v milijonih EUR)

Stanje ob koncu leta 2014

Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2015 (neto) (70)

Stanje ob koncu leta 2015

Skupni znesek

Stopnja izvrševanja (66)

8. ERS (67)

9. ERS (67)

10. ERS

11. ERS

Skupni znesek

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupni znesek

Stopnja izvrševanja (66)

A -

49 100

- 6

- 109

56

27 839

27 780

10 412

15 630

21 384

29 455

76 880

| B – | PORABA |
| --- | --- |

B –

| 1. | Celotne obveznosti
   (68) |
| --- | --- |

1.

48 573

98,9  %

- 12

- 170

- 156

5 372

5 034

10 404

15 533

21 137

6 533

53 607

69,7  %

| 2. | Posamezne obveznosti
   (69) |
| --- | --- |

2.

44 790

91,2  %

- 16

- 52

783

3 293

4 008

10 385

15 355

19 035

4 023

48 797

63,5  %

| 3. | Plačila |
| --- | --- |

3.

38 900

79,2  %

- 3

43

2 024

1 024

3 088

10 376

14 985

15 009

1 619

41 989

54,6  %

| C – | Neporavnane obveznosti (B1 – B3) |
| --- | --- |

C –

9 673

19,7  %

28

548

6 128

4 914

11 618

15,1  %

| D – | Razpoložljivo stanje (A – B1) |
| --- | --- |

D –

527

1,1  %

8

97

247

22 922

23 273

30,3  %

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 16. | Stopnja neto celotnih obveznosti, sprejetih leta 2015 (5 034  milijonov EUR), je bila najvišja doslej (15). Vzrok za to je bil začetek veljavnosti 11. ERS, ki je znesek razpoložljivih sredstev za prevzem obveznosti povečal za 27 839  milijonov EUR. Začetek veljavnosti 11. ERS je vplival tudi na stopnje izvrševanja za neporabljena sredstva za prevzete obveznosti, ki so se zmanjšala z 98,9  % na 69,7  % za sklepe o financiranju (celotne obveznosti) in z 91,2  % na 63,5  % za posamezne obveznosti. |
| --- | --- |

16.

Stopnja neto celotnih obveznosti, sprejetih leta 2015 (5 034  milijonov EUR), je bila najvišja doslej (15). Vzrok za to je bil začetek veljavnosti 11. ERS, ki je znesek razpoložljivih sredstev za prevzem obveznosti povečal za 27 839  milijonov EUR. Začetek veljavnosti 11. ERS je vplival tudi na stopnje izvrševanja za neporabljena sredstva za prevzete obveznosti, ki so se zmanjšala z 98,9  % na 69,7  % za sklepe o financiranju (celotne obveznosti) in z 91,2  % na 63,5  % za posamezne obveznosti.

| 17. | GD DEVCO si je za svoje celotno področje odgovornosti (16) še naprej prizadeval zmanjšati stara predfinanciranja in stara neporabljena sredstva za prevzete obveznosti (17) ter število nezaključenih iztečenih pogodb (18). Cilji glede zmanjšanja, ki so bili za leto 2015 zastavljeni za stara predfinanciranja in neporabljena sredstva za prevzete obveznosti, so bili znatno preseženi (19). Cilj za leto 2015 glede deleža iztečenih pogodb v razmerju do skupnega števila pogodb je bil skoraj dosežen za portfelj GD DEVCO kot celoto (20), napredek pri ERS pa je bil manj zadovoljiv (21). |
| --- | --- |

17.

GD DEVCO si je za svoje celotno področje odgovornosti (16) še naprej prizadeval zmanjšati stara predfinanciranja in stara neporabljena sredstva za prevzete obveznosti (17) ter število nezaključenih iztečenih pogodb (18). Cilji glede zmanjšanja, ki so bili za leto 2015 zastavljeni za stara predfinanciranja in neporabljena sredstva za prevzete obveznosti, so bili znatno preseženi (19). Cilj za leto 2015 glede deleža iztečenih pogodb v razmerju do skupnega števila pogodb je bil skoraj dosežen za portfelj GD DEVCO kot celoto (20), napredek pri ERS pa je bil manj zadovoljiv (21).

| 17. | Glavne težave, ki preprečujejo zaključitev iztečenih pogodb ERS, so: nevnovčeni nalogi za izterjavo, pravne zadeve in tekoči postopek revizije. Čeprav Komisija teh vidikov nima v celoti pod nadzorom, si bo še naprej prizadevala pospešiti zaključitev iztečenih pogodb. |
| --- | --- |

17.

POGLAVJE II – IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

| I – | Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 49 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS in velja tudi za prejšnje ERS, revidiralo:






  (a) | zaključni račun 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in tabela postavk, plačljivih v evropske razvojne sklade, ter poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ki ga je Komisija potrdila 15. julija 2016, ter |
| --- | --- | --- |

I –

Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 49 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS in velja tudi za prejšnje ERS, revidiralo:

(a)

zaključni račun 8., 9., 10. in 11. evropskega razvojnega sklada, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in tabela postavk, plačljivih v evropske razvojne sklade, ter poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, ki ga je Komisija potrdila 15. julija 2016, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij v pravnem okviru ERS za tisti del virov ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (22). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij v pravnem okviru ERS za tisti del virov ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (22).

Odgovornost poslovodstva

| II – | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in veljavnimi finančnimi uredbami (23) je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor (24) ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi ERS, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

II –

V skladu s členi 310 do 325 PDEU in veljavnimi finančnimi uredbami (23) je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor (24) ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi ERS, ima Komisija (člen 317 PDEU).

Revizorjeva odgovornost

| III – | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je zaključni račun ERS brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III –

Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je zaključni račun ERS brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV – | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira za ERS, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, ter nadzorni in kontrolni sistemi, s katerimi se zagotavljata zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost pripravljenih računovodskih ocen ter celotna predstavitev izkazov. |
| --- | --- |

IV –

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Izbrani postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v računovodskih izkazih in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z izkazi, in zahtevami pravnega okvira za ERS, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, ter nadzorni in kontrolni sistemi, s katerimi se zagotavljata zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost pripravljenih računovodskih ocen ter celotna predstavitev izkazov.

| V – | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja. |
| --- | --- |

V –

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.

Zanesljivost zaključnega računa

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| VI – | Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2015, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

VI –

Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2015, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| VII – | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

VII –

Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni.

Plačila

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| VIII – | Po oceni Sodišča najverjetnejša stopnja napake za odhodkovne transakcije iz 8., 9., 10. in 11. ERS znaša 3,8  %. |
| --- | --- |

VIII –

Po oceni Sodišča najverjetnejša stopnja napake za odhodkovne transakcije iz 8., 9., 10. in 11. ERS znaša 3,8  %.

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| IX – | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

IX –

Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, pomembno vplivale napake.

14. julij 2016

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

UGOTOVITVE SODIŠČA

Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

| 18. | V 
  Prilogi 1.1
  k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2015 so opisani ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije Sodišča. V zvezi z revizijo ERS je treba upoštevati posebnosti, naštete v nadaljevanju. |
| --- | --- |

18.

V 
  Prilogi 1.1
  k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2015 so opisani ključni elementi revizijskega pristopa in metodologije Sodišča. V zvezi z revizijo ERS je treba upoštevati posebnosti, naštete v nadaljevanju.

| 19. | Opažanja Sodišča glede zanesljivosti zaključnega računa ERS se nanašajo na računovodske izkaze (25) 8., 9., 10. in 11. ERS (26), ki jih je v skladu s finančno uredbo za ERS (27) potrdila Komisija, Sodišče pa jih je skupaj s predstavitveno listino poslovodstva, ki jo je pripravil računovodja, prejelo 18. julija 2016. Sodišče je preizkusilo zneske in razkritja ter ocenilo uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo poslovodstvo, in celotno predstavitev zaključnega računa. |
| --- | --- |

19.

Opažanja Sodišča glede zanesljivosti zaključnega računa ERS se nanašajo na računovodske izkaze (25) 8., 9., 10. in 11. ERS (26), ki jih je v skladu s finančno uredbo za ERS (27) potrdila Komisija, Sodišče pa jih je skupaj s predstavitveno listino poslovodstva, ki jo je pripravil računovodja, prejelo 18. julija 2016. Sodišče je preizkusilo zneske in razkritja ter ocenilo uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo poslovodstvo, in celotno predstavitev zaključnega računa.

| 20. | V zvezi z revizijo pravilnosti transakcij je treba upoštevati posebnosti, naštete v nadaljevanju: |
| --- | --- |

20.

V zvezi z revizijo pravilnosti transakcij je treba upoštevati posebnosti, naštete v nadaljevanju:

| (a) | Sodišče je preučilo vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki; |
| --- | --- |

(a)

Sodišče je preučilo vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki;

| (b) | preučilo je vzorec 140 transakcij. Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vsa plačila v okviru ERS. Zajemal je 104 plačila, ki jih je odobrilo 19 delegacij EU (28), in 36 plačil, ki jih je odobril sedež Komisije (29). Kadar so bile odkrite napake, so bili analizirani ustrezni sistemi, da bi se ugotovile posamezne sistemske slabosti; |
| --- | --- |

(b)

preučilo je vzorec 140 transakcij. Vzorec je zasnovan tako, da je reprezentativen za vsa plačila v okviru ERS. Zajemal je 104 plačila, ki jih je odobrilo 19 delegacij EU (28), in 36 plačil, ki jih je odobril sedež Komisije (29). Kadar so bile odkrite napake, so bili analizirani ustrezni sistemi, da bi se ugotovile posamezne sistemske slabosti;

| (c) | Sodišče je ocenilo sisteme v GD DEVCO in delegacijah EU, kar je vključevalo: (i) predhodne preglede, ki so jih izvedli uslužbenci Komisije, zunanji revizorji ali nadzorniki, preden so bila opravljena plačila, ter (ii) spremljanje in nadzor, zlasti spremljanje popravljalnih učinkov zunanjih revizij, obiski zaradi preverjanja, obiski zaradi spremljanja in študije GD DEVCO o stopnji preostale napake za leta 2012–2015; |
| --- | --- |

(c)

Sodišče je ocenilo sisteme v GD DEVCO in delegacijah EU, kar je vključevalo: (i) predhodne preglede, ki so jih izvedli uslužbenci Komisije, zunanji revizorji ali nadzorniki, preden so bila opravljena plačila, ter (ii) spremljanje in nadzor, zlasti spremljanje popravljalnih učinkov zunanjih revizij, obiski zaradi preverjanja, obiski zaradi spremljanja in študije GD DEVCO o stopnji preostale napake za leta 2012–2015;

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| (d) | Sodišče je pregledalo letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorja GD DEVCO ter |
| --- | --- |

(d)

Sodišče je pregledalo letno poročilo o dejavnostih generalnega direktorja GD DEVCO ter

| (e) | spremljalo izvajanje svojih prejšnjih priporočil. |
| --- | --- |

(e)

spremljalo izvajanje svojih prejšnjih priporočil.

| 21. | Kot je omenjeno v odstavku 6, GD DEVCO izvaja večino instrumentov zunanje pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna in ERS. Opažanja Sodišča o sistemih ter o zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja za leto 2015 se nanašajo na celotno področje odgovornosti GD DEVCO. |
| --- | --- |

21.

Kot je omenjeno v odstavku 6, GD DEVCO izvaja večino instrumentov zunanje pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna in ERS. Opažanja Sodišča o sistemih ter o zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih in izjave generalnega direktorja za leto 2015 se nanašajo na celotno področje odgovornosti GD DEVCO.

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 22. | Na podlagi ugotovitev Sodišča iz letnega poročila za leto 2014 (30) je Komisija pogodbe o proračunski podpori vključila v oceno vnaprej vračunanih stroškov na podlagi časovnega preseka za leto 2015. |
| --- | --- |

22.

Na podlagi ugotovitev Sodišča iz letnega poročila za leto 2014 (30) je Komisija pogodbe o proračunski podpori vključila v oceno vnaprej vračunanih stroškov na podlagi časovnega preseka za leto 2015.

| 23. | Komisija je sprejela tudi ukrepe za obravnavo zadev, obravnavanih v letnih poročilih za leti 2013 in 2014 (31), o izterjavi obresti na predfinanciranje. Za obresti na predfinanciranje, višje od 750 000  EUR, je Komisija uvedla metodo ocenjevanja na podlagi povprečnih obrestnih mer in zahteve za potrditev za vzorec delegacij. Orodje IT za evidentiranje obresti na predfinanciranje v višini od 250 000  EUR do 750 000  EUR, razvito konec leta 2014, je začelo delovati in omogočilo Komisiji pravilno evidentiranje 2,5  milijona EUR natečenih obresti v računovodskih izkazih za leto 2015. |
| --- | --- |

23.

Komisija je sprejela tudi ukrepe za obravnavo zadev, obravnavanih v letnih poročilih za leti 2013 in 2014 (31), o izterjavi obresti na predfinanciranje. Za obresti na predfinanciranje, višje od 750 000  EUR, je Komisija uvedla metodo ocenjevanja na podlagi povprečnih obrestnih mer in zahteve za potrditev za vzorec delegacij. Orodje IT za evidentiranje obresti na predfinanciranje v višini od 250 000  EUR do 750 000  EUR, razvito konec leta 2014, je začelo delovati in omogočilo Komisiji pravilno evidentiranje 2,5  milijona EUR natečenih obresti v računovodskih izkazih za leto 2015.

| 24. | Sodišče je pregledalo vzorec desetih nalogov za izterjavo v višini 17,7  milijona EUR, prikazanih kot prihodki iz poslovanja – izterjava stroškov (v skupnem znesku 35,9  milijona EUR). V treh primerih je bilo neporabljeno predfinanciranje v višini 9,6  milijona EUR nepravilno evidentirano kot prihodki iz poslovanja, zaradi česar je bil v začasnih računovodskih izkazih previsoko naveden poslovni izid leta. Čeprav je Komisija te tri primere v svojih končnih računovodskih izkazih popravila, je verjetno, da bi lahko prišlo do podobnih napak v drugih nalogih za izterjavo zaradi sistemske narave (32) te zadeve (33). |
| --- | --- |

24.

Sodišče je pregledalo vzorec desetih nalogov za izterjavo v višini 17,7  milijona EUR, prikazanih kot prihodki iz poslovanja – izterjava stroškov (v skupnem znesku 35,9  milijona EUR). V treh primerih je bilo neporabljeno predfinanciranje v višini 9,6  milijona EUR nepravilno evidentirano kot prihodki iz poslovanja, zaradi česar je bil v začasnih računovodskih izkazih previsoko naveden poslovni izid leta. Čeprav je Komisija te tri primere v svojih končnih računovodskih izkazih popravila, je verjetno, da bi lahko prišlo do podobnih napak v drugih nalogih za izterjavo zaradi sistemske narave (32) te zadeve (33).

| 24. | V dveh od treh primerov, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, je bil znesek predhodnega financiranja v času izterjatve neporavnan. Ti napaki sta bili popravljeni, kot se odraža v končnih računovodskih izkazih (za celotno napako v višini 2,1 milijona EUR). V preostalem primeru (7,5 milijona EUR) v letu 2015 ni bilo mogoče zabeležiti zmanjšanja predhodnega financiranja, ker v času izterjatve ni bil neporavnan noben znesek predhodnega financiranja.

  Komisija bo sprejela potrebne ukrepe, da bi se v prihodnosti te napake preprečile, odkrile in odpravile. |
| --- | --- |

24.

Komisija bo sprejela potrebne ukrepe, da bi se v prihodnosti te napake preprečile, odkrile in odpravile.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Pravilnost transakcij

Prihodki

| 25. | Na transakcije, povezane s prihodki, ne vpliva pomembna stopnja napake. |
| --- | --- |

25.

Na transakcije, povezane s prihodki, ne vpliva pomembna stopnja napake.

Plačila

| 26. | V 
  Prilogi 1
  so povzeti rezultati preizkušanja plačilnih transakcij. Napaka je vplivala na 35 (25 %) od 140 preučenih plačilnih transakcij. Na podlagi 28 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 3,8  % (34). |
| --- | --- |

26.

V 
  Prilogi 1
  so povzeti rezultati preizkušanja plačilnih transakcij. Napaka je vplivala na 35 (25 %) od 140 preučenih plačilnih transakcij. Na podlagi 28 napak, ki jih je Sodišče količinsko opredelilo, ocenjena stopnja napake znaša 3,8  % (34).

| 27. | Če se iz revidiranega vzorca izključi 15 transakcij proračunske podpore in 17 transakcij hipotetičnega pristopa, omenjenih v odstavkih od 9 do 12, ocenjena stopnja napake znaša 5,8  % (35). |
| --- | --- |

27.

Če se iz revidiranega vzorca izključi 15 transakcij proračunske podpore in 17 transakcij hipotetičnega pristopa, omenjenih v odstavkih od 9 do 12, ocenjena stopnja napake znaša 5,8  % (35).

| 28. | Na
  sliki 3
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. Napake, povezane s tem, da ni bilo dokazil, in z neupoštevanjem pravil za javno naročanje pomenijo 70 % ocenjene stopnje napake. |
| --- | --- |

28.

Na
  sliki 3
  je prikazano, koliko so različne vrste napak prispevale k naši oceni stopnje napake za leto 2015. Napake, povezane s tem, da ni bilo dokazil, in z neupoštevanjem pravil za javno naročanje pomenijo 70 % ocenjene stopnje napake.

Slika 3 –   Razčlenitev ocenjene stopnje napake

Image

Vir: Evropsko računsko sodišče.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Projekti

| 29. | Napake so vplivale na 35 (28 %) od 125 plačilnih transakcij, povezanih s projekti, ki jih je Sodišče preučilo. Med 28 (80 %) plačilnimi transakcijami, na katere so vplivale količinsko opredeljive napake, je bilo 16 končnih transakcij, ki so bile odobrene po izvedbi vseh predhodnih pregledov. |
| --- | --- |

29.

Napake so vplivale na 35 (28 %) od 125 plačilnih transakcij, povezanih s projekti, ki jih je Sodišče preučilo. Med 28 (80 %) plačilnimi transakcijami, na katere so vplivale količinsko opredeljive napake, je bilo 16 končnih transakcij, ki so bile odobrene po izvedbi vseh predhodnih pregledov.

| 30. | Kot v prejšnjih letih (36) so Komisija in njeni izvajalski partnerji naredili več napak v transakcijah v zvezi s predračuni za programe, nepovratnimi sredstvi in sporazumi o prispevku z mednarodnimi organizacijami kot pri drugih vrstah podpore. Preučenih je bilo 71 takih transakcij, na 25 (35 %) od njih pa so vplivale količinsko opredeljive napake, ki so pomenile 79 % ocenjene stopnje napake. |
| --- | --- |

30.

Kot v prejšnjih letih (36) so Komisija in njeni izvajalski partnerji naredili več napak v transakcijah v zvezi s predračuni za programe, nepovratnimi sredstvi in sporazumi o prispevku z mednarodnimi organizacijami kot pri drugih vrstah podpore. Preučenih je bilo 71 takih transakcij, na 25 (35 %) od njih pa so vplivale količinsko opredeljive napake, ki so pomenile 79 % ocenjene stopnje napake.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 31. | Glavne vrste količinsko opredeljivih napak so bile: |
| --- | --- |

31.

Glavne vrste količinsko opredeljivih napak so bile:

| (a) | bistvena dokazila niso bila zagotovljena (13 transakcij) (37); |
| --- | --- |

(a)

bistvena dokazila niso bila zagotovljena (13 transakcij) (37);

| (b) | upravičenec ni upošteval pravil javnega naročanja (sedem transakcij); |
| --- | --- |

(b)

upravičenec ni upošteval pravil javnega naročanja (sedem transakcij);

| (c) | neupravičeni odhodki, kot so odhodki za dejavnosti, ki niso bile vključene v pogodbo (sedem transakcij), neupravičen DDV (dve transakciji), odhodki, ki so nastali zunaj obdobja izvajanja (dve transakciji), in posredni stroški, prijavljeni kot neposredni (ena transakcija); |
| --- | --- |

(c)

neupravičeni odhodki, kot so odhodki za dejavnosti, ki niso bile vključene v pogodbo (sedem transakcij), neupravičen DDV (dve transakciji), odhodki, ki so nastali zunaj obdobja izvajanja (dve transakciji), in posredni stroški, prijavljeni kot neposredni (ena transakcija);

| (d) | odhodki, ki niso nastali pri upravičencih (sedem transakcij); |
| --- | --- |

(d)

odhodki, ki niso nastali pri upravičencih (sedem transakcij);

| (e) | napačen izračun odhodkov (štiri transakcije). |
| --- | --- |

(e)

napačen izračun odhodkov (štiri transakcije).

Slika 4 – Primeri količinsko opredeljivih napak v transakcijah v zvezi s projekti

Slika 4 –
     
  Primeri količinsko opredeljivih napak pri transakcijah v zvezi s projekti

Bistvena dokazila niso bila zagotovljena

Sodišče je pregledalo obračun odhodkov, nastalih v okviru programa podpore institucionalnemu razvoju ministrstva za notranje zadeve, ki ga izvaja nacionalna agencija za razvojno pomoč v Mozambiku. Preizkusilo je 10 postavk odhodkov. Za štiri izmed njih, ki so se nanašale na dobavo opreme za laboratorij, opreme IT in pisarniške opreme ter so skupaj znašale 874 309  EUR, bistvena dokazila za odhodke (npr. dokazilo o dostavi blaga, potrdilo o poreklu ali razpisna dokumentacija) niso bila predložena.

Bistveni dokazi niso bili predloženi

Med drugim je eden od popravnih ukrepov, ki jih je predvidela Komisija, vključitev vzorčne pogodbe v revizijski načrt za leto 2016, kar je bilo odločeno pred obiskom Računskega sodišča. Poleg tega je bil sprožen postopek izterjave za celoten znesek, za katerega je Računsko sodišče ugotovilo, da je neupravičen.

Upravičenec ni upošteval pravil javnega naročanja

Sodišče je preučilo končno plačilo v višini 427 956  EUR v okviru pogodbe o dobavi opreme za laboratorijsko analizo kmetijskih proizvodov v Etiopiji. V skladu s pravili EU za javna naročila bi bilo treba za oddajo tega naročila uporabiti odprt mednarodni razpis. To naročilo pa je bilo neposredno oddano svetovalni družbi brez kakršnega koli konkurenčnega postopka. To ni bilo utemeljeno. Poleg tega izbrana družba ni bila pooblaščeni distributer naročene opreme, temveč je delovala le kot posrednik in opremo naročila od pooblaščenega distributerja. To, da brez utemeljitve ni bil uporabljen konkurenčen razpisni postopek, je kršitev načela enakega obravnavanja in je privedlo do omejevanja konkurence.

Upravičenčevo nespoštovanje pravil javnega naročanja

Komisija izvaja ustrezne popravne ukrepe, in sicer je začela postopek izterjave za celoten znesek, za katerega je Sodišče ugotovilo, da je neupravičen. Poleg tega je Komisija začela zunanje preverjanje odhodkov za vse ocene programov, ki jih upravlja izvajalec, pri čemer še niso bila prejeta končna poročila za določitev celotnega zapadlega zneska.

Neupravičeni odhodki

Sodišče je preučilo obračun odhodkov v višini 76 609  EUR v okviru programa sklada za tehnično sodelovanje v Demokratični republiki Kongo. Ena postavka je zadevala gradbena dela za povečanje stavbe, ki ni bila vključena v program. Poleg tega so bila dela izvedena med avgustom in decembrom 2013, kar je zunaj obdobja izvajanja od decembra 2013 do marca 2015.

Neupravičeni odhodki

Komisija proučuje nadaljnje ukrepanje v zvezi s to ugotovitvijo.

Odhodki, ki niso nastali pri upravičencu

Sodišče je pregledalo obračunavanje predfinanciranja v okviru programa za hitrejši napredek pri doseganju razvojnega cilja tisočletja 1c (38), ki se izvaja v Mozambiku. Mednarodna organizacija, ki izvaja program, je v svojem finančnem poročilu pravilno navedla, da so nastali dejanski stroški v višini 3 651 772  EUR, dodatnih 1 362 182  EUR pa so znašale pravne obveznosti (stroški, ki še niso nastali). GD DEVCO je pomotoma sprejel skupni znesek 5 013 954  EUR kot upravičene dejanske stroške.

Odhodki, ki niso nastali pri upravičencu

Komisija bo sprejela ustrezne popravne ukrepe, in sicer bo od naslednjega plačila odštela celoten znesek, za katerega je Sodišče ugotovilo, da je neupravičen.

| 32. | V devetih primerih količinsko opredeljivih napak je imela Komisija iz svojih sistemov dovolj informacij (39), da bi lahko te napake preprečila ali odkrila in popravila, preden je sprejela odhodke. Če bi vse te informacije uporabili za popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za 1,7 odstotne točke nižja (40). |
| --- | --- |

32.

V devetih primerih količinsko opredeljivih napak je imela Komisija iz svojih sistemov dovolj informacij (39), da bi lahko te napake preprečila ali odkrila in popravila, preden je sprejela odhodke. Če bi vse te informacije uporabili za popravo napak, bi bila ocenjena stopnja napake za 1,7 odstotne točke nižja (40).

| 33. | Poleg tega je bilo 12 transakcij, na katere je vplivala količinsko opredeljiva napaka (41), revidiranih ali pa je bilo v zvezi z njimi opravljeno preverjanje odhodkov. Z informacijami iz revizijskih poročil ali poročil o preverjanju o dejansko opravljenem delu Sodišče ni moglo oceniti, ali bi bilo napake mogoče odkrili in popravili s temi predhodnimi pregledi. |
| --- | --- |

33.

Poleg tega je bilo 12 transakcij, na katere je vplivala količinsko opredeljiva napaka (41), revidiranih ali pa je bilo v zvezi z njimi opravljeno preverjanje odhodkov. Z informacijami iz revizijskih poročil ali poročil o preverjanju o dejansko opravljenem delu Sodišče ni moglo oceniti, ali bi bilo napake mogoče odkrili in popravili s temi predhodnimi pregledi.

| 34. | Količinsko neopredeljive napake so se nanašale na uporabo ocenjenih namesto dejanskih stroškov (tri transakcije), pomanjkljivosti v uporabljenih postopkih javnega naročanja (dve transakciji), nezadostno dokumentacijo (ena transakcija) in odhodke, ki niso bili vključeni v pogodbo (ena transakcija). |
| --- | --- |

34.

Količinsko neopredeljive napake so se nanašale na uporabo ocenjenih namesto dejanskih stroškov (tri transakcije), pomanjkljivosti v uporabljenih postopkih javnega naročanja (dve transakciji), nezadostno dokumentacijo (ena transakcija) in odhodke, ki niso bili vključeni v pogodbo (ena transakcija).

Proračunska podpora

| 35. | Sodišče je preučilo 15 transakcij v zvezi s proračunsko podporo, ki so bile brez napak v zvezi s pravilnostjo. |
| --- | --- |

35.

Sodišče je preučilo 15 transakcij v zvezi s proračunsko podporo, ki so bile brez napak v zvezi s pravilnostjo.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Preučitev letnih poročil o dejavnostih in drugih elementov sistemov notranje kontrole

| 36. | Maja 2013 je GD DEVCO sprejel akcijski načrt za obravnavanje slabosti, ki so bile ugotovljene pri delovanju njegovega kontrolnega sistema (42). Sodišče je pregledalo napredek pri izpolnjevanju akcijskega načrta in pridobilo dokaze, da je bilo 19 ukrepov izvedenih v celoti, štirje pa so se ob koncu leta 2015 še izvajali. |
| --- | --- |

36.

Maja 2013 je GD DEVCO sprejel akcijski načrt za obravnavanje slabosti, ki so bile ugotovljene pri delovanju njegovega kontrolnega sistema (42). Sodišče je pregledalo napredek pri izpolnjevanju akcijskega načrta in pridobilo dokaze, da je bilo 19 ukrepov izvedenih v celoti, štirje pa so se ob koncu leta 2015 še izvajali.

| 37. | GD DEVCO je julija 2015 sprejel nov akcijski načrt, potem ko je generalni direktor v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2014 že tretje leto zapored izrekel pridržek. Nov akcijski načrt vsebuje posebne ukrepe, usmerjene v področja z visokim tveganjem: posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami in neposredno upravljanje z nepovratnimi sredstvi. Napredek pri izvajanju novega akcijskega načrta bo ocenjen v naslednjem letnem poročilu. |
| --- | --- |

37.

GD DEVCO je julija 2015 sprejel nov akcijski načrt, potem ko je generalni direktor v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2014 že tretje leto zapored izrekel pridržek. Nov akcijski načrt vsebuje posebne ukrepe, usmerjene v področja z visokim tveganjem: posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami in neposredno upravljanje z nepovratnimi sredstvi. Napredek pri izvajanju novega akcijskega načrta bo ocenjen v naslednjem letnem poročilu.

| 38. | Pogostost odkritih napak, vključno z napakami, ki vplivajo na končne zahtevke, za katere so bile opravljene predhodne zunanje revizije in preverjanja odhodkov, kot v prejšnjih letih kaže na slabosti v teh pregledih. |
| --- | --- |

38.

Pogostost odkritih napak, vključno z napakami, ki vplivajo na končne zahtevke, za katere so bile opravljene predhodne zunanje revizije in preverjanja odhodkov, kot v prejšnjih letih kaže na slabosti v teh pregledih.

| 39. | Sodišče je v svojem zadnjem letnem poročilu poročalo o ukrepih, ki jih je GD DEVCO že sprejel za izboljšanje kakovosti teh revizij in preverjanj (43). Februarja 2016 je GD DEVCO pripravil tabelo za oceno kakovosti (44) za oceno zanesljivosti pregledov. To orodje bo obvezno za revizije in preverjanja, ki jih bo GD DEVCO naročil po 1. januarju 2016. Ni pa še zasnovano za uporabo za revizije in preverjanja odhodkov, ki jih opravljajo lokalne revizijske družbe in jih naročijo neposredno upravičenci (45), pri katerih je po ocenah tveganje nezadostne kakovosti višje. Poleg tega revizijska poročila in poročila o preverjanju ne vsebujejo dovolj informacij o dejansko opravljenem delu, s katerimi bi bilo mogoče tabelo za oceno kakovosti uspešno uporabljati. |
| --- | --- |

39.

Sodišče je v svojem zadnjem letnem poročilu poročalo o ukrepih, ki jih je GD DEVCO že sprejel za izboljšanje kakovosti teh revizij in preverjanj (43). Februarja 2016 je GD DEVCO pripravil tabelo za oceno kakovosti (44) za oceno zanesljivosti pregledov. To orodje bo obvezno za revizije in preverjanja, ki jih bo GD DEVCO naročil po 1. januarju 2016. Ni pa še zasnovano za uporabo za revizije in preverjanja odhodkov, ki jih opravljajo lokalne revizijske družbe in jih naročijo neposredno upravičenci (45), pri katerih je po ocenah tveganje nezadostne kakovosti višje. Poleg tega revizijska poročila in poročila o preverjanju ne vsebujejo dovolj informacij o dejansko opravljenem delu, s katerimi bi bilo mogoče tabelo za oceno kakovosti uspešno uporabljati.

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

| 40. | GD DEVCO je razvil tudi novo revizijsko aplikacijo, ki je začela delovati v drugi polovici leta 2015 in bi lahko izboljšala nadzor in spremljanje ugotovitev revizij in preverjanj, ki jih naroči GD DEVCO. Kot tabela za oceno kakovosti tudi nova aplikacija ne vključuje revizij in preverjanj, ki jih naročijo neposredno upravičenci, za katere GD DEVCO s sedanjim sistemom spremljanja ne more pridobiti zanesljivih informacij o skupnih stroških in rezultatih. |
| --- | --- |

40.

GD DEVCO je razvil tudi novo revizijsko aplikacijo, ki je začela delovati v drugi polovici leta 2015 in bi lahko izboljšala nadzor in spremljanje ugotovitev revizij in preverjanj, ki jih naroči GD DEVCO. Kot tabela za oceno kakovosti tudi nova aplikacija ne vključuje revizij in preverjanj, ki jih naročijo neposredno upravičenci, za katere GD DEVCO s sedanjim sistemom spremljanja ne more pridobiti zanesljivih informacij o skupnih stroških in rezultatih.

| 41. | GD DEVCO je na področjih upravljanja dokumentov in javnega naročanja uvedel vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju razmer za Komisijo in upravičence (46). Toda to, da ni bilo dokazil in da se niso upoštevala pravila za javno naročanje, sta še vedno glavna dejavnika za ocenjeno stopnjo napake. |
| --- | --- |

41.

GD DEVCO je na področjih upravljanja dokumentov in javnega naročanja uvedel vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju razmer za Komisijo in upravičence (46). Toda to, da ni bilo dokazil in da se niso upoštevala pravila za javno naročanje, sta še vedno glavna dejavnika za ocenjeno stopnjo napake.

Študija stopnje preostale napake (RER) za leto 2015

| 42. | GD DEVCO je leta 2015 izvedel svojo četrto študijo stopnje preostale napake, da bi ocenil stopnjo napake, ki je ostala kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak. |
| --- | --- |

42.

GD DEVCO je leta 2015 izvedel svojo četrto študijo stopnje preostale napake, da bi ocenil stopnjo napake, ki je ostala kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak.

| 42. | GD DEVCO bo uporabljal sistem zagotavljanja kakovosti tudi za preverjanja odhodkov, ki so jih neposredno naročili upravičenci. Ker pa so pomanjkljivosti v sistemu delno povezane s pomanjkljivostmi v pravilniku za te vrste poslov, bo GD DEVCO najprej revidiral ta pravila. Revizija pravil bo poleg okrepljenih zahtev glede kakovosti vključevala jasnejše osredotočanje na uporabne rezultate za namene zagotovil. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Študija je zajemala preučitev reprezentativnega vzorca transakcij, povezanih s pogodbami, zaključenimi med septembrom 2014 in avgustom 2015. Rezultati so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih (47). V študiji je stopnja preostale napake ocenjena na 2,20  %, to je nad stopnjo pomembnosti, ki jo je določila Komisija in znaša 2 %. V skladu s priporočilom, ki ga je v letnem poročilu za leto 2013 izreklo Sodišče (48), so v letnem poročilu o dejavnostih razkriti obseg študije stopnje preostale napake ter njene omejitve v primerjavi z revizijo (49). |
| --- | --- |

43.

Študija je zajemala preučitev reprezentativnega vzorca transakcij, povezanih s pogodbami, zaključenimi med septembrom 2014 in avgustom 2015. Rezultati so predstavljeni v letnem poročilu o dejavnostih (47). V študiji je stopnja preostale napake ocenjena na 2,20  %, to je nad stopnjo pomembnosti, ki jo je določila Komisija in znaša 2 %. V skladu s priporočilom, ki ga je v letnem poročilu za leto 2013 izreklo Sodišče (48), so v letnem poročilu o dejavnostih razkriti obseg študije stopnje preostale napake ter njene omejitve v primerjavi z revizijo (49).

| 43. | Komisija razmišlja o tej možnosti. Vendar mora GD DEVCO glede na visoko število opravljenih preverjanj odhodkov, omejene možnosti za nadaljnje ukrepanje in naložbe v sredstva, potrebna za njihovo spremljanje, najprej oceniti stroške in koristi njihove vključitve v novo revizijsko aplikacijo. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Glavne vrste napak, ugotovljenih v študiji, so:






  (a) | organizacije upravičenke niso predložile zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala upravičenost (35 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- | --- |

44.

Glavne vrste napak, ugotovljenih v študiji, so:

(a)

organizacije upravičenke niso predložile zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala upravičenost (35 % stopnje preostale napake);

| (b) | neupravičeni stroški, ki so jih imeli upravičenci, ki niso mednarodne organizacije (25 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- |

(b)

neupravičeni stroški, ki so jih imeli upravičenci, ki niso mednarodne organizacije (25 % stopnje preostale napake);

| (c) | napake, ki so bile ocenjene, ker ni bilo na voljo dovolj dokazov za preverjanje pravilnosti transakcij (20 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- |

(c)

napake, ki so bile ocenjene, ker ni bilo na voljo dovolj dokazov za preverjanje pravilnosti transakcij (20 % stopnje preostale napake);

| (d) | neupravičeni stroški, ki so jih imele mednarodne organizacije (15 % stopnje preostale napake); |
| --- | --- |

(d)

neupravičeni stroški, ki so jih imele mednarodne organizacije (15 % stopnje preostale napake);

| (e) | neizterjani in nepopravljeni zneski (5 % stopnje preostale napake). |
| --- | --- |

(e)

neizterjani in nepopravljeni zneski (5 % stopnje preostale napake).

| 44. | Komisija pozdravlja in ceni, da je Sodišče priznalo sprejete ukrepe. Ukrepi, vključeni v revidirano pogodbo in predloge za naročila, bodo le postopoma opazni pri reviziji Sodišča, v skladu s povečanjem obveznosti na podlagi teh popravljenih predlog v vzorcu transakcij Računskega sodišča. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kot je navedeno v lanskem poročilu, je Sodišče pri pregledu študije stopnje preostale napake za leto 2014 ugotovilo, da v številnih pogledih obstajajo možnosti za izboljšavo (50). GD DEVCO je za študijo stopnje preostale napake za leto 2015 uvedel blažilne ukrepe. Ti obravnavajo vse pomanjkljivosti razen metode ocenjevanja, ki je specifična za stopnjo preostale napake in se ni spremenila, zato je diskrecija pri presoji, kadar se ocenjujejo posamezne stopnje napake, še vedno prevelika. |
| --- | --- |

45.

Kot je navedeno v lanskem poročilu, je Sodišče pri pregledu študije stopnje preostale napake za leto 2014 ugotovilo, da v številnih pogledih obstajajo možnosti za izboljšavo (50). GD DEVCO je za študijo stopnje preostale napake za leto 2015 uvedel blažilne ukrepe. Ti obravnavajo vse pomanjkljivosti razen metode ocenjevanja, ki je specifična za stopnjo preostale napake in se ni spremenila, zato je diskrecija pri presoji, kadar se ocenjujejo posamezne stopnje napake, še vedno prevelika.

Pregled letnega poročila o dejavnostih

| 46. | V prejšnjih treh letih (2012–2014) je generalni direktor izdal splošni pridržek v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij za vse dejavnosti GD DEVCO. Na podlagi opažanj Sodišča (51) je generalni direktor v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 podal izjavo o zanesljivosti, v kateri razlikuje tveganja. |
| --- | --- |

46.

V prejšnjih treh letih (2012–2014) je generalni direktor izdal splošni pridržek v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij za vse dejavnosti GD DEVCO. Na podlagi opažanj Sodišča (51) je generalni direktor v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2015 podal izjavo o zanesljivosti, v kateri razlikuje tveganja.

| 47. | Na podlagi analize GD DEVCO ter rezultatov Sodišča in študij stopnje preostale napake v obdobju 2012–2014 (52) je GD DEVCO ocenil, da je tveganje visoko na dveh področjih porabe: (i) nepovratna sredstva, za katera se uporablja neposredno upravljanje, in (ii) posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. Zato je bil za ti področji izrečen pridržek v zvezi s pomembno stopnjo napake. To je v skladu z opažanji Sodišča v tem in prejšnjih letnih poročilih (53). Poleg tega je bil izrečen poseben pridržek za mirovno pomoč za Afriko zaradi slabosti v kontrolah, ki jih je ugotovila služba Komisije za notranjo revizijo. |
| --- | --- |

47.

Na podlagi analize GD DEVCO ter rezultatov Sodišča in študij stopnje preostale napake v obdobju 2012–2014 (52) je GD DEVCO ocenil, da je tveganje visoko na dveh področjih porabe: (i) nepovratna sredstva, za katera se uporablja neposredno upravljanje, in (ii) posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. Zato je bil za ti področji izrečen pridržek v zvezi s pomembno stopnjo napake. To je v skladu z opažanji Sodišča v tem in prejšnjih letnih poročilih (53). Poleg tega je bil izrečen poseben pridržek za mirovno pomoč za Afriko zaradi slabosti v kontrolah, ki jih je ugotovila služba Komisije za notranjo revizijo.

| 48. | V zvezi s posrednim upravljanjem preko držav upravičenk (54) je GD DEVCO z analizo tveganja za obdobje 2012–2014 prišel do zaključka s 95-odstotno stopnjo zaupanja, da je na tem področju porabe pomembna stopnja napake (55). Toda za leto 2015 ni bil izrečen noben pridržek, saj se je napaka v študiji preostale napake za leto 2015 bistveno zmanjšala. Rezultati študije stopnje preostale napake za leto 2015 so bistveno manj zanesljivi (56) kot rezultati analize za obdobje 2012–2014. |
| --- | --- |

48.

V zvezi s posrednim upravljanjem preko držav upravičenk (54) je GD DEVCO z analizo tveganja za obdobje 2012–2014 prišel do zaključka s 95-odstotno stopnjo zaupanja, da je na tem področju porabe pomembna stopnja napake (55). Toda za leto 2015 ni bil izrečen noben pridržek, saj se je napaka v študiji preostale napake za leto 2015 bistveno zmanjšala. Rezultati študije stopnje preostale napake za leto 2015 so bistveno manj zanesljivi (56) kot rezultati analize za obdobje 2012–2014.

| 48. | Število ocen se je v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšalo (2012: 43, 2013: 18, 2014: 15, 2015: 10). Skupina zaposlenih, ki opravljajo ocene na ravni izvajalca, se je zmanjšala na dve osebi in vsaka ocena se pregleda na ravni direktorja in partnerjev, da se zagotovi doslednost. Ta postopek omejuje manevrski prostor za presojo pri ocenjevanju posameznih stopenj napak. |
| --- | --- |

48.

UGOTOVITVE SODIŠČA

| 49. | Poleg tega za razliko od neposrednega upravljanja GD DEVCO pri ocenjevanju posrednega upravljanja z državami upravičenkami ne razlikuje med dvema glavnima področjema z ločenimi mehanizmi porabe in kontrole ter posledično različnima profiloma tveganja: (i) nepovratna sredstva (57) in (ii) pogodbe v okviru javnih naročil (58). Ker GD DEVCO meni, da je tveganje pri nepovratnih sredstvih, ki se izvajajo neposredno, visoko, to pomeni, da je treba pri nepovratnih sredstvih, ki jih posredno izvajajo države upravičenke (v razvoju), izvajati podobno stopnjo analize tveganja. |
| --- | --- |

49.

Poleg tega za razliko od neposrednega upravljanja GD DEVCO pri ocenjevanju posrednega upravljanja z državami upravičenkami ne razlikuje med dvema glavnima področjema z ločenimi mehanizmi porabe in kontrole ter posledično različnima profiloma tveganja: (i) nepovratna sredstva (57) in (ii) pogodbe v okviru javnih naročil (58). Ker GD DEVCO meni, da je tveganje pri nepovratnih sredstvih, ki se izvajajo neposredno, visoko, to pomeni, da je treba pri nepovratnih sredstvih, ki jih posredno izvajajo države upravičenke (v razvoju), izvajati podobno stopnjo analize tveganja.

| 50. | GD DEVCO je ocenil, da je skupni znesek, za katerega obstaja tveganje (59), v plačilih, izvršenih leta 2015 (5 746  milijonov EUR), 174 milijonov EUR (3,0  % plačil v letu 2015). Ocenil je, da bodo popravki zaradi njegovih preverjanj v prihodnjih letih znašali 50 milijonov EUR (29 %) od tega zneska (60). Ta znesek je bil izračunan kot povprečni letni znesek izdanih nalogov za izterjavo za napake in nepravilnosti med letoma 2009 in 2015. Toda ta ocena prihodnje popravne zmogljivosti GD DEVCO je pomembno precenjena, ker iz nje niso izključeni (i) izterjave predfinanciranja in natečenih obresti, ki ne vplivajo na prihodnje popravke odobrenih odhodkov, in (ii) razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo. Težko je oceniti, za koliko je ocena za celotno obdobje 2009–2015 precenjena (61). |
| --- | --- |

50.

GD DEVCO je ocenil, da je skupni znesek, za katerega obstaja tveganje (59), v plačilih, izvršenih leta 2015 (5 746  milijonov EUR), 174 milijonov EUR (3,0  % plačil v letu 2015). Ocenil je, da bodo popravki zaradi njegovih preverjanj v prihodnjih letih znašali 50 milijonov EUR (29 %) od tega zneska (60). Ta znesek je bil izračunan kot povprečni letni znesek izdanih nalogov za izterjavo za napake in nepravilnosti med letoma 2009 in 2015. Toda ta ocena prihodnje popravne zmogljivosti GD DEVCO je pomembno precenjena, ker iz nje niso izključeni (i) izterjave predfinanciranja in natečenih obresti, ki ne vplivajo na prihodnje popravke odobrenih odhodkov, in (ii) razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo. Težko je oceniti, za koliko je ocena za celotno obdobje 2009–2015 precenjena (61).

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek za leto 2015

| 51. | Sodišče je prišlo do zaključka, da zaključni račun ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja finančni položaj ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter njihove denarne tokove in spremembe čistih sredstev za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe za ERS in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. |
| --- | --- |

51.

Sodišče je prišlo do zaključka, da zaključni račun ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2015, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja finančni položaj ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter njihove denarne tokove in spremembe čistih sredstev za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe za ERS in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja.

| 51. | Indeks tveganja za posredno upravljanje z državami upravičenkami je dejansko višji od tistega za ostala področja porabe, za katera ni bil izdan noben pridržek. Vendar ni bistveno odstopal od povprečja, ki je leta 2015 zelo blizu ravni pomembnosti. V naslednjem letnem poročilu o dejavnostih se bo izvedla ponovna ocena. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2015, je Sodišče prišlo do zaključka, da:






  (a) | na prihodke ERS ne vpliva pomembna stopnja napake; |
| --- | --- | --- |

52.

Glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2015, je Sodišče prišlo do zaključka, da:

(a)

na prihodke ERS ne vpliva pomembna stopnja napake;

| (b) | na plačilne transakcije ERS vpliva pomembna stopnja napake (glej odstavke od 26 do 35). Preizkušanje transakcij kaže, da je ocenjena stopnja napake v populaciji 3,8  % (glej
  Prilogo 1
  ). |
| --- | --- |

(b)

na plačilne transakcije ERS vpliva pomembna stopnja napake (glej odstavke od 26 do 35). Preizkušanje transakcij kaže, da je ocenjena stopnja napake v populaciji 3,8  % (glej
  Prilogo 1
  ).

| 52. | Pri oblikovanju predlog za notranje kontrole za opredelitev sistema kontrol v letnem poročilu o dejavnostih je treba najti ravnotežje med zahtevami po poročanju in razpoložljivimi informacijami. Obstaja možnost, da imajo posredna nepovratna sredstva indeks tveganja primerljiv s tistim za neposredna nepovratna sredstva, vendar Komisija zaradi raznolikosti pogodb, združenih v predlogo za notranjo kontrolo 4 (posredno upravljanje z državami upravičenkami), in sorazmerno zmanjšanega vzorca za nekatere od teh pogodb še ne more nadaljevati z analizo. |
| --- | --- |

52.

Priporočila

| 53. | V 
  Prilogi 2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil (62). V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče dalo 12 priporočil. GD DEVCO jih je 11 izvedel v celoti, eno pa večinoma. |
| --- | --- |

53.

V 
  Prilogi 2
  so prikazani rezultati pregleda, ki ga je Sodišče izvedlo v zvezi z napredkom pri izvajanju priporočil iz prejšnjih letnih poročil (62). V letnih poročilih za leti 2012 in 2013 je Sodišče dalo 12 priporočil. GD DEVCO jih je 11 izvedel v celoti, eno pa večinoma.

| 53. | V izračun popravne zmogljivosti so bile vključene le izterjave predhodnega financiranja in natečenih obresti, ki so bile v zvezi z izterjavami kodirane kot „napake“ ali „nepravilnosti“. To predstavlja le del izterjav predhodnega financiranja in natečenih obresti, izdanih leta 2015. Komisija bo sprejela potrebne ukrepe za izključitev teh nalogov za izterjavo in tistih, ki so bili črtani iz ocene popravne zmogljivosti v prihodnosti. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča, naj GD DEVCO: |
| --- | --- |

54.

Sodišče glede na ta pregled ter ugotovitve in zaključke za leto 2015 priporoča, naj GD DEVCO:

| — | priporočilo 1: razširi uporabo tabele za oceno kakovosti na revizije in preverjanja odhodkov, ki jih naročijo neposredno upravičenci, |
| --- | --- |

—

priporočilo 1: razširi uporabo tabele za oceno kakovosti na revizije in preverjanja odhodkov, ki jih naročijo neposredno upravičenci,

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija že razvija prilagoditev preglednice o kakovosti posebnim značilnostim, potrebam in načinom za izvajanje preverjanj odhodkov.

| — | priporočilo 2: prilagodi pooblastila za revizije in preverjanja odhodkov, da bi pridobil vse ustrezne informacije o dejansko opravljenem delu, ki so potrebne za oceno njihove kakovosti s tabelo za oceno kakovosti, |
| --- | --- |

—

priporočilo 2: prilagodi pooblastila za revizije in preverjanja odhodkov, da bi pridobil vse ustrezne informacije o dejansko opravljenem delu, ki so potrebne za oceno njihove kakovosti s tabelo za oceno kakovosti,

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija že deluje v tem smislu.

| — | priporočilo 3: oceni stroške in koristi izboljšanja spremljanja revizij in preverjanj odhodkov, ki jih naročijo neposredno upravičenci, tako da jih vključi v novo aplikacijo za revizijo, |
| --- | --- |

—

priporočilo 3: oceni stroške in koristi izboljšanja spremljanja revizij in preverjanj odhodkov, ki jih naročijo neposredno upravičenci, tako da jih vključi v novo aplikacijo za revizijo,

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija bo ocenila stroške in koristi vključitve revizij in preverjanj odhodkov, ki jih naročijo upravičenci v novi revizijski aplikaciji. Na podlagi te ocene se bo Komisija odločila, ali bo ta ukrep sprejet ali ne.

| — | priporočilo 4: za subjekte, ki ne izpolnjujejo svoje obveznosti zagotavljanja bistvenih dokazil za revizijo Sodišča, uvede ustrezne sankcije, |
| --- | --- |

—

priporočilo 4: za subjekte, ki ne izpolnjujejo svoje obveznosti zagotavljanja bistvenih dokazil za revizijo Sodišča, uvede ustrezne sankcije,

Komisija sprejema to priporočilo. Komisija si bo še naprej prizadevala za uveljavitev določb v zvezi z vprašanjem, ki ga je izpostavilo Sodišče.

| — | priporočilo 5: za plačila v okviru posrednega upravljanja preko držav upravičenk, (i) s statistično najzanesljivejšimi razpoložljivimi dokazi podkrepi izjavo o zanesljivosti in (ii) razlikuje med oblikami pomoči z različnimi profili tveganja kot pri plačilih v okviru neposrednega upravljanja, |
| --- | --- |

—

priporočilo 5: za plačila v okviru posrednega upravljanja preko držav upravičenk, (i) s statistično najzanesljivejšimi razpoložljivimi dokazi podkrepi izjavo o zanesljivosti in (ii) razlikuje med oblikami pomoči z različnimi profili tveganja kot pri plačilih v okviru neposrednega upravljanja,

Komisija sprejema to priporočilo. V naslednjem letnem poročilu o dejavnostih se bo izvedla ponovna ocena tveganja. Na podlagi te ocene se bo Komisija odločila, ali je razlikovanje med različnimi profili tveganja v okviru posrednega upravljanja z upravičenci izvedljivo in primerno.

| — | priporočilo 6: pregleda in spremeni oceno svoje prihodnje popravne zmogljivosti, tako da iz nje izključi (i) izterjave neporabljenega predfinanciranja in natečenih obresti ter (ii) razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo. |
| --- | --- |

—

priporočilo 6: pregleda in spremeni oceno svoje prihodnje popravne zmogljivosti, tako da iz nje izključi (i) izterjave neporabljenega predfinanciranja in natečenih obresti ter (ii) razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo.

Komisija sprejema to priporočilo. Izvajali se bodo ukrepi za:

| — | izključitev izterjav predhodnega financiranja, ki so bile v zvezi z izterjavami kodirane kot „napake“ ali „nepravilnosti“, in preklicev že izdanih nalogov za izterjavo iz ocene popravne zmogljivosti v prihodnosti, |
| --- | --- |

—

izključitev izterjav predhodnega financiranja, ki so bile v zvezi z izterjavami kodirane kot „napake“ ali „nepravilnosti“, in preklicev že izdanih nalogov za izterjavo iz ocene popravne zmogljivosti v prihodnosti,

| — | preprečevanje napak pri zapisovanju izterjav natečenih obresti. |
| --- | --- |

—

preprečevanje napak pri zapisovanju izterjav natečenih obresti.

---

(1)  Razdelitveni ključ za vsako državo članico se za vsak ERS določi kot odstotek skupnega zneska sredstev.

(2)  Glej člene 43, 48–50 in 58 Uredbe Sveta (ES) št. 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (UL L 58, 3.3.2015, str. 17).

(3)  Pravila za revizijo teh operacij, ki jo opravi Sodišče, so bila določena leta 2012 v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 134 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 (UL L 78, 19.3.2008, str. 1)). Izjava o zanesljivosti, ki jo izreče Sodišče, ne zajema Sklada za spodbujanje naložb.

(4)  Glej odstavek 6 Mnenja Sodišča št. 3/2013 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (UL C 370, 17.12.2013).

(5)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(6)  Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) je upravljal 4,1 % odhodkov iz ERS v letu 2015.

(7)  Glej poglavje 8 „Evropa v svetu“ ter „varnost in državljanstvo“ letnega poročila o izvrševanju proračuna EU za leto 2015.

(8)  Proračunska podpora pomeni, da Komisija prenese sredstva v nacionalno zakladnico partnerske države. S tem se zagotovijo dodatna proračunska sredstva za podporo nacionalni razvojni strategiji.

(9)  Pri neposrednem upravljanju pomoč neposredno izvaja Komisija (sedež ali delegacije). Pri posrednem upravljanju je izvajanje preneseno na tretjo državo (nekdanje decentralizirano upravljanje), mednarodno organizacijo (nekdanje skupno upravljanje) ali nacionalni organ, kot so razvojne agencije držav članic EU (nekdanje posredno centralizirano upravljanje).

(10)  Glej odstavka 3 in 4 Mnenja Sodišča št. 3/2013.

(11)  Plačila proračunske podpore iz ERS v letu 2015 so znašala 763 milijonov EUR.

(12)  Plačila večdonatorskim projektom, ki so jih iz ERS v letu 2015 izvršile mednarodne organizacije, so znašala 680 milijonov EUR. Ni mogoče ugotoviti, za kolikšen delež tega zneska se uporablja hipotetični pristop, saj ga Komisija ne spremlja ločeno.

(13)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

(14)  Vključno z 1 139 milijoni EUR, ki jih upravlja EIB.

(15)  2014: 621 milijonov EUR, 2013: 3 923 milijonov EUR, 2012: 3 163 milijonov EUR.

(16)  ERS in splošni proračun skupaj.

(17)  Stare neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL).

(18)  Za pogodbo šteje, da se je iztekla, če je še vedno odprta več kot 18 mesecev po koncu svojega operativnega obdobja. Zamude pri zaključku pogodb povečujejo tveganje napak v zvezi s pravilnostjo, saj lahko nastanejo težave z iskanjem dokazil, če niso bila ustrezno arhivirana in so ključni uslužbenci projekta odšli. Če se pogodba zaključi z zamudo, lahko nastane zamuda tudi pri izterjavi neporabljenega predfinanciranja in neupravičenih odhodkov.

(19)  Zmanjšanje starih nezaključenih predfinanciranj za ERS: doseženih 39 % (cilj 25 %); zmanjšanje starih neporavnanih obveznosti za ERS: doseženih 46 % (cilj 25 %).

(20)  15,38-odstotni delež iztečenih pogodb (cilj 15 %).

(21)  Od 4,5 milijarde EUR v iztečenih pogodbah se 2,9 milijarde EUR (64 %) nanaša na ERS. Delež iztečenih pogodb v razmerju do števila vseh odprtih pogodb ERS je bil 19,4 % v primerjavi s 15,4 % za portfelj GD DEVCO kot celoto. Operativno obdobje 182 (311 milijonov EUR) od 1 091 iztečenih pogodb ERS (po številu 16,7 % in po vrednosti 10,9 %) se je izteklo pred letom 2010.

(22)  V skladu s členi 43, 48–50 in 58 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na tisti del virov ERS, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(23)  Finančna uredba, ki se uporablja za 11. ERS.

(24)  Računovodska pravila in metode, ki jih je sprejel računovodja ERS, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (MRSJS) ali, če teh ni, na mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP), ki sta jih izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov oz. Odbor za mednarodne računovodske standarde.

(25)  Glej člen 44 Uredbe (EU) št. 2015/323, skladu s katerim računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in seznam postavk, plačljivih ERS.

(26)  Glej člen 44 Uredbe (EU) št. 2015/323, v skladu s katerim poročila o finančnem izvajanju zajemajo preglednice odobrenih proračunskih sredstev, prevzetih obveznosti in plačil.

(27)  Glej člen 43 Uredbe (EU) št. 2015/323.

(28)  Afriška unija, Burkina Faso, Burundi, Srednjeafriška republika, Demokratična republika Kongo, Gana, Gvineja Bissau, Haiti, Slonokoščena obala, Kenija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mozambik, Niger, Nigerija, Papua Nova Gvineja, Tanzanija in Uganda.

(29)  GD DEVCO: 29 plačil; ECHO: sedem plačil za humanitarno pomoč.

(30)  Odstavek 4 letnega poročila za leto 2014.

(31)  Odstavek 25 letnega poročila za leto 2014 in odstavek 20 letnega poročila za leto 2013.

(32)  Uradniki, ki vnašajo podatke v računovodski sistem, nepravilno razvrščajo naloge za izterjavo.

(33)  Izterjava neporabljenega predfinanciranja, nepravilno evidentirana kot izterjava zaradi napake ali nepravilnosti, je vplivala tudi na oceno prihodnje popravne zmogljivosti GD DEVCO. Glej odstavek 50 in opombo 61 tega poročila.

(34)  Sodišče svojo oceno napake izračuna iz reprezentativnega vzorca. Navedena številka je najboljša ocena. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je ocenjena stopnja napake v populaciji med 1,6 % in 6,0 % (spodnja oz. zgornja meja napake).

(35)  Navedena številka je najboljša ocena na podlagi reprezentativnega vzorca 108 transakcij. Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 3,0 % in 8,6 % (spodnja oz. zgornja meja stopnje napake).

(36)  Odstavek 31 letnega poročila za leto 2014.

(37)  Sodišče o količinsko opredeljivih napakah poroča, kadar ni na voljo nobene dokumentacije, kadar ni dokazov, da je prijavljena dejavnost dejansko potekala, ali kadar ni povezave med zaračunanimi odhodki in zagotovljeno dokumentacijo. O manjkajoči dokumentaciji poročamo iz dveh razlogov: (i) ali dokument ni nikoli obstajal, kar bi morali odkriti predhodni pregledi, ali (ii) dokument obstaja, vendar ga ni bilo mogoče najti, kar kaže na slabost v vodenju dokumentacije.

(38)  Med letoma 1990 in 2015 prepoloviti delež ljudi, ki trpijo zaradi lakote.

(39)  Na podlagi dokazil in obveznih pregledov.

(40)  V 0,3 % (trije primeri) je napako naredila Komisija sama, v 1,4 % (šest primerov) pa so napako naredili upravičenci.

(41)  K ocenjeni stopnji napake je prispevala 1,3 odstotne točke.

(42)  Glej letno poročilo o dejavnostih GD DEVCO za leto 2013, str. 188–190, 195 in 196.

(43)  (a) obvezna za analizo tveganja za pripravo letnih revizijskih načrtov za delegacije EU in oddelke GD DEVCO; (b) popravljene predloge pogodb o dodelitvi nepovratnih sredstev, tako da lahko revizorje izbere ali najame neposredno GD DEVCO; (c) ozaveščanje o najpogostejših vrstah napake, usposabljanje in okrepitev finančne in nadzorne usposobljenosti zaposlenih v GD DEVCO in upravičencev.

(44)  Tabela za oceno kakovosti je orodje za oceno zagotovila, ki ga da revizija ali preverjanje odhodkov v zvezi z upravičenostjo in pravilno porabo sredstev. Namenjena je zagotavljanju, da so sprejeta poročila so dovolj kakovostna.

(45)  Npr. obvezna preverjanja odhodkov pri nepovratnih sredstvih in naročilih storitev na podlagi stroškov na enoto v vrednosti nad 100 000 EUR.

(46)  Upravljanje dokumentov: (a) konsolidirana navodila o upravljanju dokumentov; (b) ozaveščanje in usposabljanje; (c) regionalni seminarji za zaposlene v GD DEVCO; (d) smernice za pravilno vodenje zbirke dokumentov skupaj z upravičenci; (e) nova obveznost za upravičence do nepovratnih sredstev, da morajo prijaviti, kje so dokumenti arhivirani itn.

Javno naročanje: (a) poenostavitev pravil o javnem naročanju; (b) jasnejša merila za izbor; (c) nadaljevalno usposabljanje o pogodbenih postopkih; (d) regionalni seminarji o najpogostejših vrstah napake; (e) izboljšanje spletnega dostopa do dokumentov s smernicami itn.

(47)  Glej letno poročilo o dejavnostih GD DEVCO za leto 2015, str. 42 in 43.

(48)  Odstavek 51 in priporočilo 5 letnega poročila za leto 2013.

(49)  Glej letno poročilo o dejavnostih GD DEVCO za leto 2015, opomba 25.

(50)  (a) spoštovanje pogojev, ki so bili določeni za zanašanje na prejšnje kontrolno delo; (b) ustreznost dokumentiranja revizijskih dokazov v podkrepitev zaključkov; (c) utemeljitev odločitve, da se napaka, ugotovljena v preizkušenem vzorcu, ne ekstrapolira na celoten znesek transakcije in (d) prevelika diskrecija pri presoji, kadar je bilo treba oceniti stopnje napake za posamezne transakcije.

(51)  Odstavek 45 letnega poročila za leto 2014 in odstavek 44 letnega poročila za leto 2013.

(52)  GD DEVCO je opravil analizo tveganja petih glavnih področij porabe: (i) neposredno upravljanje – nepovratna sredstva (17 % celotne porabe GD DEVCO v letu 2015); (ii) neposredno upravljanje – proračunska podpora (23 %); (iii) neposredno upravljanje – javna naročila (7 %); (iv) posredno upravljanje z državami upravičenkami (22 %); (v) posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami in agencijami držav članic EU (26 %).

(53)  Odstavek 30 tega letnega poročila, odstavek 31 poročila za leto 2014 in odstavek 25 poročila za leto 2013.

(54)  Izvajanje programov (nepovratna sredstva in javna naročila) se prenese na nacionalne organe države upravičenke, na področju ERS predvsem z nacionalnim odredbodajalcem.

(55)  Povprečna stopnja napake v obdobju 2012–2014 za posredno upravljanje z državami upravičenkami je bila ocenjena na 3,56 % (s 95-odstotno stopnjo zaupanja: 1,67 %-5,45 %) za 141 transakcij iz študije stopnje preostale napake in 3,78 % (s 95-odstotno stopnjo zaupanja: 2,19 %-5,37 %) za 264 transakcij, ki jih je Sodišče preučilo v okviru izjave o zanesljivosti.

(56)  V okviru študije stopnje preostale napake za leto 2015 je bilo preučenih 51 transakcij na področju posrednega upravljanja preko držav upravičenk.

(57)  Vključno s predračuni za programe.

(58)  Naročila gradenj, storitev in blaga, za katera postopke javnega naročanja izvajajo nacionalni organi države upravičenke. GD DEVCO ni pogodbena stranka, vendar potrjuje pogodbe za financiranje.

(59)  Najboljša previdna ocena zneska odhodkov, ki so bili med letom odobreni, vendar niso skladni s pogodbenimi in regulativnimi določbami, ki so veljale v času plačila.

(60)  Glej letno poročilo o dejavnostih GD DEVCO za leto 2015, str. 58.

(61)  Ta zadeva je ponazorjena z našim pregledom nalogov za izterjavo, izdanih leta 2015, ki so skupaj znašali 65 milijonov EUR in so bili uporabljeni za izračun prihodnje popravne zmogljivosti GD DEVCO. Od tega zneska se je samo 18 milijonov EUR dejansko nanašalo na popravke napak, preostalih 47 milijonov EUR pa so bile izterjave, ki nimajo vpliva na popravno zmogljivost GD DEVCO: 45 milijonov EUR izterjav predfinanciranja (37 milijonov EUR, pravilno knjiženih kot odprto predfinanciranje, in 8 milijonov EUR, nepravilno knjiženih kot prihodki) in 2 milijona EUR izterjav natečenih obresti. Od 18 milijonov EUR, ki se nanašajo na popravke, bi bilo treba odšteti dodatnih 13 milijonov EUR za razveljavitve izdanih nalogov za izterjavo.

(62)  Cilj tega spremljanja izvajanja priporočil je bil preveriti uvedbo in obstoj popravljalnih ukrepov, sprejetih v odziv na naša priporočila, ne pa oceniti uspešnost njihovega izvajanja.

(63)  Prispevek iz ERS za kritje odhodkov, nastalih na Komisiji in v delegacijah EU v zvezi z upravno podporo, ki je potrebna za upravljanje operacij, financiranih v okviru ERS.

(64)  Celotne obveznosti se nanašajo na sklepe o financiranju. Posamezne obveznosti se nanašajo na posamezne pogodbe.

Vir: Konsolidirani zaključni račun za 8., 9., 10. in 11. ERS za leto 2015.

(65)  Vključujejo prvotne dodelitve sredstev za 8., 9., 10. in 11. ERS, sofinanciranje, obresti, razna sredstva in prenose iz prejšnjih ERS.

(66)  Kot odstotek sredstev.

(67)  Negativni zneski so sprostitve.

(68)  Celotne obveznosti se nanašajo na sklepe o financiranju.

(69)  Posamezne obveznosti se nanašajo na posamezne pogodbe.

(70)  Neto obveznosti po sprostitvah. Neto plačila po izterjavah.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o ERS o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov dne 31. decembra 2015.

---

PRILOGA 1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

| | 2015 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| |
| Transakcije skupaj | 140 | 165 |
| |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| | | |
| Ocenjena stopnja napake | 3,8  % | 3,8  % |
| | | |
| | Zgornja meja napake (UEL) | 6,0  % | |
| | Spodnja meja napake (LEL) | 1,6  % | |

2015

2014

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj

140

165

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Ocenjena stopnja napake

3,8  %

3,8  %

Zgornja meja napake (UEL)

6,0  %

Spodnja meja napake (LEL)

1,6  %

---

PRILOGA 2

SPREMLJANJE IZVAJANJA PREJŠNJIH PRIPOROČIL ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

| Leto | Priporočilo Sodišča | Dosežen napredek po analizi Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| izvedeno v celoti | se izvaja | ni izvedeno | ni relevantno | nezadostni dokazi |
| večinoma | deloma |
| 2013 | priporočilo 1: EuropeAid naj zagotovi, da bodo vsi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil izterjali obresti na predfinanciranje v višini več kot 750 000  EUR letno (priporočilo 1, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013). | x | | | | | | |
| priporočilo 2: EuropeAid najdo konca leta 2014 dokončno razvije sistem CRIS, ki bo omogočil, da se obresti na predfinanciranje v višini med 250 000 in 750 000  EUR pripoznajo kot finančni prihodki (priporočilo 2, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013). | x | | | | | | |
| priporočilo 3: EuropeAid naj revidira količinsko opredelitev koristi izvedenih kontrol (priporočilo 3, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013). | x | | | | | | |
| priporočilo 4: EuropeAid naj v letnem poročilu o dejavnostih poroča o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za obravnavanje slabosti v kontrolnem sistemu (priporočilo 4, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013). | x | | | | | | |
| priporočilo 5: EuropeAid naj v letnem poročilu o dejavnostih razkrije obseg študije o stopnji preostale napake in ocenjeno spodnjo in zgornjo mejo napake (priporočilo 5, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013). | x | | | | | | |
| 2012 | priporočilo 1: EuropeAid naj pregleda svojo metodologijo za stopnjo preostale napake (priporočilo 1, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |
| priporočilo 2: EuropeAid naj zagotovi točen opis rezultatov študij stopnje preostale napake v letnem poročilu o dejavnostih (priporočilo 2, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |
| priporočilo 3: EuropeAid naj zagotovi pravočasno obračunavanje odhodkov (priporočilo 3, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |
| priporočilo 4: EuropeAid naj spodbuja izvajalske partnerje in upravičence k boljšemu upravljanju dokumentov (priporočilo 4, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |
| priporočilo 5: EuropeAid naj sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti preverjanja odhodkov, ki ga izvedejo zunanji revizorji (priporočilo 5, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | | x | | | | | |
| priporočilo 6: EuropeAid naj zagotovi pravilno uporabo posebnih pogojev za plačila proračunske podpore (priporočilo 6, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |
| priporočilo 7: EuropeAid naj zagotovi, da se nalogi za izterjavo za obresti na predplačila, višja od 750 000 EUR, izdajajo letno (priporočilo 7, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012). | x | | | | | | |

Leto

Priporočilo Sodišča

Dosežen napredek po analizi Sodišča

Odgovor Komisije

izvedeno v celoti

se izvaja

ni izvedeno

ni relevantno

nezadostni dokazi

večinoma

deloma

2013

priporočilo 1: EuropeAid naj zagotovi, da bodo vsi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil izterjali obresti na predfinanciranje v višini več kot 750 000  EUR letno (priporočilo 1, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013).

x

priporočilo 2: EuropeAid najdo konca leta 2014 dokončno razvije sistem CRIS, ki bo omogočil, da se obresti na predfinanciranje v višini med 250 000 in 750 000  EUR pripoznajo kot finančni prihodki (priporočilo 2, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013).

x

priporočilo 3: EuropeAid naj revidira količinsko opredelitev koristi izvedenih kontrol (priporočilo 3, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013).

x

priporočilo 4: EuropeAid naj v letnem poročilu o dejavnostih poroča o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za obravnavanje slabosti v kontrolnem sistemu (priporočilo 4, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013).

x

priporočilo 5: EuropeAid naj v letnem poročilu o dejavnostih razkrije obseg študije o stopnji preostale napake in ocenjeno spodnjo in zgornjo mejo napake (priporočilo 5, odstavek 51 letnega poročila za leto 2013).

x

2012

priporočilo 1: EuropeAid naj pregleda svojo metodologijo za stopnjo preostale napake (priporočilo 1, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 2: EuropeAid naj zagotovi točen opis rezultatov študij stopnje preostale napake v letnem poročilu o dejavnostih (priporočilo 2, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 3: EuropeAid naj zagotovi pravočasno obračunavanje odhodkov (priporočilo 3, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 4: EuropeAid naj spodbuja izvajalske partnerje in upravičence k boljšemu upravljanju dokumentov (priporočilo 4, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 5: EuropeAid naj sprejme uspešne ukrepe za povečanje kakovosti preverjanja odhodkov, ki ga izvedejo zunanji revizorji (priporočilo 5, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 6: EuropeAid naj zagotovi pravilno uporabo posebnih pogojev za plačila proračunske podpore (priporočilo 6, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

priporočilo 7: EuropeAid naj zagotovi, da se nalogi za izterjavo za obresti na predplačila, višja od 750 000 EUR, izdajajo letno (priporočilo 7, odstavek 51 letnega poročila za leto 2012).

x

---