# Az Európai Unió L 56/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 56 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. február 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 56

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. február 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/295 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 15.) a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyása céljából a 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a járműszerkezeti és általános követelmények, valamint a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a környezeti teljesítményre és a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/296 végrehajtási rendelete (2018. február 27.) a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról (
  1
  ) | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2018/297 határozata (2018. február 20.) az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről | 33 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2018/298 határozata (2018. február 26.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról | 34 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2018/299 határozata (2018. február 26.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/300 végrehajtási határozata (2018. január 11.) az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről
  (az értesítés a C(2018) 51. számú dokumentummal történt) | 60 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/301 végrehajtási határozata (2018. február 26.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról szóló (EU) 2017/926 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1078. számú dokumentummal történt) | 62 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/295 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 15.) a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyása céljából a 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a járműszerkezeti és általános követelmények, valamint a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a környezeti teljesítményre és a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/296 végrehajtási rendelete (2018. február 27.) a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2018/297 határozata (2018. február 20.) az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről

33

*

A Tanács (KKBP) 2018/298 határozata (2018. február 26.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról

34

*

A Tanács (KKBP) 2018/299 határozata (2018. február 26.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról

46

*

A Bizottság (EU) 2018/300 végrehajtási határozata (2018. január 11.) az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről
  (az értesítés a C(2018) 51. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 51. számú dokumentummal történt)

60

*

A Bizottság (EU) 2018/301 végrehajtási határozata (2018. február 26.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról szóló (EU) 2017/926 végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 1078. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 1078. számú dokumentummal történt)

62

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 1-i (EU) 2017/1151 bizottsági rendelethez ( HL L 175., 2017.7.7. ) | 66 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 1-i (EU) 2017/1151 bizottsági rendelethez ( HL L 175., 2017.7.7. )

( HL L 175., 2017.7.7. )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/295 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. december 15.)

a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyása céljából a 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a járműszerkezeti és általános követelmények, valamint a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek a környezeti teljesítményre és a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére, 21. cikke (5) bekezdésére és 23. cikke (12) bekezdésére,

mivel:

| (1) | a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdése alapján az L kategóriájú járművek Euro 5 környezetvédelmi szintjéről készített átfogó hatástanulmányról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági jelentés (2) alapján és figyelembe véve a jóváhagyó hatóságok és az érdekelt felek által a 168/2013/EU rendelet, a 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) alkalmazása során tapasztalt problémákat, bizonyos módosításokat és pontosításokat kell bevezetni a felhatalmazáson alapuló rendeletekben a zökkenőmentes alkalmazás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdése alapján az L kategóriájú járművek Euro 5 környezetvédelmi szintjéről készített átfogó hatástanulmányról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott bizottsági jelentés (2) alapján és figyelembe véve a jóváhagyó hatóságok és az érdekelt felek által a 168/2013/EU rendelet, a 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) alkalmazása során tapasztalt problémákat, bizonyos módosításokat és pontosításokat kell bevezetni a felhatalmazáson alapuló rendeletekben a zökkenőmentes alkalmazás biztosítása érdekében.

| (2) | Az L kategóriájú járművek uniós típusjóváhagyási rendszerének hatékony működéséhez a 44/2014/EU és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat folyamatosan tovább kell fejleszteni és hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez. |
| --- | --- |

(2)

Az L kategóriájú járművek uniós típusjóváhagyási rendszerének hatékony működéséhez a 44/2014/EU és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott műszaki követelményeket és vizsgálati eljárásokat folyamatosan tovább kell fejleszteni és hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez.

| (3) | A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. melléklete tartalmazza az annak ellenőrzésére alkalmazandó egyenletet, hogy a legyártott járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak. Az egyértelműség érdekében az egyenletet módosítani kell. A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet XII. mellékletét módosítani kell a gyújtáskihagyás észlelésére rendelkezésre álló motorműködési ablak tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az előírt követelmények műszakilag megvalósíthatóak legyenek. A XII. mellékletet a fedélzeti diagnosztikai rendszerek (OBD) tekintetében szintén módosítani kell az általános célú kiolvasók és a jármű közötti interfészre vonatkozóan kifejlesztett új szabványokhoz való műszaki alkalmazkodás érdekében. A XII. melléklet 2. függelékét módosítani kell az ott meghatározott fedélzeti diagnosztikai követelmények tekintetében egyes ellenőrzött elemek pontosítása érdekében. A XII. mellékletet új függelékekkel kell kiegészíteni a használat közbeni működési arányok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. melléklete tartalmazza az annak ellenőrzésére alkalmazandó egyenletet, hogy a legyártott járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak. Az egyértelműség érdekében az egyenletet módosítani kell. A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet XII. mellékletét módosítani kell a gyújtáskihagyás észlelésére rendelkezésre álló motorműködési ablak tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az előírt követelmények műszakilag megvalósíthatóak legyenek. A XII. mellékletet a fedélzeti diagnosztikai rendszerek (OBD) tekintetében szintén módosítani kell az általános célú kiolvasók és a jármű közötti interfészre vonatkozóan kifejlesztett új szabványokhoz való műszaki alkalmazkodás érdekében. A XII. melléklet 2. függelékét módosítani kell az ott meghatározott fedélzeti diagnosztikai követelmények tekintetében egyes ellenőrzött elemek pontosítása érdekében. A XII. mellékletet új függelékekkel kell kiegészíteni a használat közbeni működési arányok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében.

| (4) | Az egyértelműség biztosítása érdekében a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II., III. és IV. mellékletében módosítani kell egyes egyenleteket. Az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletét módosítani kell a kibocsátáscsökkentő berendezések tartósságára vonatkozó vizsgálati követelmények helyes alkalmazásának biztosítása érdekében. Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusára (SRC-LeCV) vonatkozó, a VI. mellékletben foglalt osztályozási követelményeket ki kell igazítani annak biztosítása érdekében, hogy e követelményeket a vizsgálatok során helyesen alkalmazzák. A III. osztályba tartozó járművekre vonatkozóan a VI. mellékletben meghatározott jóváhagyott futásteljesítmény-ciklus (AMA) használatát az átfogó környezeti hatástanulmány következtetéseivel összhangban fokozatosan meg kell szüntetni. A VI. mellékletet módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegye a próbapadi öregítés alkalmazását a teljes vagy részleges futásteljesítménnyel történő tényleges fizikai tartóssági vizsgálat alternatívájaként. |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség biztosítása érdekében a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II., III. és IV. mellékletében módosítani kell egyes egyenleteket. Az említett felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletét módosítani kell a kibocsátáscsökkentő berendezések tartósságára vonatkozó vizsgálati követelmények helyes alkalmazásának biztosítása érdekében. Az L kategóriájú járművek normál közúti ciklusára (SRC-LeCV) vonatkozó, a VI. mellékletben foglalt osztályozási követelményeket ki kell igazítani annak biztosítása érdekében, hogy e követelményeket a vizsgálatok során helyesen alkalmazzák. A III. osztályba tartozó járművekre vonatkozóan a VI. mellékletben meghatározott jóváhagyott futásteljesítmény-ciklus (AMA) használatát az átfogó környezeti hatástanulmány következtetéseivel összhangban fokozatosan meg kell szüntetni. A VI. mellékletet módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé tegye a próbapadi öregítés alkalmazását a teljes vagy részleges futásteljesítménnyel történő tényleges fizikai tartóssági vizsgálat alternatívájaként.

| (5) | Az L kategóriájú járművek túlzott szénhidrogén-kibocsátása elleni intézkedések egyike az ilyen járművek párolgási kibocsátásának korlátozása. Ebből a célból a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. része meghatározza az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A kategóriájú járművek által kibocsátott szénhidrogén tömegére vonatkozó határértékeket. Az ilyen járművek párolgási kibocsátásának mérésére a típusjóváhagyáskor kerül sor. A IV. típusú vizsgálat, azaz a párolgási kibocsátások légmentes kamrában végzett vizsgálata (SHED-vizsgálat) többek között vagy egy gyorsan öregített aktívszén-tartály beszerelését, vagy egy bejáratott aktívszén-tartály alkalmazását írja elő, de ez utóbbi esetben egy additív romlási tényezőt is alkalmazni kell. Az átfogó környezeti hatástanulmány keretében megvizsgálták, hogy a költségek szempontjából előnyös-e az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C járműkategóriák esetében a SHED-vizsgálat alkalmazása. Mivel a tanulmány eredménye azt mutatja, hogy a módszer nem költséghatékony, módosítani kell a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet V. mellékletét annak érdekében, hogy lehetővé tegye az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C kategóriájú járművek gyártói számára az Euro 5 szint esetében a szivárgási vizsgálat alternatívaként már bevezetett, költséghatékonyabb módszerének folyamatos használatát. |
| --- | --- |

(5)

Az L kategóriájú járművek túlzott szénhidrogén-kibocsátása elleni intézkedések egyike az ilyen járművek párolgási kibocsátásának korlátozása. Ebből a célból a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének C. része meghatározza az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A kategóriájú járművek által kibocsátott szénhidrogén tömegére vonatkozó határértékeket. Az ilyen járművek párolgási kibocsátásának mérésére a típusjóváhagyáskor kerül sor. A IV. típusú vizsgálat, azaz a párolgási kibocsátások légmentes kamrában végzett vizsgálata (SHED-vizsgálat) többek között vagy egy gyorsan öregített aktívszén-tartály beszerelését, vagy egy bejáratott aktívszén-tartály alkalmazását írja elő, de ez utóbbi esetben egy additív romlási tényezőt is alkalmazni kell. Az átfogó környezeti hatástanulmány keretében megvizsgálták, hogy a költségek szempontjából előnyös-e az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C járműkategóriák esetében a SHED-vizsgálat alkalmazása. Mivel a tanulmány eredménye azt mutatja, hogy a módszer nem költséghatékony, módosítani kell a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet V. mellékletét annak érdekében, hogy lehetővé tegye az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C kategóriájú járművek gyártói számára az Euro 5 szint esetében a szivárgási vizsgálat alternatívaként már bevezetett, költséghatékonyabb módszerének folyamatos használatát.

| (6) | Az átfogó környezeti hatástanulmány alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében előírt, a tartóssági követelmények ellenőrzésére vonatkozó matematikai eljárás alkalmazását 2025-ig fokozatosan meg kell szüntetni. A tanulmány rámutatott arra, hogy ez az elméleti eljárás nem biztosította a 168/2013/EU rendeletben meghatározott tartóssági követelmények tényleges teljesülését. Annak érdekében, hogy mérsékelni lehessen a módszer fokozatos megszüntetésének hatását, a tanulmány a próbapadi öregítés alkalmazását javasolta a teljes vagy részleges futásteljesítménnyel történő tényleges tartóssági vizsgálat alternatívájaként. A próbapadi öregítés jól bevált eljárás, amelyet gyakran alkalmaznak a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozó járművekre. A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletét módosítani kell a 692/2008/EK bizottsági rendeletben (6) és a 83. sz. ENSZ EGB-előírásban (7) meghatározott követelmények alapján kifejlesztett és az L kategóriájú járművekre vonatkozó követelményekhez igazított próbapadi öregítési eljárás bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az átfogó környezeti hatástanulmány alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 168/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében előírt, a tartóssági követelmények ellenőrzésére vonatkozó matematikai eljárás alkalmazását 2025-ig fokozatosan meg kell szüntetni. A tanulmány rámutatott arra, hogy ez az elméleti eljárás nem biztosította a 168/2013/EU rendeletben meghatározott tartóssági követelmények tényleges teljesülését. Annak érdekében, hogy mérsékelni lehessen a módszer fokozatos megszüntetésének hatását, a tanulmány a próbapadi öregítés alkalmazását javasolta a teljes vagy részleges futásteljesítménnyel történő tényleges tartóssági vizsgálat alternatívájaként. A próbapadi öregítés jól bevált eljárás, amelyet gyakran alkalmaznak a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozó járművekre. A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletét módosítani kell a 692/2008/EK bizottsági rendeletben (6) és a 83. sz. ENSZ EGB-előírásban (7) meghatározott követelmények alapján kifejlesztett és az L kategóriájú járművekre vonatkozó követelményekhez igazított próbapadi öregítési eljárás bevezetése érdekében.

| (7) | A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet egyszerre kell módosítani annak biztosítása érdekében, hogy az Euro 5 szintet megfelelően végre lehessen hajtani a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében szereplő táblázatban meghatározott összes L kategóriájú jármű esetében. |
| --- | --- |

(7)

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet egyszerre kell módosítani annak biztosítása érdekében, hogy az Euro 5 szintet megfelelően végre lehessen hajtani a 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében szereplő táblázatban meghatározott összes L kategóriájú jármű esetében.

| (8) | A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet és a 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk 42. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „42.   »menetciklus«: a gyújtás bekapcsolásából, az esetleges működési hiba észlelését lehetővé tévő vezetési módból és a gyújtás kikapcsolásából álló vizsgálati ciklus;”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk 42. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„42.   »menetciklus«: a gyújtás bekapcsolásából, az esetleges működési hiba észlelését lehetővé tévő vezetési módból és a gyújtás kikapcsolásából álló vizsgálati ciklus;”.

»menetciklus«

| 2. | A IV. és a XII. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A IV. és a XII. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II–VI., VIII. és X. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 60., 2013.3.2., 52. o.

1

(2)  A tanulmányról készült jelentés: „Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles” (Hatástanulmány az L kategóriájú járművek Euro 5 környezetvédelmi szintjéről), EU-Books (ET-04-17-619-EN-N).

2

(3)  A Bizottság 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. november 21.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 25., 2014.1.28., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 16.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti teljesítményre, valamint a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá V. mellékletének módosításáról (HL L 53., 2014.2.21., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

6

(7)  Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 83. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek a motor tüzelőanyag-szükséglete szerinti szennyező anyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról [2015/1038] (HL L 172., 2015.7.3., 1. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

A 44/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. és XII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A IV. melléklet 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. és 4.1.1.3.1.1.1.1.3. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „4.1.1.3.1.1.1.1.1. | Ha a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett tartóssági módszert kell alkalmazni, akkor a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében említett teljes távolság alatt és a teljes távolságra a romlási tényezőket az I. típusú kibocsátásvizsgálat eredményeiből kell számítani, a 4.1.1.3.1.1.1.1.2. pontban említett lineáris számítási módszernek megfelelően, annak érdekében, hogy a kibocsátás minden összetevőjére nézve megkapjuk a meredekség és az eltolódás értékét. A gyártásmegfelelőségi (CoP) szennyezőanyag-kibocsátási eredményeket az alábbi képlettel kell kiszámítani:

  4-1. egyenlet:

  Yteljes = a (Xteljes – XCoP) + YCoP
  ahol:







  a | = | a meredekség értéke ((mg/km)/km) a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része szerinti V. típusú vizsgálat szerint meghatározva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xteljes | = | tartóssági futásteljesítmény (km) a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerint meghatározva; |
| XCoP | = | a gyártásmegfelelőségi vizsgálat tárgyát képező jármű futásteljesítménye az I. típusú gyártásmegfelelőségi vizsgálat időpontjában; |
| Yteljes | = | a gyártásmegfelelőségi kibocsátási eredmény a szennyezőanyag-kibocsátás egyes összetevőire nézve mg/km-ben. Az átlagos gyártásmegfelelőségi eredményeknek alacsonyabbnak kell lenniük a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknél; |
| YCoP | = | az I. típusú gyártásmegfelelőségi vizsgálat tárgyát képező jármű szennyezőanyag-kibocsátási (összes szénhidrogén, CO, NOx, metántól különböző szénhidrogének és légszennyező részecskék, adott esetben) vizsgálatának eredménye a kibocsátás egyes összetevőire nézve. |

1.

A IV. melléklet 4.1.1.3.1.1.1.1.1., 4.1.1.3.1.1.1.1.2. és 4.1.1.3.1.1.1.1.3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„4.1.1.3.1.1.1.1.1.

4-1. egyenlet:

Yteljes = a (Xteljes – XCoP) + YCoP

ahol:

a

=

a meredekség értéke ((mg/km)/km) a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része szerinti V. típusú vizsgálat szerint meghatározva;

Xteljes

=

tartóssági futásteljesítmény (km) a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerint meghatározva;

XCoP

=

a gyártásmegfelelőségi vizsgálat tárgyát képező jármű futásteljesítménye az I. típusú gyártásmegfelelőségi vizsgálat időpontjában;

Yteljes

=

a gyártásmegfelelőségi kibocsátási eredmény a szennyezőanyag-kibocsátás egyes összetevőire nézve mg/km-ben. Az átlagos gyártásmegfelelőségi eredményeknek alacsonyabbnak kell lenniük a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének A. részében meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknél;

YCoP

=

az I. típusú gyártásmegfelelőségi vizsgálat tárgyát képező jármű szennyezőanyag-kibocsátási (összes szénhidrogén, CO, NOx, metántól különböző szénhidrogének és légszennyező részecskék, adott esetben) vizsgálatának eredménye a kibocsátás egyes összetevőire nézve.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2. | Ha a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott tartóssági módszert kell alkalmazni, akkor a romlási tendenciának meg kell egyeznie a meredekség 4.1.1.3.1.1.1.1.1. pont szerint meghatározott, a kibocsátás egyes összetevőire vonatkozó értékével (a), melyet úgy kell kiszámítani, hogy megfeleljen a 168/2013/EU rendelet V. mellékletének A. része szerinti V. típusú vizsgálatnak. A 4-1. egyenletet kell használni a szennyezőanyag-kibocsátás egyes összetevőire vonatkozó gyártásmegfelelőségi kibocsátási értékek (Yteljes) kiszámítása céljából. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3. | Ha a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott tartóssági módszert kell alkalmazni, akkor a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. része szerinti rögzített romlási tényezőket meg kell szorozni a gyártásmegfelelőségi vizsgálat tárgyául szolgáló jármű I. típusú vizsgálatának eredményével (Ycop), hogy megkapjuk a szennyezőanyag-kibocsátás egyes összetevőire vonatkozó átlagos gyártásmegfelelőségi kibocsátási értékeket (Yteljes).” |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3.

| 2. | A XII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő 3.2.3.ponttal egészül ki:
  3.2.3.   A funkciócsökkenések vagy működési hibák felismerése a menetcikluson kívül (pl. a motor leállítását követően) is történhet.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A XII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő 3.2.3.ponttal egészül ki:

3.2.3.   A funkciócsökkenések vagy működési hibák felismerése a menetcikluson kívül (pl. a motor leállítását követően) is történhet.”;

| b) | a 3.3.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.3.2.2   Gyújtáskihagyás
  Gyújtáskihagyás a motornak az alábbiak szerint meghatározott üzemi tartományaiban:






  a) | alsó fordulatszám-határérték: 2 500 min– 1 legkisebb fordulatszám vagy a normál alapjárati fordulatszám plusz 1 000 min– 1 fordulatszám (amelyik alacsonyabb) |
| --- | --- | --- |

b)

a 3.3.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.3.2.2   Gyújtáskihagyás

Gyújtáskihagyás a motornak az alábbiak szerint meghatározott üzemi tartományaiban:

a)

alsó fordulatszám-határérték: 2 500 min– 1 legkisebb fordulatszám vagy a normál alapjárati fordulatszám plusz 1 000 min– 1 fordulatszám (amelyik alacsonyabb)

| b) | felső fordulatszám-határérték: 8 000 min– 1 legnagyobb fordulatszám vagy az I. típusú vizsgálati ciklus során előforduló legmagasabb fordulatszám plusz 1 000 min– 1 fordulatszám vagy a legmagasabb tervezett motorfordulatszám mínusz 500 min– 1 fordulatszám (amelyik alacsonyabb) |
| --- | --- |

b)

felső fordulatszám-határérték: 8 000 min– 1 legnagyobb fordulatszám vagy az I. típusú vizsgálati ciklus során előforduló legmagasabb fordulatszám plusz 1 000 min– 1 fordulatszám vagy a legmagasabb tervezett motorfordulatszám mínusz 500 min– 1 fordulatszám (amelyik alacsonyabb)

| c) | a motor alábbi üzemi pontjait összekötő egyenes:






  i. | az a) pontban meghatározott alsó fordulatszám-határértéknél található pont, ahol a motor bemeneti vákuuma 3,3 kPa-val alacsonyabb, mint a pozitív nyomatékvonalnál; |
| --- | --- | --- |

c)

a motor alábbi üzemi pontjait összekötő egyenes:

i.

az a) pontban meghatározott alsó fordulatszám-határértéknél található pont, ahol a motor bemeneti vákuuma 3,3 kPa-val alacsonyabb, mint a pozitív nyomatékvonalnál;

| ii. | a b) pontban meghatározott felső fordulatszám-határértéknél található pont, ahol a motor bemeneti vákuuma 13,3 kPa-val alacsonyabb, mint a pozitív nyomatékvonalnál. |
| --- | --- |

ii.

a b) pontban meghatározott felső fordulatszám-határértéknél található pont, ahol a motor bemeneti vákuuma 13,3 kPa-val alacsonyabb, mint a pozitív nyomatékvonalnál.

A gyújtáskihagyás észlelésére szolgáló motorműködési tartomány a 10-1. ábrán látható.

10-1. ábra

Gyújtáskihagyás észlelésére szolgáló működési tartomány

Minimum (max WMTC motorfordulatszám + 1 000 min-1 ,8 000 min-1, max. névleges motor-fordulatszám – 500 min-1)

Minimum (névleges alapjárat + 1 000 min–1, 2 500 min-1)

13.3 kPa

3.3 kPa

Pozitív nyomatékvonal

| c) | a melléklet a következő 3.10. ponttal egészül ki:
  3.10.   További rendelkezések a motorleállítási stratégiákat alkalmazó járművekre
  3.10.1.   Menetciklus
  3.10.1.1.   A motor vezérlőrendszere által vezérelt, a motor lefulladását követő automatikus újraindításokat új menetciklusnak vagy a megkezdett menetciklus folytatásának is lehet tekinteni.”; |
| --- | --- |

c)

a melléklet a következő 3.10. ponttal egészül ki:

3.10.   További rendelkezések a motorleállítási stratégiákat alkalmazó járművekre

3.10.1.   Menetciklus

3.10.1.1.   A motor vezérlőrendszere által vezérelt, a motor lefulladását követő automatikus újraindításokat új menetciklusnak vagy a megkezdett menetciklus folytatásának is lehet tekinteni.”;

| d) | az 1. függelék a következőképpen módosul:






  (1) | a 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.2.   Ha rendelkezésre áll, a kötelező pillanatfelvétel-adatokon túlmenően kérésre a következő jeleket kell lekérdezhetővé tenni a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül, ha az információk a fedélzeti számítógép rendelkezésére állnak vagy meghatározhatóak a fedélzeti számítógép rendelkezésére álló információk felhasználásával: diagnosztikai hibakódok, a motor hűtőközegének hőmérséklete, a tüzelőanyag-szabályozó rendszer állapota (zárt hurok, nyílt hurok, egyéb), tüzelőanyag-behangolás, előgyújtás, a beszívott levegő hőmérséklete, a szívó gyűjtőcsőben uralkodó légnyomás, a légáram sebessége, a motorfordulatszám, a fojtószelepállás-érzékelő kiadott jele, a másodlagos levegő bevezetésének módja (készülék előtt, készülék után vagy atmoszférikus), a terhelés számított értéke, a jármű sebessége és a tüzelőanyag nyomása.
  A jeleket a 3.7. pontban megadott specifikációkon alapuló szabványos mértékegységekben kell megadni. A tényleges jeleket egyértelműen meg kell különböztetni az alapértelmezett jelektől vagy a szükségüzemmód jeleitől.”; |
| --- | --- | --- |

d)

az 1. függelék a következőképpen módosul:

(1)

a 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.2.   Ha rendelkezésre áll, a kötelező pillanatfelvétel-adatokon túlmenően kérésre a következő jeleket kell lekérdezhetővé tenni a szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül, ha az információk a fedélzeti számítógép rendelkezésére állnak vagy meghatározhatóak a fedélzeti számítógép rendelkezésére álló információk felhasználásával: diagnosztikai hibakódok, a motor hűtőközegének hőmérséklete, a tüzelőanyag-szabályozó rendszer állapota (zárt hurok, nyílt hurok, egyéb), tüzelőanyag-behangolás, előgyújtás, a beszívott levegő hőmérséklete, a szívó gyűjtőcsőben uralkodó légnyomás, a légáram sebessége, a motorfordulatszám, a fojtószelepállás-érzékelő kiadott jele, a másodlagos levegő bevezetésének módja (készülék előtt, készülék után vagy atmoszférikus), a terhelés számított értéke, a jármű sebessége és a tüzelőanyag nyomása.

A jeleket a 3.7. pontban megadott specifikációkon alapuló szabványos mértékegységekben kell megadni. A tényleges jeleket egyértelműen meg kell különböztetni az alapértelmezett jelektől vagy a szükségüzemmód jeleitől.”;

| (2) | a 3.11., a 3.12. és a 3.13. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.11.   A hiba rögzítésekor a gyártónak olyan megfelelő hibakóddal kell azonosítania a hibát, amely megfelel az ISO 15031-6:2010 »Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között a kibocsátással kapcsolatos diagnosztika tekintetében – 6. rész: Diagnosztikai hibakódok meghatározása a kibocsátással kapcsolatos rendszerdiagnosztikai kódok vonatkozásában« szabványban megadott kódoknak. Ha ez nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO DIS 15031-6:2010 szabványban feltüntetett diagnosztikai hibakódokat is. A hibakódok az ISO14229:2006 szabványnak megfelelően is összeállíthatók és jelenthetők. A hibakódoknak teljes körűen elérhetőnek kell lenniük a 3.9. pontnak megfelelő szabványos diagnosztikai berendezéssel.
  A jármű gyártójának a nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania az ISO DIS 15031-5:2011 vagy az ISO14229:2006 szabványban nem meghatározott, de e rendelettel összefüggő, valamennyi szennyezőanyag-kibocsátáshoz kapcsolódó diagnosztikai adatot, például a paraméterazonosítókat, az OBD-ellenőrzési azonosítókat és a vizsgálati azonosítókat.
  3.12.   A jármű és a diagnosztikai vizsgálóműszer közötti kapcsolódást szolgáló interfésznek szabványosnak kell lennie és meg kell felelnie az ISO 19689:2016 »Motorkerékpárok és mopedek – Kommunikáció a jármű és a külső diagnosztikai berendezés között – Diagnosztikai csatlakozó és a csatlakozó elektromos áramkörök: előírások és használat« vagy az ISO 15031-3:2004 »Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között a kibocsátással kapcsolatos diagnosztika tekintetében – 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és a csatlakozó elektromos áramkörök: előírások és használat« szabványban előírt követelményeknek. Az előnyben részesített beépítési hely az ülés alatti hely. A diagnosztikai csatlakozó bárhol máshol történő elhelyezéséhez a jóváhagyó hatóság egyetértése szükséges, és annak a szerviz személyzete számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, de védeni kell a nem szakképzett személyek általi jogosulatlan beavatkozástól. A csatlakozóinterfész helyzetét egyértelműen meg kell adni a felhasználói kézikönyvben.
  3.13.   Amíg a járműre vonatkozóan nem alkalmazzák az L kategóriájú járművekre vonatkozó, II. fázisú OBD-rendszert, a jármű gyártójának kérésére alternatív csatlakozóinterfész is beépíthető. Amennyiben ilyen alternatív csatlakozóinterfész beépítésére kerül sor, a jármű gyártójának költségmentesen a vizsgálóberendezések gyártói rendelkezésére kell bocsátania a járműcsatlakozó tűinek részletes kiosztását. A jármű gyártójának adaptert kell biztosítania az általános célú kiolvasóhoz. Az adapter minőségének meg kell felelnie a hivatalos szervizben való felhasználásra. Az adaptert kérésre valamennyi független gazdasági szereplő számára megkülönböztetés nélkül biztosítani kell. A gyártók észszerű és arányos díjat számíthatnak fel ezért az adapterért, annak figyelembevételével, hogy választásuk többletköltségeket okozhat az ügyfél számára. A csatlakozóinterfész és az adapter nem tartalmazhatnak olyan egyedi tervezési elemet, amelyet használat előtt jóvá kellene hagyatni vagy tanúsíttatni kellene, vagy amely általános célú kiolvasó használata esetén korlátozná a járműadatok cseréjét.”; |
| --- | --- |

(2)

a 3.11., a 3.12. és a 3.13. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.11.   A hiba rögzítésekor a gyártónak olyan megfelelő hibakóddal kell azonosítania a hibát, amely megfelel az ISO 15031-6:2010 »Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között a kibocsátással kapcsolatos diagnosztika tekintetében – 6. rész: Diagnosztikai hibakódok meghatározása a kibocsátással kapcsolatos rendszerdiagnosztikai kódok vonatkozásában« szabványban megadott kódoknak. Ha ez nem lehetséges, a gyártó használhatja az ISO DIS 15031-6:2010 szabványban feltüntetett diagnosztikai hibakódokat is. A hibakódok az ISO14229:2006 szabványnak megfelelően is összeállíthatók és jelenthetők. A hibakódoknak teljes körűen elérhetőnek kell lenniük a 3.9. pontnak megfelelő szabványos diagnosztikai berendezéssel.

A jármű gyártójának a nemzeti szabványügyi testület rendelkezésére kell bocsátania az ISO DIS 15031-5:2011 vagy az ISO14229:2006 szabványban nem meghatározott, de e rendelettel összefüggő, valamennyi szennyezőanyag-kibocsátáshoz kapcsolódó diagnosztikai adatot, például a paraméterazonosítókat, az OBD-ellenőrzési azonosítókat és a vizsgálati azonosítókat.

3.12.   A jármű és a diagnosztikai vizsgálóműszer közötti kapcsolódást szolgáló interfésznek szabványosnak kell lennie és meg kell felelnie az ISO 19689:2016 »Motorkerékpárok és mopedek – Kommunikáció a jármű és a külső diagnosztikai berendezés között – Diagnosztikai csatlakozó és a csatlakozó elektromos áramkörök: előírások és használat« vagy az ISO 15031-3:2004 »Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között a kibocsátással kapcsolatos diagnosztika tekintetében – 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és a csatlakozó elektromos áramkörök: előírások és használat« szabványban előírt követelményeknek. Az előnyben részesített beépítési hely az ülés alatti hely. A diagnosztikai csatlakozó bárhol máshol történő elhelyezéséhez a jóváhagyó hatóság egyetértése szükséges, és annak a szerviz személyzete számára könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, de védeni kell a nem szakképzett személyek általi jogosulatlan beavatkozástól. A csatlakozóinterfész helyzetét egyértelműen meg kell adni a felhasználói kézikönyvben.

3.13.   Amíg a járműre vonatkozóan nem alkalmazzák az L kategóriájú járművekre vonatkozó, II. fázisú OBD-rendszert, a jármű gyártójának kérésére alternatív csatlakozóinterfész is beépíthető. Amennyiben ilyen alternatív csatlakozóinterfész beépítésére kerül sor, a jármű gyártójának költségmentesen a vizsgálóberendezések gyártói rendelkezésére kell bocsátania a járműcsatlakozó tűinek részletes kiosztását. A jármű gyártójának adaptert kell biztosítania az általános célú kiolvasóhoz. Az adapter minőségének meg kell felelnie a hivatalos szervizben való felhasználásra. Az adaptert kérésre valamennyi független gazdasági szereplő számára megkülönböztetés nélkül biztosítani kell. A gyártók észszerű és arányos díjat számíthatnak fel ezért az adapterért, annak figyelembevételével, hogy választásuk többletköltségeket okozhat az ügyfél számára. A csatlakozóinterfész és az adapter nem tartalmazhatnak olyan egyedi tervezési elemet, amelyet használat előtt jóvá kellene hagyatni vagy tanúsíttatni kellene, vagy amely általános célú kiolvasó használata esetén korlátozná a járműadatok cseréjét.”;

| (3) | a 4.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.1.4.   
  2024. január 1-je után, ha e melléklet követelményei szerint a járművet egy konkrét M ellenőrző rutinnal szerelik fel, az IUPRM-nek minden M ellenőrző rutin tekintetében legalább 0,1-nek kell lennie.”; |
| --- | --- |

(3)

a 4.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.1.4.   
  2024. január 1-je után, ha e melléklet követelményei szerint a járművet egy konkrét M ellenőrző rutinnal szerelik fel, az IUPRM-nek minden M ellenőrző rutin tekintetében legalább 0,1-nek kell lennie.”;

| (4) | a szöveg a következő 4.1.4.1. ponttal egészül ki:
  4.1.4.1   A gyártónak 2023. december 31-ig igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára az IUPR-meghatározás működőképességét az új járműtípusok esetében 2020. január 1-jétől, a meglévő járműtípusok esetében pedig 2021. január 1-jétől.”; |
| --- | --- |

(4)

a szöveg a következő 4.1.4.1. ponttal egészül ki:

4.1.4.1   A gyártónak 2023. december 31-ig igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára az IUPR-meghatározás működőképességét az új járműtípusok esetében 2020. január 1-jétől, a meglévő járműtípusok esetében pedig 2021. január 1-jétől.”;

| (5) | a 4.5. és a 4.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.5.   Általános nevező
  4.5.1.   Az általános nevező olyan számláló, amely a jármű működési gyakoriságának számát méri. Az általános nevezőnek 10 másodpercen belül növekednie kell, ha a következő kritériumok egyetlen menetciklusban teljesülnek:






  a) | a jármű indítása óta eltelt összesített idő legalább 600 másodperc, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett; |
| --- | --- | --- |

(5)

a 4.5. és a 4.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.5.   Általános nevező

4.5.1.   Az általános nevező olyan számláló, amely a jármű működési gyakoriságának számát méri. Az általános nevezőnek 10 másodpercen belül növekednie kell, ha a következő kritériumok egyetlen menetciklusban teljesülnek:

a)

a jármű indítása óta eltelt összesített idő legalább 600 másodperc, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett;

| b) | a jármű legalább 25 km/h sebességgel történő összesített működtetése legalább 300 másodpercet tesz ki, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett; |
| --- | --- |

b)

a jármű legalább 25 km/h sebességgel történő összesített működtetése legalább 300 másodpercet tesz ki, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett;

| c) | a jármű alapjáraton (azaz oly módon, hogy a vezető felengedi a gázpedált legfeljebb 1,6 km/h sebesség mellett) történő folyamatos működtetése legalább 30 másodpercig tart, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett. |
| --- | --- |

c)

a jármű alapjáraton (azaz oly módon, hogy a vezető felengedi a gázpedált legfeljebb 1,6 km/h sebesség mellett) történő folyamatos működtetése legalább 30 másodpercig tart, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasság vagy 75,7 kPa-nál nagyobb környezeti nyomás és legalább 266,2 K (– 7 °C) környezeti hőmérséklet mellett.

Az általános nevező a tengerszint feletti magasságra, a környezeti nyomásra és a környezeti hőmérsékletre vonatkozó határértékeken kívül is növelhető.”;

| (6) | a szöveg a következő 4.6.2.1. ponttal egészül ki:
  4.6.2.1.   Azon alkatrészek vagy rendszerek meghatározott ellenőrző rutinjainak számlálóiról és nevezőiről, amelyek folyamatosan rövidzárlat vagy nyitott áramkör előfordulását ellenőrzik, nem kell adatokat szolgáltatni.
  A »folyamatosan« szó e pont alkalmazásában azt jelenti, hogy az ellenőrző rutin mindig be van kapcsolva, és az ellenőrizendő jel mintavételi gyakorisága legalább két minta/másodperc, valamint a rendszernek 15 másodpercen belül meg kell állapítania, hogy fennáll-e az ellenőrző rutin szempontjából releváns hiba. Ha ellenőrzési célból a számítógép bemeneti adataként szolgáló alkatrész mintavételére ritkábban kerül sor, akkor az alkatrész jelét minden egyes mintavételnél is lehet értékelni.A kimeneti alkatrészeket/rendszereket nem szükséges kizárólag az adott kimeneti alkatrész/rendszer ellenőrzése céljából aktiválni.”; |
| --- | --- |

(6)

a szöveg a következő 4.6.2.1. ponttal egészül ki:

4.6.2.1.   Azon alkatrészek vagy rendszerek meghatározott ellenőrző rutinjainak számlálóiról és nevezőiről, amelyek folyamatosan rövidzárlat vagy nyitott áramkör előfordulását ellenőrzik, nem kell adatokat szolgáltatni.

A »folyamatosan« szó e pont alkalmazásában azt jelenti, hogy az ellenőrző rutin mindig be van kapcsolva, és az ellenőrizendő jel mintavételi gyakorisága legalább két minta/másodperc, valamint a rendszernek 15 másodpercen belül meg kell állapítania, hogy fennáll-e az ellenőrző rutin szempontjából releváns hiba. Ha ellenőrzési célból a számítógép bemeneti adataként szolgáló alkatrész mintavételére ritkábban kerül sor, akkor az alkatrész jelét minden egyes mintavételnél is lehet értékelni.A kimeneti alkatrészeket/rendszereket nem szükséges kizárólag az adott kimeneti alkatrész/rendszer ellenőrzése céljából aktiválni.”;

| (7) | a 4.7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.7.4.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer 10 másodpercen belül letiltja az általános nevező további emelkedését, ha a 4.5. pont szerinti kritérium (például a jármű sebessége, környezeti hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, alapjárati üzem vagy üzemidő) teljesülésének meghatározására használt alkatrészben észlel működési hibát, és a megfelelő függő hibakódot eltárolja a rendszer. Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le. Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függőben lévő kód automatikusan törlődött vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.”; |
| --- | --- |

(7)

a 4.7.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.7.4.   A fedélzeti diagnosztikai rendszer 10 másodpercen belül letiltja az általános nevező további emelkedését, ha a 4.5. pont szerinti kritérium (például a jármű sebessége, környezeti hőmérséklet, tengerszint feletti magasság, alapjárati üzem vagy üzemidő) teljesülésének meghatározására használt alkatrészben észlel működési hibát, és a megfelelő függő hibakódot eltárolja a rendszer. Az általános nevező növelése semmilyen más esetben nem tiltható le. Ha a működési hiba már nem áll fenn (például a függőben lévő kód automatikusan törlődött vagy kiolvasóval törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül folytatódnia kell.”;

| e) | a 2. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az 1. pontban a lábjegyzetet el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

e)

a 2. függelék a következőképpen módosul:

i.

az 1. pontban a lábjegyzetet el kell hagyni;

| ii. | a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „2.1.

  Ap2-1. táblázat


  Az OBD I. és/vagy II. fázisában ellenőrizendő eszközök (ha vannak) áttekintése
















  Szám | Az eszköz áramköre | | Az áramkör folytonossága | Az áramkör optimalizáltsága | Alapvető ellenőrzési követelmény | Megjegyzés száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Szint, lásd a 2.3.pontot | Az áramkör feszültsége magas | Az áramkör feszültsége alacsony | Nyitott áramkör | Az áramkör feszültsége tartományon kívül van | Teljesítmény/valószínűség | „Beragadt” jelszint | Az eszköz nem működik/nem áll rendelkezésre | |
| 1 | Ellenőrző modul (ECU/PCU) belső hibája | 3 | | | | | | | I. és II. | (1) |
| Érzékelő (bemenet a vezérlőegységekhez) |
| 1 | Gyorsító (pedál/kar) helyzetének érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | | (2) |
| 2 | Légköri nyomás érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | | II. | | | |
| 3 | Vezérműtengely helyzetének érzékelője | 3 | | | | | | | I. és II. | |
| 4 | Forgattyústengely helyzetének érzékelője | 3 | | | | | | | I. és II. | |
| 5 | Hűtőközeg hőmérséklet-érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 6 | Kipufogóvezérlő szelep szögérzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 7 | Kipufogógáz-visszavezetés érzékelője | 1 | II. | II. | II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 8 | Tüzelőanyag-nyomás érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 9 | Tüzelőanyag-hőmérséklet érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 10 | Sebességváltó helyzetének érzékelője (potméter típusú) | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4)
   (5) |
| 11 | Sebességváltás érzékelője (kapcsoló típusú) | 3 | | | | | II. | | I. és II. | (5) |
| 12 | A beszívott levegő hőmérséklet-érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 13 | Kopogásérzékelő (nem rezonancia típusú) | 3 | | | | | | | I. és II. | |
| 14 | Kopogásérzékelő (rezonancia típusú) | 3 | | | | | I. és II. | | | |
| 15 | Szívó gyűjtőcső abszolút nyomásának érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 16 | Levegőáram-érzékelő | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 17 | Motorolaj hőmérséklet-érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 18 | O2-érzékelő (bináris/lineáris) jelei | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 19 | Tüzelőanyag-nyomás (magas) érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 20 | Tüzelőanyag-tároló hőmérséklet-érzékelője | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | II. | II. | II. | | (4) |
| 21 | Fojtószelephelyzet-érzékelő | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | I. és II. | | (2) |
| 22 | Járműsebesség-érzékelő | 3 | | | | | II. | | I. és II. | (5) |
| 23 | Keréksebesség-érzékelő | 3 | | | | | II. | | I. és II. | (5) |
| Vezérlők (kimeneti vezérlőegységek) |
| 1 | Párolgáskibocsátás-csökkentő rendszer vezérlőszelepe | 2 | II. | I. és II. | II. | | | | I. és II. | (6) |
| 2 | Kipufogóvezérlő szelep vezérlője (motoros) | 3 | | | | | II. | | I. és II. | |
| 3 | Kipufogógáz-visszavezetés vezérlője | 3 | | | | | II. | | | |
| 4 | Tüzelőanyag-befecskendező | 2 | | I. és II. | | | | | I. és II. | (6) |
| 5 | Alapjárati levegőszabályozó rendszer | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | | II. | | I. és II. | (6) |
| 6 | Gyújtótekercs elsődleges vezérlő áramkörei | 2 | | I. és II. | | | | | I. és II. | (6) |
| 7 | O2-érzékelő fűtése | 1 | I. és II. | I. és II. | I. és II. | | II. | | I. és II. | (6) |
| 8 | Másodlagos levegőbefúvó rendszer | 2 | II. | I. és II. | II. | | | | I. és II. | (6) |
| 9 | Vezetékes vezérlésű fojtószelep | 3 | | I. és II. | | | | | I. és II. | (6) |
| (3) | Törölve. |

ii.

a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.1.

Ap2-1. táblázat

Az OBD I. és/vagy II. fázisában ellenőrizendő eszközök (ha vannak) áttekintése

Szám

Az eszköz áramköre

Az áramkör folytonossága

Az áramkör optimalizáltsága

Alapvető ellenőrzési követelmény

Megjegyzés száma

Szint, lásd a 2.3.pontot

Az áramkör feszültsége magas

Az áramkör feszültsége alacsony

Nyitott áramkör

Az áramkör feszültsége tartományon kívül van

Teljesítmény/valószínűség

„Beragadt” jelszint

Az eszköz nem működik/nem áll rendelkezésre

1

Ellenőrző modul (ECU/PCU) belső hibája

3

I. és II.

(1)

Érzékelő (bemenet a vezérlőegységekhez)

1

Gyorsító (pedál/kar) helyzetének érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

(2)

2

Légköri nyomás érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

3

Vezérműtengely helyzetének érzékelője

3

I. és II.

4

Forgattyústengely helyzetének érzékelője

3

I. és II.

5

Hűtőközeg hőmérséklet-érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

6

Kipufogóvezérlő szelep szögérzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

7

Kipufogógáz-visszavezetés érzékelője

1

II.

II.

II.

II.

II.

II.

(4)

8

Tüzelőanyag-nyomás érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

9

Tüzelőanyag-hőmérséklet érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

10

Sebességváltó helyzetének érzékelője (potméter típusú)

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)
   (5)

11

Sebességváltás érzékelője (kapcsoló típusú)

3

II.

I. és II.

(5)

12

A beszívott levegő hőmérséklet-érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

13

Kopogásérzékelő (nem rezonancia típusú)

3

I. és II.

14

Kopogásérzékelő (rezonancia típusú)

3

I. és II.

15

Szívó gyűjtőcső abszolút nyomásának érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

16

Levegőáram-érzékelő

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

17

Motorolaj hőmérséklet-érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

18

O2-érzékelő (bináris/lineáris) jelei

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

19

Tüzelőanyag-nyomás (magas) érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

20

Tüzelőanyag-tároló hőmérséklet-érzékelője

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

II.

II.

(4)

21

Fojtószelephelyzet-érzékelő

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

I. és II.

(2)

22

Járműsebesség-érzékelő

3

II.

I. és II.

(5)

23

Keréksebesség-érzékelő

3

II.

I. és II.

(5)

Vezérlők (kimeneti vezérlőegységek)

1

Párolgáskibocsátás-csökkentő rendszer vezérlőszelepe

2

II.

I. és II.

II.

I. és II.

(6)

2

Kipufogóvezérlő szelep vezérlője (motoros)

3

II.

I. és II.

3

Kipufogógáz-visszavezetés vezérlője

3

II.

4

Tüzelőanyag-befecskendező

2

I. és II.

I. és II.

(6)

5

Alapjárati levegőszabályozó rendszer

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

I. és II.

(6)

6

Gyújtótekercs elsődleges vezérlő áramkörei

2

I. és II.

I. és II.

(6)

7

O2-érzékelő fűtése

1

I. és II.

I. és II.

I. és II.

II.

I. és II.

(6)

8

Másodlagos levegőbefúvó rendszer

2

II.

I. és II.

II.

I. és II.

(6)

9

Vezetékes vezérlésű fojtószelep

3

I. és II.

I. és II.

(6)

(3)

Törölve.

| iii. | a 2.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.4.   Az áramkör-folytonosság és az áramkör-optimalizáltság ellenőrzési diagnosztikájában három hibajelenségből kettő egyesíthető, pl.:






  — | az áramkör feszültsége magas vagy az áramkör nyitott és az áramkör feszültsége alacsony, |
| --- | --- | --- |

iii.

a 2.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.4.   Az áramkör-folytonosság és az áramkör-optimalizáltság ellenőrzési diagnosztikájában három hibajelenségből kettő egyesíthető, pl.:

—

az áramkör feszültsége magas vagy az áramkör nyitott és az áramkör feszültsége alacsony,

| — | az áramkör feszültsége magas és az áramkör feszültsége alacsony vagy az áramkör nyitott, |
| --- | --- |

—

az áramkör feszültsége magas és az áramkör feszültsége alacsony vagy az áramkör nyitott,

| — | a jel tartományon kívüli vagy az áramkör teljesítménye vagy jelszintje »beragadt«, |
| --- | --- |

—

a jel tartományon kívüli vagy az áramkör teljesítménye vagy jelszintje »beragadt«,

| — | az áramkör feszültsége magas és a tartományon felüli vagy az áramkör feszültsége alacsony és a tartományon aluli.”; |
| --- | --- |

—

az áramkör feszültsége magas és a tartományon felüli vagy az áramkör feszültsége alacsony és a tartományon aluli.”;

| f) | a szöveg az alábbi 3., 4. és 5. függelékkel egészül ki:


  „3. függelék

  Használat közbeni működési arány

  1.   Bevezetés
  1.1.   Ez a függelék az e rendelettel összhangban jóváhagyott, L3e, L5e-A és L7e-A kategóriájú járművek vonatkozásában a fedélzeti diagnosztikai rendszerek M ellenőrző rutinjának használat közbeni működési arányát (IUPR M) határozza meg.
  2.   Az IUPR M ellenőrzése
  2.1.   A jóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a típusjóváhagyáskor elfogadott formátumban tájékoztatnia kell a típusjóváhagyó hatóságot a garanciális igénybejelentésekről, a garanciális javításokról és a szervizeléskor rögzített fedélzeti diagnosztikai hibákról. Az információknak részletesen meg kell adniuk a kibocsátással kapcsolatos alkatrészek és rendszerek észlelt hibáinak gyakoriságát és lényegét. A jármű gyártási ciklusa alatt legalább egyszer be kell nyújtani egy ilyen jelentést az egyes járműmodellekről a jármű ötéves koráig terjedő időszakban vagy a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében meghatározott távolság megtételéig (amelyik hamarabb következik be).
  2.2.   Az IUPR-családot meghatározó paraméterek
  Az IUPR-család meghatározásához az OBD-család 5. függelékben felsorolt paramétereit kell használni.
  2.3.   Tájékoztatási követelmények
  A jóváhagyó hatóság a gyártó által biztosított információk alapján ellenőrzi az IUPR M-et. Ezen információknak különösen az alábbiakat kell magukban foglalniuk:






  2.3.1. | a gyártó neve és címe; |
| --- | --- | --- |

f)

a szöveg az alábbi 3., 4. és 5. függelékkel egészül ki:

„3. függelék

Használat közbeni működési arány

1.   Bevezetés

1.1.   Ez a függelék az e rendelettel összhangban jóváhagyott, L3e, L5e-A és L7e-A kategóriájú járművek vonatkozásában a fedélzeti diagnosztikai rendszerek M ellenőrző rutinjának használat közbeni működési arányát (IUPR M) határozza meg.

2.   Az IUPR M ellenőrzése

2.1.   A jóváhagyó hatóság kérésére a gyártónak a típusjóváhagyáskor elfogadott formátumban tájékoztatnia kell a típusjóváhagyó hatóságot a garanciális igénybejelentésekről, a garanciális javításokról és a szervizeléskor rögzített fedélzeti diagnosztikai hibákról. Az információknak részletesen meg kell adniuk a kibocsátással kapcsolatos alkatrészek és rendszerek észlelt hibáinak gyakoriságát és lényegét. A jármű gyártási ciklusa alatt legalább egyszer be kell nyújtani egy ilyen jelentést az egyes járműmodellekről a jármű ötéves koráig terjedő időszakban vagy a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében meghatározott távolság megtételéig (amelyik hamarabb következik be).

2.2.   Az IUPR-családot meghatározó paraméterek

Az IUPR-család meghatározásához az OBD-család 5. függelékben felsorolt paramétereit kell használni.

2.3.   Tájékoztatási követelmények

A jóváhagyó hatóság a gyártó által biztosított információk alapján ellenőrzi az IUPR M-et. Ezen információknak különösen az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

2.3.1.

a gyártó neve és címe;

| 2.3.2. | a gyártó által szolgáltatott információk által lefedett területekre vonatkozóan a gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma, valamint e-mail-címe; |
| --- | --- |

2.3.2.

a gyártó által szolgáltatott információk által lefedett területekre vonatkozóan a gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma, valamint e-mail-címe;

| 2.3.3. | a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járművek modellneve(i); |
| --- | --- |

2.3.3.

a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járművek modellneve(i);

| 2.3.4. | adott esetben a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járműtípusok felsorolása, azaz az OBD és az IUPR M vonatkozásában az 5. függelék szerinti OBD-család; |
| --- | --- |

2.3.4.

adott esetben a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járműtípusok felsorolása, azaz az OBD és az IUPR M vonatkozásában az 5. függelék szerinti OBD-család;

| 2.3.5. | a használatban lévő járműcsaládba tartozó, e járműtípusokra vonatkozó jármű-azonosító szám (VIN) kódjai (VIN-előtag); |
| --- | --- |

2.3.5.

a használatban lévő járműcsaládba tartozó, e járműtípusokra vonatkozó jármű-azonosító szám (VIN) kódjai (VIN-előtag);

| 2.3.6. | az IUPR-családon belüli járműtípusokra vonatkozó típusjóváhagyások száma, beleértve értelemszerűen az összes kiterjesztés és területi javítás/visszahívás (átalakítás) számát; |
| --- | --- |

2.3.6.

az IUPR-családon belüli járműtípusokra vonatkozó típusjóváhagyások száma, beleértve értelemszerűen az összes kiterjesztés és területi javítás/visszahívás (átalakítás) számát;

| 2.3.7. | a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járművek típusjóváhagyásaira vonatkozó kiterjesztések és területi javítások/visszavonások részletei (ha a jóváhagyó hatóság kéri); |
| --- | --- |

2.3.7.

a gyártó által szolgáltatott információkban szereplő járművek típusjóváhagyásaira vonatkozó kiterjesztések és területi javítások/visszavonások részletei (ha a jóváhagyó hatóság kéri);

| 2.3.8. | az az időszak, amelyről a gyártó az információkat gyűjtötte; |
| --- | --- |

2.3.8.

az az időszak, amelyről a gyártó az információkat gyűjtötte;

| 2.3.9. | a gyártó által közölt adatokban szereplő járműépítési időszak (pl. a 2017. naptári év során gyártott járművek); |
| --- | --- |

2.3.9.

a gyártó által közölt adatokban szereplő járműépítési időszak (pl. a 2017. naptári év során gyártott járművek);

| 2.3.10. | a gyártó által az IUPR M ellenőrzésére alkalmazott eljárás, beleértve a következőket:






  a) | a járművek helyének meghatározására használt módszer, |
| --- | --- | --- |

2.3.10.

a gyártó által az IUPR M ellenőrzésére alkalmazott eljárás, beleértve a következőket:

a)

a járművek helyének meghatározására használt módszer,

| b) | a járművek kiválasztásának és elutasításának kritériumai, |
| --- | --- |

b)

a járművek kiválasztásának és elutasításának kritériumai,

| c) | a programhoz használt vizsgálattípusok és eljárások; |
| --- | --- |

c)

a programhoz használt vizsgálattípusok és eljárások;

| d) | a család gyártó általi elfogadásának/elutasításának kritériumai; |
| --- | --- |

d)

a család gyártó általi elfogadásának/elutasításának kritériumai;

| e) | az(ok) a földrajzi terület(ek), ahol a gyártó az információkat gyűjtötte; |
| --- | --- |

e)

az(ok) a földrajzi terület(ek), ahol a gyártó az információkat gyűjtötte;

| f) | az alkalmazott mintaméret és mintavételi terv; |
| --- | --- |

f)

az alkalmazott mintaméret és mintavételi terv;

| 2.3.11. | az IUPR M-re vonatkozó gyártói eljárás eredményei, beleértve az alábbiakat:






  a) | a programba felvett járművek azonosítása (függetlenül attól, hogy a járművet vizsgálták-e). Az azonosításnak a következőket kell magában foglalnia:






  — | a modell neve, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11.

az IUPR M-re vonatkozó gyártói eljárás eredményei, beleértve az alábbiakat:

a)

a programba felvett járművek azonosítása (függetlenül attól, hogy a járművet vizsgálták-e). Az azonosításnak a következőket kell magában foglalnia:

—

a modell neve,

| — | a jármű-azonosító szám (VIN), |
| --- | --- |

—

a jármű-azonosító szám (VIN),

| — | a használat földrajzi területe (ha ismert), |
| --- | --- |

—

a használat földrajzi területe (ha ismert),

| — | a gyártás dátuma; |
| --- | --- |

—

a gyártás dátuma;

| b) | a jármű mintavételből történő kizárásának oka(i); |
| --- | --- |

b)

a jármű mintavételből történő kizárásának oka(i);

| c) | mérési adatok, beleértve az alábbiakat:






  — | a vizsgálat/letöltés időpontja, |
| --- | --- | --- |

c)

mérési adatok, beleértve az alábbiakat:

—

a vizsgálat/letöltés időpontja,

| — | a vizsgálat/letöltés helye, |
| --- | --- |

—

a vizsgálat/letöltés helye,

| — | a járműből letöltött, az 1. függelék 4.1.6. pontjában előírt összes adat, |
| --- | --- |

—

a járműből letöltött, az 1. függelék 4.1.6. pontjában előírt összes adat,

| — | a használat közbeni működési arány minden olyan ellenőrző rutin tekintetében, amelynek az adatait ki kell adni; |
| --- | --- |

—

a használat közbeni működési arány minden olyan ellenőrző rutin tekintetében, amelynek az adatait ki kell adni;

| 2.3.12. | az IUPR M-re vonatkozó mintavétel tekintetében a következők:






  a) | az egyes ellenőrző rutinokhoz kiválasztott valamennyi járműnél az 1. függelék 4.1.4. pontja szerinti IUPR M használat közbeni működési arányok átlaga; |
| --- | --- | --- |

2.3.12.

az IUPR M-re vonatkozó mintavétel tekintetében a következők:

a)

az egyes ellenőrző rutinokhoz kiválasztott valamennyi járműnél az 1. függelék 4.1.4. pontja szerinti IUPR M használat közbeni működési arányok átlaga;

| b) | azon kiválasztott járművek százalékos aránya, amelyeknél az IUPR M az 1. függelék 4.1.4. pontjával összhangban az ellenőrző rutinra vonatkozó minimális értéknél nagyobb vagy egyenlő azzal. |
| --- | --- |

b)

azon kiválasztott járművek százalékos aránya, amelyeknél az IUPR M az 1. függelék 4.1.4. pontjával összhangban az ellenőrző rutinra vonatkozó minimális értéknél nagyobb vagy egyenlő azzal.

3.   A járművek kiválasztása az IUPR M céljából

3.1.   A gyártónak a mintát legalább két olyan tagállamból kell összeállítania, ahol a járművek működési viszonyai jelentősen különböznek (kivéve, ha a járművet csak egy tagállamban forgalmazzák). A tagállamok kiválasztásakor például a tüzelőanyagok, a környezeti viszonyok, az átlagos közúti sebességek, valamint a városi és a lakott területen kívüli közlekedés arányai közötti különbségeket kell figyelembe venni.

Az IUPR M vizsgálatakor csak a 4. függelék 2.3. pontjában szereplő kritériumokat teljesítő járműveket lehet bevenni a vizsgált mintába.

3.2.   A minta összeállítása során a tagállamok kiválasztásakor a gyártó választhat járműveket olyan tagállamból, amelyet különösen reprezentatívnak tart. Ebben az esetben a gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyást megadó hatóságnak, hogy a kiválasztás reprezentatív (például az Unión belül az adott járműcsaládnak éves szinten ez a legnagyobb felvevőpiaca). Ha a 3.3. pont szerint egy járműcsalád esetében egynél több mintát kell vizsgálni, akkor a második és harmadik mintában lévő járműveknek az első mintában lévőktől eltérő működési körülményeket kell tükrözniük.

3.3.   Mintanagyság

3.3.1.   A minták száma az OBD-családba tartozó járműveknek az Unióban egy évben értékesített darabszámától függ, az alábbi táblázat szerint:

| Az EU-ban






  — | naptári évenként (a kipufogógáz-kibocsátások vizsgálatához) nyilvántartásba vett, |
| --- | --- |

Az EU-ban

—

naptári évenként (a kipufogógáz-kibocsátások vizsgálatához) nyilvántartásba vett,

| — | IUPR-rel jóváhagyott, OBD-családba tartozó járművek a mintavételi időszakban |
| --- | --- |

—

IUPR-rel jóváhagyott, OBD-családba tartozó járművek a mintavételi időszakban

Minták száma

100 000 vagy kevesebb

1

100 001 –200 000

2

200 000 -nél több

3

3.3.2.   Az IUPR tekintetében a 3.3.1. pontban található táblázat adja meg a minták számát, amely az IUPR-rel jóváhagyott, IUPR-családba tartozó járművek számától függ.

Egy IUPR-család első mintavételi időszakát illetően a családba tartozó összes olyan járműtípus a mintavétel hatálya alá tartozik, amelyet IUPR-rel hagytak jóvá. A későbbi mintavételi időszakok tekintetében csak azok a járműtípusok tartoznak a mintavétel hatálya alá, amelyeket korábban nem vizsgáltak, vagy amelyekre olyan kibocsátás-jóváhagyás vonatkozik, amelyet az előző mintavételi időszak óta kiterjesztettek.

A mintavételi időszakban mintavétel hatálya alá eső olyan járműcsaládok esetében, amelyeket 5 000-nél kevesebb, az EU-ban nyilvántartásba vett jármű alkot, a minta legalább hat járműből áll. Minden más járműcsalád esetében egy mintába legalább tizenöt járművet kell kiválasztani.

Minden mintának kellően reprezentatívnak kell lennie az értékesítési modellre nézve, azaz legalább a nagy volumenben értékesített járműtípusoknak (≥ a járműcsalád összmennyiségének 20 %-a) jelen kell benne lenniük.

Az OBD-családonként 1 000 járműnél kisebb sorozatban gyártott járművek mentesülnek a minimális IUPR-követelmények, valamint ezeknek a típusjóváhagyó hatóság felé történő igazolási kötelezettsége alól.

4.   A 2. pontban említett ellenőrzés alapján a jóváhagyó hatóságnak a következő döntések és intézkedések egyikét kell hoznia:

| a) | úgy dönt, hogy az IUPR-család megfelelő, és nem tesz további lépéseket; |
| --- | --- |

a)

úgy dönt, hogy az IUPR-család megfelelő, és nem tesz további lépéseket;

| b) | úgy dönt, hogy a gyártó által biztosított adatok nem elegendőek a döntés meghozatalához, és további információkat vagy vizsgálati adatokat kér a gyártótól; |
| --- | --- |

b)

úgy dönt, hogy a gyártó által biztosított adatok nem elegendőek a döntés meghozatalához, és további információkat vagy vizsgálati adatokat kér a gyártótól;

| c) | úgy dönt, hogy a jóváhagyó hatóságtól vagy a tagállamok által végzett felügyeleti vizsgálati programokból származó adatok alapján a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendőek a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér; |
| --- | --- |

c)

úgy dönt, hogy a jóváhagyó hatóságtól vagy a tagállamok által végzett felügyeleti vizsgálati programokból származó adatok alapján a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendőek a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér;

| d) | úgy dönt, hogy az IUPR-család ellenőrzésének eredménye nem megfelelő, és az 1. függelékkel összhangban elvégezteti az érintett járműtípus vagy IUPR-család vizsgálatát. |
| --- | --- |

d)

úgy dönt, hogy az IUPR-család ellenőrzésének eredménye nem megfelelő, és az 1. függelékkel összhangban elvégezteti az érintett járműtípus vagy IUPR-család vizsgálatát.

Ha az IUPR M ellenőrzése szerint a mintába tartozó járművek teljesítik a 4. függelék 3.2. pontjában foglalt vizsgálati kritériumokat, a típusjóváhagyó hatóságnak az e pont d) alpontjában leírt intézkedést kell hoznia.

4.1.   A jóváhagyó hatóságnak a gyártóval együttműködésben ki kell kiválasztania egy elegendő futásteljesítménnyel rendelkező, olyan járművekből álló mintát, amelyek használata normál üzemi feltételek között észszerűen biztosítható. Ki kell kérni a gyártó véleményét a mintát alkotó járművek kiválasztásával kapcsolatban, és lehetővé kell tenni a részvételét a járművek megerősítő ellenőrzésében.

„4. függelék

A járművek kiválasztási kritériumai a használat közbeni működési arány tekintetében

1.   Bevezetés

1.1.   Ez a függelék az e melléklet 1. függelékének 4. szakaszában említett kritériumokat rögzíti a járművek vizsgálatra történő kiválasztása, valamint az IUPR-rel kapcsolatos eljárások tekintetében.

2.   Kiválasztási kritériumok

A kiválasztott járműnek az IUPR M tekintetében való elfogadására vonatkozó kritériumokat a 2.1–2.5. pont határozza meg.

2.1.   A járműnek az e rendelet alapján típusjóváhagyást kapott és a 901/2014/EU végrehajtási rendelet (3) szerinti megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező járműtípushoz kell tartoznia. Az IUPR M ellenőrzéséhez a járműnek az OBD-szabvány II. vagy magasabb fázisa szerinti jóváhagyással kell rendelkeznie. A járműnek az Unióban nyilvántartásba vett és használt járműnek kell lennie.

2.2.   A járműnek legalább 3 000 km-t vagy legalább 6 hónapot (amelyik később következik be), de legfeljebb a vonatkozó járműkategóriákra a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében megadott tartóssági futásteljesítményt vagy 5 évet (amelyik előbb következik be) kellett futnia.

2.3.   Az IUPR M ellenőrzéséhez a vizsgált minta kizárólag olyan járműveket tartalmazhat, amelyek(et):

| a) | már elegendő adatot gyűjtöttek a járműműködésről ahhoz, hogy az ellenőrző rutint vizsgálni lehessen.
  Olyan ellenőrző rutinok esetében, amelyeknek teljesíteniük kell a használat közbeni működési arányt, valamint az 1. függelék 4.6.1. pontja szerint rögzíteniük és továbbítaniuk kell az arányra vonatkozó adatokat, a jármű működéséről rendelkezésre álló elegendő adat azt jelenti, hogy a nevező megfelel az alábbiakban megállapított kritériumoknak. A vizsgálandó ellenőrző rutin 1. függelék 4.3. és 4.5. pontjában lévő meghatározás szerinti nevezőjének legalább a következő értékek egyikét el kell érnie:






  i. | a párolgási kibocsátásokat csökkentő rendszer ellenőrző rutinja, a másodlagoslevegő-rendszer ellenőrző rutinja, valamint az 1. függelék 4.3.2. pontja szerint megnövelt nevezőt alkalmazó ellenőrző rutinok (pl. a hidegindítás ellenőrző rutinja, a légkondicionáló rendszer ellenőrző rutinjai stb.) esetében 15; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

már elegendő adatot gyűjtöttek a járműműködésről ahhoz, hogy az ellenőrző rutint vizsgálni lehessen.

Olyan ellenőrző rutinok esetében, amelyeknek teljesíteniük kell a használat közbeni működési arányt, valamint az 1. függelék 4.6.1. pontja szerint rögzíteniük és továbbítaniuk kell az arányra vonatkozó adatokat, a jármű működéséről rendelkezésre álló elegendő adat azt jelenti, hogy a nevező megfelel az alábbiakban megállapított kritériumoknak. A vizsgálandó ellenőrző rutin 1. függelék 4.3. és 4.5. pontjában lévő meghatározás szerinti nevezőjének legalább a következő értékek egyikét el kell érnie:

i.

a párolgási kibocsátásokat csökkentő rendszer ellenőrző rutinja, a másodlagoslevegő-rendszer ellenőrző rutinja, valamint az 1. függelék 4.3.2. pontja szerint megnövelt nevezőt alkalmazó ellenőrző rutinok (pl. a hidegindítás ellenőrző rutinja, a légkondicionáló rendszer ellenőrző rutinjai stb.) esetében 15; vagy

| ii. | a részecskeszűrőknek és az oxidációs katalizátoroknak az 1. függelék 4.3.2. pontja szerint megnövelt nevezőt alkalmazó ellenőrző rutinjai esetében 5; vagy |
| --- | --- |

ii.

a részecskeszűrőknek és az oxidációs katalizátoroknak az 1. függelék 4.3.2. pontja szerint megnövelt nevezőt alkalmazó ellenőrző rutinjai esetében 5; vagy

| iii. | a katalizátor, az oxigénérzékelő, a kipufogógáz-visszavezető rendszer, az állítható szelepvezérlés, valamint minden egyéb alkatrész ellenőrző rutinja esetében 30; |
| --- | --- |

iii.

a katalizátor, az oxigénérzékelő, a kipufogógáz-visszavezető rendszer, az állítható szelepvezérlés, valamint minden egyéb alkatrész ellenőrző rutinja esetében 30;

| b) | nem manipulálták vagy szerelték fel olyan kiegészítő vagy módosított alkatrésszel, amelynek következtében a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem felel meg a XII. melléklet követelményeinek. |
| --- | --- |

b)

nem manipulálták vagy szerelték fel olyan kiegészítő vagy módosított alkatrésszel, amelynek következtében a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem felel meg a XII. melléklet követelményeinek.

2.3.   Ha bármilyen karbantartásra került sor, annak a gyártó által ajánlott karbantartási időszakban kellett történnie.

2.4.   A jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. versenyzés, túlterhelés, nem megfelelő tüzelőanyag használata vagy más helytelen használat), vagy más olyan tényezőkre (pl. illetéktelen beavatkozás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a kibocsátási teljesítményt. A számítógépben tárolt hibakód- és futásteljesítmény-adatokat figyelembe kell venni. Ha a számítógépben tárolt információk azt mutatják, hogy a járművet a hibakód mentése után tovább üzemeltették, és viszonylag rövid időn belül nem végezték el a szükséges javításokat, akkor ez a jármű nem választható ki vizsgálatra.

2.5.   Engedély nélkül nem végezhettek nagyobb javítást a motoron vagy a járművön.

3.   A korrekciós intézkedések terve

3.1.   A típusjóváhagyó hatóságnak fel kell szólítania a gyártót a hiányosságok megszüntetésére szolgáló korrekciós intézkedési terv benyújtására, amennyiben:

3.2.   egy adott M ellenőrző rutin IUPRM-je esetében a következő statisztikai feltételek jellemeznek egy vizsgálati mintát, melynek méretét a 3. függelék 3.3.1. pontjával összhangban határozták meg.

az 1. függelék 4.1.4. pontjának megfelelően 0,1-es arány szerint jóváhagyott járművek esetében a járművekből gyűjtött adatok a vizsgálati mintában legalább egy M ellenőrző rutinnál vagy azt jelzik, hogy a vizsgálati minta átlagos használat közbeni működési aránya kisebb, mint 0,1, vagy azt, hogy a vizsgálati mintában a járművek legalább 66 százalékának 0,1-nél kisebb a használat közbeni működési aránya.

3.3.   A korrekciós intézkedési tervet a típusjóváhagyó hatósághoz kell benyújtani a 3.1. pontban említett értesítés keltétől számítva legkésőbb 60 munkanapon belül. A típusjóváhagyó hatóságnak 30 munkanapon belül nyilatkoznia kell arról, hogy elfogadja-e a korrekciós intézkedési tervet. Ha azonban a gyártó az illetékes típusjóváhagyó hatóság számára kielégítően igazolni tudja, hogy a korrekciós intézkedési terv benyújtása érdekében több időre van szüksége ahhoz, hogy kivizsgálja a nem megfelelő gyártást, akkor a határidőt meg lehet hosszabbítani.

3.4.   A korrekciós intézkedéseket minden olyan járműre alkalmazni kell, amelyeknél valószínű, hogy ugyanaz a hiba érinti őket. Meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a típusjóváhagyási dokumentumok módosítása.

3.5.   A gyártónak másolatot kell készítenie a korrekciós intézkedések tervéhez kapcsolódó értesítésekről, nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási eljárásról, és rendszeres helyzetjelentést kell küldenie a típusjóváhagyást kiadó hatóságnak.

3.6.   A korrekciós intézkedési tervnek tartalmaznia kell a 3.6.1–3.6.11. pontban előírtakat. A gyártónak a korrekciós intézkedések tervéhez egyedi azonosító nevet vagy nyilvántartási számot kell rendelnie.

3.6.1.   A korrekciós intézkedések tervében szereplő minden egyes járműtípus leírása.

3.6.2.   A járművön a megfelelőség érdekében elvégzendő módosítások, átalakítások, javítások, helyreállítások, beállítások vagy egyéb változtatások leírása, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki tanulmányoknak a rövid összefoglalását, amelyek alapján a gyártó meghozta döntését azokról az intézkedésekről, amelyeket a megfelelőség érdekében meg kell tennie.

3.6.3.   Annak az eljárásnak a leírása, amellyel a gyártó tájékoztatja a járműtulajdonosokat.

3.6.4.   Adott esetben a megfelelő karbantartás vagy használat leírása, amelyet a gyártó a korrekciós intézkedés terv szerinti javításra való jogosultság feltételeként köt ki, valamint a gyártó indoklása, hogy miért köti ki e feltételt. Karbantartási vagy használati feltételeket csak akkor lehet kikötni, ha azok bizonyíthatóan kapcsolódnak a meg nem felelés tényéhez, valamint a korrekciós intézkedésekhez.

3.6.5.   Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a járműtulajdonosoknak követniük kell a meg nem felelés javítása érdekében. Ennek magában kell foglalnia azt az időpontot, amely után a korrekciós intézkedéseket el lehet végezni, a műhely számára a javítási munkák elvégzéséhez szükséges becsült időt, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni.

3.6.6.   A járműtulajdonosoknak küldött tájékoztató másolata.

3.6.7.   Annak a rendszernek a rövid leírása, melyet a gyártó a korrekciós intézkedések teljesítéséhez szükséges alkatrészekkel vagy rendszerekkel való megfelelő ellátás biztosítása érdekében alkalmaz. Meg kell adni azt az időpontot, amikor megfelelő mennyiségű alkatrész vagy rendszer áll rendelkezésre a munkálatok elkezdéséhez.

3.6.8.   A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata.

3.6.9.   A javasolt korrekciós intézkedések hatásának leírása az egyes járműtípusok kibocsátására, tüzelőanyag-fogyasztására, menettulajdonságára és biztonságára vonatkozóan, amelyek a korrekciós intézkedések tervében szerepelnek a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki vizsgálatokkal stb. együtt.

3.6.10.   Minden egyéb információ, jelentés vagy adat, amelyet a típusjóváhagyást kiadó hatóság az észszerűség határain belül szükségesnek ítél a korrekciós intézkedések tervének értékeléséhez.

3.6.11.   Ha a korrekciós intézkedések terve visszahívást is tartalmaz, a javítás nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell nyújtani a típusjóváhagyást kiadó hatóság részére. Címke használata esetén annak egy mintapéldányát is be kell nyújtani.

3.7.   A gyártótól megkövetelhető, hogy megfelelően tervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett alkatrészeken vagy járműveken a változtatás, javítás vagy módosítás hatékonyságának bizonyítása érdekében.

3.8.   A gyártó felelős azért, hogy minden visszahívott és javított járműről, illetve a javítást végző műhelyről nyilvántartást vezessenek. A típusjóváhagyást kiadó hatóság számára, kérésre, hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz a korrekciós intézkedések végrehajtásától számított öt éven keresztül.

3.9.   A gyártónak igazolást kell adnia a járműtulajdonos részére a javításról és/vagy módosításról, illetve új berendezés beszereléséről.

„5. függelék

A fedélzeti diagnosztikai család

1.   Bevezetés

1.1.   Ez a függelék a 3. és 4. függelékben említett OBD-családok meghatározására vonatkozó kritériumokat állapítja meg.

2.   Kiválasztási kritériumok

Azok a járműtípusok, melyeknek legalább az alábbi paraméterei azonosak, ugyanahhoz a motor/kibocsátásszabályozó rendszer/OBD-rendszer kombinációhoz tartozónak tekintendők.

2.2.   Motor:

| — | égési folyamat (azaz szikragyújtású/kompressziós gyújtású, kétütemű/négyütemű/forgó ciklusú), |
| --- | --- |

—

égési folyamat (azaz szikragyújtású/kompressziós gyújtású, kétütemű/négyütemű/forgó ciklusú),

| — | tüzelőanyag-adagolás módja (azaz egypontos vagy többpontos tüzelőanyag-befecskendezés), |
| --- | --- |

—

tüzelőanyag-adagolás módja (azaz egypontos vagy többpontos tüzelőanyag-befecskendezés),

| — | tüzelőanyag típusa (azaz benzin, dízel, rugalmas felhasználású benzin/etanol, rugalmas felhasználású dízel/biodízel, földgáz/biometán, LPG, kétfajta tüzelőanyag: benzin/földgáz/biometán, kétfajta tüzelőanyag: benzin/LPG). |
| --- | --- |

—

tüzelőanyag típusa (azaz benzin, dízel, rugalmas felhasználású benzin/etanol, rugalmas felhasználású dízel/biodízel, földgáz/biometán, LPG, kétfajta tüzelőanyag: benzin/földgáz/biometán, kétfajta tüzelőanyag: benzin/LPG).

2.3.   Kibocsátásszabályozó rendszer:

| — | katalitikus átalakító típusa (azaz oxidációs, háromutas, fűtött katalizátoros, szelektív redukciós katalizátoros, egyéb), |
| --- | --- |

—

katalitikus átalakító típusa (azaz oxidációs, háromutas, fűtött katalizátoros, szelektív redukciós katalizátoros, egyéb),

| — | részecskecsapda típusa, |
| --- | --- |

—

részecskecsapda típusa,

| — | másodlagoslevegő-befúvás (azaz van vagy nincs), |
| --- | --- |

—

másodlagoslevegő-befúvás (azaz van vagy nincs),

| — | kipufogógáz-visszavezetés (azaz van vagy nincs). |
| --- | --- |

—

kipufogógáz-visszavezetés (azaz van vagy nincs).

2.4.   A fedélzeti diagnosztika részei és működése:

| — | azok a módszerek, amelyeket a fedélzeti diagnosztika a működés ellenőrzéséhez, a működési hibák észleléséhez és a hibáknak a jármű vezetője számára való jelzéséhez használ. |
| --- | --- |

—

azok a módszerek, amelyeket a fedélzeti diagnosztika a működés ellenőrzéséhez, a működési hibák észleléséhez és a hibáknak a jármű vezetője számára való jelzéséhez használ.

---

(1)  Csak olyan bekapcsolt hibamódban, amely a hajtási nyomaték jelentős csökkenését eredményezi, vagy ha vezetékes fojtószelep-vezérlési rendszer van beszerelve.

1

(2)  Ha több APS vagy TPS van beszerelve, a jelek (egy vagy több) keresztellenőrzésének meg kell felelnie az áramkör optimális kialakítására vonatkozó valamennyi követelménynek. Ha csak egy APS vagy TPS van beszerelve, az APS- vagy TPS-áramkör optimálizáltságának ellenőrzése nem kötelező.

2

(4)  Az OBD II. fázisa: az áramkör optimálizáltságának „II” jelzésű három működési hibájából kettő ellenőrzést igényel az áramkör folytonosságának ellenőrzésén kívül.

4

(5)  Csak ha az ECU/PCU bemeneteként használják a környezetvédelmi jellemzőkre vagy funkcionális biztonsági teljesítményre vonatkozóan.

5

(6)  A gyártó kérésére eltérés megengedett, helyette a 3. szint alkalmazandó; csak a működtető jelzése áll rendelkezésre a hibajelenség megadása nélkül.”;

6

(3)  A Bizottság 901/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 18.) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 249., 2014.8.22., 1. o.).

3

---

II. MELLÉKLET

A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

A 134/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II., VI., VIII. és X. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 4.5.5.2.1.1. és a 4.5.5.2.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.5.5.2.1.1.   1. lépés – A váltást kiváltó sebesség kiszámítása
  A gyorsítási fázisban a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v 1→2 és v i→i + 1 ) km/h-ban a következő képlettel kell kiszámítani:

  2-3. egyenlet:




  , i = 2 to ng – 1

  2-4. egyenlet:






  ahol: | i a sebességfokozat száma (≥ 2) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 4.5.5.2.1.1. és a 4.5.5.2.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.5.5.2.1.1.   1. lépés – A váltást kiváltó sebesség kiszámítása

A gyorsítási fázisban a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v 1→2 és v i→i + 1 ) km/h-ban a következő képlettel kell kiszámítani:

2-3. egyenlet:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

2-4. egyenlet:

Formula

ahol:

i a sebességfokozat száma (≥ 2)

| | ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma |
| --- | --- |

ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma

| | Pn a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

Pn a névleges teljesítmény kW-ban

| | Mref a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

Mref a referenciatömeg kg-ban

| | nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben |
| --- | --- |

nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben

| | s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben |
| --- | --- |

s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben

| | ndvi a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya „i” sebességfokozatban. |
| --- | --- |

ndvi a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya „i” sebességfokozatban.

4.5.5.2.1.2.   A haladási és lassítási fázisban a 4. sebességfokozatból az ng sebességfokozatba kapcsolást kiváltó sebességet (v i→i – 1) km/h-ban a következő képlettel kell kiszámítani:

2-5. egyenlet:

Formula
  , i = 4 to ng

ahol:

| | i a sebességfokozat száma (≥ 4) |
| --- | --- |

i a sebességfokozat száma (≥ 4)

| | ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma |
| --- | --- |

ng az előremeneti sebességfokozatok teljes száma

| | Pn a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

Pn a névleges teljesítmény kW-ban

| | Mref a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

Mref a referenciatömeg kg-ban

| | nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben |
| --- | --- |

nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben

| | s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben |
| --- | --- |

s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben

| | ndvi – 2 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya i – 2 sebességfokozatban. |
| --- | --- |

ndvi – 2 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya i – 2 sebességfokozatban.

A 3. sebességfokozatból 2. sebességfokozatba váltást kiváltó sebességet (v3→2) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

2-6. egyenlet:

Formula

ahol:

| | Pn a névleges teljesítmény kW-ban |
| --- | --- |

Pn a névleges teljesítmény kW-ban

| | Mref a referenciatömeg kg-ban |
| --- | --- |

Mref a referenciatömeg kg-ban

| | nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben |
| --- | --- |

nidle az alapjárati fordulatszám min– 1-ben

| | s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben |
| --- | --- |

s a motor névleges fordulatszáma min– 1-ben

| | ndv1 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 1. sebességfokozatban. |
| --- | --- |

ndv1 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 1. sebességfokozatban.

A 2. sebességfokozatból 1. sebességfokozatba váltást kiváltó sebességet (v2→1) a következő egyenlettel kell kiszámítani:

2-7. egyenlet:

Formula

ahol:

| | ndv2 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 2. sebességfokozatban. |
| --- | --- |

ndv2 a motor min– 1-ben megadott fordulatszáma és a jármű km/h-ban kifejezett sebességének aránya 2. sebességfokozatban.

Mivel a haladási fázisokat a fázisjelzők határozzák meg, kisebb sebességemelkedés előfordulhat, és helyénvaló lehet a magasabb sebességfokozatba kapcsolás. A haladási fázisban a magasabb sebességfokozatba kapcsolást kiváltó, km/h-ban kifejezett sebességet (v1→2, v2→3 és vi→i + 1) a következő egyenletekkel kell kiszámítani:

2-7a. egyenlet:

Formula

2-8. egyenlet:

Formula

2-9. egyenlet:

Formula
  , i = 3 to ng”

| b) | a 4.5.6.1.2.2. pont utolsó bekezdésében az „Az mr1 az m érték f százalékaként is megbecsülhető.” mondat helyébe a következő mondat lép: „Az mr1 az m érték 4 százalékaként is megbecsülhető.”; |
| --- | --- |

b)

a 4.5.6.1.2.2. pont utolsó bekezdésében az „Az mr1 az m érték f százalékaként is megbecsülhető.” mondat helyébe a következő mondat lép: „Az mr1 az m érték 4 százalékaként is megbecsülhető.”;

| c) | a 6.1.1.6.2.2. pontban az 1-10. táblázatban a 130 km/h alatti legnagyobb sebességű L3a, L4e, L5e-A és L7e-A kategóriájú járművekre vonatkozó sorokban az ötödik oszlop (súlyozási tényezők) helyébe a következő szöveg lép:

  „w1 = 0,30
  w2 = 0,70”; |
| --- | --- |

c)

a 6.1.1.6.2.2. pontban az 1-10. táblázatban a 130 km/h alatti legnagyobb sebességű L3a, L4e, L5e-A és L7e-A kategóriájú járművekre vonatkozó sorokban az ötödik oszlop (súlyozási tényezők) helyébe a következő szöveg lép:

„w1 = 0,30

w2 = 0,70”;

| d) | a 6. függelék 3) pontjában („Világszinten harmonizált motorkerékpár vizsgálati ciklus [WMTC], 2. szakasz”) a 4.1.1. pont Ap6-19. táblázatában a 148 másodperchez rendelt km/h-ban megadott görgősebesség oszlopában a „75,4” érték helyébe a „85,4” érték lép. |
| --- | --- |

d)

a 6. függelék 3) pontjában („Világszinten harmonizált motorkerékpár vizsgálati ciklus [WMTC], 2. szakasz”) a 4.1.1. pont Ap6-19. táblázatában a 148 másodperchez rendelt km/h-ban megadott görgősebesség oszlopában a „75,4” érték helyébe a „85,4” érték lép.

| 2. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 4.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4.2.2. | Minden egyes folyamatosan állítható beállítóelemnél elegendő számú jellemző helyzetet kell meghatározni. A vizsgálatot normál alapjárati és emelt alapjárati fordulatszámon is el kell végezni. A „normál alapjárati fordulatszám” beállítására szolgáló elemek lehetséges helyzetének meghatározását a 4.2.5. pont tartalmazza. A motor emelt alapjárati fordulatszámát a gyártó határozza meg, de annak magasabbnak kell lennie, mint 2 000 min – 1. Az emelt alapjárati fordulatszám a gázpedál vagy a gázkar kézi működtetésével érhető el és tartható fenn.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 4.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.2.

| b) | a 4.2.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4.2.5.1. | a következő két érték közül a nagyobbik:






  a) | a motorral elérhető legkisebb alapjárati fordulatszám; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 4.2.5.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.5.1.

a)

a motorral elérhető legkisebb alapjárati fordulatszám;

| b) | a gyártó által ajánlott fordulatszám mínusz 100 fordulat/perc.” |
| --- | --- |

b)

a gyártó által ajánlott fordulatszám mínusz 100 fordulat/perc.”

| 3. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2.2.1. | olyan új járműtípusok és motortípusok környezeti teljesítménye tekintetében, amelyeket új kialakítású forgattyúsház-szellőztető rendszerrel szereltek fel, amely esetben a jóváhagyott rendszer tekintetében reprezentatív, forgattyúsház-szellőztető rendszer koncepciójával rendelkező alapjármű választható ki, ha a gyártó ezt választja annak a műszaki szolgálat és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon történő igazolására, hogy a III. típusú vizsgálaton a jármű megfelel;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.2.1.

| b) | a 4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.1.   1. vizsgálati módszer
  A III. típusú vizsgálatot az alábbi vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni:”; |
| --- | --- |

b)

a 4.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.1.   1. vizsgálati módszer

A III. típusú vizsgálatot az alábbi vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni:”;

| c) | a 4.1.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.1.4.3.   A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a forgattyúsházban mért átlagos nyomás a 4.1.2. pontban meghatározott mérési feltételek egyikénél sem haladja meg a mérés idején fennálló átlagos légköri nyomást.”; |
| --- | --- |

c)

a 4.1.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.1.4.3.   A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a forgattyúsházban mért átlagos nyomás a 4.1.2. pontban meghatározott mérési feltételek egyikénél sem haladja meg a mérés idején fennálló átlagos légköri nyomást.”;

| d) | a szöveg a következő 4.1.8. ponttal egészül ki:
  4.1.8.   Ha – a 4.1.2. pontban meghatározott egy vagy több mérési feltételt tekintve – a forgattyúsházban mért átlagos nyomás meghaladja a légköri nyomást a 4.1.7. pont szerinti időszakban, akkor a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon el kell végezni a 4.2.3. pontban meghatározott kiegészítő vizsgálatot.”; |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő 4.1.8. ponttal egészül ki:

4.1.8.   Ha – a 4.1.2. pontban meghatározott egy vagy több mérési feltételt tekintve – a forgattyúsházban mért átlagos nyomás meghaladja a légköri nyomást a 4.1.7. pont szerinti időszakban, akkor a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon el kell végezni a 4.2.3. pontban meghatározott kiegészítő vizsgálatot.”;

| e) | A 4.2. és a 4.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.2.   2. vizsgálati módszer
  4.2.1.   A III. típusú vizsgálatot az alábbi vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni.”; |
| --- | --- |

e)

A 4.2. és a 4.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.   2. vizsgálati módszer

4.2.1.   A III. típusú vizsgálatot az alábbi vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni.”;

| f) | a 4.2.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.2.1.2.   Az olajszintjelző pálca nyílásához csatlakoztatni kell egy, a kartergázokat át nem eresztő és körülbelül a motortér lökettérfogatának háromszorosával megegyező űrtartalmú rugalmas zsákot. A zsákot minden mérés előtt ki kell üríteni.”; |
| --- | --- |

f)

a 4.2.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.2.1.2.   Az olajszintjelző pálca nyílásához csatlakoztatni kell egy, a kartergázokat át nem eresztő és körülbelül a motortér lökettérfogatának háromszorosával megegyező űrtartalmú rugalmas zsákot. A zsákot minden mérés előtt ki kell üríteni.”;

| g) | a 4.2.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.2.1.4.   A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a zsák a 4.1.2. és a 4.2.1.3. pontban meghatározott egyik mérési feltétel teljesítése után sem fújódik fel láthatóan.”; |
| --- | --- |

g)

a 4.2.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.2.1.4.   A járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha a zsák a 4.1.2. és a 4.2.1.3. pontban meghatározott egyik mérési feltétel teljesítése után sem fújódik fel láthatóan.”;

| h) | a szöveg a következő 4.2.2.4. ponttal egészül ki:
  4.2.2.4.   Amennyiben a 4.2.1.2. pontban meghatározott vizsgálati feltételek közül egy vagy több nem teljesül, a 4.2.3. pontban előírt kiegészítő vizsgálatot a jóváhagyó hatóság számára kielégítő módon kell elvégezni.”; |
| --- | --- |

h)

a szöveg a következő 4.2.2.4. ponttal egészül ki:

4.2.2.4.   Amennyiben a 4.2.1.2. pontban meghatározott vizsgálati feltételek közül egy vagy több nem teljesül, a 4.2.3. pontban előírt kiegészítő vizsgálatot a jóváhagyó hatóság számára kielégítő módon kell elvégezni.”;

| i) | a 4.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  4.2.3.   Alternatív kiegészítő III. típusú vizsgálat vizsgálati módszere (3. sz.)” |
| --- | --- |

i)

a 4.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

4.2.3.   Alternatív kiegészítő III. típusú vizsgálat vizsgálati módszere (3. sz.)”

| 4. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2.5. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.5.   Az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C L jármű(al)kategóriákat alá kell vetni – a gyártó választása szerint – vagy a 2. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálati eljárásnak, vagy a 3. függelékben meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2.5. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.5.   Az L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B és L7e-C L jármű(al)kategóriákat alá kell vetni – a gyártó választása szerint – vagy a 2. függelékben meghatározott szivárgási vizsgálati eljárásnak, vagy a 3. függelékben meghatározott SHED vizsgálati eljárásnak.”;

| b) | a 2.6. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a 2.6. pontot el kell hagyni;

| c) | a 2. függelék 1.1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
  1.1.   A 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megállapított legelső alkalmazás időpontjától a tüzelőanyag-rendszer szivárgását a 2. pontban meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni. Ez az alapkövetelmény a 168/2013/EU rendelet V. melléklete B. részének megfelelően a szikragyújtású belső égésű motorral rendelkező, a folyékony és nagyon illékony tüzelőanyag tárolására szolgáló tüzelőanyag-tartállyal felszerelt minden L kategóriájú járműre vonatkozik.
  A 168/2013/EU rendeletben meghatározott párolgásikibocsátás-vizsgálati követelmények teljesülése tekintetében az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A L jármű(al)kategóriákat csak az e melléklet 3. függelékében meghatározott SHED vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.” |
| --- | --- |

c)

a 2. függelék 1.1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

1.1.   A 168/2013/EU rendelet IV. mellékletében megállapított legelső alkalmazás időpontjától a tüzelőanyag-rendszer szivárgását a 2. pontban meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni. Ez az alapkövetelmény a 168/2013/EU rendelet V. melléklete B. részének megfelelően a szikragyújtású belső égésű motorral rendelkező, a folyékony és nagyon illékony tüzelőanyag tárolására szolgáló tüzelőanyag-tartállyal felszerelt minden L kategóriájú járműre vonatkozik.

A 168/2013/EU rendeletben meghatározott párolgásikibocsátás-vizsgálati követelmények teljesülése tekintetében az L3e, L4e, L5e-A, L6e-A és L7e-A L jármű(al)kategóriákat csak az e melléklet 3. függelékében meghatározott SHED vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.”

| 5. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.3.1.   A gyártósoron történő beindítástól számítva a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt távolságnál nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményeit, a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. részében meghatározott alkalmazott romlási tényezők, és ezeknek a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékekkel való szorzatát fel kell venni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.”; |
| --- | --- | --- |

5.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.3.1.   A gyártósoron történő beindítástól számítva a 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt távolságnál nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményeit, a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének B. részében meghatározott alkalmazott romlási tényezők, és ezeknek a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékekkel való szorzatát fel kell venni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.”;

| b) | a 3.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.4.2.   Az USA környzetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott futásteljesítmény-ciklus
  A gyártó választása szerint az V. típusú futásteljesítmény-ciklus helyett elvégezhető a jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA). Az AMA tartóssági ciklust a 2. függelékben megállapított műszaki előírásoknak megfelelően kell elvégezni.”; |
| --- | --- |

b)

a 3.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.4.2.   Az USA környzetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott futásteljesítmény-ciklus

A gyártó választása szerint az V. típusú futásteljesítmény-ciklus helyett elvégezhető a jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA). Az AMA tartóssági ciklust a 2. függelékben megállapított műszaki előírásoknak megfelelően kell elvégezni.”;

| c) | a szöveg a következő 3.4.3. ponttal egészül ki:
  3.4.3.   Az AMA tartóssági ciklust fokozatosan el kell hagyni a 2. függelék AP2-1 táblázatában megjelölt III. osztályba tartozó járművek esetében, azonban a 2024. december 31-ig tartó átmeneti időszakban még használható.”; |
| --- | --- |

c)

a szöveg a következő 3.4.3. ponttal egészül ki:

3.4.3.   Az AMA tartóssági ciklust fokozatosan el kell hagyni a 2. függelék AP2-1 táblázatában megjelölt III. osztályba tartozó járművek esetében, azonban a 2024. december 31-ig tartó átmeneti időszakban még használható.”;

| d) | a szöveg a következő 3.6., 3.6.1., 3.6.2. és 3.7. ponttal egészül ki:
  „3.6.   Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat
  3.6.1.   A 3.1. vagy a 3.2. pont alternatívájaként a gyártó kérheti a 3. függelékben meghatározott próbapadi öregedésvizsgálati eljárás alkalmazását. A 3. függelékben meghatározott próbapadi tartóssági öregedésvizsgálatnak úgy kell meghatároznia az öregített jármű szennyezőanyag-kibocsátását, hogy a jármű katalizátorának normál próbapadi ciklussal való öregítése ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében előírt vizsgálati távolság alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése.
  3.6.2.   A gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményei és a 3. függelékben megadott eljárás alkalmazásával meghatározott romlási tényezők nem haladhatják meg a vonatkozó I. típusú laboratóriumi kibocsátásvizsgálati ciklus 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. részében meghatározott kibocsátási határértékeit. A gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményeit, az e melléklet 3. függelékében megadott eljárás alkalmazásával meghatározott romlási tényezőket, a (szorzásos vagy összeadásos egyenlettel kiszámított) teljes kibocsátást és a teljes (a szorzótényező vagy adalékanyag-egyenletekkel kiszámított) kibocsátást és a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékeket fel kell venni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.
  3.7.   A gyártó kérésére a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljáráshoz ki lehet számolni és fel lehet használni egy additív kipufogógáz-kibocsátási romlási tényezőt (D.E.F.). A romlási tényezőt minden szennyező anyagra ki kell számítani a következőképpen:
  D. E. F.= Mi2 – Mi1

  ahol:







  Mi 1 | = | az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve a jármű 1. típusú mérése után, a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljárásnak megfelelően |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi 2 | = | az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve az öregített jármű 1. típusú vizsgálata után, a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljárásnak megfelelően.”; |

d)

a szöveg a következő 3.6., 3.6.1., 3.6.2. és 3.7. ponttal egészül ki:

„3.6.   Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat

3.6.1.   A 3.1. vagy a 3.2. pont alternatívájaként a gyártó kérheti a 3. függelékben meghatározott próbapadi öregedésvizsgálati eljárás alkalmazását. A 3. függelékben meghatározott próbapadi tartóssági öregedésvizsgálatnak úgy kell meghatároznia az öregített jármű szennyezőanyag-kibocsátását, hogy a jármű katalizátorának normál próbapadi ciklussal való öregítése ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak a 168/2013/EU rendelet VII. mellékletének A. részében előírt vizsgálati távolság alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése.

3.6.2.   A gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményei és a 3. függelékben megadott eljárás alkalmazásával meghatározott romlási tényezők nem haladhatják meg a vonatkozó I. típusú laboratóriumi kibocsátásvizsgálati ciklus 168/2013/EU rendelet VI. melléklete A. részében meghatározott kibocsátási határértékeit. A gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményű járművek kibocsátási eredményeit, az e melléklet 3. függelékében megadott eljárás alkalmazásával meghatározott romlási tényezőket, a (szorzásos vagy összeadásos egyenlettel kiszámított) teljes kibocsátást és a teljes (a szorzótényező vagy adalékanyag-egyenletekkel kiszámított) kibocsátást és a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékeket fel kell venni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.

3.7.   A gyártó kérésére a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljáráshoz ki lehet számolni és fel lehet használni egy additív kipufogógáz-kibocsátási romlási tényezőt (D.E.F.). A romlási tényezőt minden szennyező anyagra ki kell számítani a következőképpen:

D. E. F.= Mi2 – Mi1

ahol:

Mi 1

=

az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve a jármű 1. típusú mérése után, a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljárásnak megfelelően

Mi 2

=

az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve az öregített jármű 1. típusú vizsgálata után, a 3.1. és a 3.2. pontban meghatározott eljárásnak megfelelően.”;

| e) | az 1. függelékben a 2.6.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.6.1.   Az SRC-LeCV ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljából az L kategóriájú járműveket az Ap1-1. táblázatnak megfelelően kell csoportosítani.

  Ap1-1. táblázat


  Az L kategóriájú járművek csoportjai az SRC-LeCV ciklus vonatkozásában







  SRC ciklus osztályozása | WTMC-osztályozás |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | 1. osztály |
| 2 | 2-1. osztály |
| | |
| 2 | 2-2. osztály |
| 3 | 3-1. osztály |
| 4 | 3-2. osztály”; |

e)

az 1. függelékben a 2.6.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.6.1.   Az SRC-LeCV ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljából az L kategóriájú járműveket az Ap1-1. táblázatnak megfelelően kell csoportosítani.

Ap1-1. táblázat

Az L kategóriájú járművek csoportjai az SRC-LeCV ciklus vonatkozásában

SRC ciklus osztályozása

WTMC-osztályozás

1

1. osztály

2

2-1. osztály

2

2-2. osztály

3

3-1. osztály

4

3-2. osztály”;

| f) | a 2. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az 1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.1.   Az Egyesült Államok környezetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA) olyan, a vizsgálati járművek és kibocsátáscsökkentő berendezéseik megismételhető módon történő öregítésére használt futásteljesítmény-ciklus, amely az uniós flotta és közlekedési helyzet esetében az SRC-LeCV ciklusnál kevésbé jellemző. Az AMA tartóssági ciklust fokozatosan el kell hagyni az e függelék Ap2-1 táblázatában megjelölt III. osztályba tartozó járművek esetében, azonban a gyártó kérésére a ciklusok a 2024. december 31-ig tartó átmeneti időszakban még használhatók. Az L kategóriájú vizsgálati járművekkel a vizsgálati ciklust közúton, próbapályán vagy futásteljesítmény-járműfékpadon lehet elvégezni.”; |
| --- | --- | --- |

f)

a 2. függelék a következőképpen módosul:

i.

az 1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.1.   Az Egyesült Államok környezetvédelmi ügynöksége (EPA) által jóváhagyott tartóssági futásteljesítmény-ciklus (Approved Mileage Accumulation, AMA) olyan, a vizsgálati járművek és kibocsátáscsökkentő berendezéseik megismételhető módon történő öregítésére használt futásteljesítmény-ciklus, amely az uniós flotta és közlekedési helyzet esetében az SRC-LeCV ciklusnál kevésbé jellemző. Az AMA tartóssági ciklust fokozatosan el kell hagyni az e függelék Ap2-1 táblázatában megjelölt III. osztályba tartozó járművek esetében, azonban a gyártó kérésére a ciklusok a 2024. december 31-ig tartó átmeneti időszakban még használhatók. Az L kategóriájú vizsgálati járművekkel a vizsgálati ciklust közúton, próbapályán vagy futásteljesítmény-járműfékpadon lehet elvégezni.”;

| ii. | a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  2.1.   Az AMA tartóssági ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljaira az L kategóriájú járműveket a következőképpen kell csoportosítani:

  Ap2-1. táblázat


  L kategóriájú járművek csoportosítása az AMA tartóssági vizsgálat céljaira








  L kategóriájú járműosztály | Motortérfogat (cm3) | Vmax (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | < 150 | Nem alkalmazható |
| II. | ≥ 150 | < 130 |
| III. | ≥ 150 | ≥130”; |

ii.

a 2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

2.1.   Az AMA tartóssági ciklus alatt a futásteljesítmény megtétele céljaira az L kategóriájú járműveket a következőképpen kell csoportosítani:

Ap2-1. táblázat

L kategóriájú járművek csoportosítása az AMA tartóssági vizsgálat céljaira

L kategóriájú járműosztály

Motortérfogat (cm3)

Vmax (km/h)

I.

< 150

Nem alkalmazható

II.

≥ 150

< 130

III.

≥ 150

≥130”;

| g) | a szöveg az alábbi 3. és 4. függelékkel egészül ki:


  „3. függelék

  Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat

  1.   Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat
  1.1.   Az e függelékben megállapított eljárásnak megfelelően vizsgált jármű a gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményt ért el.
  1.2.   A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében megadott tüzelőanyagok egyikét kell használni.
  2.   Eljárás a szikragyújtású motorral felszerelt járművekhez
  2.1.   Az olyan szikragyújtású járművek esetében, ideértve a hibrid hajtású járműveket is, melyek elsődleges utókezelő kibocsátásszabályozó eszköze a katalizátor, a következő próbapadi öregedésvizsgálati eljárást kell alkalmazni.
  A próbapadi öregedésvizsgálati eljáráshoz a katalizátor/oxigénérzékelő rendszert fel kell szerelni a katalizátoröregítő próbapadra.
  A próbapadi öregedésvizsgálatot a normál próbapadi ciklus (SBC) szerint kell lefolytatni a próbapadi öregítési idő egyenletéből kiszámított ideig. A próbapadi öregítési idő egyenletében szükség van a katalizátornak az 1. függelékben leírt normál közúti ciklusban (SRC-LeCV) mért idő–hőmérséklet adataira. Alternatívaként adott esetben fel lehet használni a katalizátornak a 2. függelékben leírt AMA tartóssági ciklus során mért idő–hőmérséklet adatait.
  2.2.   Normál próbapadi ciklus (SBC). A katalizátor normál próbapadi öregítését a normál próbapadi ciklus szerint kell elvégezni. A normál próbapadi ciklus idejét a próbapadi öregítési idő egyenletéből kell kiszámítani. A normál próbapadi ciklust a 4. függelék ismerteti.
  2.3.   A katalizátor idő–hőmérséklet adatai. A katalizátor hőmérsékletét az 1. függelékben leírt legalább két teljes SRC-LeCV ciklus lefolytatásával kell mérni, vagy pedig adott esetben a 2. függelékben leírt legalább két teljes AMA ciklus lefolytatásával.
  A katalizátor hőmérsékletét a vizsgált jármű legmelegebb katalizátorának legnagyobb hőmérsékletű helyén kell mérni. Alternatív megoldásként a hőmérséklet más helyen is megmérhető, feltéve, hogy az a hely a műszaki szempontok figyelembe vételével úgy kerül kialakításra, hogy a legmelegebb helyen mért hőmérsékletet reprezentálja.
  A katalizátor hőmérsékletét legalább 1 hertzes gyakorisággal kell mérni (másodpercenként egy mérés).
  A mért katalizátor-hőmérsékleteket legfeljebb 25 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni.
  2.4.   Próbapadi öregítési idő. A próbapadi öregítési időt a próbapadi öregítési idő egyenletéből kell kiszámítani a következők szerint:





  te egy osztályközre = th e((R/Tr) – (R/Tv)) |
| --- | --- |

g)

a szöveg az alábbi 3. és 4. függelékkel egészül ki:

„3. függelék

Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat

1.   Próbapadi tartóssági öregedésvizsgálat

1.1.   Az e függelékben megállapított eljárásnak megfelelően vizsgált jármű a gyártósoron történő beindítástól számítva 100 km-nél nagyobb futásteljesítményt ért el.

1.2.   A vizsgálathoz a II. melléklet 2. függelékében megadott tüzelőanyagok egyikét kell használni.

2.   Eljárás a szikragyújtású motorral felszerelt járművekhez

2.1.   Az olyan szikragyújtású járművek esetében, ideértve a hibrid hajtású járműveket is, melyek elsődleges utókezelő kibocsátásszabályozó eszköze a katalizátor, a következő próbapadi öregedésvizsgálati eljárást kell alkalmazni.

A próbapadi öregedésvizsgálati eljáráshoz a katalizátor/oxigénérzékelő rendszert fel kell szerelni a katalizátoröregítő próbapadra.

A próbapadi öregedésvizsgálatot a normál próbapadi ciklus (SBC) szerint kell lefolytatni a próbapadi öregítési idő egyenletéből kiszámított ideig. A próbapadi öregítési idő egyenletében szükség van a katalizátornak az 1. függelékben leírt normál közúti ciklusban (SRC-LeCV) mért idő–hőmérséklet adataira. Alternatívaként adott esetben fel lehet használni a katalizátornak a 2. függelékben leírt AMA tartóssági ciklus során mért idő–hőmérséklet adatait.

2.2.   Normál próbapadi ciklus (SBC). A katalizátor normál próbapadi öregítését a normál próbapadi ciklus szerint kell elvégezni. A normál próbapadi ciklus idejét a próbapadi öregítési idő egyenletéből kell kiszámítani. A normál próbapadi ciklust a 4. függelék ismerteti.

2.3.   A katalizátor idő–hőmérséklet adatai. A katalizátor hőmérsékletét az 1. függelékben leírt legalább két teljes SRC-LeCV ciklus lefolytatásával kell mérni, vagy pedig adott esetben a 2. függelékben leírt legalább két teljes AMA ciklus lefolytatásával.

A katalizátor hőmérsékletét a vizsgált jármű legmelegebb katalizátorának legnagyobb hőmérsékletű helyén kell mérni. Alternatív megoldásként a hőmérséklet más helyen is megmérhető, feltéve, hogy az a hely a műszaki szempontok figyelembe vételével úgy kerül kialakításra, hogy a legmelegebb helyen mért hőmérsékletet reprezentálja.

A katalizátor hőmérsékletét legalább 1 hertzes gyakorisággal kell mérni (másodpercenként egy mérés).

A mért katalizátor-hőmérsékleteket legfeljebb 25 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni.

2.4.   Próbapadi öregítési idő. A próbapadi öregítési időt a próbapadi öregítési idő egyenletéből kell kiszámítani a következők szerint:

te egy osztályközre = th e((R/Tr) – (R/Tv))

| összes te = az összes osztályköz te értékének összege |
| --- |

összes te = az összes osztályköz te értékének összege

| próbapadi öregítési idő = A (Összes te) |
| --- |

próbapadi öregítési idő = A (Összes te)

ahol:

| A | = | 1,1. A katalizátor öregítési idejét ezzel az értékkel korrigálják annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a katalizátor termikus öregedésén kívüli egyéb okokból bekövetkező funkciócsökkenését. |
| --- | --- | --- |
| R | = | a katalizátor termikus reaktivitása = 18 500 |
| th | = | a katalizátor hőmérséklet-hisztogramjának előírt osztályközében mért idő (órában), a teljes hasznos élettartamra vetítve, például ha a hisztogram 400 km-t reprezentál és a hasznos élettartam a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerint például az Le3 esetében 20 000 km, az összes időtételt meg kell szorozni 50-nel (20 000 /400). |
| Összes te | = | a katalizátornak a katalizátoröregítő próbapadon Tr hőmérsékleten olyan katalizátoröregítő ciklussal való öregítéséhez szükséges ekvivalens idő (órában), amely ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerinti járműkategóriákra vonatkozó távolság – például az Le3 esetében 20 000 km – alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése. |
| te egy hőmérséklet-osztályközre | = | a katalizátornak a katalizátoröregítő próbapadon Tr hőmérsékleten olyan katalizátoröregítő ciklussal való öregítéséhez szükséges ekvivalens idő (órában), amely ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak Tv hőmérsékleten a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerinti járműkategóriákra vonatkozó távolság – például az Le3 esetében 20 000 km – alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése. |
| Tr | = | a katalizátor effektív referencia-hőmérséklete (K-ben) a próbapadi öregedésvizsgálati ciklusban a próbapadon. Az effektív hőmérséklet az az állandó hőmérséklet, amely ugyanolyan öregedést idézne elő, mint a próbapadi öregítési ciklusban a különféle hőmérsékleteken történő öregítés. |
| Tv | = | a jármű közúti katalizátor-hőmérsékleti hisztogramjában a hőmérséklet-osztályköz középső értéke (K-ben). |

A

=

1,1. A katalizátor öregítési idejét ezzel az értékkel korrigálják annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a katalizátor termikus öregedésén kívüli egyéb okokból bekövetkező funkciócsökkenését.

R

=

a katalizátor termikus reaktivitása = 18 500

th

=

a katalizátor hőmérséklet-hisztogramjának előírt osztályközében mért idő (órában), a teljes hasznos élettartamra vetítve, például ha a hisztogram 400 km-t reprezentál és a hasznos élettartam a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerint például az Le3 esetében 20 000 km, az összes időtételt meg kell szorozni 50-nel (20 000 /400).

Összes te

=

a katalizátornak a katalizátoröregítő próbapadon Tr hőmérsékleten olyan katalizátoröregítő ciklussal való öregítéséhez szükséges ekvivalens idő (órában), amely ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerinti járműkategóriákra vonatkozó távolság – például az Le3 esetében 20 000 km – alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése.

te egy hőmérséklet-osztályközre

=

a katalizátornak a katalizátoröregítő próbapadon Tr hőmérsékleten olyan katalizátoröregítő ciklussal való öregítéséhez szükséges ekvivalens idő (órában), amely ugyanakkora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátornak Tv hőmérsékleten a 168/2013/EU rendelet VII. melléklete szerinti járműkategóriákra vonatkozó távolság – például az Le3 esetében 20 000 km – alatt bekövetkező termikus aktivitásvesztése.

Tr

=

a katalizátor effektív referencia-hőmérséklete (K-ben) a próbapadi öregedésvizsgálati ciklusban a próbapadon. Az effektív hőmérséklet az az állandó hőmérséklet, amely ugyanolyan öregedést idézne elő, mint a próbapadi öregítési ciklusban a különféle hőmérsékleteken történő öregítés.

Tv

=

a jármű közúti katalizátor-hőmérsékleti hisztogramjában a hőmérséklet-osztályköz középső értéke (K-ben).

2.5.   Effektív referencia-hőmérséklet a normál próbapadi ciklusban. A következő eljárásokat alkalmazva meg kell határozni a normál próbapadi ciklus effektív referencia-hőmérsékletét a katalizátor-rendszer tényleges kialakítására és a ténylegesen használt öregítő próbapadra:

| a) | az idő–hőmérséklet adatok normál próbapadi ciklus szerinti mérése a katalizátor-rendszerben a katalizátoröregítő próbapadon. A katalizátor hőmérsékletét a rendszer legmelegebb katalizátorának legnagyobb hőmérsékletű helyén kell mérni. Alternatív megoldásként a hőmérséklet más helyen is megmérhető, feltéve, hogy az úgy van meghatározva, hogy a legmelegebb helyen mért hőmérsékletet reprezentálja.
  A katalizátor hőmérsékletét legalább 1 hertzes gyakorisággal kell mérni (másodpercenként egy mérés) legalább 20 perces próbapadi öregítés alatt. A mért katalizátor-hőmérsékleteket legfeljebb 10 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni. |
| --- | --- |

a)

az idő–hőmérséklet adatok normál próbapadi ciklus szerinti mérése a katalizátor-rendszerben a katalizátoröregítő próbapadon. A katalizátor hőmérsékletét a rendszer legmelegebb katalizátorának legnagyobb hőmérsékletű helyén kell mérni. Alternatív megoldásként a hőmérséklet más helyen is megmérhető, feltéve, hogy az úgy van meghatározva, hogy a legmelegebb helyen mért hőmérsékletet reprezentálja.

A katalizátor hőmérsékletét legalább 1 hertzes gyakorisággal kell mérni (másodpercenként egy mérés) legalább 20 perces próbapadi öregítés alatt. A mért katalizátor-hőmérsékleteket legfeljebb 10 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni.

| b) | A próbapadi öregítési idő egyenletével ki kell számítani az effektív referencia-hőmérsékletet oly módon, hogy a referencia-hőmérséklet (Tr) változtatását addig kell iterálni, amíg a kiszámított öregedési idő egyenlő nem lesz a katalizátor-hőmérsékleti hisztogramban szereplő tényleges idővel, vagy meg nem haladja azt. A kapott hőmérséklet az effektív referencia-hőmérséklet a normál próbapadi ciklusban az adott katalizátor-rendszerre és öregítő próbapadra. |
| --- | --- |

b)

A próbapadi öregítési idő egyenletével ki kell számítani az effektív referencia-hőmérsékletet oly módon, hogy a referencia-hőmérséklet (Tr) változtatását addig kell iterálni, amíg a kiszámított öregedési idő egyenlő nem lesz a katalizátor-hőmérsékleti hisztogramban szereplő tényleges idővel, vagy meg nem haladja azt. A kapott hőmérséklet az effektív referencia-hőmérséklet a normál próbapadi ciklusban az adott katalizátor-rendszerre és öregítő próbapadra.

2.6.   Katalizátoröregítő próbapad. A katalizátoröregítő próbapadnak a normál próbapadi ciklus szerint kell működnie, és biztosítania kell a megfelelő kipufogógáz-áramot és kibocsátási szintet, a motor kipufogógáz-áramának megfelelően, amelyre a katalizátort tervezték, a kipufogógáz-komponenseket és -hőmérsékletet a katalizátor felületén.

Az összes próbapadi öregedésvizsgálati rendszernek és eljárásnak rögzítenie kell a megfelelő információkat (például a mért levegő–tüzelőanyag arányt és az idő–hőmérséklet adatokat a katalizátorban) annak igazolására, hogy az öregítés valóban kielégítően megtörtént.

2.7.   A szükséges vizsgálatok. A romlási tényezők kiszámításához a vizsgált járművön el kell végezni legalább két 1. típusú mérést a kibocsátáscsökkentő rendszer próbapadi öregedésvizsgálata előtt, majd legalább két 1. típusú mérést a próbapadon öregített kibocsátáscsökkentő rendszer visszaszerelése után.

A romlási tényezőket az alábbiakban ismertetett számítási módszerrel kell kiszámítani.

A kipufogógáz-kibocsátásnál minden szennyező anyagra ki kell számítani egy romlási szorzótényezőt a következőképpen:

Formula

ahol:

| Mi 1 | = | az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve a jármű e függelék 1.1. pontjában meghatározott 1. típusú mérése után. |
| --- | --- | --- |
| Mi 2 | = | az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve az öregített jármű 1. típusú mérése után, az e mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően. |

Mi 1

=

az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve a jármű e függelék 1.1. pontjában meghatározott 1. típusú mérése után.

Mi 2

=

az i szennyező anyag kibocsátott tömege g/km-ben kifejezve az öregített jármű 1. típusú mérése után, az e mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően.

Ezeket az interpolált értékeket legalább négy tizedesjegy pontossággal kell kiszámítani, majd egymással osztva őket meg kell határozni a romlási tényezőt. Az eredményt három tizedesjegyre kell kerekíteni.

Ha a romlási tényező kisebb, mint egy, azt akkor is egynek kell tekinteni.

A gyártó kérésére egy additív kipufogógáz-kibocsátási romlási tényezőt lehet használni, amely valamennyi szennyező anyagra kiszámítandó a következőképpen:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

„4. függelék

Normál próbapadi ciklus (SBC)

1.   Bevezetés

A normál öregítési tartóssági eljárás egy katalizátor/oxigénérzékelő rendszer öregítő próbapadon történő öregítéséből áll, az e függelékben leírt normál próbapadi ciklus szerint. A normál próbapadi ciklushoz olyan öregítő próbapadot kell használni, amely egy, a katalizátor számára a belépő gázok forrásául szolgáló motorral rendelkezik. A normál próbapadi ciklus egy 60 másodperces ciklus, amelyet szükség szerint ismételni kell az öregítő próbapadon, hogy létrejöjjön az előírt időnek megfelelő öregedés. A normál próbapadi ciklust a katalizátor-hőmérséklet, a motor levegő–tüzelőanyag aránya és az első katalizátor előtt betáplált másodlagos levegő mennyisége alapján kell meghatározni.

2.   A katalizátor hőmérsékletének szabályozása

2.1.   A katalizátor hőmérsékletét a katalizátorágyban a legmelegebb katalizátor legnagyobb hőmérsékletű helyén kell mérni. Alternatív megoldásként meg lehet mérni a belépő gáz hőmérsékletét, és át lehet számítani a katalizátorágy hőmérsékletére az öregítési folyamatban használandó öregítő próbapadról és a katalizátor kialakításáról rendelkezésre álló korrelációs adatokon alapuló lineáris transzformációval.

2.2.   Sztöchiometriai levegő/tüzelőanyag összetételnél (1–40 másodperc a ciklusban) a katalizátor hőmérsékletét – a motor fordulatszámát, terhelését és a gyújtásvezérlését megfelelően megválasztva – úgy kell szabályozni, hogy legalább 800 °C (± 10 °C) legyen. A katalizátor-hőmérsékletet – a motor levegő–tüzelőanyag arányát az alábbi táblázatban leírt »dús« fázis során megfelelően megválasztva – úgy kell szabályozni, hogy a ciklusban a katalizátor legnagyobb hőmérséklete 890 °C (± 10 °C) legyen.

2.3.   Ha a hőmérséklet úgy van szabályozva, hogy az alacsony szabályozási hőmérséklet nem 800 °C, akkor a magas szabályozási hőmérsékletnek 90 °C-kal kell nagyobbnak lennie az alacsony szabályozási hőmérsékletnél.

Normál próbapadi ciklus (SBC)

| Idő
  (másodpercben) | Levegő–tüzelőanyag arány | Másodlagos levegőbetáplálás |
| --- | --- | --- |
| 1–40 | Sztöchiometriai, a terhelés, a gyújtásvezérlés és a motorfordulatszám olyan szabályozásával, hogy a katalizátor elérje legalább a 800 °C hőmérsékletet | Nincs |
| 41–45 | »Dús« (a levegő–tüzelőanyag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizátor hőmérséklete a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabályozási hőmérsékletnél 90 °C-kal nagyobb hőmérsékletet) | Nincs |
| 46–55 | »Dús« (a levegő–tüzelőanyag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizátor hőmérséklete a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabályozási hőmérsékletnél 90 °C-kal nagyobb hőmérsékletet) | 3 % (±0,1 %) |
| 56–60 | Sztöchiometriai, a ciklus 1–40 mp-es szakaszában használt terheléssel, gyújtásvezérléssel és motorfordulatszámmal | 3 % (±0,1 %) |

Idő

(másodpercben)

Levegő–tüzelőanyag arány

Másodlagos levegőbetáplálás

1–40

Sztöchiometriai, a terhelés, a gyújtásvezérlés és a motorfordulatszám olyan szabályozásával, hogy a katalizátor elérje legalább a 800 °C hőmérsékletet

Nincs

41–45

»Dús« (a levegő–tüzelőanyag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizátor hőmérséklete a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabályozási hőmérsékletnél 90 °C-kal nagyobb hőmérsékletet)

Nincs

46–55

»Dús« (a levegő–tüzelőanyag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizátor hőmérséklete a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabályozási hőmérsékletnél 90 °C-kal nagyobb hőmérsékletet)

3 % (±0,1 %)

56–60

Sztöchiometriai, a ciklus 1–40 mp-es szakaszában használt terheléssel, gyújtásvezérléssel és motorfordulatszámmal

3 % (±0,1 %)

Normál próbapadi ciklus

Sztöchiometriai

„Dús”

Másodlagos levegő

Levegő–tüzelőanyag arány

Idő (másodpercben)

Levegőbetáplálás (%)

Levegő–tüzelőanyag arány

A katalizátor hőmérséklete 800 °C-ig szabályozva

3.   Az öregítő próbapad felszerelése és eljárások

3.1.   Az öregítő próbapad összeállítása Az öregítő próbapadnak megfelelő kipufogógáz-áramlási sebességet, hőmérsékletet, levegő–tüzelőanyag arányt, kipufogógáz-komponenseket és másodlagoslevegő-betáplálást kell biztosítania a katalizátor bemeneti felületén.

A normál öregítő próbapad egy motorból, egy motorvezérlőből és egy fékpadból áll. Más összeállítás is elfogadható (például a teljes jármű a fékpadon, vagy egy égő, amely pontosan előállítja a kipufogási viszonyokat), feltéve, hogy teljesülnek az e függelékben a katalizátor bemenetére megadott feltételek és a szabályozási előírások.

Használható egyetlen öregítő próbapad is úgy, hogy az több részre osztja a kipufogógáz-áramot, feltéve, hogy az egyes részáramok megfelelnek e függelék előírásainak. Ha a próbapadon egynél több kipufogógáz-részáram van, akkor egyszerre több katalizátor-rendszer is öregíthető.

3.2.   A kipufogórendszer felszerelése. A próbapadra fel kell szerelni a teljes katalizátor/oxigénérzékelő rendszert, az ezeket a komponenseket összekötő összes kipufogóvezetékkel együtt. Több külön kipufogórendszerrel rendelkező motor esetében az egyes rendszereket külön, párhuzamosan kell felszerelni a próbapadra.

Több beépített katalizátort tartalmazó kipufogórendszer esetében az öregítéshez az összes katalizátort, az összes oxigénérzékelőt és a kapcsolódó kipufogóvezetékeket magában foglaló teljes katalizátorrendszert egy egységként kell felszerelni. Alternatív megoldásként az egyes katalizátorok öregítése történhet külön-külön is a megfelelő ideig.

3.3.   Hőmérsékletmérés. A katalizátor hőmérsékletét a katalizátorágyban a legmelegebb katalizátor legnagyobb hőmérsékletű helyén elhelyezett termoelemmel kell mérni. Alternatív megoldásként meg lehet mérni a belépő gáz hőmérsékletét közvetlenül a katalizátor bemeneti felülete előtt, és át lehet számítani a katalizátorágy hőmérsékletére az öregítési folyamatban használandó öregítő próbapadról és a katalizátor kialakításáról rendelkezésre álló korrelációs adatok alapján kiszámított lineáris transzformációval. A katalizátor hőmérsékletét digitálisan kell rögzíteni legalább 1 hertzes gyakorisággal (másodpercenként egy mérés).

3.4.   A levegő–tüzelőanyag arány mérése. Gondoskodni kell arról, hogy a levegő–tüzelőanyag arány mérése (például széles tartományú oxigénérzékelővel) a katalizátor belépő- és kilépőkarimájához a lehető legközelebb történjen. Az ezektől az érzékelőktől jövő adatokat digitálisan kell rögzíteni legalább 1 hertzes gyakorisággal (másodpercenként egy mérés).

3.5.   A kipufogógáz-áram szabályozása. Gondoskodni kell arról, hogy a próbapadon öregített összes katalizátoron megfelelő mennyiségű kipufogógáz áramoljon át (gramm/másodpercben mérve sztöchiometriai aránynál, ± 5 gramm/másodperc tűréssel).

A megfelelő áramlási sebesség meghatározása azon a kipufogógáz-áramon alapul, amely az eredeti jármű motorjában alakulna ki a 3.6. pontban leírt próbapadi öregedésvizsgálathoz kiválasztott állandósult fordulatszámon és terhelésen.

3.6.   Összeállítás. A motorfordulatszámot, terhelést és gyújtásvezérlést úgy kell megválasztani, hogy a katalizátorágy sztöchiometriai és állandósult állapotú működés mellett elérje a 800 °C (±10 °C) hőmérsékletet.

A levegőbetápláló rendszert úgy kell beállítani, hogy biztosítsa az ahhoz szükséges levegőáramot, hogy sztöchiometriai levegő–tüzelőanyag arány és állandósult állapotú működés mellett a kipufogógáz-áramban közvetlenül az első katalizátor előtt 3,0 % oxigén (± 0,1 %) legyen. A levegő–tüzelőanyag arány mérési szakasza (az 5. pontban előírt követelmény) előtt a jellemző mért lambdaérték 1,16 (ami megközelítőleg 3 % oxigénnek felel meg).

Levegőbetáplálás mellett be kell állítani a »dús« levegő–tüzelőanyag arányt úgy, hogy a katalizátorágy hőmérséklete elérje a 890 °C-ot (±10 °C). Erre a lépésre a levegő–tüzelőanyag arány jellemző lambdaértéke 0,94 (közelítőleg 2 % CO).

3.7.   Öregítési ciklus. A normál próbapadi öregedésvizsgálati eljárások a normál próbapadi ciklust alkalmazzák. A normál próbapadi ciklust addig kell ismételni, amíg meg nem történik a próbapadi öregítési idő egyenletéből kiszámított öregedés.

3.8.   Minőségbiztosítás. Az öregítés alatt a 3.3. és 3.4. pontban említett hőmérsékleteket és levegő–tüzelőanyag arányt rendszeresen (legalább 50 óránként) ellenőrizni kell. El kell végezni a szükséges módosításokat annak érdekében, hogy az öregítés mindvégig a normál próbapadi ciklusnak megfelelően történjen.

Az öregítés befejezése után a katalizátornak az öregítési folyamat során felvett idő–hőmérséklet adatait legfeljebb 10 °C nagyságú osztályközzel rendelkező hisztogramba kell foglalni. Az öregítési ciklusnak a VI. melléklet 3. függelékének 2.4. pontja szerint számított effektív referencia-hőmérséklete és a próbapadi öregítési idő egyenlete használandó annak meghatározására, hogy megtörtént-e a katalizátor megfelelő mértékű termikus öregedése. A próbapadi öregedésvizsgálatot meg kell hosszabbítani, ha a kiszámított öregítési idő hőhatása nem éri el legalább a megcélzott termikus öregítés 95 %-át.

3.9.   Indítás és leállítás Gondoskodni kell arról, hogy a katalizátor gyors leromlását okozó nagy katalizátor-hőmérséklet (például 1 050 °C) ne forduljon elő indításkor vagy leálláskor. E probléma kiküszöbölésére használhatók speciális, kis hőmérsékletű indítási és leállítási eljárások.

4.   A próbapadi öregedésvizsgálati tartóssági eljárások R-tényezőjének kísérleti meghatározása

4.1.   Az R-tényező a katalizátornak a próbapadi öregítési idő egyenletében használt reaktivitási együtthatója. A gyártó az R értékét kísérletileg meghatározhatja a következő eljárásokkal.

4.2.   A megfelelő próbapadi ciklussal és az öregítő próbapad megfelelő felszerelésével el kell végezni több katalizátor (legalább 3 azonos kialakítású katalizátor) öregítését különböző beállított hőmérsékleteken, a szokásos üzemi hőmérséklet és a károsodást okozó határhőmérséklet között. Meg kell mérni a kibocsátásokat (vagy a katalizátor hatásfokvesztését = 1 – a katalizátor hatásfoka) mindegyik kipufogógáz-komponensre. Gondoskodni kell arról, hogy a végső vizsgálatokkal kapott adatok a kibocsátási határértékek egyszerese és kétszerese közé essenek.

4.3.   Meg kell becsülni az R értékét és ki kell számítani az effektív referencia-hőmérsékletet (Tr) a próbapadi öregedésvizsgálati ciklusra mindegyik beállított hőmérsékletre a VI. melléklet 3. függelékének 2.4. pontja szerint.

4.4.   Grafikonon ábrázolni kell a kibocsátásokat (vagy a katalizátor hatásfokvesztését) az öregedési idő függvényében mindegyik katalizátorra. A legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani az adatokra a regressziós egyenest. Ahhoz, hogy az adathalmazt fel lehessen használni erre a célra, az adatoknak kell egy megközelítőleg közös metszéspontjának lennie [0 és 6 400 km között. Példaként lásd az alábbi grafikont.]

4.5.   Mindegyik öregítési hőmérsékletre ki kell számítani a regressziós egyenes meredekségét.

4.6.   Grafikonon ábrázolni kell az egyes regressziós egyenesek (4.5. pontban meghatározott) meredekségének természetes logaritmusát (ln) a függőleges tengely mentén, az öregítési hőmérsékletnek a vízszintes tengelyre felvett reciproka [1/(öregítési hőmérséklet, K)] függvényében, és az adatokra a legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani a regressziós egyenest. Ennek az egyenesnek a meredeksége az R-tényező. Példaként lásd az alábbi grafikont.

Katalizátoröregítés

1 × szórás

2 × szórás

Kibocsátások

A hőmérséklet

C hőmérséklet

B hőmérséklet

Öregítési idő (órában)

4K

4.7.   Össze kell hasonlítani az R-tényezőt a 4.3. pontnak megfelelően használt kiindulási értékkel. Ha a számított R-tényező 5 %-nál nagyobb mértékben eltér a kiindulási értéktől, akkor olyan új R-tényezőt kell választani, amely a kiindulási és a számított érték között van, majd meg kell ismételni a 4. pont lépéseit az új R-tényező kiszámításához. Ezt a műveletsort addig kell ismételni, amíg a számított R-tényező 5 %-os tűréssel egyenlő nem lesz az eredetileg feltételezett R-tényezővel.

4.8.   Össze kell hasonlítani az egyes kipufogógáz-komponensekre külön meghatározott R-tényezőket. A próbapadi öregítési idő egyenletéhez a legkisebb R-tényezőt (legkedvezőtlenebb eset) kell használni.

R-tényező meghatározása

1/(öregítési hőmérséklet)

meredekség = változás a kibocsátás és az idő viszonylatában

1/TC

1/TB

1/TA

-Ln(meredekség)

| 6. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  1.2.   A gyártónak kell rendelkezésre bocsátania azokat a hibás alkatrészeket vagy elektromos berendezéseket, amelyek a meghibásodások szimulálására használhatóak. Az ilyen hibás alkatrészek vagy berendezések a megfelelő I. típusú ciklusban való mérés során nem eredményezhetik azt, hogy a jármű kibocsátásai a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében meghatározott OBD-küszöbértékeket 20 %-nál nagyobb mértékben túllépjék. Elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) esetén a kibocsátások több mint húsz százalékkal meghaladhatják a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megállapított határértékeket.
  Hibás alkatrésszel vagy berendezéssel felszerelt jármű vizsgálatakor az OBD-rendszer akkor hagyható jóvá, ha a hibajelző működésbe lép. Az OBD-rendszer akkor is jóváhagyható, ha a hibajelző a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek alatt bekapcsol.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

1.2.   A gyártónak kell rendelkezésre bocsátania azokat a hibás alkatrészeket vagy elektromos berendezéseket, amelyek a meghibásodások szimulálására használhatóak. Az ilyen hibás alkatrészek vagy berendezések a megfelelő I. típusú ciklusban való mérés során nem eredményezhetik azt, hogy a jármű kibocsátásai a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében meghatározott OBD-küszöbértékeket 20 %-nál nagyobb mértékben túllépjék. Elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) esetén a kibocsátások több mint húsz százalékkal meghaladhatják a 168/2013/EU rendelet VI. mellékletének B. részében megállapított határértékeket.

Hibás alkatrésszel vagy berendezéssel felszerelt jármű vizsgálatakor az OBD-rendszer akkor hagyható jóvá, ha a hibajelző működésbe lép. Az OBD-rendszer akkor is jóváhagyható, ha a hibajelző a fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek alatt bekapcsol.”;

| b) | a 3.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  3.1.2.   A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában, illetve az e rendelet VI. mellékletének 3.6. pontjában meghatározott tartóssági vizsgálati eljárás alkalmazása esetén a vizsgálati járművet a tartóssági vizsgálatokhoz és e melléklet céljaira használt, öregített kibocsátáscsökkentő alkatrészekkel kell felszerelni, és a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejezésével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni. A gyártó kérésére egy megfelelően öregített és reprezentatív jármű használható ezekhez az OBD-ellenőrzési vizsgálatokhoz”; |
| --- | --- |

b)

a 3.1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

3.1.2.   A 168/2013/EU rendelet 23. cikke (3) bekezdésének a) vagy b) pontjában, illetve az e rendelet VI. mellékletének 3.6. pontjában meghatározott tartóssági vizsgálati eljárás alkalmazása esetén a vizsgálati járművet a tartóssági vizsgálatokhoz és e melléklet céljaira használt, öregített kibocsátáscsökkentő alkatrészekkel kell felszerelni, és a környezetvédelmi fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat befejezésével kell véglegesen ellenőrizni és jelenteni. A gyártó kérésére egy megfelelően öregített és reprezentatív jármű használható ezekhez az OBD-ellenőrzési vizsgálatokhoz”;

| c) | a szöveg a következő 8.1.1. ponttal egészül ki:
  8.1.1.   Az I. típusú vizsgálat elvégzése nem szükséges az elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) demonstrálására. A gyártó úgy is demonstrálhatja ezeket a hibaállapotokat, hogy olyan vezetési körülményeket biztosít, amikor az érintett alkatrész használatban van, és az ellenőrzési feltételek teljesülnek. Ezeket a körülményeket és feltételeket a típusjóváhagyási dokumentációban le kell írni.”; |
| --- | --- |

c)

a szöveg a következő 8.1.1. ponttal egészül ki:

8.1.1.   Az I. típusú vizsgálat elvégzése nem szükséges az elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) demonstrálására. A gyártó úgy is demonstrálhatja ezeket a hibaállapotokat, hogy olyan vezetési körülményeket biztosít, amikor az érintett alkatrész használatban van, és az ellenőrzési feltételek teljesülnek. Ezeket a körülményeket és feltételeket a típusjóváhagyási dokumentációban le kell írni.”;

| d) | a szöveg a következő 8.2.3. ponttal egészül ki:
  8.2.3.   A kiegészítő előkondicionáló ciklusokat, illetve az alternatív előkondicionáló eljárásokat le kell írni a típusjóváhagyási dokumentációban.”; |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő 8.2.3. ponttal egészül ki:

8.2.3.   A kiegészítő előkondicionáló ciklusokat, illetve az alternatív előkondicionáló eljárásokat le kell írni a típusjóváhagyási dokumentációban.”;

| e) | a 8.4.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  8.4.1.1.   A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a megfelelő I. típusú vizsgálatot.
  A hibajelzőnek a 8.4.1.2–8.4.1.6. pontban megadott feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A hibajelző már az előkondicionálás alatt is bekapcsolódhat. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.1.6. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típusjóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.
  Kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművek esetében a jóváhagyó hatóság szabad belátása szerint mindkét tüzelőanyag-típust igénybe kell venni a legfeljebb négy szimulált hibán belül.” |
| --- | --- |

e)

a 8.4.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

8.4.1.1.   A jármű 8.2. pont szerinti előkondicionálása után a vizsgálati járművel el kell végezni a megfelelő I. típusú vizsgálatot.

A hibajelzőnek a 8.4.1.2–8.4.1.6. pontban megadott feltételek mellett a vizsgálat vége előtt működésbe kell lépnie. A hibajelző már az előkondicionálás alatt is bekapcsolódhat. A jóváhagyó hatóság ezeket a feltételeket a 8.4.1.6. pont szerint más feltételekkel helyettesítheti. A típusjóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.

Kétfajta tüzelőanyaggal működő gázüzemű járművek esetében a jóváhagyó hatóság szabad belátása szerint mindkét tüzelőanyag-típust igénybe kell venni a legfeljebb négy szimulált hibán belül.”

| 6. | A X. melléklet a következőképpen módosul:






  f) | az 1. függelékben a 8.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  8.1.   A műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb járműsebesség (Vmax) a 7. pont szerinti értéktől ± 10 %-kal térhet el az olyan járművek esetében, amelyeknél a Vmax ≤ 30 km/h, és ± 5 %-kal az olyan járművek esetében, amelyeknél a Vmax > 30 km/h.”; |
| --- | --- | --- |

6.

A X. melléklet a következőképpen módosul:

f)

az 1. függelékben a 8.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

8.1.   A műszaki szolgálat által a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlő módon meghatározott legnagyobb járműsebesség (Vmax) a 7. pont szerinti értéktől ± 10 %-kal térhet el az olyan járművek esetében, amelyeknél a Vmax ≤ 30 km/h, és ± 5 %-kal az olyan járművek esetében, amelyeknél a Vmax > 30 km/h.”;

max

max

max

| e) | a 4. függelék a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

  „A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett, pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek és a 168/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett pedálhajtású kerékpárok legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének, kikapcsolási távolságának és legnagyobb rásegítési tényezőjének mérési módszerére vonatkozó követelmények”; |
| --- | --- | --- |

e)

a 4. függelék a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe az alábbi szöveg lép:

„A 168/2013/EU rendelet 3. cikkének 94b. pontjában említett, pedálhajtásúnak tervezett L1e kategóriájú járművek és a 168/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett pedálhajtású kerékpárok legnagyobb folyamatos névleges teljesítményének, kikapcsolási távolságának és legnagyobb rásegítési tényezőjének mérési módszerére vonatkozó követelmények”;

| ii. | a szöveg a következő 1.3. ponttal egészül ki:
  1.3.   A 168/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett pedálhajtású kerékpárok.”; |
| --- | --- |

ii.

a szöveg a következő 1.3. ponttal egészül ki:

1.3.   A 168/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett pedálhajtású kerékpárok.”;

| iii. | a 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „3.2.   A legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény mérésére szolgáló vizsgálati eljárás
  A legnagyobb folyamatos névleges teljesítményt a 3. függelék szerint, vagy az EN 15194:2009 szabvány 4.2.7. pontjában meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell mérni”. |
| --- | --- |

iii.

a 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.2.   A legnagyobb folyamatos névleges teljesítmény mérésére szolgáló vizsgálati eljárás

A legnagyobb folyamatos névleges teljesítményt a 3. függelék szerint, vagy az EN 15194:2009 szabvány 4.2.7. pontjában meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell mérni”.

---

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/296 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. február 27.)

a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királysághoz 2011. november 3-án kérelem érkezett a Marrone Bio innovations vállalattól a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyagként való jóváhagyására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királysághoz 2011. november 3-án kérelem érkezett a Marrone Bio innovations vállalattól a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyagként való jóváhagyására vonatkozóan.

| (2) | Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a referens tagállam 2012. március 21-én értesítette a kérelmezőt és a többi tagállamot, 2012. május 11-én pedig a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a referens tagállam 2012. március 21-én értesítette a kérelmezőt és a többi tagállamot, 2012. május 11-én pedig a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a kérelem elfogadhatóságáról.

| (3) | Az említett rendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően – a kérelmező által javasolt felhasználásra vonatkozóan – értékelték a hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállam 2014. július 22-én a Bizottság és a Hatóság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

Az említett rendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően – a kérelmező által javasolt felhasználásra vonatkozóan – értékelték a hatóanyag emberi egészségre és környezetre gyakorolt hatásait. A referens tagállam 2014. július 22-én a Bizottság és a Hatóság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét.

| (4) | A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az említett rendelet 12. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő adatokról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában benyújtotta a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság eleget tett az 1107/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak. Az említett rendelet 12. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Hatóság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be kiegészítő információkat a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Hatóságnak. A referens tagállam a kiegészítő adatokról készített értékelést aktualizált értékelőjelentés-tervezet formájában benyújtotta a Hatóságnak.

| (5) | Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és a Hatóság felülvizsgálták. A Hatóság 2015. augusztus 31-én tájékoztatta a Bizottságot a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyag kockázatértékeléséből levont következtetéséről (2). |
| --- | --- |

(5)

Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és a Hatóság felülvizsgálták. A Hatóság 2015. augusztus 31-én tájékoztatta a Bizottságot a Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyag kockázatértékeléséből levont következtetéséről (2).

| (6) | A Marrone Bio innovations vállalat 2017. október 16-án visszavonta a Reynoutria sachalinensis kivonat jóváhagyására irányuló kérelmét. A kérelem visszavonása következtében a Reynoutria sachalinensis kivonat az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének értelmében nem engedélyezhető. |
| --- | --- |

(6)

A Marrone Bio innovations vállalat 2017. október 16-án visszavonta a Reynoutria sachalinensis kivonat jóváhagyására irányuló kérelmét. A kérelem visszavonása következtében a Reynoutria sachalinensis kivonat az 1107/2009/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének értelmében nem engedélyezhető.

| (7) | E rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint további kérelmet nyújtsanak be a Reynoutria sachalinensis kivonatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint további kérelmet nyújtsanak be a Reynoutria sachalinensis kivonatra vonatkozóan.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyásának megtagadása

A Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyagot a Bizottság nem hagyja jóvá.

Reynoutria sachalinensis

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  EFSA, 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract (A Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatos kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2015;13(9):4221, 73 pp. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu/efsajournal

2

Reynoutria sachalinensis

A Reynoutria sachalinensis kivonat hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatos kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés

EFSA Journal

---

HATÁROZATOK

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/33

---

A TANÁCS (KKBP) 2018/297 HATÁROZATA

(2018. február 20.)

az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Katonai Bizottságának felállításáról szóló, 2001. január 22-i 2001/79/KKBP tanácsi határozatra (1),

mivel:

| (1) | A 2001/79/KKBP határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Katonai Bizottságának (a továbbiakban: a Katonai Bizottság) elnökét a Tanácsnak kell kinevezni a vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés ajánlásai alapján. A határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján, amennyiben a Tanács ettől eltérően nem határoz, az elnök hivatali ideje három év. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/79/KKBP határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Katonai Bizottságának (a továbbiakban: a Katonai Bizottság) elnökét a Tanácsnak kell kinevezni a vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés ajánlásai alapján. A határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján, amennyiben a Tanács ettől eltérően nem határoz, az elnök hivatali ideje három év.

| (2) | 2014. december 15-én a Tanács a 2015. november 6-tól számított hároméves időtartamra Mikaíl KOSZTARÁKOSZ vezérezredest nevezte ki a Katonai Bizottság (EUKB) elnökévé (2). |
| --- | --- |

(2)

2014. december 15-én a Tanács a 2015. november 6-tól számított hároméves időtartamra Mikaíl KOSZTARÁKOSZ vezérezredest nevezte ki a Katonai Bizottság (EUKB) elnökévé (2).

| (3) | A vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés résztvevői a 2017. november 6–7-i ülésen azt ajánlották, hogy Claudio GRAZIANO vezérezredest nevezzék ki, kivételesen három és fél éves időtartamra, a Katonai Bizottság elnökévé. |
| --- | --- |

(3)

A vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés résztvevői a 2017. november 6–7-i ülésen azt ajánlották, hogy Claudio GRAZIANO vezérezredest nevezzék ki, kivételesen három és fél éves időtartamra, a Katonai Bizottság elnökévé.

| (4) | A Katonai Bizottság azt ajánlotta, hogy Claudio GRAZIANO vezérezredes megbízatása kivételesen három évnél hosszabb időre szóljon annak érdekében, hogy a továbbiakban az EUKB elnökének cseréjére az év megfelelőbb időszakában kerüljön sor, |
| --- | --- |

(4)

A Katonai Bizottság azt ajánlotta, hogy Claudio GRAZIANO vezérezredes megbízatása kivételesen három évnél hosszabb időre szóljon annak érdekében, hogy a továbbiakban az EUKB elnökének cseréjére az év megfelelőbb időszakában kerüljön sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Európai Unió Katonai Bizottságának elnökévé a 2018. november 6-tól kezdődően három és fél éves időtartamra Claudio GRAZIANO vezérezredest kinevezi.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

V. GORANOV

---

(1)  
  HL L 27., 2001.1.30., 4. o.

1

(2)  A Tanács 2014. december 15-i 2014/920/KKBP határozata az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről (HL L 363., 2014.12.18., 149. o.).

2

---

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/34

---

A TANÁCS (KKBP) 2018/298 HATÁROZATA

(2018. február 26.)

az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

| (3) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását.

| (4) | A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot (a továbbiakban: a CTBTO Előkészítő Bizottsága). |
| --- | --- |

(4)

A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot (a továbbiakban: a CTBTO Előkészítő Bizottsága).

| (5) | A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO Előkészítő Bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére. |
| --- | --- |

(5)

A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO Előkészítő Bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére.

| (6) | A CTBTO Előkészítő Bizottsága vállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerét miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni, többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való képességfejlesztés és a CTBT aláíró államainak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén. |
| --- | --- |

(6)

A CTBTO Előkészítő Bizottsága vállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerét miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni, többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való képességfejlesztés és a CTBT aláíró államainak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén.

| (7) | A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács a CTBTO Előkészítő Bizottságának tevékenységeit támogatva három együttes fellépést és három határozatot fogadott el, mégpedig: a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2), továbbá a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP (4) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (5), a 2012/699/KKBP (6) és a (KKBP) 2015/1837 (7) tanácsi határozatot. |
| --- | --- |

(7)

A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács a CTBTO Előkészítő Bizottságának tevékenységeit támogatva három együttes fellépést és három határozatot fogadott el, mégpedig: a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2), továbbá a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP (4) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (5), a 2012/699/KKBP (6) és a (KKBP) 2015/1837 (7) tanácsi határozatot.

| (8) | Az említett uniós támogatást folytatni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az említett uniós támogatást folytatni kell.

| (9) | E határozat technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságára kell bízni, amely a világszerte több mint 337 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely képes és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak a CTBTO Előkészítő Bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulások formájában lehet finanszírozni, |
| --- | --- |

(9)

E határozat technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságára kell bízni, amely a világszerte több mint 337 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely képes és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak a CTBTO Előkészítő Bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulások formájában lehet finanszírozni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A stratégia egyes elemei folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az Unió támogatja a CTBTO Előkészítő Bizottsága által végzett tevékenységeket az alábbi célkitűzések előmozdítása érdekében:

| a) | a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelésének területét; |
| --- | --- |

a)

a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelésének területét;

| b) | a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják. |
| --- | --- |

b)

a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják.

(2)   Az Unió által finanszírozandó projekteknek a következők támogatását kell célozniuk:

| a) | a CTBTO Nemzetközi Megfigyelőrendszerének (IMS) részét képező hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomások; |
| --- | --- |

a)

a CTBTO Nemzetközi Megfigyelőrendszerének (IMS) részét képező hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomások;

| b) | nemesgáz-mintavételezési rendszerek fejlesztése a xenon jobb adszorpciójára alkalmas anyagok tanulmányozása révén; |
| --- | --- |

b)

nemesgáz-mintavételezési rendszerek fejlesztése a xenon jobb adszorpciójára alkalmas anyagok tanulmányozása révén;

| c) | a radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban; |
| --- | --- |

c)

a radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban;

| d) | numerikus időjárás-előrejelzési rendszer a légköri terjedési modellezési szimulációk (Atmospheric Transport Modelling (ATM)) bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítésére; |
| --- | --- |

d)

numerikus időjárás-előrejelzési rendszer a légköri terjedési modellezési szimulációk (Atmospheric Transport Modelling (ATM)) bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítésére;

| e) | az ATM-eszközök nagyobb képi felbontásának tudományos értékelése; |
| --- | --- |

e)

az ATM-eszközök nagyobb képi felbontásának tudományos értékelése;

| f) | új szoftver kifejlesztése; |
| --- | --- |

f)

új szoftver kifejlesztése;

| g) | a helyszíni ellenőrzés erősítése a nemesgáz-feldolgozás és -észlelés tekintetében; |
| --- | --- |

g)

a helyszíni ellenőrzés erősítése a nemesgáz-feldolgozás és -észlelés tekintetében;

| h) | a „National Data Centre-in-a-box” szoftvercsomag szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere automatizált adatkezelési és integrációs képességeinek fokozása; |
| --- | --- |

h)

a „National Data Centre-in-a-box” szoftvercsomag szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere automatizált adatkezelési és integrációs képességeinek fokozása;

| i) | az aláíró és nem aláíró államokat egyaránt célzó integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységek. |
| --- | --- |

i)

az aláíró és nem aláíró államokat egyaránt célzó integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységek.

Az ebben a bekezdésben említett tevékenységeket támogató projektek végrehajtása során biztosítani kell az Unió láthatóságát, valamint e határozat végrehajtásának összefüggésében a megfelelő programirányítást.

E projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.

A projektek minden alkotóeleméhez proaktív és innovatív nyilvános tájékoztatási tevékenységeknek kell társulniuk, és az erőforrásokat ezeknek megfelelően kell elosztani.

A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságának kell végeznie a főképviselő ellenőrzése mellett. A főképviselőnek e célból meg kell kötnie a szükséges megállapodásokat a CTBTO Előkészítő Bizottságával.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 4 594 752 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését az Európai Bizottság felügyeli. E célból az Európai Bizottság finanszírozási megállapodást köt a CTBTO Előkészítő Bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO Előkészítő Bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   Az Európai Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást 2018. február 26-át követően mielőbb megkösse. Az Európai Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről és a pénzügyi megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő a CTBTO Előkészítő Bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezeknek a jelentéseknek kell a Tanács által végzendő értékelés alapját képezniük.

(2)   Az Európai Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal hatályát veszti. 6 hónappal a hatálybalépését követően veszti hatályát azonban abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor a szóban forgó finanszírozási megállapodás megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

1

(2)  A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

2

(3)  A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

3

(4)  A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

4

(5)  A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

5

(6)  A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU- stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

6

(7)  A Tanács (KKBP) 2015/1837 határozata (2015. október 12.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 266., 2015.10.13., 83. o.).

7

---

MELLÉKLET

A CTBTO Előkészítő Bizottsága által a monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése, a CTBT mielőbbi hatálybalépése esélyének javítása, illetve egyetemessé tételének támogatása céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

1.   Az ellenőrzési technológiák és megfigyelési rendszerek tekintetében nyújtott támogatás

1. projekt: Célzott hitelesített IMS kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartásának javítása

Háttér

A fő hangsúly arra fog helyeződni, hogy folytatódjon azon kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartása, amelyek arra a legsürgősebben rászorulnak, különösen azok, amelyek pénzügyi nehézségekkel küzdő országokban találhatók, beleértve azt az esetet is, amikor a működő kiegészítő szeizmológiai állomások földrajzi sűrűsége alacsony a célrégiókban, a megelőző jellegű karbantartás folytatása mellett. Erre a berendezések elavultságának kezelésével, valamint a berendezések korszerűsítésével és tartalékberendezések rendelkezésre állásának javításával kerül sor.

A korábbi programokhoz hasonlóan egyrészt teljes munkaidőben, kifejezetten ezzel foglalkozó személyzetre van szükség az érintett kiegészítő szeizmológiai állomásokon végrehajtandó munkaprojektek megtervezéséhez és lebonyolításához, másrészt pénzügyi erőforrásokat kell biztosítani alkatrészek és utazások céljára.

Célkitűzések

A fő célkitűzés a kiegészítő szeizmológiai célállomások olyan műszaki szintre történő fejlesztése fenntartható módon, amely összhangban áll az IMS követelményeivel. A kiegészítő szeizmológiai állomások képezik az IMS szeizmológiai infrastruktúrájának a gerincét, és azokat folyamatosan karban kell tartani. A megfelelő megelőző jellegű karbantartás és a kapcsolódó tartalékberendezések megléte segítheti e cél teljesítését. Mindezt más feladatokkal, például a kiegészítő szeizmológiai állomások üzemeltetőinek képzésével együtt kell véghezvinni. Kiemelten kell kezelni azokat a kiegészítő szeizmológiai állomásokat, amelyek esetében nagyobb szükség van műszaki és pénzügyi támogatásra, ideértve például az Afrikában, illetve ázsiai és közép-ázsiai fejlődő országokban lévőket.

Eredmények

A kiegészítő szeizmológiai állomások hálózatára vonatkozó adatok rendelkezésre állásának és minőségének javulása: a kiegészítő szeizmológiai állomások hálózata segít javítani a célzott kiegészítő szeizmológiai állomások helymeghatározási pontosságát, azokban a régiókban is, amelyekben az elsődleges hálózat szeizmológiai eseményeket érzékel, ezáltal fokozva a nukleáris robbantások szeizmológiai észlelését. A kiegészítő szeizmológiai állomások megerősített karbantartási szerkezete az Unió láthatóságának növekedését eredményezi.

2. projekt: Nemesgáz-mintavételezési rendszerek fejlesztése a xenon jobb adszorpciójára alkalmas anyagok tanulmányozása révén

Háttér

A radioaktív xenonizotópok (133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe) különböző fizikai körülmények között, kis mennyiségekben történő eredményes koncentrálása és ezen xenonizotópoknak az adszorpciós anyagokból történő eredményes és teljes mértékű felszabadítása rendkívüli fontossággal bír a nukleáris robbantások megfigyelésének és az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) világszerte történő betartása ellenőrzésének javítása szempontjából. A fent említett xenonizotópok kulcsfontosságú hasadási radionuklidok, amelyeket az IMS radionuklidokkal foglalkozó hálózatának nemesgáz-részlege figyel meg, és a jövőbeli rendszerekbe beépíthető mindennemű javítás felbecsülhetetlen értéket fog képviselni.

Célkitűzések

E javaslat célja az adszorpciós mechanizmusoknak, a deszorpciós feltételeknek és a vonatkozó anyagok tulajdonságainak a jobb megértése különböző, a magas hatásfokú xenonkoncentrálás szempontjából fontos feltételek fennállása esetén a CTBT ellenőrzési keretében. Laboratóriumi vizsgálatra fog sor kerülni a fontos paraméterek megállapítása és az arra vonatkozó alapvető információk meghatározása céljából, hogy az anyagok miként módosíthatók a jellemzőik – többek között adszorpciós és deszorpciós kapacitásuk, sűrűségük és tartósságuk – optimalizálása céljából.

Eredmények

A kapott eredményeket részletesen ismertető és az IMS-létesítményekben való alkalmazásukra vonatkozó ajánlásokat tartalmazó laboratóriumi jelentés készül, amelynek révén jobban érthetővé válik, hogy a jelenlegi adszorpciós anyagok miként optimalizálhatók, illetve újabb anyagok miként azonosíthatók annak érdekében, hogy javuljanak az IMS-létesítmények radioaktívxenon-észlelési képességei.

3. projekt: A radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban

Háttér

Az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága radioaktívxenon-méréseket végez igen érzékeny rendszerekkel. Az Unió által a 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében nyújtott hozzájárulás felhasználásával a CTBTO Előkészítő Bizottsága két szállítható rendszert fejlesztett ki, illetve szerzett be a 133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe mérésére. A 2012/699/KKBP határozat keretében a két mérési rendszer Kuvaitvárosban, Jakartában, Mutsuban és Manadóban működött. E rendszerek jelentős mennyiségű információval szolgáltak a radioaktívxenon-hátteret illetően.

A (KKBP) 2015/1837 határozat keretében mind a kuvaiti, mind az indonéziai mérési kampány meghosszabbításra került. Kapcsolatfelvétel történt lehetséges új fogadó országokkal, és tárgyalások vannak folyamatban együttműködési megállapodásokról.

Célkitűzések

A CTBTO azt tervezi, hogy a 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében beszerzett és jelenleg Kuvaitban és Indonéziában üzemelő két mobilrendszert más helyszínre telepíti. Már folynak a tárgyalások együttműködési megállapodások kötéséről jövőbeli fogadó országokkal.

Hálózati lefedettség szempontjából a délkelet-ázsiai régió rendkívül fontos a CTBTO számára, mivel ott a nemesgázok területén jelenleg semmilyen IMS-rendszer nem üzemel. Amellett, hogy a világ e régiójában jelentős mértékben megerősíti majd a lefedettséget, a mobil rendszer alkalmazása háttérsugárzás-mérési kampány céljára lehetővé fogja tenni a következőket:

| — | az egyenlítői régiók regionális radioaktívxenon-hátterével kapcsolatos ismereteink javítása; ezekben a régiókban a nemesgázok diszperziója számos intenzív jelenség következtében nagyon összetett; |
| --- | --- |

—

az egyenlítői régiók regionális radioaktívxenon-hátterével kapcsolatos ismereteink javítása; ezekben a régiókban a nemesgázok diszperziója számos intenzív jelenség következtében nagyon összetett;

| — | a légköri és diszperziós modellek további finomítása a világ szóban forgó régiójában a légtömeg-mozgások jobb megjelenítése érdekében. |
| --- | --- |

—

a légköri és diszperziós modellek további finomítása a világ szóban forgó régiójában a légtömeg-mozgások jobb megjelenítése érdekében.

A CTBTO azt tervezi, hogy legalább 12 hónapos mérési kampányt folytat a délkelet-ázsiai régióban a teljes szezonális ingadozás lefedésére.

A CTBTO célja, hogy a kelet-ázsiai régióban egy további mobil rendszert működtessen. A korábbiakban egy rövid, uniós finanszírozású mérési kampány fontos információkat szolgáltatott a radioaktívxenon-háttér jellemzőinek megismeréséhez. Egy hosszabb mérési kampány döntő fontosságú ahhoz, hogy kiegészíthessük és pontosíthassuk a regionális radioaktívxenon-háttérrel kapcsolatos ismereteinket. E kiegészítő kampány fő célja lehetővé tenni a kelet-ázsiai régió jellemzőinek leírását egy teljes 12 hónapos ciklusra és minden szezonális körülményre kiterjedően. A helyszín kiválasztására azzal a céllal fog sor kerülni, hogy ott intenzív (azaz a nemesgázok mérésére szolgáló jelenlegi IMS-hálózatnál sűrűbb) regionális észlelőhálózat telepítésére kerüljön sor. Ezáltal első alkalommal kerül majd nagyon közel egymáshoz legalább két rendszer, ami lehetővé fogja tenni több tudományos vizsgálat elvégzését a rendszerek egymáshoz viszonyított validálására, az észlelések keresztkorrelációjára, a légköri terjedési modellezési szimulációk (ATM) kisléptékű fejleményeire stb. vonatkozóan. Ez a vizsgálat hasznára válhat a régió azon államaival való partnerségnek is, amelyek szintén tervezik, hogy önkéntes hozzájárulást nyújtanak ebben a tárgyban.

Az említett mérési kampányok lezárultát követően a CTBTO további mérések elvégzését tervezi olyan területeken, amelyek globális radioaktívxenon-háttere még nincs teljesen feltárva és nem kellően ismert. Erre a legmegfelelőbb helyszínek Latin-Amerikában, Ázsiában és Afrikában az egyenlítői területek.

Ahhoz, hogy a mérési kampányokat folytatni lehessen, forrásokra van szükség a nemesgázokat mérő két mobil rendszernek az új helyszínekre történő szállításához, valamint a rendszerek két éven keresztül történő üzemeltetéséhez és karbantartásához.

Eredmények

Az előnyök közé tartozik, hogy több ismeretünk lesz a globális nemesgáz-háttér változásairól, a nemesgázok megfigyelésére szolgáló hálózatnak pedig jobb lesz a lefedettsége. A mérési kampányok lezárultával a rendszerek a CTBTO rendelkezésére állnak majd, hogy az a nemesgáz-háttérrel kapcsolatban utóvizsgálatokat végezhessen különböző földrajzi szinteken, illetve készenléti rendszerként és/vagy képzési célokra használja fel őket.

4. projekt: Numerikus időjárás-előrejelzési rendszer (Ensemble Prediction System (EPS)) a légköri terjedési modellezési szimulációk (Atmospheric Transport Modelling (ATM)) bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítésére

Háttér

A CTBT jegyzőkönyve I. része 18. pontjának a) alpontja alapján a Nemzetközi Adatközpontnak (IDC) értékeket és kapcsolódó bizonytalanságokat kell szolgáltatnia minden egyes olyan eseményre kiszámítva, amelynek helyét az IDC azonosította. Mivel az ATM hozzájárul az események helymeghatározásához, kapcsolódó bizonytalanságokat kell szolgáltatni.

Elismert tény, hogy bizonytalanságokat inkább meg lehet becsülni egyenértékű szimulációk sorával, semmint egyetlen szimulációval. E projekt keretében meteorológiai EPS-adatok (a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja, a Nemzeti Környezeti Előrejelző Központok vagy mások) felhasználására fog sor kerülni olyan adatkészlet generálása céljából, amely ugyanazon esetekre több különböző szimulációt tartalmaz. Ezt az adatkészletet az ATM-szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjeinek becslésére szolgáló eszközök kifejlesztésére fogják felhasználni. Az új eszközök validálására és demonstrálására egy független adatkészlet fog szolgálni.

Célkitűzések

| — | Validált prototípus kifejlesztése a légköri terjedési modellezési szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének becslésére. |
| --- | --- |

—

Validált prototípus kifejlesztése a légköri terjedési modellezési szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének becslésére.

| — | A szükségletek meghatározása a felhasználókkal együttműködésben. |
| --- | --- |

—

A szükségletek meghatározása a felhasználókkal együttműködésben.

| — | A felhasználandó meteorológiai EPS-adatok azonosítása. |
| --- | --- |

—

A felhasználandó meteorológiai EPS-adatok azonosítása.

| — | ATM-szimulációkra vonatkozó adatkészlet létrehozása. |
| --- | --- |

—

ATM-szimulációkra vonatkozó adatkészlet létrehozása.

| — | A bizonytalanságok és a megbízhatósági szintek becslésére szolgáló eszközök kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A bizonytalanságok és a megbízhatósági szintek becslésére szolgáló eszközök kifejlesztése.

| — | Eszközök validálása. |
| --- | --- |

—

Eszközök validálása.

| — | Az új indító-interfész átalakítása bizonytalanságok és megbízhatósági szint generálása céljából. |
| --- | --- |

—

Az új indító-interfész átalakítása bizonytalanságok és megbízhatósági szint generálása céljából.

| — | A validált prototípus rendelkezésre bocsátása valós eseteken való tesztelésre. |
| --- | --- |

—

A validált prototípus rendelkezésre bocsátása valós eseteken való tesztelésre.

Eredmények

Az EPS-alapú termékek fontos döntések meghozatalát segítik majd azzal, hogy objektív információkat szolgáltatnak az ATM-szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítéséhez minden egyes esetben. Tudományos alapot nyújtanak továbbá annak demonstrálásához, hogy miként lehet értékes információkat kinyerni az ATM-iránymutatásból a légköri szimulációkhoz társuló, azokban rejlő bizonytalanságok ellenére.

5. projekt: Az IDC ATM-eszközeinek nagyobb képi felbontásából eredő előnyök tudományos értékelése

Háttér

Az ATM-ekből származó iránymutatás minőségét rendszerint javítja a modell alapjául szolgáló meteorológiai mezők és maga az ATM felbontásának növelése, különösen a rövidebb időtartományok esetében. Az IDC hamarosan befejezi két ilyen jellegű projekt végrehajtását. Az egyik projekt nagyobb felbontású (1 óra, 0,5o) forrás–receptor érzékenységi mezők operatív generálására irányult, a másik pedig a világ bármely pontján konkrét események (helyszíni ellenőrzések, nukleáris tesztek, nukleáris incidensek stb.) tekintetében nagy felbontású meteorológiai mezők kérésre történő generálására. Ezeket a nagy felbontású meteorológiai mezőket egy Lagrange-típusú terjedési és diszperziós modellt alkalmazó Flexpart szoftveres eszköz felhasználásával importálják nagyon nagy felbontású (~0,05o) ATM-termékek előállítása céljából, a szükségleteknek megfelelően. E két projekt ATM-termékek szempontjából jelentkező előnyeinek demonstrálása és számszerűsítése céljából tudományos validálásra fog sor kerülni.

Célkitűzések

| — | A megnövelt felbontás hozzáadott értékének demonstrálása megfigyelések és modell-összehasonlítások alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

A megnövelt felbontás hozzáadott értékének demonstrálása megfigyelések és modell-összehasonlítások alkalmazásával.

| — | Indító-interfész kifejlesztése előre- és visszatekintő ATM-szimulációk, nagy felbontású meteorológiai mezők és nagy felbontású meteorológiai mezőkön alapuló ATM-iránymutatások gyors előállítása érdekében, bármely helyszínen. |
| --- | --- |

—

Indító-interfész kifejlesztése előre- és visszatekintő ATM-szimulációk, nagy felbontású meteorológiai mezők és nagy felbontású meteorológiai mezőkön alapuló ATM-iránymutatások gyors előállítása érdekében, bármely helyszínen.

Eredmények

A felbontás növelése révén az ATM-iránymutatások tekintetében jelentkező előnyök tudományos demonstrálása segít megerősíteni az új kapacitások (nagyobb felbontású operatív forrás–receptor érzékenységi mezők, nagy felbontású meteorológiai mezők) hasznosságát az operatív rendszerben.

Az indító-interfész lehetővé fogja tenni részletes iránymutatás előállítását helyszíni ellenőrzések vagy egyéb, rendkívüli események (nukleáris tesztek, nukleáris incidensek stb.) során.

6. projekt: Az IDC szoftverfejlesztési programja 3. szakaszának előkészítését célzó tevékenységek

Háttér

A CTBTO 2014. január és 2017. április között végrehajtotta az IDC szoftverfejlesztési programjának 2. szakaszát, amely olyan átfogó szoftverarchitektúra kifejlesztését célozta, amely megadja az irányt a következő évtized során a már meglévő rendszerekkel kapcsolatos új szoftverfejlesztésekhez és -frissítésekhez.

A létrejött architektúra jelentős javulásokat eredményezett a jelenlegihez képest, többek között a következőket:

| — | a felhasználói interfész nagyobb mértékű rugalmassága az elemzési eszközök tekintetében, továbbfejlesztett elemzői felülvizsgálati munkafolyamat-kezelő alkalmazás, eseménykezelés, események kereszt-korrelációja és összehasonlítása, térkép-eszköz és térkép-integráció, hullámformájú adatok minőségellenőrzési maszkjainak vizualizációja és szerkesztése, frekvenciahullám-szám megjelenítése, elemzői képzés támogatása. |
| --- | --- |

—

a felhasználói interfész nagyobb mértékű rugalmassága az elemzési eszközök tekintetében, továbbfejlesztett elemzői felülvizsgálati munkafolyamat-kezelő alkalmazás, eseménykezelés, események kereszt-korrelációja és összehasonlítása, térkép-eszköz és térkép-integráció, hullámformájú adatok minőségellenőrzési maszkjainak vizualizációja és szerkesztése, frekvenciahullám-szám megjelenítése, elemzői képzés támogatása.

| — | Az adatkövetés átfogó digitalizálása annak megértése céljából, hogy az adatkezelés nyomán kapott eredmények miként születtek, valamint annak megvizsgálása céljából, hogy a rendelkezésre álló adatok változásával hogyan alakul az eredmény. |
| --- | --- |

—

Az adatkövetés átfogó digitalizálása annak megértése céljából, hogy az adatkezelés nyomán kapott eredmények miként születtek, valamint annak megvizsgálása céljából, hogy a rendelkezésre álló adatok változásával hogyan alakul az eredmény.

| — | Bővíthetőség mint fontos jellemző, minden alkotóelembe beépítve. |
| --- | --- |

—

Bővíthetőség mint fontos jellemző, minden alkotóelembe beépítve.

| — | A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokra vonatkozó, grafikus eszközökkel támogatott, rugalmas programlánc-konfiguráció. |
| --- | --- |

—

A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokra vonatkozó, grafikus eszközökkel támogatott, rugalmas programlánc-konfiguráció.

| — | Lehetővé teszi a kollaboratív szoftverfejlesztés új, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztés legjobb gyakorlatain alapuló modelljét. |
| --- | --- |

—

Lehetővé teszi a kollaboratív szoftverfejlesztés új, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztés legjobb gyakorlatain alapuló modelljét.

| — | Megerősített megfigyelési és tesztelési kapacitások – Test Data Set Replay. |
| --- | --- |

—

Megerősített megfigyelési és tesztelési kapacitások – Test Data Set Replay.

A szoftverfejlesztési program 2. szakaszának végrehajtásához az USA természetbeni hozzájárulása és a (KKBP) 2015/1837 határozatban megállapított pénzeszközök biztosították a támogatást. Az említett pénzeszközöket elsősorban a tagállami szakértőkkel való szakmai találkozók lebonyolítására használták fel, a 2. szakaszban való széles körű részvétel biztosítása céljából. E pénzeszközökkel emellett prototípus-alkotási tevékenységeket is támogattak annak demonstrálása céljából, hogy a nemzeti adatközpontok (NDC) által biztosított szoftvert miként lehet integrálni a továbbfejlesztett architektúrába.

Az IDC szoftverfejlesztési programja 3. szakaszának előkészítése során az IDC arra törekszik, hogy növelje a technológia befejezettségi szintjét több olyan algoritmus esetében, amelyek alkalmasak lehetnek a továbbfejlesztett szoftverbe való beépítésre. A 3. szakasz a szoftverfejlesztési program 2. szakaszában létrejött architektúrán alapuló kódok bevezetését fogja magában foglalni. Ez a javaslat konkrétan azokra az algoritmusokra vonatkozik, amelyek megfelelőbb módszereket kínálnak a szeizmikus utórengések szekvenciáinak feldolgozására automata vagy félautomata üzemmódban.

Célkitűzések

E projekt célja az utórengések szekvenciáinak jobb feldolgozása érdekében három megközelítés első változatának kidolgozása és összehasonlítása.

A mérlegelt algoritmusok a következők:

| — | két, kereszt-korreláción alapuló megközelítés; |
| --- | --- |

—

két, kereszt-korreláción alapuló megközelítés;

| — | Akaike-féle információs kritériumokon (AIC) alapuló autoregresszív módszerekre épülő megközelítés. |
| --- | --- |

—

Akaike-féle információs kritériumokon (AIC) alapuló autoregresszív módszerekre épülő megközelítés.

Várt eredmények:

| — | Mindhárom fenti megközelítés esetében kísérleti automatizált adatkezelési programláncok kialakítására fog sor kerülni, amelyek integrálják a három mérlegelt algoritmust (algoritmusonként külön programláncban). Ez azzal is együtt jár, hogy e módszerek esetében néhány manuális lépés automatizálásra kerül. |
| --- | --- |

—

Mindhárom fenti megközelítés esetében kísérleti automatizált adatkezelési programláncok kialakítására fog sor kerülni, amelyek integrálják a három mérlegelt algoritmust (algoritmusonként külön programláncban). Ez azzal is együtt jár, hogy e módszerek esetében néhány manuális lépés automatizálásra kerül.

| — | Minden egyes programlánc az utórengést okozó reprezentatív események ugyanazon halmazán fog futni. |
| --- | --- |

—

Minden egyes programlánc az utórengést okozó reprezentatív események ugyanazon halmazán fog futni.

| — | Olyan automatizált tesztek kialakítására és végrehajtására fog sor kerülni, amelyek lehetővé teszik, hogy teljesítmény-összehasonlítási célokból statisztikai információkat lehessen gyűjteni a három algoritmusról olyankor, amikor azok egy adott reprezentatív eseményhalmazon futnak. |
| --- | --- |

—

Olyan automatizált tesztek kialakítására és végrehajtására fog sor kerülni, amelyek lehetővé teszik, hogy teljesítmény-összehasonlítási célokból statisztikai információkat lehessen gyűjteni a három algoritmusról olyankor, amikor azok egy adott reprezentatív eseményhalmazon futnak.

| — | Az automatizált tesztek eredményeként gyűjtött statisztikai adatokat az algoritmusok által a reprezentatív adatkészleteken nyújtott teljesítmény összehasonlítására fogják felhasználni. |
| --- | --- |

—

Az automatizált tesztek eredményeként gyűjtött statisztikai adatokat az algoritmusok által a reprezentatív adatkészleteken nyújtott teljesítmény összehasonlítására fogják felhasználni.

| — | A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó MDA-elemzők a három algoritmus alapján nyert adatokat azok minősége szempontjából is elemezni fogják az elemzői felülvizsgálat kiindulópontjaként. |
| --- | --- |

—

A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó MDA-elemzők a három algoritmus alapján nyert adatokat azok minősége szempontjából is elemezni fogják az elemzői felülvizsgálat kiindulópontjaként.

| — | A projekt végső eredményét a tervek szerint egy ajánlást is tartalmazó jelentés fogja képezni, amely összefoglalja a fenti megállapításokat és meghatározza, hogy (amennyiben van ilyen) a három megközelítés közül melyiket lenne célszerű kiválasztani továbbfejlesztés és egy működő rendszerben való alkalmazás céljára. A jelentés emellett becsléseket is tartalmaz a fejlesztés befejezéséhez még szükséges erőforrásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

A projekt végső eredményét a tervek szerint egy ajánlást is tartalmazó jelentés fogja képezni, amely összefoglalja a fenti megállapításokat és meghatározza, hogy (amennyiben van ilyen) a három megközelítés közül melyiket lenne célszerű kiválasztani továbbfejlesztés és egy működő rendszerben való alkalmazás céljára. A jelentés emellett becsléseket is tartalmaz a fejlesztés befejezéséhez még szükséges erőforrásokra vonatkozóan.

A projekt végrehajtása másfél évet vesz majd igénybe, és 2018. második negyedévében fog megkezdődni. A becslések szerint a teljes erőforrások mintegy 60 %-át kísérleti programláncok létrehozására fogják fordítani, főként a projekt első évében. A teljes erőforrások fennmaradó része automatizált tesztek kialakítását, eredményeik összegyűjtését és azok elemzését fogja szolgálni.

Eredmények

A projekt legfőbb hasznát az fogja jelenteni, hogy javul majd egy olyan algoritmus műszaki befejezettségi szintje, amely jelentős potenciállal rendelkezik az elemzői munkateher csökkentése szempontjából. Egy kellően magas technológiai befejezettségi szintű szoftvert kisebb kockázat mellett lehet alkalmazni egy továbbfejlesztett rendszerben. E munka alapján megbízhatóbb becslést lehet készíteni arról, hogy mennyi erőforrásra van szükség a kiválasztott algoritmus műveleti alkalmazásához még elvégzendő munkálatokhoz.

Az e projekt során kifejlesztett prototípus-kódok közül néhányat integrálni lehet a végleges operatív szoftverbe.

2.   A helyszíni ellenőrzési képességek megerősítése

Projekt: A helyszíni ellenőrzések erősítése a nemesgáz-feldolgozás és -észlelés tekintetében

Háttér

A helyszíni ellenőrzések során használt, radioaktív xenon feldolgozására és érzékelésére szolgáló és az ideiglenes titkárság tulajdonában lévő nemesgáz-mérő rendszer kialakítására az Európai Unió pénzügyi támogatásával került sor (2010/461/KKBP határozat). A rendszert 2014 elején szállították le és az év későbbi szakaszában sikeresen használták az IFE 14 során. Ezt az integrált terepgyakorlatot a CTBTO Előkészítő Bizottsága szervezte 2014-ben egy majdnem teljeskörű jordániai helyszíni ellenőrzés szimulálására. E terepgyakorlat során a helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer megbízhatóan és pontosan meghatározta a 131mXe-nek a 133Xe-hez viszonyított arányát. Továbbá a rendszer teljesítette az ezen izotópok minimális érzékelhető tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeket.

Noha a terepgyakorlat azt tanúsította, hogy a helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer teljesíti a radioaktívxenon-észlelés legfőbb teljesítményi mutatóit, az IFA14 külső értékelőcsoportja a szakmai jelentésében azonosított több olyan operatív paramétert is, amelyekkel a nemesgáz-feldolgozással és -észleléssel kapcsolatos képességek továbbfejlesztése során foglalkozni kell. A helyszíni ellenőrzések során használt berendezések jegyzékének továbbfejlesztésével foglalkozó 2016-os 23. szakmai találkozó (OSI-Workshop 23 on Further Development of the OSI Equipment List) nyomán hasonlóképpen az a megállapítás született, hogy kiemelt feladatként javítani kell a radioaktív xenon tisztítására és mérésére szolgáló képességeket a megbízhatóság, egyszerűség és kialakítás tekintetében a működési teljesítményük javítása érdekében. A helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer továbbfejlesztése szükséges ahhoz, hogy véglegesíteni lehessen a helyszíni ellenőrzések során használt telepített laboratóriumok kialakítását és beüzemelését, ami közvetlenül kihat a szükséges gyorstelepítésű és helyszíni támogatási képességekre.

Célkitűzések

Az IFE14 felülvizsgálati és utókövetési folyamata alapján tett ajánlásoknak megfelelően e javaslat célja a helyszíni ellenőrzések során használt meglévő nemesgáz-mérő rendszer továbbfejlesztése. A projekt célja a rendszer alkalmassá tétele a műveleti bázisba és a műveleti bázisból történő légi szállításra, illetve a műveleti bázison belüli könnyű mozgatásra, valamint arra, hogy a telepített laboratóriumi körülmények között megbízhatóan és egyszerűen lehessen működtetni. A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó cselekvési tervben foglalt nemesgáz-laboratóriumokkal kapcsolatos – többek között a felhasználóbarát jellegnek, a modularitásnak és a rendszer megbízhatóságának a javítását célzó – 3.11. projekt támogatása érdekében az alábbi rendszer-alkotóelemeket újra kell tervezni és/vagy tovább kell fejleszteni:

| — | észlelőállvány és ólomtartalmú védőeszközök, a telepítés elősegítése és a tömegközéppont kiigazítása érdekében; |
| --- | --- |

—

észlelőállvány és ólomtartalmú védőeszközök, a telepítés elősegítése és a tömegközéppont kiigazítása érdekében;

| — | gázelválasztás, az energiafelhasználás csökkentése és annak érdekében, hogy hélium helyett könnyebben hozzáférhető anyagokat lehessen használni vivőgázként a távol eső helyeken; |
| --- | --- |

—

gázelválasztás, az energiafelhasználás csökkentése és annak érdekében, hogy hélium helyett könnyebben hozzáférhető anyagokat lehessen használni vivőgázként a távol eső helyeken;

| — | szoftver, egy ellenőrök által működtetett rendszer céljára megfelelő folyamatok egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

—

szoftver, egy ellenőrök által működtetett rendszer céljára megfelelő folyamatok egyszerűsítésére;

| — | általános projekttervezés, az integráció maximalizálása érdekében a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó gyors telepítési koncepciónak megfelelően. |
| --- | --- |

—

általános projekttervezés, az integráció maximalizálása érdekében a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó gyors telepítési koncepciónak megfelelően.

Eredmények

A helyszíni ellenőrzések során használt, és az ideiglenes titkárság tulajdonában lévő nemesgáz-mérő laboratórium kialakításának, hatékonyságának és eredményességének javulása úgy, hogy egyszerűsödik a felhasználói interakció és javul a megbízhatóság, ami a helyszíni ellenőrzések során segíteni fogja az ellenőröket a munkavégzésben, következésképpen pedig támogatni fogja az Uniónak a CTBT hatálybalépésével kapcsolatos szakpolitikáját és elszántságát.

3.   Integrált kapacitásépítési és tájékoztatási tevékenységek

A.   Továbblépés az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag szélesebb körű alkalmazásában

1. projekt: Az automatizált adatkezelési és -integrálási képességek javítása a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang adatokra vonatkozó „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban

Háttér

A CTBTO Előkészítő Bizottsága 2016 júliusában közzétette az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag 4.0. változatát, amely az „Extended NDC-in-a-Box” projekt során kidolgozott új modelleket tartalmaz. Az új változat jelentősen javította a nemzeti adatközpontok adatkezelési képességeit egyrészt az infrahang adatok automatizált és interaktív elemzésére szolgáló eszközök révén, másrészt a szeizmo-akusztikai adatok automatizált kezelésére szolgáló SeisComP3 szoftvercsomaggal való integrációnak köszönhetően. Az IDC STA/LTA érzékelője és a DTK-PMCC érzékelője integrálásra került a SeisComP automatizált adatkezelési programlánccal. E változat közzétételét követően az IDC helymeghatározót be lehet hívni a SeisComP interaktív felülvizsgálati eszközéből. Több konverziós modul támogatja IDC-adatok és -termékek integrálását egy SeisComP-alapú adatkezelési programláncba, továbbá segíti az állomáskonfiguráláshoz kapcsolódó információknak a nemzeti adatközpontok és az IDC közötti szinkronizálását, mégpedig adatlekérdezésen és modul-importáláson, illetve adatbázis-többszörözésen keresztül.

Noha az új modulok lehetővé teszik a nemzeti adatközpontok számára, hogy a szeizmológiai és infrahang adatok tekintetében reprodukálják az IDC-érzékelők eredményeit, a hidroakusztikai adatok kezelését még nem vizsgálták. Ezenkívül a Seiscomp-alapú automatizált adatkezelési programlánccal generált események jelentős mértékben különböznek az IDC-nél generáltaktól. Ennek oka az eseményeknek az IDC és a SeisComP programláncaiban való generálására használt szoftverek közötti különbségekben rejlik.

Célkitűzések

E projekt célja a SeisComP képességeinek és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban rendelkezésre bocsátott moduljainak a kibővítése a következőkkel:

| — | Az IDC hidroakusztikai adatokra vonatkozó jelérzékelőjének integrálása az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba, beleértve a kifejezetten a hidroakusztikai érzékelésekhez kapcsolódó jellemzők meghatározását is. Ez lehetővé tenné a nemzeti adatközpontok számára, hogy ugyanazzal a szoftverrel észleljék az IMS hidroakusztikai állomásairól érkező jeleket, mint amelyet az IDC használ az adatok kezelésére. |
| --- | --- |

—

Az IDC hidroakusztikai adatokra vonatkozó jelérzékelőjének integrálása az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba, beleértve a kifejezetten a hidroakusztikai érzékelésekhez kapcsolódó jellemzők meghatározását is. Ez lehetővé tenné a nemzeti adatközpontok számára, hogy ugyanazzal a szoftverrel észleljék az IMS hidroakusztikai állomásairól érkező jeleket, mint amelyet az IDC használ az adatok kezelésére.

| — | Az IDC által használt NET-VISA érzékelő integrálása a SeisComP adatkezelési programláncba, valamint interfész biztosítása a végfelhasználók számára ahhoz, hogy a NET-VISA-t a SeisComP-ban használandó alapértelmezett fájltársítóként konfigurálják. Ez segítené azokat a nemzeti adatközpontokat, amelyek a SeisComP automatizált programláncot használják fel IMS-adatok kezelésére abban, hogy olyan eseménykészletet hozzanak létre, amely közelebb áll az IDC-nél létrehozotthoz. |
| --- | --- |

—

Az IDC által használt NET-VISA érzékelő integrálása a SeisComP adatkezelési programláncba, valamint interfész biztosítása a végfelhasználók számára ahhoz, hogy a NET-VISA-t a SeisComP-ban használandó alapértelmezett fájltársítóként konfigurálják. Ez segítené azokat a nemzeti adatközpontokat, amelyek a SeisComP automatizált programláncot használják fel IMS-adatok kezelésére abban, hogy olyan eseménykészletet hozzanak létre, amely közelebb áll az IDC-nél létrehozotthoz.

| — | Az IMS-adatok más nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési szoftverekbe (pl. SEISAN) való integrálására szolgáló képességek javítása. |
| --- | --- |

—

Az IMS-adatok más nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési szoftverekbe (pl. SEISAN) való integrálására szolgáló képességek javítása.

Várt eredmények:

Ettől a projekttől azt várjuk, hogy továbbfejlődjenek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részét képező szoftvermodulok, valamint hogy új szoftvermodulok álljanak rendelkezésre az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag jövőbeli változataiban. Ezek az új és továbbfejlesztett szoftvermodulok a következők:

| — | Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag meglévő scdfx modulja továbbfejlesztett formában integrálásra kerül a SeisComP-ba a hidroakusztikai adatok kezelésének lehetővé tétele és az IDC-nél zajló hidroakusztikai észlelések minden jellemzőjének tárolása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag meglévő scdfx modulja továbbfejlesztett formában integrálásra kerül a SeisComP-ba a hidroakusztikai adatok kezelésének lehetővé tétele és az IDC-nél zajló hidroakusztikai észlelések minden jellemzőjének tárolása érdekében.

| — | Az azimutra és a bejövő hidroakusztikai adatok lassúság-meghatározására vonatkozó IDC HASE modul integrálása egy SeisComP modulba. |
| --- | --- |

—

Az azimutra és a bejövő hidroakusztikai adatok lassúság-meghatározására vonatkozó IDC HASE modul integrálása egy SeisComP modulba.

| — | A SeisComP-ba olyan opcionális fájltársítóként integrált NET-VISA fájltársító, amelyet konfigurálni lehet a SeisComP alapértelmezett fájltársítója helyett történő használatra. |
| --- | --- |

—

A SeisComP-ba olyan opcionális fájltársítóként integrált NET-VISA fájltársító, amelyet konfigurálni lehet a SeisComP alapértelmezett fájltársítója helyett történő használatra.

| — | A SeisComP továbbfejlesztése annak érdekében, hogy képes legyen a hidroakusztikai észlelésekre vonatkozó további jellemzőket, valamint az infrahang-észlelésekhez kapcsolódó pixeleket és pixelcsaládokat tárolni. |
| --- | --- |

—

A SeisComP továbbfejlesztése annak érdekében, hogy képes legyen a hidroakusztikai észlelésekre vonatkozó további jellemzőket, valamint az infrahang-észlelésekhez kapcsolódó pixeleket és pixelcsaládokat tárolni.

| — | A SeisComP exportáló moduljainak továbbfejlesztése úgy, hogy az észleléseket és a modulok hidroakusztikai és infrahang-szoftverrel kapcsolatos jellemzőit exportálni lehessen a nyílt forráskódú adatbázisba. |
| --- | --- |

—

A SeisComP exportáló moduljainak továbbfejlesztése úgy, hogy az észleléseket és a modulok hidroakusztikai és infrahang-szoftverrel kapcsolatos jellemzőit exportálni lehessen a nyílt forráskódú adatbázisba.

| — | A jelenlegi szoftver továbbfejlesztése annak érdekében, hogy lehetővé tegye IMS szeizmológiai állomások teljeskörű konfigurálását és IMS-adatok importálását a SAEISAN-ba a nemzeti adatközpontok számára releváns, nem IMS-adatokkal együtt való adatkezelés céljára. |
| --- | --- |

—

A jelenlegi szoftver továbbfejlesztése annak érdekében, hogy lehetővé tegye IMS szeizmológiai állomások teljeskörű konfigurálását és IMS-adatok importálását a SAEISAN-ba a nemzeti adatközpontok számára releváns, nem IMS-adatokkal együtt való adatkezelés céljára.

A projekt végrehajtása tizenkét hónapot vesz majd igénybe, és agilis szoftverfejlesztési módszerek – például Scrum vagy Kanban – felhasználásával, használatra kész és funkcionálisabb új szoftverelemek négy hetente történő rendelkezésre bocsátásával fog történni.

A tervek szerint két szakmai találkozóra kerül majd sor a nemzeti adatközpontok képviselőivel a következő célokból:

| — | Az első szakmai találkozó keretében felvezetik a projektet és lehetőséget biztosítanak a nemzeti adatközpontok képviselői számára, hogy ismertessenek a saját nemzeti adatközpontjuk szempontjából releváns olyan felhasználói eseteket, amelyek tekintetében hasznos lehetne automatizált fájltársító (NET-VISA) futtatása a SeisComP részeként szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang események alkotása céljából. A nemzeti adatközpontoknak tesztelési célokból a számukra fontos hálózatokból származó tesztadatokat kell az IDC rendelkezésére bocsátaniuk. |
| --- | --- |

—

Az első szakmai találkozó keretében felvezetik a projektet és lehetőséget biztosítanak a nemzeti adatközpontok képviselői számára, hogy ismertessenek a saját nemzeti adatközpontjuk szempontjából releváns olyan felhasználói eseteket, amelyek tekintetében hasznos lehetne automatizált fájltársító (NET-VISA) futtatása a SeisComP részeként szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang események alkotása céljából. A nemzeti adatközpontoknak tesztelési célokból a számukra fontos hálózatokból származó tesztadatokat kell az IDC rendelkezésére bocsátaniuk.

| — | A második szakmai találkozó a tervek szerint a projekt során befejezett szoftver tesztelési időszakának kezdetéül szolgálna. Ez a szoftver vélhetően magában fogja foglalni a SeisComP-ba integrált NET-VISA fájltársítót és a hidroakusztikai adatok kezelésére szolgáló, a SeisComP-ba integrált kiegészítő szeizmológiai állomásadat-kezelési eszközöket. |
| --- | --- |

—

A második szakmai találkozó a tervek szerint a projekt során befejezett szoftver tesztelési időszakának kezdetéül szolgálna. Ez a szoftver vélhetően magában fogja foglalni a SeisComP-ba integrált NET-VISA fájltársítót és a hidroakusztikai adatok kezelésére szolgáló, a SeisComP-ba integrált kiegészítő szeizmológiai állomásadat-kezelési eszközöket.

Eredmények

A végső eredményt egy továbbfejlesztett, automatizált, a SeisComP-on alapuló adatkezelési programlánc fogja képezni, amelyet a nemzeti adatközpontok meg fognak kapni.

A fő eredményt az jelenti majd, hogy a nemzeti adatközpontok újabb képességekkel fognak rendelkezni az IDC-adatok automatizált kezeléséhez, az IMS és nem IMS állomásokról származó adatoknak az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban történő ötvözéséhez, valamint az IDC által kapott eredményeknek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag felhasználásával való automatizált kezelésével történő reprodukálásához.

2. projekt: Az infrahangadatok-kezelésének és egy interaktív rendszernek a fejlődése

Háttér

Az IDC 2013 óta dolgozik az infrahang adatokra vonatkozó automatizált rendszer átalakításán és az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatos projekteken; 2016-ban az idevágó szoftvert is megjelentette. Az infrahang adatokra vonatkozó adatkezelési rendszerrel kapcsolatos erőfeszítések egy állomássoron alapuló automatizált adatkezelési rendszer és egy interaktív felülvizsgálati szoftver kifejlesztéséből álltak. Ezeket az eszközöket ezt követően integrálták az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba és az IDC-környezetbe.

A nemzeti adatközpontok első visszajelzései pozitívak, mivel újabb képességekre tettek szert az infrahang-technológia tekintetében. Az IDC már több kérést kapott kifejezetten az infrahang-technológiával foglalkozó képzésre vonatkozóan, valamint javaslatokat az eszközök továbbfejlesztésére és fejlődésére vonatkozóan, ami meghaladja a tervezett karbantartási tevékenységek körét.

Az IDC folytatni kívánja az infrahang adatokkal kapcsolatos adatkezelési rendszer kiteljesítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy kielégítse az IDC és az IMS igényeit, támogassa a nemzeti adatközpontokat és eleget tegyen azok szoftverigényének.

Célkitűzések

| — | az állomásadat-kezelési rendszer fejlődésének támogatása az IMS és az IDC üzemfolytonossági igényeinek folyamatos teljesítése érdekében |
| --- | --- |

—

az állomásadat-kezelési rendszer fejlődésének támogatása az IMS és az IDC üzemfolytonossági igényeinek folyamatos teljesítése érdekében

| — | a nemzeti adatközpontok szoftver, szoftverfrissítés és a nemzeti adatközpontok tevékenységeinek végzését segítő funkciók iránti kéréseinek támogatása |
| --- | --- |

—

a nemzeti adatközpontok szoftver, szoftverfrissítés és a nemzeti adatközpontok tevékenységeinek végzését segítő funkciók iránti kéréseinek támogatása

| — | az infrahang-jelek elemzésének javítása céljából az aktuálisan legfejlettebb funkciók bevezetésének folytatása annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani az infrahang-technológia tudományos megbízhatóságát a CTBTO keretében |
| --- | --- |

—

az infrahang-jelek elemzésének javítása céljából az aktuálisan legfejlettebb funkciók bevezetésének folytatása annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani az infrahang-technológia tudományos megbízhatóságát a CTBTO keretében

| — | bizonytalanság-számszerűsítést is magukban foglaló olyan infrahanghullám-terjedési modellek beépítésével kapcsolatos munka, amelyek nagy felbontású légköri specifikációkat – az infrahangfázis-társítás során –, eseményalkotást és mélyreható eseményelemzést is ötvöznek a középtávú stratégiában foglalt célok teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

—

bizonytalanság-számszerűsítést is magukban foglaló olyan infrahanghullám-terjedési modellek beépítésével kapcsolatos munka, amelyek nagy felbontású légköri specifikációkat – az infrahangfázis-társítás során –, eseményalkotást és mélyreható eseményelemzést is ötvöznek a középtávú stratégiában foglalt célok teljesítése érdekében.

Eredmények

| — | az IDC infrahang-rendszere műszaki és tudományos megbízhatóságának továbbfejlesztése, valamint az IDC- és IMS-tevékenységek fenntartásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

az IDC infrahang-rendszere műszaki és tudományos megbízhatóságának továbbfejlesztése, valamint az IDC- és IMS-tevékenységek fenntartásának biztosítása;

| — | az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban a 2012/699/KKBP határozat alapján megkezdett és a (KKBP) 2015/1837 határozat alapján folytatott erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti adatközpontok az IMS-ből származó adatokat mind a CTBT szerinti megfigyelési, mind nemzeti célokra kezelhessék. Ezen erőfeszítések nyomán erőteljes felhasználói bázis jött létre a nemzeti adatközpontok körében, és a projekt várt eredményei elő fogják segíteni, hogy a nemzeti adatközpontok nagyobb bizalommal legyenek az ellenőrzési rendszer hitelessége iránt; |
| --- | --- |

—

az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban a 2012/699/KKBP határozat alapján megkezdett és a (KKBP) 2015/1837 határozat alapján folytatott erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti adatközpontok az IMS-ből származó adatokat mind a CTBT szerinti megfigyelési, mind nemzeti célokra kezelhessék. Ezen erőfeszítések nyomán erőteljes felhasználói bázis jött létre a nemzeti adatközpontok körében, és a projekt várt eredményei elő fogják segíteni, hogy a nemzeti adatközpontok nagyobb bizalommal legyenek az ellenőrzési rendszer hitelessége iránt;

| — | együttműködés a nemzeti adatközpontokkal az aktuálisan legmagasabb színvonalat képviselő infrahang-rendszer kiépítése érdekében az IDC fejlesztési erőfeszítéseinek részeként. |
| --- | --- |

—

együttműködés a nemzeti adatközpontokkal az aktuálisan legmagasabb színvonalat képviselő infrahang-rendszer kiépítése érdekében az IDC fejlesztési erőfeszítéseinek részeként.

B.   Integrált tájékoztatás és kapacitásépítés műszaki segítségnyújtáson, oktatáson és képzésen keresztül

Projekt: Integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységeken keresztüli együttműködés aláíró és nem aláíró államokkal a CTBT és annak ellenőrzési rendszere támogatása céljából

Háttér

A kapacitásépítés alapvető fontosságúnak bizonyult a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából. A CTBT Nemzetközi Megfigyelőrendszerének részét képező állomások közül számos állomás fejlődő országok területén található, vagy ott fog elhelyezkedni, és irányításukat fejlődő országok intézményei végzik. Ezenkívül sok fejlődő országban még folyamatban van a nemzeti adatközpontok létrehozásának vagy javításának a folyamata, amelynek lezárultával képesek lesznek majd arra, hogy teljes mértékben kihasználhassák az ellenőrzési rendszer keretében generált adatokat és termékeket. E tekintetben több mint 40 nemzeti adatközpont részére bocsátottak rendelkezésre kapacitásépítési rendszereket uniós finanszírozás útján, amelyek rendszeres karbantartást igényelnek, és amelyek berendezéseit alkalmanként ki is kell cserélni.

Az integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységek révén a fejlődő országok szakértői hozzájutnak az ahhoz szükséges háttérismeretekhez és képzéshez, amely segíti a CTBTO Előkészítő Bizottsága döntéshozatali és szakpolitika-alakítási folyamataiban való részvételüket. Ez a részvétel lényeges a CTBT demokratikus és részvételi jellegének a megerősítéséhez, ami pedig bizalomépítési intézkedésként szolgál a nem aláíró államok támogatásának elnyeréséhez.

Az integrált tájékoztatás és kapacitásépítés egyik kulcselemeként a titkárság képzési és oktatási tevékenységeket folytat a CTBT és az ahhoz tartozó ellenőrzési rendszer műszaki, tudományos, jogi és szakpolitikai aspektusaival kapcsolatban szükséges kapacitás kiépítése és fenntartása céljából, és ennek összefüggésében azokra az államokra összpontosít, amelyek még nem írták alá vagy nem erősítették meg a CTBT-t. Ezek a képzési és oktatási tevékenységek magukban foglalnak ágazatközi erőfeszítéseket és erőforrásokat, és azokat segíti a kimagasló személyek csoportját (Group of Eminent Persons) alkotó tagok részvétele és a CTBTO ifjúsági csoportját alkotó tagok támogatása is.

Célkitűzések

A CTBTO Előkészítő Bizottságának integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységei a következőket célozzák:

| a) | hozzájárulás a CTBT egyetemessé tételéhez; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás a CTBT egyetemessé tételéhez;

| b) | a CTBT hatálybalépésével kapcsolatos kilátások javítása; valamint |
| --- | --- |

b)

a CTBT hatálybalépésével kapcsolatos kilátások javítása; valamint

| c) | a CTBT ellenőrzési rendszere támogatottságának erősítése és fenntartása. |
| --- | --- |

c)

a CTBT ellenőrzési rendszere támogatottságának erősítése és fenntartása.

Az egyetemessé tételt és a hatálybalépést célzó tevékenységek

| — | online oktatási anyagok és eszközök kifejlesztése; |
| --- | --- |

—

online oktatási anyagok és eszközök kifejlesztése;

| — | képzések, tudományos és diplomáciai szakmai találkozók és konferenciák; |
| --- | --- |

—

képzések, tudományos és diplomáciai szakmai találkozók és konferenciák;

| — | részvétel a nonproliferációval és lefegyverzési kérdésekkel foglalkozó jelentősebb rendezvényeken; |
| --- | --- |

—

részvétel a nonproliferációval és lefegyverzési kérdésekkel foglalkozó jelentősebb rendezvényeken;

A CTBT ellenőrzési rendszere támogatottságának erősítését és fenntartását szolgáló tevékenységek;

| — | szoftver- és infrastruktúra-fejlesztés; |
| --- | --- |

—

szoftver- és infrastruktúra-fejlesztés;

| — | műszaki szakmai találkozók; |
| --- | --- |

—

műszaki szakmai találkozók;

| — | szisztematikus képzés az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

szisztematikus képzés az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban;

| — | támogatás nyújtása az IMS-adatok kezelésének nemzetközi és regionális szeizmológiai hálózatokkal való integrálásához; |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása az IMS-adatok kezelésének nemzetközi és regionális szeizmológiai hálózatokkal való integrálásához;

| — | helyzetjavító műszaki segítségnyújtás a kapacitásépítési rendszerek részét képező berendezések, illetve azok karbantartása vagy cseréje formájában. |
| --- | --- |

—

helyzetjavító műszaki segítségnyújtás a kapacitásépítési rendszerek részét képező berendezések, illetve azok karbantartása vagy cseréje formájában.

Eredmények

A képességek, valamint a CTBT-vel és annak ellenőrzési rendszerével kapcsolatos ismeretek javulása, valamint az ellenőrzési rendszer operatív képességeinek erősödése. Jobban ismerik majd a CTBT és annak ellenőrzési rendszere nyújtotta előnyöket azok az államok – a CTBT 2. mellékletében felsorolt államokat is beleértve –, amelyek még nem írták alá és/vagy nem erősítették meg a CTBT-t.

---

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/46

---

A TANÁCS (KKBP) 2018/299 HATÁROZATA

(2018. február 26.)

a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

| (2) | Az Unió aktívan végrehajtja a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, így például a szükséges uniós struktúrák kialakításának. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió aktívan végrehajtja a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, így például a szükséges uniós struktúrák kialakításának.

| (3) | A Tanács 2008. december 8-án két dokumentumot fogadott el a témában: tanácsi következtetéseket, valamint „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot (a továbbiakban: az új irányokról szóló dokumentum), amelyben a Tanács kimondja, hogy továbbra is a tömegpusztító fegyverek elterjedése jelenti az egyik legnagyobb biztonsági kihívást, és hogy a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) lényeges részét képezi. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2008. december 8-án két dokumentumot fogadott el a témában: tanácsi következtetéseket, valamint „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot (a továbbiakban: az új irányokról szóló dokumentum), amelyben a Tanács kimondja, hogy továbbra is a tömegpusztító fegyverek elterjedése jelenti az egyik legnagyobb biztonsági kihívást, és hogy a nonproliferációs politika a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) lényeges részét képezi.

| (4) | Az új irányokról szóló dokumentumban a Tanács felszólítja a hatáskörrel rendelkező tanácsi formációkat és szerveket, a Bizottságot, az egyéb intézményeket és a tagállamokat, hogy az említett dokumentum alapján hozzanak konkrét intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

Az új irányokról szóló dokumentumban a Tanács felszólítja a hatáskörrel rendelkező tanácsi formációkat és szerveket, a Bizottságot, az egyéb intézményeket és a tagállamokat, hogy az említett dokumentum alapján hozzanak konkrét intézkedéseket.

| (5) | Az új irányokról szóló dokumentumban a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy a proliferáció megelőzését célzó uniós tevékenységek számára előnyös lehet, ha azokat egy olyan nem kormányzati nonproliferációs hálózat támogatja, amely összekapcsolja az Unió stratégiai területeire szakosodott külpolitikai intézményeket és kutatóközpontokat, és amely a már létező hasznos hálózatokra épül. Ez a hálózat kiterjeszthető olyan harmadik országbeli szervezetekre is, amelyekkel az Unió egyedi nonproliferációs párbeszédet folytat. |
| --- | --- |

(5)

Az új irányokról szóló dokumentumban a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy a proliferáció megelőzését célzó uniós tevékenységek számára előnyös lehet, ha azokat egy olyan nem kormányzati nonproliferációs hálózat támogatja, amely összekapcsolja az Unió stratégiai területeire szakosodott külpolitikai intézményeket és kutatóközpontokat, és amely a már létező hasznos hálózatokra épül. Ez a hálózat kiterjeszthető olyan harmadik országbeli szervezetekre is, amelyekkel az Unió egyedi nonproliferációs párbeszédet folytat.

| (6) | Az Európai Tanács 2005. december 15–16-án elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: EU SALW stratégia), amely meghatározza a kézi- és könnyűfegyverek területére vonatkozó uniós tevékenységek irányvonalait. Az EU SALW stratégia szerint a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme komoly veszélyt jelent a békére és a biztonságra nemzetközi szinten. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2005. december 15–16-án elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: EU SALW stratégia), amely meghatározza a kézi- és könnyűfegyverek területére vonatkozó uniós tevékenységek irányvonalait. Az EU SALW stratégia szerint a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme komoly veszélyt jelent a békére és a biztonságra nemzetközi szinten.

| (7) | Az EU SALW stratégia egyik célkitűzése a hatékony multilateralizmus fokozása annak érdekében, hogy nemzetközi és regionális szinten, valamint az Unión és tagállamain belül mechanizmusokat lehessen kidolgozni a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek kínálata és destabilizáló terjedése ellen. |
| --- | --- |

(7)

Az EU SALW stratégia egyik célkitűzése a hatékony multilateralizmus fokozása annak érdekében, hogy nemzetközi és regionális szinten, valamint az Unión és tagállamain belül mechanizmusokat lehessen kidolgozni a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek kínálata és destabilizáló terjedése ellen.

| (8) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/430/KKBP határozatot (1), és ezzel létrehozta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatát, és előírta, hogy az említett határozat technikai végrehajtását az Unió Nonproliferációs Konzorciumának (a továbbiakban: a konzorcium) kell végeznie. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/430/KKBP határozatot (1), és ezzel létrehozta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatát, és előírta, hogy az említett határozat technikai végrehajtását az Unió Nonproliferációs Konzorciumának (a továbbiakban: a konzorcium) kell végeznie.

| (9) | Azt, hogy a konzorcium legyen a támogatás egyetlen kedvezményezettje, ebben az esetben az indokolja, hogy az Unió – a tagállamok támogatása mellett – folytatni kívánja a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatával történő gyümölcsöző együttműködését, amely hozzájárul egy közös európai nonproliferációs és leszerelési kultúra kialakításához, és amely segíti az Uniót az említett területekkel kapcsolatos szakpolitikái kidolgozásában és alakításában, továbbá fokozza az Unió láthatóságát. A konzorciumot az Unió hozta létre, és kizárólag uniós támogatásból működik, tehát ebben az esetben a szervezet jellegéből adódóan szükség van a 100 %-os finanszírozásra. A konzorciumnak nincsenek az Uniótól független anyagi forrásai, és nincs törvényes felhatalmazása egyéb források szerzésére sem. A konzorcium ezenkívül egy olyan hálózatot alakított ki, amelyhez a négy irányító szellemi műhelyen túl több mint 70 szellemi műhely és kutatóközpont tartozik, és amely így az Unióban a nem kormányzati szervezeteknél rendelkezésre álló szinte minden nonproliferációs és leszereléssel kapcsolatos szakismeretet felvonultat. |
| --- | --- |

(9)

Azt, hogy a konzorcium legyen a támogatás egyetlen kedvezményezettje, ebben az esetben az indokolja, hogy az Unió – a tagállamok támogatása mellett – folytatni kívánja a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatával történő gyümölcsöző együttműködését, amely hozzájárul egy közös európai nonproliferációs és leszerelési kultúra kialakításához, és amely segíti az Uniót az említett területekkel kapcsolatos szakpolitikái kidolgozásában és alakításában, továbbá fokozza az Unió láthatóságát. A konzorciumot az Unió hozta létre, és kizárólag uniós támogatásból működik, tehát ebben az esetben a szervezet jellegéből adódóan szükség van a 100 %-os finanszírozásra. A konzorciumnak nincsenek az Uniótól független anyagi forrásai, és nincs törvényes felhatalmazása egyéb források szerzésére sem. A konzorcium ezenkívül egy olyan hálózatot alakított ki, amelyhez a négy irányító szellemi műhelyen túl több mint 70 szellemi műhely és kutatóközpont tartozik, és amely így az Unióban a nem kormányzati szervezeteknél rendelkezésre álló szinte minden nonproliferációs és leszereléssel kapcsolatos szakismeretet felvonultat.

| (10) | A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 2014/129/KKBP határozatot (2), amely további három évre meghosszabbította a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózata által végzett tevékenységeknek az Unió részéről történő folyamatos előmozdítását és pénzügyi támogatását, és az említett határozat technikai végrehajtásával a konzorciumot bízta meg. |
| --- | --- |

(10)

A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 2014/129/KKBP határozatot (2), amely további három évre meghosszabbította a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózata által végzett tevékenységeknek az Unió részéről történő folyamatos előmozdítását és pénzügyi támogatását, és az említett határozat technikai végrehajtásával a konzorciumot bízta meg.

| (11) | A Tanács 2017. április 3-án elfogadta a (KKBP) 2017/632 határozatot (3), amellyel a tevékenységek végrehajtásának folyamatossága érdekében 2017. július 2-ig meghosszabbította a 2014/129/KKBP határozat alkalmazásának időtartamát. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2017. április 3-án elfogadta a (KKBP) 2017/632 határozatot (3), amellyel a tevékenységek végrehajtásának folyamatossága érdekében 2017. július 2-ig meghosszabbította a 2014/129/KKBP határozat alkalmazásának időtartamát.

| (12) | A Tanács 2017. július 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1195 határozatot (4), és ezzel 2017. július 3-tól2017. december 31-ig meghosszabbította a 2014/129/KKBP határozat végrehajtási időszakát, hogy lehetővé tegye egy nonproliferációs és leszerelési kérdésekkel foglalkozó nagyszabású éves konferencia 2017. évi megszervezését, valamint a konzorcium internetes platformjának folyamatos fenntartását és naprakésszé tételét. |
| --- | --- |

(12)

A Tanács 2017. július 4-én elfogadta a (KKBP) 2017/1195 határozatot (4), és ezzel 2017. július 3-tól2017. december 31-ig meghosszabbította a 2014/129/KKBP határozat végrehajtási időszakát, hogy lehetővé tegye egy nonproliferációs és leszerelési kérdésekkel foglalkozó nagyszabású éves konferencia 2017. évi megszervezését, valamint a konzorcium internetes platformjának folyamatos fenntartását és naprakésszé tételét.

| (13) | A nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i európai parlamenti állásfoglalásban szereplő ajánlásokkal összhangban a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának és a konzorciumnak a neve ki fog egészülni a leszerelés fogalmával, |
| --- | --- |

(13)

A nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i európai parlamenti állásfoglalásban szereplő ajánlásokkal összhangban a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának és a konzorciumnak a neve ki fog egészülni a leszerelés fogalmával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A hatékony multilateralizmus, a megelőzés és a harmadik országokkal folytatott együttműködés elvén alapuló, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia eredményesebb végrehajtásához való hozzájárulás céljából a Tanács 42 hónappal meghosszabbítja a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózata tevékenységeinek folyamatos előmozdítását és támogatását az alábbi célok elérése érdekében:

| a) | a politikai és a biztonsági vonatkozású párbeszéd előmozdítása, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedéseknek a civil társadalom – és különösen a szakértők, a kutatók és a tudományos szakemberek – általi hosszú távú megvitatásának ösztönzése; |
| --- | --- |

a)

a politikai és a biztonsági vonatkozású párbeszéd előmozdítása, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedéseknek a civil társadalom – és különösen a szakértők, a kutatók és a tudományos szakemberek – általi hosszú távú megvitatásának ösztönzése;

| b) | lehetőség biztosítása a Tanács érintett előkészítő szerveinek résztvevői számára, hogy a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdésekről konzultálhassanak a hálózattal, és annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok képviselői részt vehessenek a hálózat találkozóin; |
| --- | --- |

b)

lehetőség biztosítása a Tanács érintett előkészítő szerveinek résztvevői számára, hogy a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdésekről konzultálhassanak a hálózattal, és annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok képviselői részt vehessenek a hálózat találkozóin;

| c) | különösen az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) megbízottjainak benyújtott jelentések és/vagy ajánlások révén egy olyan hasznos lépés megvalósítása, amely segítséget jelent az Unió és a nemzetközi közösség nonproliferációs és leszerelési tevékenységeihez; |
| --- | --- |

c)

különösen az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) megbízottjainak benyújtott jelentések és/vagy ajánlások révén egy olyan hasznos lépés megvalósítása, amely segítséget jelent az Unió és a nemzetközi közösség nonproliferációs és leszerelési tevékenységeihez;

| d) | hozzájárulás ahhoz, hogy a harmadik országok jobban felismerjék a proliferációval és a leszereléssel összefüggő kihívásokat, továbbá megértsék az Unióval és a multilaterális fórumokon – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének keretében – egyéb országokkal való együttműködés szükségességét annak érdekében, hogy meg lehessen előzni, le lehessen állítani és – amennyiben lehetséges – meg lehessen szüntetni a világszerte aggodalomra okot adó proliferációs programokat, illetve mindenkit el lehessen rettenteni az ilyen programoktól; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás ahhoz, hogy a harmadik országok jobban felismerjék a proliferációval és a leszereléssel összefüggő kihívásokat, továbbá megértsék az Unióval és a multilaterális fórumokon – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének keretében – egyéb országokkal való együttműködés szükségességét annak érdekében, hogy meg lehessen előzni, le lehessen állítani és – amennyiben lehetséges – meg lehessen szüntetni a világszerte aggodalomra okot adó proliferációs programokat, illetve mindenkit el lehessen rettenteni az ilyen programoktól;

| e) | hozzájárulás az uniós és harmadik országbeli szellemi műhelyek és kormányok nonproliferációs és leszerelési szakismereteinek és intézményi kapacitásának fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás az uniós és harmadik országbeli szellemi műhelyek és kormányok nonproliferációs és leszerelési szakismereteinek és intézményi kapacitásának fejlesztéséhez.

(2)   Az EU SALW stratégia fényében a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának tevékenységi köre nem korlátozódhat a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése jelentette fenyegetésekkel kapcsolatos kérdések megvizsgálására, hanem ki kell, hogy terjedjen a hagyományos fegyverekkel – többek között a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre is. A hagyományos fegyverekkel kapcsolatos kérdéseknek a hálózat tevékenységi körébe való felvétele kiváló eszközt jelent a párbeszédhez és az e területet érintő uniós tevékenységekhez készülő ajánlásokhoz az EU SALW stratégia és a hagyományos fegyverekkel kapcsolatos uniós politika végrehajtásának keretében.

(3)   Az Unió által támogatandó projektek a következő egyedi tevékenységekre terjednek ki:

| a) | harmadik országok és a civil társadalom részvételével zajló, a nonproliferációval és a leszereléssel foglalkozó nagyszabású éves konferenciák lebonyolítása, amelyeken a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelmet, valamint az ehhez kapcsolódó leszerelési célkitűzéseket, továbbá a hagyományos fegyverekkel, így például a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kihívások kezelését célzó további intézkedések megvitatására és azonosítására kerül sor. A konferenciának köszönhetően az Unió nemzetközi szinten is fel fogja hívni a figyelmet a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiára és az EU SALW stratégiára, valamint az uniós intézmények és az uniós szellemi műhelyek e téren betöltött szerepére, és ezzel fokozni fogja az e területre vonatkozó uniós szakpolitikák láthatóságát, konferenciák alapján a főképviselő megbízottjai számára pedig jelentések és/vagy ajánlások készülnek; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok és a civil társadalom részvételével zajló, a nonproliferációval és a leszereléssel foglalkozó nagyszabású éves konferenciák lebonyolítása, amelyeken a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelmet, valamint az ehhez kapcsolódó leszerelési célkitűzéseket, továbbá a hagyományos fegyverekkel, így például a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kihívások kezelését célzó további intézkedések megvitatására és azonosítására kerül sor. A konferenciának köszönhetően az Unió nemzetközi szinten is fel fogja hívni a figyelmet a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiára és az EU SALW stratégiára, valamint az uniós intézmények és az uniós szellemi műhelyek e téren betöltött szerepére, és ezzel fokozni fogja az e területre vonatkozó uniós szakpolitikák láthatóságát, konferenciák alapján a főképviselő megbízottjai számára pedig jelentések és/vagy ajánlások készülnek;

| b) | éves konzultációs találkozók megrendezése az uniós intézmények képviselői, a tagállamok képviselői és a tudományos szakemberek számára, hogy véleményt cserélhessenek a leszerelés, a nonproliferáció és a fegyverkivitel-ellenőrzés területének főbb kérdéseiről és az e területen bekövetkező legfontosabb fejleményekről, és amely találkozók alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek; |
| --- | --- |

b)

éves konzultációs találkozók megrendezése az uniós intézmények képviselői, a tagállamok képviselői és a tudományos szakemberek számára, hogy véleményt cserélhessenek a leszerelés, a nonproliferáció és a fegyverkivitel-ellenőrzés területének főbb kérdéseiről és az e területen bekövetkező legfontosabb fejleményekről, és amely találkozók alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek;

| c) | legfeljebb kilenc olyan ad hoc szeminárium megrendezése szakértők és gyakorlati szakemberek számára, amely egyaránt foglalkozik a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekkel, továbbá a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével, és amely ad hoc szemináriumok alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb kilenc olyan ad hoc szeminárium megrendezése szakértők és gyakorlati szakemberek számára, amely egyaránt foglalkozik a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekkel, továbbá a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével, és amely ad hoc szemináriumok alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek;

| d) | legfeljebb 20 olyan szakpolitikai dokumentum elkészítése és közzététele, amelyek a konzorcium megbízatása körébe tartozó témákkal foglalkoznak, és politikai és/vagy operatív szakpolitikai alternatívákat vázolnak fel; |
| --- | --- |

d)

legfeljebb 20 olyan szakpolitikai dokumentum elkészítése és közzététele, amelyek a konzorcium megbízatása körébe tartozó témákkal foglalkoznak, és politikai és/vagy operatív szakpolitikai alternatívákat vázolnak fel;

| e) | a konzorciumon belüli helpdesk szolgáltatás folyamatos üzemeltetése és továbbfejlesztése, amely szolgáltatás keretében két-három héten belül ad-hoc szakértői vélemény biztosítható a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével kapcsolatban, továbbá ennek keretében legfeljebb 18 szakértői dokumentum elkészítése; |
| --- | --- |

e)

a konzorciumon belüli helpdesk szolgáltatás folyamatos üzemeltetése és továbbfejlesztése, amely szolgáltatás keretében két-három héten belül ad-hoc szakértői vélemény biztosítható a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével kapcsolatban, továbbá ennek keretében legfeljebb 18 szakértői dokumentum elkészítése;

| f) | az uniós és a harmadik országbeli szellemi műhelyek és kormányok nonproliferációval és leszereléssel kapcsolatos tájékozottságának növelése, az e területre vonatkozó oktatásuk, szakismereteik és intézményi kapacitásuk fejlesztése, mégpedig az alábbiak által:






  — | a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő e-tanfolyam fenntartása és továbbfejlesztése, |
| --- | --- | --- |

f)

az uniós és a harmadik országbeli szellemi műhelyek és kormányok nonproliferációval és leszereléssel kapcsolatos tájékozottságának növelése, az e területre vonatkozó oktatásuk, szakismereteik és intézményi kapacitásuk fejlesztése, mégpedig az alábbiak által:

—

a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő e-tanfolyam fenntartása és továbbfejlesztése,

| — | legfeljebb 36, nonproliferációs és leszerelési témájú gyakornoki állás kialakítása uniós és harmadik országbeli végzett hallgatók, illetve fiatal diplomaták számára, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 36, nonproliferációs és leszerelési témájú gyakornoki állás kialakítása uniós és harmadik országbeli végzett hallgatók, illetve fiatal diplomaták számára,

| — | az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjában részt vevők számára éves szakmai látogatások szervezése Brüsszelbe, hogy megismerhessék a nonproliferáció, a leszerelés és a fegyverkivitel-ellenőrzés területeit érintő uniós szakpolitikákat, és ezzel növekedjen e szakpolitikák láthatósága, |
| --- | --- |

—

az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjában részt vevők számára éves szakmai látogatások szervezése Brüsszelbe, hogy megismerhessék a nonproliferáció, a leszerelés és a fegyverkivitel-ellenőrzés területeit érintő uniós szakpolitikákat, és ezzel növekedjen e szakpolitikák láthatósága,

| — | kísérleti tanfolyam kidolgozása a proliferációval kapcsolatos – többek között a tudományos és technológiai fejlődésből eredő – kockázatok megismertetésére a természettudományos területeken végzett, illetve a természettudományos területeken posztgraduális hallgatók számára; |
| --- | --- |

—

kísérleti tanfolyam kidolgozása a proliferációval kapcsolatos – többek között a tudományos és technológiai fejlődésből eredő – kockázatok megismertetésére a természettudományos területeken végzett, illetve a természettudományos területeken posztgraduális hallgatók számára;

| g) | egy olyan internetes platform és a kapcsolódó közösségi oldalak fenntartása, kezelése és továbbfejlesztése, amely egyedülálló fórumot teremt a leszereléssel és a nonproliferációval kapcsolatos európai kutatás számára, amely népszerűsíti a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatát, összefogja a világ nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó közösségét, továbbá népszerűsíti a konzorcium által biztosított – akár tantermi, akár e-oktatás formájában történő – oktatási lehetőségeket. |
| --- | --- |

g)

egy olyan internetes platform és a kapcsolódó közösségi oldalak fenntartása, kezelése és továbbfejlesztése, amely egyedülálló fórumot teremt a leszereléssel és a nonproliferációval kapcsolatos európai kutatás számára, amely népszerűsíti a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatát, összefogja a világ nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó közösségét, továbbá népszerűsíti a konzorcium által biztosított – akár tantermi, akár e-oktatás formájában történő – oktatási lehetőségeket.

A projektek részletes leírása a mellékletben található.

2. cikk

(1)   E határozat végrehajtásáért a főképviselő felel.

(2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett tevékenységekkel foglalkozó projektek technikai végrehajtását a konzorcium végzi, amelyhez a Stratégiai Kutatási Alapítvány (FRS), a Frankfurti Békekutató Intézet (HSFK/PRIF), a Stratégiai Tanulmányok Nemzetközi Intézete (IISS), a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (SIPRI), a római Nemzetközi Ügyek Intézménye (IAI) és a leszereléssel és nonproliferációval foglalkozó bécsi központ (VCDNP) tartozik. A konzorcium ezt a feladatot a főképviselő ellenőrzése mellett végzi. E célból a főképviselő megköti a szükséges megállapodásokat a konzorciummal.

(3)   A tagállamok és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a konzorcium által végzett kutatási programok keretében történő vizsgálatra különös fontossággal bíró prioritásokat és témákat javasolnak, amelyekkel – az uniós szakpolitikákkal összhangban – foglalkozni kell a munkadokumentumokban és a szemináriumokon.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett tevékenységekkel foglalkozó projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 4 507 004,70 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   A Bizottság felügyeli a (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. E célból finanszírozási megállapodást köt a konzorciummal. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a konzorciumnak – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4)   A Bizottság törekszik arra, hogy e határozat hatálybalépését követően a lehető leghamarabb megkösse a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ennek folyamán felmerülő nehézségekről és a megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1)   A főképviselő a konzorcium által készített rendszeres jelentések alapján beszámol a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. E jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját.

(2)   A Bizottság jelentést tesz az 1. cikk (3) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1)   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

(2)   Ez a határozat 42 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően hatályát veszti.

Ez a határozat ugyanakkor a hatálybalépését követően hat hónappal hatályát veszti, ha ezen időpontig nem kerül sor az említett finanszírozási megállapodás megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2010/430/KKBP határozata (2010. július 26.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a létrehozásáról (HL L 202.,2010.8.4., 5. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/129/KKBP határozata (2014. március 10.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról (HL L 71.,2014.3.12., 3. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2017/632 határozata (2017. április 3.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról szóló 2014/129/KKBP határozat módosításáról (HL L 90.,2017.4.4., 10. o.).

3

(4)  A Tanács (KKBP) 2017/1195 határozata (2017. július 4.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról szóló 2014/129/KKBP határozat módosításáról (HL L 172.,2017.7.5., 14. o.).

4

---

MELLÉKLET

A TÖMEGPUSZTÍTÓ FEGYVEREK ELTERJEDÉSE ELLENI EU-STRATÉGIA VÉGREHAJTÁSÁT TÁMOGATÓ, NONPROLIFERÁCIÓVAL ÉS LESZERELÉSSEL FOGLALKOZÓ FÜGGETLEN SZELLEMI MŰHELYEK EURÓPAI HÁLÓZATA

1.   Célkitűzések

E határozat célja a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003-as EU-stratégia továbbfejlesztéseként létrejött, a 2008. december 8-i tanácsi következtetésekben szereplő, „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentum (a továbbiakban: az új irányokról szóló dokumentum) további végrehajtása. E dokumentum szerint előnyös lehet, ha a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemben a nonproliferációval foglalkozó szellemi műhelyek hálózata támogatja az Uniót. A hálózatnak össze kell fognia az Unió stratégiai területeire specializálódott külpolitikai intézeteket és kutatóközpontokat. Ez a hálózat kiterjeszthető olyan harmadik országbeli szervezetekre, amelyekkel az Unió egyedi nonproliferációs és leszerelési párbeszédet folytat.

A nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó független szellemi műhelyek hálózata (a továbbiakban: a hálózat) a továbbiakban is ösztönözné a politikai és a biztonsági vonatkozású párbeszédet, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedéseknek és az ehhez kapcsolódó leszerelési kérdéseknek a civil társadalom – és különösen a szakértők, a kutatók és a tudományos szakemberek – általi hosszú távú megvitatását.

A hálózat munkáját a hagyományos fegyverekkel, többek között a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekre is ki kell terjeszteni, különös hangsúlyt helyezve az EU SALW stratégia folyamatos végrehajtásának biztosítását célzó intézkedésekre. A hálózat új elképzeléseket fog szolgáltatni a hagyományos fegyverekkel – többek között a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával – kapcsolatos uniós tevékenységek számára. Ez alatt nem csak a biztonsági kérdésekre adott reagálás értendő, hanem a biztonsági problémák megelőzése is. A hagyományos fegyverek, köztük a kézi- és könnyűfegyverek illegális és szabályozatlan kereskedelmének megelőzése a Fegyverkereskedelmi Szerződés keretében uniós prioritásnak tekintendő.

A hálózatnak foglalkoznia kell a tömegpusztító fegyverekhez vagy a hagyományos fegyverekhez kapcsolódó exportellenőrzés minden aspektusával, így többek között a kettős felhasználású termékekkel és az űrbiztonsági kérdésekkel is.

A hálózat célja jobban felhívni a harmadik országok figyelmét a tömegpusztító fegyverek és a hagyományos fegyverek elterjedéséhez – többek között a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelméhez és túlzott felhalmozásához – kapcsolódó kihívásokra, mégpedig publikációk megjelentetése, találkozók és konferenciák szervezése, valamint a témával foglalkozó oktatási és tájékoztatási projektek lebonyolítása révén. A hálózat célja emellett felhívni a figyelmet arra, hogy együtt kell működni az Unióval, továbbá más országokkal a multilaterális fórumok – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete – keretében a világszerte aggodalomra okot adó proliferációs programok és a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozásának megelőzése, az azoktól való elrettentés, azok leállítása és lehetőség szerinti megszüntetése érdekében.

Az Unió a következők révén kívánja támogatni ezt a hálózatot:

| — | három nagyszabású éves konferencia és – kísérő rendezvényként – a szakértők új nemzedékét megcélzó műhelytalálkozók megszervezése, amelyek alapján az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek, |
| --- | --- |

—

három nagyszabású éves konferencia és – kísérő rendezvényként – a szakértők új nemzedékét megcélzó műhelytalálkozók megszervezése, amelyek alapján az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek,

| — | három konzultációs találkozó megrendezése az uniós intézmények képviselői, a tagállamok képviselői és a tudományos szakemberek számára, hogy eszmét cserélhessenek a leszerelés, a nonproliferáció és a fegyverkivitel-ellenőrzés területének főbb kérdéseiről és az e területen bekövetkező legfontosabb fejleményekről, amely találkozók alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek, |
| --- | --- |

—

három konzultációs találkozó megrendezése az uniós intézmények képviselői, a tagállamok képviselői és a tudományos szakemberek számára, hogy eszmét cserélhessenek a leszerelés, a nonproliferáció és a fegyverkivitel-ellenőrzés területének főbb kérdéseiről és az e területen bekövetkező legfontosabb fejleményekről, amely találkozók alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek,

| — | legfeljebb kilenc olyan ad hoc szeminárium megrendezése szakértők és gyakorlati szakemberek számára, amely egyaránt foglalkozik a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekkel, továbbá a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével, és amely ad hoc szemináriumok alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek; |
| --- | --- |

—

legfeljebb kilenc olyan ad hoc szeminárium megrendezése szakértők és gyakorlati szakemberek számára, amely egyaránt foglalkozik a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekkel, továbbá a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével, és amely ad hoc szemináriumok alapján a főképviselő megbízottjai számára jelentések és/vagy ajánlások készülnek;

| — | legfeljebb 20 olyan szakpolitikai dokumentum elkészítése és közzététele, amelyek a konzorcium megbízatása körébe tartozó témákkal foglalkoznak, és politikai és/vagy operatív szakpolitikai alternatívákat vázolnak fel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 20 olyan szakpolitikai dokumentum elkészítése és közzététele, amelyek a konzorcium megbízatása körébe tartozó témákkal foglalkoznak, és politikai és/vagy operatív szakpolitikai alternatívákat vázolnak fel,

| — | a konzorciumon belüli helpdesk szolgáltatás folyamatos üzemeltetése és továbbfejlesztése, amely szolgáltatás keretében két-három héten belül ad-hoc szakértői vélemény biztosítható a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével kapcsolatban, továbbá ennek keretében legfeljebb 18 szakértői dokumentum elkészítése, |
| --- | --- |

—

a konzorciumon belüli helpdesk szolgáltatás folyamatos üzemeltetése és továbbfejlesztése, amely szolgáltatás keretében két-három héten belül ad-hoc szakértői vélemény biztosítható a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körével kapcsolatban, továbbá ennek keretében legfeljebb 18 szakértői dokumentum elkészítése,

| — | a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő e-tanfolyam fenntartása és továbbfejlesztése, |
| --- | --- |

—

a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő e-tanfolyam fenntartása és továbbfejlesztése,

| — | legfeljebb 36, nonproliferációs és leszerelési témájú gyakornoki állás kialakítása uniós és harmadik országbeli végzett hallgatók, illetve fiatal diplomaták számára, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 36, nonproliferációs és leszerelési témájú gyakornoki állás kialakítása uniós és harmadik országbeli végzett hallgatók, illetve fiatal diplomaták számára,

| — | az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjában részt vevők számára éves szakmai látogatások szervezése Brüsszelbe, hogy megismerhessék a nonproliferáció, a leszerelés és a fegyverkivitel-ellenőrzés területeit érintő uniós szakpolitikákat, és ezzel növekedjen e szakpolitikák láthatósága, |
| --- | --- |

—

az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjában részt vevők számára éves szakmai látogatások szervezése Brüsszelbe, hogy megismerhessék a nonproliferáció, a leszerelés és a fegyverkivitel-ellenőrzés területeit érintő uniós szakpolitikákat, és ezzel növekedjen e szakpolitikák láthatósága,

| — | kísérleti tanfolyam kidolgozása a proliferációval kapcsolatos – többek között a tudományos és technológiai fejlődésből eredő – kockázatok megismertetésére a természettudományos területeken végzett hallgatók, illetve a természettudományos területeken posztgraduális hallgatók számára, |
| --- | --- |

—

kísérleti tanfolyam kidolgozása a proliferációval kapcsolatos – többek között a tudományos és technológiai fejlődésből eredő – kockázatok megismertetésére a természettudományos területeken végzett hallgatók, illetve a természettudományos területeken posztgraduális hallgatók számára,

| — | egy olyan internetes platform és a kapcsolódó közösségi oldalak fenntartása, kezelése és továbbfejlesztése, amely egyedülálló fórumot teremt a leszereléssel és a nonproliferációval kapcsolatos európai kutatás számára, népszerűsíti a hálózatot, összefogja a világ nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó közösségét, továbbá népszerűsíti a konzorcium által biztosított – akár tantermi, akár e-oktatás formájában történő – oktatási lehetőségeket. |
| --- | --- |

—

egy olyan internetes platform és a kapcsolódó közösségi oldalak fenntartása, kezelése és továbbfejlesztése, amely egyedülálló fórumot teremt a leszereléssel és a nonproliferációval kapcsolatos európai kutatás számára, népszerűsíti a hálózatot, összefogja a világ nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó közösségét, továbbá népszerűsíti a konzorcium által biztosított – akár tantermi, akár e-oktatás formájában történő – oktatási lehetőségeket.

2.   A hálózat szervezeti felépítése

A hálózatban valamennyi releváns, az Unióban vagy a társult államokban működő szellemi műhely és kutatóintézet részt vehet, és a hálózat működése során teljeskörűen tiszteletben tartja az Unión belüli véleménykülönbségeket. A hálózat a konzorcium minden tevékenységében a lehető legnagyobb mértékig részt vesz, hogy biztosítsa tagjai szerepvállalását és láthatóságát.

A hálózat továbbra is elő fogja mozdítani a nonproliferációval és a leszereléssel foglalkozó európai kutatási közösséggel ápolt kapcsolatokat, és mindenekelőtt a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság területén dolgozó természettudósokat igyekszik elérni. A hálózat a jövőben is elősegíti a nem kormányzati szakértők, a tagállamok képviselői és az uniós intézmények közötti kapcsolattartást. A hálózat készen áll arra, hogy a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiával és az EU SALW stratégiával összhangban együttműködjön harmadik országok nem kormányzati szereplőivel.

A hálózat megbízatása a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemmel, a leszereléssel és a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel –, továbbá a fegyverkivitel-ellenőrzéssel és az űrbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre terjed ki.

A Tanács érintett előkészítő szervei (például a CODUN/CONOP és a COARM) a nem hagyományos és hagyományos fegyverek – többek között a kézi- és könnyűfegyverek – leszerelésével és nonproliferációjával kapcsolatos kérdésekről konzultálhatnak a hálózattal, és képviselőik részt vehetnek a hálózat találkozóin. A hálózat találkozói a munkacsoporti ülésekkel párhuzamosan is megszervezhetők, amennyiben ez kivitelezhető.

A hálózatot – a főképviselő megbízottjaival szorosan együttműködve – továbbra is az Unió Nonproliferációs Konzorciuma vezeti, amelyhez az FRS, a HSFK/PRIF, az IISS, a SIPRI, az IAI és a VCDNP tartozik, és amelynek feladata lesz a projektek irányítása a főképviselő megbízottjaival szoros együttműködésben.

A konzorcium a főképviselő megbízottjaival és a tagállamokkal konzultálva meghívja a tömegpusztító és a hagyományos fegyverek elterjedésének megakadályozásával és a leszerelésükkel kapcsolatos szakpolitikák területén szakismerettel rendelkező személyeket a szakértői szemináriumokra és a nagyszabású éves konferenciákra, valamint felkéri őket, hogy az e célra létesített honlapon tegyék közzé publikációikat és számoljanak be a tevékenységeikről. A konzorcium hozzá fog járulni az uniós és az Unión kívüli tisztviselők és tudományos szakemberek nonproliferációval és leszereléssel kapcsolatos kompetenciáinak fejlesztéséhez is.

3.   A projektek leírása

3.1.   1. projekt: Nagyszabású éves konferenciák szervezése jelentés és/vagy ajánlások készítésével együtt

3.1.1.   A projekt célja

Az Unióból, a társult államokból és harmadik országokból érkező kormányzati szakértők, független szellemi műhelyek és egyéb tudományos szakértők részvételével megrendezett nagyobb éves nonproliferációs és leszerelési konferenciák alkalmával a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelmet, valamint az ehhez kapcsolódó leszerelési célkitűzéseket, továbbá a hagyományos fegyverekkel, így például a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kihívások kezelését célzó további intézkedések megvitatására és azonosítására kerül sor. A projekt legfontosabb eseményeként az éves konferencia tovább fogja növelni a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia, az EU SALW stratégia, az új irányokról szóló dokumentum és az intézmények általi kapcsolódó végrehajtási erőfeszítések ismertségét.

Az éves konferenciák azt a célt is szolgálják, hogy hangsúlyosabb szerepet kapjanak a nonproliferációs és leszerelési kérdésekre szakosodott európai szellemi műhelyek, és hogy elmélyüljön közöttük az összhang, továbbá elősegítik a kapacitásépítést ezekben a szellemi műhelyekben és egyéb szervezetekben, ideértve a világ azon területeit is, ahol a nonproliferáció és a leszerelés területén nem áll rendelkezésre komoly szakismeret.

Az éves konferenciák és ezek előkészítő találkozói keretében megvitatásra kerülnek az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tevékenysége szempontjából releváns, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos tematikus kérdések. E megbeszélések és a konzorcium által irányított egyéb tevékenységek alapján a főképviselő megbízottjainak szóló, intézkedésorientált ajánlásokkal kísért szakpolitikai jelentések készülnek. A jelentéseket megkapják az Unió megfelelő intézményei és a tagállamok is, továbbá online is hozzáférhetők lesznek.

3.1.2.   A projekt eredményei

| — | egy olyan nagyszabású, európai kezdeményezésű nemzetközi nonproliferációs és leszerelési konferencia ismételt megrendezése, amely továbbra is kulcsfontosságú fórumként mozdítja elő a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelmet, valamint az ehhez kapcsolódó leszerelési célkitűzéseket, továbbá a hagyományos fegyverekkel, – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel –, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedésekről szóló stratégiai megbeszéléseket, |
| --- | --- |

—

egy olyan nagyszabású, európai kezdeményezésű nemzetközi nonproliferációs és leszerelési konferencia ismételt megrendezése, amely továbbra is kulcsfontosságú fórumként mozdítja elő a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelmet, valamint az ehhez kapcsolódó leszerelési célkitűzéseket, továbbá a hagyományos fegyverekkel, – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel –, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedésekről szóló stratégiai megbeszéléseket,

| — | a harmadik országok kormánytisztviselőinek, tudományos köreinek és civil társadalmának körében a tömegpusztító fegyverek és a kézi- és könnyűfegyverek nonproliferációja, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) cselekvési terv területét érintő uniós szakpolitikák láthatóságának és az azokkal kapcsolatos ismereteknek a növelése, |
| --- | --- |

—

a harmadik országok kormánytisztviselőinek, tudományos köreinek és civil társadalmának körében a tömegpusztító fegyverek és a kézi- és könnyűfegyverek nonproliferációja, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) cselekvési terv területét érintő uniós szakpolitikák láthatóságának és az azokkal kapcsolatos ismereteknek a növelése,

| — | nagyobb szerep biztosítása a hálózatnak és az Uniónak ezen a területen, az e műhelyek közötti összhang fokozása, továbbá a nonproliferációs kérdésekkel kapcsolatos szakértelem kialakítása azokban az országokban, ahol ez a szakértelem nem elégséges, így többek között a harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

nagyobb szerep biztosítása a hálózatnak és az Uniónak ezen a területen, az e műhelyek közötti összhang fokozása, továbbá a nonproliferációs kérdésekkel kapcsolatos szakértelem kialakítása azokban az országokban, ahol ez a szakértelem nem elégséges, így többek között a harmadik országokban,

| — | olyan szakpolitikai jelentések és/vagy intézkedésorientált ajánlások benyújtása, amelyek előmozdítják a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia és az EU SALW stratégia végrehajtását, valamint hasznos lépést jelentenek az Unió és a nemzetközi közösség nonproliferációs és hagyományos fegyverekkel kapcsolatos fellépéséhez, |
| --- | --- |

—

olyan szakpolitikai jelentések és/vagy intézkedésorientált ajánlások benyújtása, amelyek előmozdítják a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia és az EU SALW stratégia végrehajtását, valamint hasznos lépést jelentenek az Unió és a nemzetközi közösség nonproliferációs és hagyományos fegyverekkel kapcsolatos fellépéséhez,

| — | a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos fenyegetések fokozottabb tudatosítása és megismertetése az Unió és a tagállamok intézményei, a civil társadalom és a harmadik országok körében, lehetővé téve a kihívásokra való jobb felkészülést. |
| --- | --- |

—

a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos fenyegetések fokozottabb tudatosítása és megismertetése az Unió és a tagállamok intézményei, a civil társadalom és a harmadik országok körében, lehetővé téve a kihívásokra való jobb felkészülést.

3.1.3.   A projekt leírása

A projekt három nagyszabású éves konferencia és szükség szerint előkészítő találkozók megszervezését, valamint az ezekkel kapcsolatos jelentések és/vagy ajánlások elkészítését irányozza elő:

| — | éves gyakorisággal Brüsszelben megrendezett másfél napos konferenciák formájában, amelyen 300, az Unióból, a társult államokból és harmadik országokból érkező, a nonproliferációs, a leszereléssel, a fegyverzet-ellenőrzéssel és a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre szakosodott, szellemi műhelyeket, tudományos köröket és kormányokat képviselő szakértő vesz részt, |
| --- | --- |

—

éves gyakorisággal Brüsszelben megrendezett másfél napos konferenciák formájában, amelyen 300, az Unióból, a társult államokból és harmadik országokból érkező, a nonproliferációs, a leszereléssel, a fegyverzet-ellenőrzéssel és a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre szakosodott, szellemi műhelyeket, tudományos köröket és kormányokat képviselő szakértő vesz részt,

| — | eközben figyelmet kell fordítani a többek között Európán és Észak-Amerikán kívüli országokból érkező szakértők új nemzedékének létrehozására: ezek a szakértők meghívást kapnak, hogy a konferencia előtt vagy után további egynapos szakképzésen vegyenek részt és ennek során megismerkedjenek a releváns uniós intézményekkel is, |
| --- | --- |

—

eközben figyelmet kell fordítani a többek között Európán és Észak-Amerikán kívüli országokból érkező szakértők új nemzedékének létrehozására: ezek a szakértők meghívást kapnak, hogy a konferencia előtt vagy után további egynapos szakképzésen vegyenek részt és ennek során megismerkedjenek a releváns uniós intézményekkel is,

| — | az eredmények alapján a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia és az EU SALW stratégia végrehajtását előmozdító szakpolitikai jelentések és/vagy intézkedésorientált ajánlások készülnek. |
| --- | --- |

—

az eredmények alapján a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia és az EU SALW stratégia végrehajtását előmozdító szakpolitikai jelentések és/vagy intézkedésorientált ajánlások készülnek.

3.2.   2. projekt: Éves uniós konzultációs találkozók szervezése

3.2.1.   A projekt célja

A projekt három, évente megrendezendő konzultációs ülés megszervezését, valamint az ezekkel kapcsolatos jelentések és/vagy ajánlások elkészítését irányozza elő. A találkozók résztvevői a nonproliferáció és a leszerelés területén az Unió előtt álló rövid- és középtávú kihívásokkal fognak foglalkozni mindenekelőtt a tömegpusztító fegyvereket és hordozóeszközeiket, a hagyományos fegyvereket – így például a kézi- és könnyűfegyvereket –, valamint az új típusú fegyvereket és hordozóeszközeiket illetően. Ezeknek a rendezvényeknek lehetőséget kell biztosítaniuk az uniós döntéshozók számára arra is, hogy a nonproliferáció és a leszerelés területén jelentkező hosszabb távú kihívásokra és tendenciákra, illetve olyan releváns kérdésekre összpontosíthassanak, amelyek túlmutatnak a szokásos napi munka keretein.

A konzultációs találkozók célja az is, hogy erősebbé váljon a nonproliferációs és leszerelési kérdésekre szakosodott európai szellemi műhelyek közötti összhang, továbbá hogy elősegítsék a kapacitásépítést ezeken a területeken, mindenekelőtt az Unió azon régióiban, ahol a leszerelési és a nonproliferációs szakértelem még fejlesztésre szorul.

3.2.2.   A projekt eredményei

| — | az aktuális proliferációs tendenciák elemzése a tagállamokban az e szakpolitikai területen dolgozó gyakorlati és tudományos szakemberek, valamint az EKSZ és az egyéb uniós intézmények szakértői által, és az ezzel kapcsolatban közöttük folytatott információcsere, |
| --- | --- |

—

az aktuális proliferációs tendenciák elemzése a tagállamokban az e szakpolitikai területen dolgozó gyakorlati és tudományos szakemberek, valamint az EKSZ és az egyéb uniós intézmények szakértői által, és az ezzel kapcsolatban közöttük folytatott információcsere,

| — | a proliferáció elleni küzdelemre irányuló uniós szakpolitikák végrehajtását célzó legjobb módok és eszközök megvitatása, |
| --- | --- |

—

a proliferáció elleni küzdelemre irányuló uniós szakpolitikák végrehajtását célzó legjobb módok és eszközök megvitatása,

| — | független uniós szellemi műhelyek által konstruktív visszajelzés adása az Uniónak a tömegpusztító fegyverek, valamint a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelmet célzó uniós stratégiákról, valamint a gyakorlati szakemberek által a szellemi műhelyek részére megfogalmazott javaslatok a további kutatást igénylő, a szakpolitika tekintetében legrelevánsabb témákról, |
| --- | --- |

—

független uniós szellemi műhelyek által konstruktív visszajelzés adása az Uniónak a tömegpusztító fegyverek, valamint a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelmet célzó uniós stratégiákról, valamint a gyakorlati szakemberek által a szellemi műhelyek részére megfogalmazott javaslatok a további kutatást igénylő, a szakpolitika tekintetében legrelevánsabb témákról,

| — | szakpolitikai jelentések készítése céljából a nonproliferáció és a leszerelés területével kapcsolatos releváns kérdések meghatározása, |
| --- | --- |

—

szakpolitikai jelentések készítése céljából a nonproliferáció és a leszerelés területével kapcsolatos releváns kérdések meghatározása,

| — | szakpolitikai jelentések és intézkedésorientált ajánlások készítése a főképviselő megbízottjainak. |
| --- | --- |

—

szakpolitikai jelentések és intézkedésorientált ajánlások készítése a főképviselő megbízottjainak.

3.2.3.   A projekt leírása

A projekt három, évente megrendezendő konzultációs ülés megszervezését, valamint az ezekkel kapcsolatos jelentések és/vagy ajánlások elkészítését irányozza elő. E rendezvények napirendjét a nonproliferációval és a leszereléssel foglalkozó munkacsoportokkal (CODUN/CONOP), valamint a fegyverzet-ellenőrzési munkacsoporttal (COARM) szoros együttműködésben kell elkészíteni. Az üléseken a nonproliferáció és a leszerelés területén az Unió előtt álló rövid- és középtávú kihívásokkal kell foglalkozni a következő fegyverzeti kategóriákat illetően: a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik, a hagyományos fegyverek, például a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az új típusú fegyverek és hordozóeszközeik.

Az éves konzultációs találkozók másfél napig tartanak, és azokon előreláthatólag 100, a nonproliferációval és a hagyományos fegyverekkel – például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre szakosodott személy vesz majd részt az uniós szellemi műhelyek, a tagállamok és az uniós intézmények képviseletében. Ezen ülések legfontosabb célja, hogy konzultációs fórumot biztosítsanak a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó uniós szellemi műhelyek, az Unió és a tagállamok számára. Az éves konzultációs ülések helyszíne Brüsszel.

3.3.   3. projekt: Ad-hoc szemináriumok szervezése

3.3.1.   A projekt célja

A projekt legfeljebb kilenc ad hoc szeminárium megszervezését és a kapcsolódó jelentések és/vagy ajánlások elkészítését irányozza elő. Ezeknek a szemináriumoknak különösen – ad hoc alapon – konzultációs fórumot kell biztosítaniuk a nonproliferációval foglalkozó uniós szakmai műhelyek, az Unió és tagállamai számára, hogy megvitathassák a kiemelkedően fontos eseményeket és az uniós szakpolitikai lehetőségeket, másrészt pedig lehetőséget kell biztosítaniuk az uniós szakmai műhelyek, a tagállamok és az uniós intézmények részére, hogy tájékoztatást nyújtsanak az Unión belüli és kívüli célcsoportoknak.

3.3.2.   A projekt eredményei

| — | az aktuális proliferációs tendenciák elemzése és az ezzel kapcsolatos információcsere a tagállamokban az e szakpolitikai területen dolgozó gyakorlati és tudományos szakemberek, valamint az EKSZ és az egyéb uniós intézmények szakértői között, illetve által, |
| --- | --- |

—

az aktuális proliferációs tendenciák elemzése és az ezzel kapcsolatos információcsere a tagállamokban az e szakpolitikai területen dolgozó gyakorlati és tudományos szakemberek, valamint az EKSZ és az egyéb uniós intézmények szakértői között, illetve által,

| — | a proliferáció elleni küzdelemre irányuló uniós szakpolitikák végrehajtását célzó legjobb módok és eszközök megvitatása, |
| --- | --- |

—

a proliferáció elleni küzdelemre irányuló uniós szakpolitikák végrehajtását célzó legjobb módok és eszközök megvitatása,

| — | független uniós szellemi műhelyek által konstruktív visszajelzés adása az Uniónak a tömegpusztító fegyverek, valamint a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelmet célzó uniós stratégiákról, valamint a gyakorlati szakemberek által a szellemi műhelyek részére megfogalmazott javaslatok a további kutatást igénylő, a szakpolitika tekintetében legrelevánsabb témákról, |
| --- | --- |

—

független uniós szellemi műhelyek által konstruktív visszajelzés adása az Uniónak a tömegpusztító fegyverek, valamint a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelmet célzó uniós stratégiákról, valamint a gyakorlati szakemberek által a szellemi műhelyek részére megfogalmazott javaslatok a további kutatást igénylő, a szakpolitika tekintetében legrelevánsabb témákról,

| — | szakpolitikai jelentések készítése céljából a nonproliferáció és a leszerelés területével kapcsolatos releváns kérdések meghatározása, |
| --- | --- |

—

szakpolitikai jelentések készítése céljából a nonproliferáció és a leszerelés területével kapcsolatos releváns kérdések meghatározása,

| — | szakpolitikai jelentések és intézkedésorientált ajánlások készítése a főképviselő megbízottjainak. E jelentéseket az Unió megfelelő intézményei és a tagállamok is megkapják. |
| --- | --- |

—

szakpolitikai jelentések és intézkedésorientált ajánlások készítése a főképviselő megbízottjainak. E jelentéseket az Unió megfelelő intézményei és a tagállamok is megkapják.

3.3.3.   A projekt leírása

A projekt legfeljebb kilenc ad hoc szeminárium megszervezését és a kapcsolódó jelentések és/vagy ajánlások elkészítését irányozza elő. Az ad hoc szemináriumok legfeljebb két napig tarthatnak, és azokon előreláthatólag 45, eseti alapon kiválasztott személy vesz majd részt.

3.4.   4. projekt: Publikációk

3.4.1.   A projekt célja

| — | tájékoztatás nyújtása és elemzések készítése a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik és a hagyományos fegyverek, többek között a kézi- és könnyűfegyverek nonproliferációjához, valamint a leszereléshez kapcsolódó témákról, amelyek felhasználhatók az elsősorban szakértők, kutatók és tudományos dolgozók által folytatott politikai és biztonsági párbeszédek során, |
| --- | --- |

—

tájékoztatás nyújtása és elemzések készítése a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik és a hagyományos fegyverek, többek között a kézi- és könnyűfegyverek nonproliferációjához, valamint a leszereléshez kapcsolódó témákról, amelyek felhasználhatók az elsősorban szakértők, kutatók és tudományos dolgozók által folytatott politikai és biztonsági párbeszédek során,

| — | olyan erőforrás biztosítása, amelyet a Tanács megfelelő előkészítő szervei felhasználhatnak az uniós nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési politikáról és gyakorlatról folytatott megbeszélések előkészítéséhez, |
| --- | --- |

—

olyan erőforrás biztosítása, amelyet a Tanács megfelelő előkészítő szervei felhasználhatnak az uniós nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési politikáról és gyakorlatról folytatott megbeszélések előkészítéséhez,

| — | olyan ötletek, információk és elemzések biztosítása, amelyek segítséget jelenthetnek az uniós szintű nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési tevékenységek kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

olyan ötletek, információk és elemzések biztosítása, amelyek segítséget jelenthetnek az uniós szintű nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési tevékenységek kidolgozásához.

3.4.2.   A projekt eredményei

| — | az elsősorban szakértők, kutatók és tudományos szakemberek által folytatott politikai és biztonsági vonatkozású párbeszéd fokozása, amelynek témái a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre, a fegyverzet-ellenőrzésre és a leszerelésre irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

—

az elsősorban szakértők, kutatók és tudományos szakemberek által folytatott politikai és biztonsági vonatkozású párbeszéd fokozása, amelynek témái a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre, a fegyverzet-ellenőrzésre és a leszerelésre irányuló intézkedések,

| — | a civil társadalom, mindenekelőtt a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek tágabb uniós hálózata és a kormányok figyelmének felhívása az uniós nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési szakpolitikákra, ezzel kapcsolatos ismereteik növelése, és annak elérése, hogy megértsék ezeket a szakpolitikákat, |
| --- | --- |

—

a civil társadalom, mindenekelőtt a nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek tágabb uniós hálózata és a kormányok figyelmének felhívása az uniós nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési szakpolitikákra, ezzel kapcsolatos ismereteik növelése, és annak elérése, hogy megértsék ezeket a szakpolitikákat,

| — | politikai és/vagy operatív szakpolitikai lehetőségek biztosítása a főképviselő, az Unió intézményei és a tagállamok számára, |
| --- | --- |

—

politikai és/vagy operatív szakpolitikai lehetőségek biztosítása a főképviselő, az Unió intézményei és a tagállamok számára,

| — | elképzelések, információk és elemzések biztosítása az uniós szintű nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési tevékenységek kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

elképzelések, információk és elemzések biztosítása az uniós szintű nonproliferációs, fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési tevékenységek kidolgozásához.

3.4.3.   A projekt leírása

A projekt legfeljebb 20 szakpolitikai dokumentum elkészítését és publikálását írja elő. A szakpolitikai dokumentumokat a konzorcium készíti el vagy ad megbízást az elkészítésükre, és ezek nem feltétlenül tükrözik az Unió intézményeinek, illetve a tagállamoknak az álláspontját. A szakpolitikai dokumentumok a konzorcium megbízatásának keretébe tartozó témákkal foglalkoznak. Mindegyik dokumentum politikai és/vagy operatív szakpolitikai lehetőségeket vázol fel. Az összes szakpolitikai dokumentum elérhető lesz a konzorcium honlapján.

3.5.   5. projekt: A helpdesk szolgáltatás irányítása és továbbfejlesztése

3.5.1.   A projekt célja

A konzorciumon belüli helpdesk szolgáltatás folyamatos irányítása és továbbfejlesztése a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körét magában foglaló témákra vonatkozó ad hoc szakértelem biztosítása céljából, és annak érdekében, hogy e szolgáltatás információkkal segíthesse a konkrét és sürgős kérdésekkel kapcsolatos uniós szakpolitikai intézkedések kialakítását.

3.5.2.   A projekt eredményei

| — | az EKSZ által konkrét kérdésekkel kapcsolatban tett ad hoc kutatási felkérések kezelése, két-három hetes válaszadási határidővel, |
| --- | --- |

—

az EKSZ által konkrét kérdésekkel kapcsolatban tett ad hoc kutatási felkérések kezelése, két-három hetes válaszadási határidővel,

| — | a konzorciumhoz tartozó szellemi műhelyek és az EKSZ közötti ad hoc témaspecifikus párbeszéd előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a konzorciumhoz tartozó szellemi műhelyek és az EKSZ közötti ad hoc témaspecifikus párbeszéd előmozdítása,

| — | ezáltal az Unióban a nonproliferációs kérdésekről folytatott, rendszeresen megújuló megbeszélések alapjául szolgáló tudásbázis erősítése, |
| --- | --- |

—

ezáltal az Unióban a nonproliferációs kérdésekről folytatott, rendszeresen megújuló megbeszélések alapjául szolgáló tudásbázis erősítése,

| — | annak lehetővé tétele, hogy az EKSZ rövid határidős és alkalmi kérések esetén teljeskörűen igénybe vehesse a konzorcium keretében rendelkezésre álló szakértelmet és a kutatásra szánt erőforrásokat. |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele, hogy az EKSZ rövid határidős és alkalmi kérések esetén teljeskörűen igénybe vehesse a konzorcium keretében rendelkezésre álló szakértelmet és a kutatásra szánt erőforrásokat.

3.5.3.   A projekt leírása

A projekt keretében az EKSZ és a releváns tanácsi munkacsoportok számára legfeljebb 18, 5–10 oldalas szakértői dokumentum készül a jelenlegi nonproliferációs és leszerelési kérdésekről, mégpedig az EKSZ általi megkeresést követő 2–3 héten belül. E dokumentumok a meglévő tudományos irodalom és primer dokumentumok alapján készülnek (tehát nem saját kutatás alapján). A nemzetközi figyelem középpontjában álló kérdéseket, a tervezett uniós eseményeket és az uniós szakpolitikai dokumentumokat figyelembe véve a helpdesk szolgáltatás felelősei és az EKSZ képviselői megbeszéléseket folytatnak, és döntenek a lehetséges témákról. Az EKSZ kérheti ezeket az anyagokat a) írásos formában és/vagy b) a CONOP- vagy a COARM-munkacsoport számára készített tájékoztatón keresztül, és/vagy c) amennyiben sürgős tanácsra van szüksége, távoli szakértői vélemények formájában.

3.6.   6. projekt: E-oktatás

3.6.1.   A projekt célja

| — | a nonproliferáció és a leszerelés területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedékét érintő kapacitásépítés, |
| --- | --- |

—

a nonproliferáció és a leszerelés területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedékét érintő kapacitásépítés,

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politikák mélyreható ismeretének fokozása az Unióban és harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politikák mélyreható ismeretének fokozása az Unióban és harmadik országokban,

| — | hozzájárulás a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos oktatás fejlesztését célzó globális kezdeményezésekhez, |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos oktatás fejlesztését célzó globális kezdeményezésekhez,

| — | az Unióban és a partnerországokban a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban rendelkezésre álló szakismeretek megújítása és bővítése, |
| --- | --- |

—

az Unióban és a partnerországokban a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban rendelkezésre álló szakismeretek megújítása és bővítése,

| — | igényre szabott és naprakész ismeretek biztosítása az uniós intézmények, a tagállamok és az európai szellemi műhelyek hálózata számára a hagyományos és nem hagyományok fegyverek ellenőrzésének teljes spektrumáról. |
| --- | --- |

—

igényre szabott és naprakész ismeretek biztosítása az uniós intézmények, a tagállamok és az európai szellemi műhelyek hálózata számára a hagyományos és nem hagyományok fegyverek ellenőrzésének teljes spektrumáról.

3.6.2.   A projekt eredményei

| — | a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő, teljeskörű e-tanfolyam fenntartása és optimalizálása, |
| --- | --- |

—

a nonproliferáció és a leszerelés minden releváns szempontjára kiterjedő, teljeskörű e-tanfolyam fenntartása és optimalizálása,

| — | az oktatók tájékoztatása és támogatása a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos uniós oktatási erőforrások használatával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

az oktatók tájékoztatása és támogatása a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos uniós oktatási erőforrások használatával kapcsolatban,

| — | támogatás nyújtása az uniós e-oktatási erőforrásoknak az egyetemi mesterképzési programokba történő integrálásához, |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtása az uniós e-oktatási erőforrásoknak az egyetemi mesterképzési programokba történő integrálásához,

| — | az e-oktatás és a tantermi oktatás kombinációja a konzorcium által kidolgozott, a proliferációval kapcsolatos ismeretekre vonatkozó képzések esetén („vegyes tanulás”), |
| --- | --- |

—

az e-oktatás és a tantermi oktatás kombinációja a konzorcium által kidolgozott, a proliferációval kapcsolatos ismeretekre vonatkozó képzések esetén („vegyes tanulás”),

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politika mélyreható ismeretének fokozása az Unióban és harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politika mélyreható ismeretének fokozása az Unióban és harmadik országokban,

| — | folyamatosan frissített nyitott oktatási segédanyagok biztosítása a nonproliferációs kutatásban és programozásban részt vevő valamennyi érintett fél számára, |
| --- | --- |

—

folyamatosan frissített nyitott oktatási segédanyagok biztosítása a nonproliferációs kutatásban és programozásban részt vevő valamennyi érintett fél számára,

| — | további online tartalom fejlesztése egyrészt a képzés tanmenetének javítása céljából, másrészt hogy az fontos támogató jellegű tudásalapot biztosítson a nonproliferációval foglalkozó tudományos és gyakorlati szakemberek számára. |
| --- | --- |

—

további online tartalom fejlesztése egyrészt a képzés tanmenetének javítása céljából, másrészt hogy az fontos támogató jellegű tudásalapot biztosítson a nonproliferációval foglalkozó tudományos és gyakorlati szakemberek számára.

3.6.3.   A projekt leírása

A projekt célja a 2014/129/KKBP határozat alapján kidolgozott e-oktatási eszköznek az egész világon történő elterjesztése és használata.

Ennek érdekében folyamatosan egyre felhasználóbarátabbá válik az e-oktatási oldal és a kapcsolódó tanúsítási felület, mégpedig a résztvevőktől érkező visszajelzések és a felhasználói magatartás különböző statisztikai eszközökkel végzett mérése alapján. Különös figyelmet kap majd a látás- vagy hallássérült felhasználók számára kínált e-oktatási anyagok fejlesztése, hogy a tanfolyamot a potenciális résztvevők a lehető legnagyobb számban, akadálymentesen használhassák. A teljes tanfolyam érthetőségét a témára szakosodott, angol anyanyelvű szakértők fogják javítani az anyag átfogó nyelvi felülvizsgálatával.

Mind a 15 tanulási modul frissítve lesz, hogy a tanulók a legnaprakészebb tényeket és adatokat ismerhessék meg. Az oktatási intézmények tájékoztatásban és támogatásban részesülnek ahhoz, hogy könnyen integrálhassák az e-oktatási anyagot az egyetemi mesterképzési programokba és más oktatási kínálataikba, és ez a tervek szerint az e-tanfolyam világszerte történő használatát is elő fogja mozdítani.

2018 és 2020 között maximum öt további oktatási modul fejlesztésére és bevezetésére fog sor kerülni. Az alábbi kategóriákba tartozó további e-oktatási tartalmak kidolgozására kerül sor az EKSZ-szel és a tagállamokkal szoros együttműködésben:

| a) | haladó oktatási modul, amely a részletesebben kifejti a jelenlegi oktatási tartalmat, és így mélyebb tudást biztosít; |
| --- | --- |

a)

haladó oktatási modul, amely a részletesebben kifejti a jelenlegi oktatási tartalmat, és így mélyebb tudást biztosít;

| b) | gyakorlati oktatási modul, amely a nonproliferációs kérdések és az export-ellenőrzési rendszerek gyakorlati megvalósításának kérdéseire összpontosít; |
| --- | --- |

b)

gyakorlati oktatási modul, amely a nonproliferációs kérdések és az export-ellenőrzési rendszerek gyakorlati megvalósításának kérdéseire összpontosít;

| c) | elméleti oktatási modul, amely a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos elméleti értekezéseket tartalmaz, |
| --- | --- |

c)

elméleti oktatási modul, amely a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos elméleti értekezéseket tartalmaz,

| d) | kiegészítő oktatási modul, amely fontos ismereteket biztosít a nonproliferáció és a leszerelés széles körű problematikájának (pl. a jogi, pénzügyi és etikai szempontjainak) jobb megértéséhez, |
| --- | --- |

d)

kiegészítő oktatási modul, amely fontos ismereteket biztosít a nonproliferáció és a leszerelés széles körű problematikájának (pl. a jogi, pénzügyi és etikai szempontjainak) jobb megértéséhez,

| e) | igényre szabott oktatási modul, amely a speciális tantermi képzések kiegészítésére készül, és amelyet az említett képzésekkel együtt lehet alkalmazni („vegyes tanulás”). |
| --- | --- |

e)

igényre szabott oktatási modul, amely a speciális tantermi képzések kiegészítésére készül, és amelyet az említett képzésekkel együtt lehet alkalmazni („vegyes tanulás”).

3.7.   7. projekt: Szakmai gyakorlatok

3.7.1.   A projekt célja

| — | a nonproliferációs politika és programozás területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedékét érintő kapacitásépítés, |
| --- | --- |

—

a nonproliferációs politika és programozás területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedékét érintő kapacitásépítés,

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politika megértése és az abban történő szerepvállalás erősítése az Unióban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politika megértése és az abban történő szerepvállalás erősítése az Unióban,

| — | a kézi- és könnyűfegyverekre, valamint a tömegpusztító fegyverekre irányuló uniós politikákkal kapcsolatos ismeretek terjesztése és fokozása harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

a kézi- és könnyűfegyverekre, valamint a tömegpusztító fegyverekre irányuló uniós politikákkal kapcsolatos ismeretek terjesztése és fokozása harmadik országokban,

| — | fiatal szakemberek részvételével regionális szintű hálózatok kialakítása azokban a térségekben, ahol az Unió a nonproliferáció területén komoly érdekekkel rendelkezik, |
| --- | --- |

—

fiatal szakemberek részvételével regionális szintű hálózatok kialakítása azokban a térségekben, ahol az Unió a nonproliferáció területén komoly érdekekkel rendelkezik,

| — | a hálózaton belüli kapacitásépítés fokozása, |
| --- | --- |

—

a hálózaton belüli kapacitásépítés fokozása,

| — | az Unióban és a partnerországokban a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban rendelkezésre álló szakértelem megújítása és bővítése. |
| --- | --- |

—

az Unióban és a partnerországokban a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatban rendelkezésre álló szakértelem megújítása és bővítése.

3.7.2.   A projekt eredményei

| — | a nonproliferációs politika és a leszerelés területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedéke kapacitásainak fokozása, |
| --- | --- |

—

a nonproliferációs politika és a leszerelés területén tevékenykedő tudományos és gyakorlati szakemberek következő nemzedéke kapacitásainak fokozása,

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politika mélyreható ismeretének fokozása az Unióban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politika mélyreható ismeretének fokozása az Unióban,

| — | annak elérése, hogy a harmadik országokban jobban megértsék az uniós stratégiákat, szakpolitikákat és az Unió nonproliferációs megközelítéseit, |
| --- | --- |

—

annak elérése, hogy a harmadik országokban jobban megértsék az uniós stratégiákat, szakpolitikákat és az Unió nonproliferációs megközelítéseit,

| — | fiatal gyakorlati és tudományos szakemberek hálózatainak létrehozása és a gyakorlati együttműködés elősegítése, |
| --- | --- |

—

fiatal gyakorlati és tudományos szakemberek hálózatainak létrehozása és a gyakorlati együttműködés elősegítése,

| — | a tömegpusztító fegyverek és a kézi- és könnyűfegyverek területére vonatkozó uniós szakpolitikákkal kapcsolatos fokozottabb kapacitásépítés a hálózaton belül. |
| --- | --- |

—

a tömegpusztító fegyverek és a kézi- és könnyűfegyverek területére vonatkozó uniós szakpolitikákkal kapcsolatos fokozottabb kapacitásépítés a hálózaton belül.

3.7.3.   A projekt leírása

A projekt egyenként legfeljebb három hónapos szakmai gyakorlat biztosítását írja elő legfeljebb 36 végzett hallgatónak vagy fiatal diplomatának az európai nonproliferáció és leszerelés területén. A szakmai gyakorlatokat a konzorcium dolgozza ki, felügyeli és dokumentálja, és azok előadásokból, szemináriumokból, a szakirodalom elolvasásából és projektintegrációból állnak.

A hálózathoz tartozó minden intézmény fogadhat gyakornokokat. A 36 gyakorlati helyből 30-at európai jelölteknek kell fenntartani, a többi hatot pedig nem európai, ideális esetben dél- vagy kelet-ázsiai, illetve közel-keleti és észak-afrikai jelölteknek.

Amennyiben lehetséges, minden gyakornok meghívást kap a konzorcium által a gyakornoki időszakuk alatt szervezett konferenciákra és szemináriumokra.

3.8.   8. projekt: Uniós szakmai látogatás az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjának résztvevői számára

3.8.1.   A projekt célja

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politikákkal kapcsolatos ismeretek elmélyítése és e politikák láthatóságának garantálása harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politikákkal kapcsolatos ismeretek elmélyítése és e politikák láthatóságának garantálása harmadik országokban,

| — | a harmadik országok tömegpusztító fegyverekkel és kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos szakismereteinek megújítása és bővítése, és ennek keretében mindenekelőtt ezen országok figyelmének felhívása az uniós programok által létrehozott kapacitásépítési lehetőségekre az olyan területeken, mint a fegyverkivitel-ellenőrzés, a nonproliferáció, a leszerelés, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatok csökkentése, |
| --- | --- |

—

a harmadik országok tömegpusztító fegyverekkel és kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos szakismereteinek megújítása és bővítése, és ennek keretében mindenekelőtt ezen országok figyelmének felhívása az uniós programok által létrehozott kapacitásépítési lehetőségekre az olyan területeken, mint a fegyverkivitel-ellenőrzés, a nonproliferáció, a leszerelés, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatok csökkentése,

| — | az ENSZ erőfeszítéseinek támogatása a leszereléssel kapcsolatos oktatás és a multilateralizmus előmozdítása terén. |
| --- | --- |

—

az ENSZ erőfeszítéseinek támogatása a leszereléssel kapcsolatos oktatás és a multilateralizmus előmozdítása terén.

3.8.2.   A projekt eredményei

| — | az uniós nonproliferációs és leszerelési politikával kapcsolatos ismereteknek és e politikák láthatóságának fokozása harmadik országokban, |
| --- | --- |

—

az uniós nonproliferációs és leszerelési politikával kapcsolatos ismereteknek és e politikák láthatóságának fokozása harmadik országokban,

| — | a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos szakértelem fokozása a partnerországokban, |
| --- | --- |

—

a tömegpusztító fegyverekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos szakértelem fokozása a partnerországokban,

| — | az ENSZ leszerelési programjával kapcsolatos oktatás javítása. |
| --- | --- |

—

az ENSZ leszerelési programjával kapcsolatos oktatás javítása.

3.8.3.   A projekt leírása

E projekt keretében évente egy kettő–három napos éves szakmai látogatásra kerül sor az ENSZ leszerelési ösztöndíjprogramjában részt vevők számára, amelynek része lesz egy szeminárium, amelyen az uniós intézmények és a konzorcium tagszervezeteinek szakértői adnak elő, valamint a releváns helyszínek meglátogatása is. A látogatás úgy lesz időzítve, hogy összecsengjen az ösztöndíjprogram európai komponensével, azaz jellemzően az ENSZ Közgyűlését megelőzően kerül majd sor rá.

3.9.   9. projekt: A proliferációval kapcsolatos képzés

3.9.1.   A projekt célja

| — | a figyelem felhívása a természettudományos és egyéb releváns területeken a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos, bizonyos anyagokhoz, szoftverekhez és technológiákhoz kötött kockázatokra, valamint a releváns nemzetközi megállapodásokra és mechanizmusokra, |
| --- | --- |

—

a figyelem felhívása a természettudományos és egyéb releváns területeken a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos, bizonyos anyagokhoz, szoftverekhez és technológiákhoz kötött kockázatokra, valamint a releváns nemzetközi megállapodásokra és mechanizmusokra,

| — | kapacitásépítés e csoportokban, hogy intézményeikben olyan belső megfelelési mechanizmusokat tudjanak létrehozni, amelyekkel ellenőrizni lehet az érzékeny technológiák átadását, valamint biztosítani lehet az anyagok biztonságosságát és védelmét, |
| --- | --- |

—

kapacitásépítés e csoportokban, hogy intézményeikben olyan belső megfelelési mechanizmusokat tudjanak létrehozni, amelyekkel ellenőrizni lehet az érzékeny technológiák átadását, valamint biztosítani lehet az anyagok biztonságosságát és védelmét,

| — | az uniós intézmények, a tagállamok és a nonproliferációval foglalkozó uniós hálózat megismertetése a technológiai fejlődéssel kapcsolatos új elgondolásokkal és ezeknek a nonproliferációra gyakorolt esetleges hatásával. |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények, a tagállamok és a nonproliferációval foglalkozó uniós hálózat megismertetése a technológiai fejlődéssel kapcsolatos új elgondolásokkal és ezeknek a nonproliferációra gyakorolt esetleges hatásával.

3.9.2.   A projekt eredményei

| — | annak elérése, hogy a természettudományos és a nonproliferációs eszközök és politikák szempontjából releváns egyéb területeken dolgozó tudományos szakemberek új nemzedékének kapacitásai erősödjenek, |
| --- | --- |

—

annak elérése, hogy a természettudományos és a nonproliferációs eszközök és politikák szempontjából releváns egyéb területeken dolgozó tudományos szakemberek új nemzedékének kapacitásai erősödjenek,

| — | a legnagyobb proliferációs kockázatok és a technológiai fejlődés által érintett tudományágak képviselőinek figyelmének ráirányítása a proliferációs kockázatokra, és ezzel hozzájárulás az uniós nonproliferációs politika céljainak megvalósulásához, |
| --- | --- |

—

a legnagyobb proliferációs kockázatok és a technológiai fejlődés által érintett tudományágak képviselőinek figyelmének ráirányítása a proliferációs kockázatokra, és ezzel hozzájárulás az uniós nonproliferációs politika céljainak megvalósulásához,

| — | a távoktatás (e-oktatás) és a tantermi oktatás kombinációjának („vegyes tanulás”) megvalósítása. |
| --- | --- |

—

a távoktatás (e-oktatás) és a tantermi oktatás kombinációjának („vegyes tanulás”) megvalósítása.

3.9.3.   A projekt leírása

E projekt keretében kísérleti tanfolyam kerül kidolgozásra, amelynek célja felhívni a természettudományos és más releváns területen végzett hallgatók, valamint a természettudományos és más releváns területen posztgraduális hallgatók figyelmét a proliferációval összefüggő kockázatokra. Ennek részeként két különböző célcsoport (például biomedikai, műszaki vagy nukleáris területekkel foglalkozók) számára készül majd célzott tanterv, és mindkét célcsoport képviselői részt vehetnek egy kísérleti tanfolyamon.

3.10.   10. projekt: Internetes platform kezelése

3.10.1.   A projekt célja

A honlap fenntartása és fejlesztése megkönnyíti majd a hálózati találkozók között megvalósított kapcsolattartást, és előmozdítja a nonproliferációval foglalkozó szellemi műhelyek között folytatott kutatói párbeszédet. Az Unió intézményei és a tagállamok számára előnyös lehet egy olyan honlap e célra történő létrehozása, amelyen a hálózat tagjai szabadon információt cserélhetnek, megoszthatják egymással elképzeléseiket, és közzétehetik a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemmel, valamint a hagyományos fegyverekkel, köztük a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatosan készített tanulmányaikat. A projekt biztosítja a rendezvények online nyomon követését és az európai kutatásra való rálátást. A projekt hozzájárul a kutatási eredményeknek a szellemi műhelyek közösségén belül és a kormányzati körökben történő hatékony terjesztéséhez. Ez a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésével, valamint a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozásával – kapcsolatos fenyegetések jobb előrejelzését és ismeretét fogja eredményezni.

3.10.2.   A projekt eredményei

| — | egy olyan platform kezelése, ahol a nonproliferációval foglalkozó szellemi műhelyek folyamatosan megoszthatják egymással a tömegpusztító fegyverek elterjedésével, valamint a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre vonatkozó független nézeteiket és elemzéseiket, |
| --- | --- |

—

egy olyan platform kezelése, ahol a nonproliferációval foglalkozó szellemi műhelyek folyamatosan megoszthatják egymással a tömegpusztító fegyverek elterjedésével, valamint a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre vonatkozó független nézeteiket és elemzéseiket,

| — | a független szellemi műhelyek már meglévő hálózatának bővítése, igazgatása és aktualizálása, |
| --- | --- |

—

a független szellemi műhelyek már meglévő hálózatának bővítése, igazgatása és aktualizálása,

| — | annak elérése, hogy a civil társadalom jobban megértse a tömegpusztító fegyverek elleni EU-stratégiát és az EU SALW stratégiát, továbbá annak biztosítása, hogy legyen egy kapcsolódási pont az Unió és a szellemi műhelyek hálózata között, |
| --- | --- |

—

annak elérése, hogy a civil társadalom jobban megértse a tömegpusztító fegyverek elleni EU-stratégiát és az EU SALW stratégiát, továbbá annak biztosítása, hogy legyen egy kapcsolódási pont az Unió és a szellemi műhelyek hálózata között,

| — | a hálózati találkozókról készült és azon független szellemi műhelyektől származó dokumentumok ingyenes és folyamatos letöltésének lehetővé tétele, amelyek esetleg pénzügyi ellentételezés nélkül is megosztanák a kutatási eredményeiket, |
| --- | --- |

—

a hálózati találkozókról készült és azon független szellemi műhelyektől származó dokumentumok ingyenes és folyamatos letöltésének lehetővé tétele, amelyek esetleg pénzügyi ellentételezés nélkül is megosztanák a kutatási eredményeiket,

| — | a hagyományos fegyverekkel, a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos fenyegetések fokozottabb tudatosítása és ismertetése az Unió intézményei, a tagállamok, a civil társadalom és a harmadik országok körében, lehetővé téve a kihívásokra való jobb felkészülést. |
| --- | --- |

—

a hagyományos fegyverekkel, a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos fenyegetések fokozottabb tudatosítása és ismertetése az Unió intézményei, a tagállamok, a civil társadalom és a harmadik országok körében, lehetővé téve a kihívásokra való jobb felkészülést.

3.10.3.   A projekt leírása

| — | Amennyiben megvalósítható és megfelelő, ki lehetne dolgozni egy közösségi oldal jellegű technológia alkalmazását, amely a hálózat tagjai között aktív online kommunikációt és információcserét tesz lehetővé ismerős környezetben. |
| --- | --- |

—

Amennyiben megvalósítható és megfelelő, ki lehetne dolgozni egy közösségi oldal jellegű technológia alkalmazását, amely a hálózat tagjai között aktív online kommunikációt és információcserét tesz lehetővé ismerős környezetben.

| — | A konzorcium felelős a projektért, és gondoskodik a tárhelyről, valamint a honlap szerkesztéséről és karbantartásáról. |
| --- | --- |

—

A konzorcium felelős a projektért, és gondoskodik a tárhelyről, valamint a honlap szerkesztéséről és karbantartásáról.

| — | A tömegpusztító fegyverek elterjedésével és a hagyományos fegyverekre – így például a kézi- és könnyűfegyverekre – vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos uniós szakpolitikák rendszeresen nyomon lesznek követve, és megfelelő dokumentumokkal lesznek alátámasztva. |
| --- | --- |

—

A tömegpusztító fegyverek elterjedésével és a hagyományos fegyverekre – így például a kézi- és könnyűfegyverekre – vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos uniós szakpolitikák rendszeresen nyomon lesznek követve, és megfelelő dokumentumokkal lesznek alátámasztva.

| — | A konzorcium kiadványait speciális archivált bejegyzések fogják népszerűsíteni és támogatni. |
| --- | --- |

—

A konzorcium kiadványait speciális archivált bejegyzések fogják népszerűsíteni és támogatni.

| — | A konzorcium által szervezett konferenciákat a honlapon keresztül fogják népszerűsíteni és azok a honlapon keresztül lesznek követhetők (háttér-vitaanyagok, napirendek, prezentációk és adott esetben a nyilvános ülésekről készített videófelvételek). |
| --- | --- |

—

A konzorcium által szervezett konferenciákat a honlapon keresztül fogják népszerűsíteni és azok a honlapon keresztül lesznek követhetők (háttér-vitaanyagok, napirendek, prezentációk és adott esetben a nyilvános ülésekről készített videófelvételek).

| — | A konzorcium által kidolgozott e-tanfolyam a honlapról lesz elérhető. A hálózat tagjai és az uniós tisztviselők számára intranetes belépés készül (az e-tanfolyam integrált eszköze). |
| --- | --- |

—

A konzorcium által kidolgozott e-tanfolyam a honlapról lesz elérhető. A hálózat tagjai és az uniós tisztviselők számára intranetes belépés készül (az e-tanfolyam integrált eszköze).

| — | Kéthavi rendszerességgel a tömegpusztító fegyverek elterjedésével és a hagyományos fegyverekre, például a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos egyedi témákkal foglalkozó oldalak készülnek. |
| --- | --- |

—

Kéthavi rendszerességgel a tömegpusztító fegyverek elterjedésével és a hagyományos fegyverekre, például a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos egyedi témákkal foglalkozó oldalak készülnek.

4.   Időtartam

A projektek végrehajtásának teljes becsült időtartama 42 hónap.

5.   Kedvezményezettek

5.1.   Közvetlen kedvezményezettek

A javasolt projektek a KKBP céljait szolgálják és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia és az EU SALW stratégia céljainak eléréséhez.

5.2.   Közvetett kedvezményezettek

A projektek közvetett kedvezményezettjei a következők:

| a) | az Unióban és harmadik országokban működő, a nonproliferációval, a leszereléssel és a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre szakosodott független szellemi műhelyek és tudományos szakemberek; |
| --- | --- |

a)

az Unióban és harmadik országokban működő, a nonproliferációval, a leszereléssel és a hagyományos fegyverekkel – így például a kézi- és könnyűfegyverekkel – kapcsolatos kérdésekre szakosodott független szellemi műhelyek és tudományos szakemberek;

| b) | az Unióban található intézmények, többek között oktatási intézmények, hallgatók valamint az e-tanfolyam minden más résztvevője; |
| --- | --- |

b)

az Unióban található intézmények, többek között oktatási intézmények, hallgatók valamint az e-tanfolyam minden más résztvevője;

| c) | a tagállamok; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok;

| d) | harmadik országok. |
| --- | --- |

d)

harmadik országok.

6.   Részt vevő harmadik felek

A projektek teljes finanszírozására e határozat alapján kerül sor. A hálózathoz tartozó szakértők részt vevő harmadik feleknek tekinthetők. Ezek a szakértők a saját szabályaiknak megfelelően végzik munkájukat.

7.   Irányítóbizottság

E projekt irányítóbizottságát a főképviselő megbízottjai és az e melléklet 8. pontjában említett végrehajtó szerv alkotja. Az irányítóbizottság rendszeresen – legalább évente – áttekinti e határozat végrehajtását, többek között elektronikus távközlési eszközök használatával.

8.   Végrehajtó szerv

E határozat technikai végrehajtására a konzorcium kap megbízást, amely e feladatát a főképviselő ellenőrzése mellett látja el. A konzorcium a tevékenységei során adott esetben együttműködik a főképviselővel, a tagállamokkal, egyéb részes államokkal és nemzetközi szervezetekkel.

---

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/300 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. január 11.)

az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó bővítésében érintett tagállamok által benyújtott közös javaslatnak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének való megfelelőségéről

(az értesítés a C(2018) 51. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia, német, portugál és spanyol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló, 2010. szeptember 22-i 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban Németország, Spanyolország, Franciaország, illetve Portugália vasúti árufuvarozásért felelős minisztériumai szándéknyilatkozatot intéztek a Bizottsághoz, amelyet a Bizottság 2017. március 6-án kapott kézhez. A nyilatkozat az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó Valongo terminálig, illetve Zaragozáig, La Rochelle-ig és Nantes St Nazaire-ig történő kibővítését javasolta. |
| --- | --- |

(1)

A 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban Németország, Spanyolország, Franciaország, illetve Portugália vasúti árufuvarozásért felelős minisztériumai szándéknyilatkozatot intéztek a Bizottsághoz, amelyet a Bizottság 2017. március 6-án kapott kézhez. A nyilatkozat az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó Valongo terminálig, illetve Zaragozáig, La Rochelle-ig és Nantes St Nazaire-ig történő kibővítését javasolta.

| (2) | A Bizottság a rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerint megvizsgálta a benyújtott javaslatot. A Bizottság úgy találja, hogy a javaslat az alább kifejtett okokból kifolyólag megfelel a rendelet 5. cikkében előírtaknak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerint megvizsgálta a benyújtott javaslatot. A Bizottság úgy találja, hogy a javaslat az alább kifejtett okokból kifolyólag megfelel a rendelet 5. cikkében előírtaknak.

| (3) | A javaslat figyelembe veszi a rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumokat. A vasúti árufuvarozási folyosó bővítése három tagállam (Spanyolország, Franciaország és Portugália) területét érinti, míg a folyosó összesen továbbra is négy résztvevő tagállamot érint. Az új összeköttetések révén javulni fog a vasúti árufuvarozási folyosó és az egyéb közlekedési módok közötti integráció. A bővítésnek köszönhetően egy új összeköttetés jön létre a földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosóval Zaragozánál; a két árufuvarozási folyosó közötti, illetve a TEN-T-vel való koherencia biztosítva van. A bővítések összhangban vannak a TEN-T-hálózattal, mivel Zaragozáig, illetve Nantes St Nazaire-ig a fő hálózathoz tartoznak, a La Rochelle-ig történő bővítés az átfogó hálózat része, míg a Valongo terminálig tartó bővítés a TEN-T fő portói csomópontjának vonzáskörzetében van. |
| --- | --- |

(3)

A javaslat figyelembe veszi a rendelet 4. cikkében meghatározott kritériumokat. A vasúti árufuvarozási folyosó bővítése három tagállam (Spanyolország, Franciaország és Portugália) területét érinti, míg a folyosó összesen továbbra is négy résztvevő tagállamot érint. Az új összeköttetések révén javulni fog a vasúti árufuvarozási folyosó és az egyéb közlekedési módok közötti integráció. A bővítésnek köszönhetően egy új összeköttetés jön létre a földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosóval Zaragozánál; a két árufuvarozási folyosó közötti, illetve a TEN-T-vel való koherencia biztosítva van. A bővítések összhangban vannak a TEN-T-hálózattal, mivel Zaragozáig, illetve Nantes St Nazaire-ig a fő hálózathoz tartoznak, a La Rochelle-ig történő bővítés az átfogó hálózat része, míg a Valongo terminálig tartó bővítés a TEN-T fő portói csomópontjának vonzáskörzetében van.

| (4) | A vasúti árufuvarozási folyosó ügyvezető testülete által elvégzett közlekedési piaci elemzés eredményei azt mutatják, hogy a bővítés várhatóan a nemzetközi vasúti fuvarozás volumenének további növekedéséhez fog vezetni az atlanti vasúti árufuvarozási folyosón, emellett pedig a vasúti közlekedési mód arányának folyamatos növekedését is eredményezheti. A közlekedés ilyen irányba történő eltolódásához a szén-dioxid-kibocsátás és a közutak túlterheltségének mérséklése révén jelentős társadalmi-gazdasági előny társul. A földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosóval Zaragozánál való kapcsolódásnak köszönhetően a folyosó vonzáskörzetébe kerülnek Aragónia és Navarra autonóm közösségek is. A piaci elemzés becslése szerint a bővítés előmozdíthatja a vasúti árufuvarozási forgalmat, amennyiben a 2010. évi 28 %-ról 2050-re 60 %-ra növelheti a vasúti árufuvarozási mód arányát Portugália és három spanyol autonóm közösség, Madrid, Navarra és Aragónia között. Mindez a tonnában tekintett teljes vasúti árufuvarozási mennyiség hatszorosra becsült növekedésének tükrében szemlélendő. Hasonlóképpen növelni fogják a folyosó jelentőségét a kikötői, illetve terminálcsatlakozások is Nantes-St. Nazaire-nél, La Rochelle-nél és Valongónál, amennyiben megkönnyítik a multimodális utazásokat és növelik a folyosó iránti keresletet, ezzel is növelve az európai vasúti árufuvarozás versenyképességét. |
| --- | --- |

(4)

A vasúti árufuvarozási folyosó ügyvezető testülete által elvégzett közlekedési piaci elemzés eredményei azt mutatják, hogy a bővítés várhatóan a nemzetközi vasúti fuvarozás volumenének további növekedéséhez fog vezetni az atlanti vasúti árufuvarozási folyosón, emellett pedig a vasúti közlekedési mód arányának folyamatos növekedését is eredményezheti. A közlekedés ilyen irányba történő eltolódásához a szén-dioxid-kibocsátás és a közutak túlterheltségének mérséklése révén jelentős társadalmi-gazdasági előny társul. A földközi-tengeri vasúti árufuvarozási folyosóval Zaragozánál való kapcsolódásnak köszönhetően a folyosó vonzáskörzetébe kerülnek Aragónia és Navarra autonóm közösségek is. A piaci elemzés becslése szerint a bővítés előmozdíthatja a vasúti árufuvarozási forgalmat, amennyiben a 2010. évi 28 %-ról 2050-re 60 %-ra növelheti a vasúti árufuvarozási mód arányát Portugália és három spanyol autonóm közösség, Madrid, Navarra és Aragónia között. Mindez a tonnában tekintett teljes vasúti árufuvarozási mennyiség hatszorosra becsült növekedésének tükrében szemlélendő. Hasonlóképpen növelni fogják a folyosó jelentőségét a kikötői, illetve terminálcsatlakozások is Nantes-St. Nazaire-nél, La Rochelle-nél és Valongónál, amennyiben megkönnyítik a multimodális utazásokat és növelik a folyosó iránti keresletet, ezzel is növelve az európai vasúti árufuvarozás versenyképességét.

| (5) | A szándéknyilatkozat tanúsága szerint mind az ügyvezető testület, mind a kérelmezők véleményét kikérték, és azok támogatták a bővítéseket. |
| --- | --- |

(5)

A szándéknyilatkozat tanúsága szerint mind az ügyvezető testület, mind a kérelmezők véleményét kikérték, és azok támogatták a bővítéseket.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 913/2010/EU rendelet 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 913/2010/EU rendelet 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország, Spanyolország, Franciaország, illetve Portugália vasúti árufuvarozásért felelős minisztériumainak a Bizottsághoz intézett és a Bizottsághoz 2017. március 6-án beérkezett szándéknyilatkozatában szereplő, az atlanti vasúti árufuvarozási folyosó Valongo terminálig, illetve Zaragozáig, La Rochelle-ig és Nantes St Nazaire-ig történő kibővítésére vonatkozó javaslat megfelel a 913/2010/EU rendelet 5. cikkében előírtaknak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság és a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 11-én.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 276., 2010.10.20., 22. o.

1

---

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/62

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/301 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. február 26.)

a tagállami kifizető ügynökségek által a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról szóló (EU) 2017/926 végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2018) 1078. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/926 bizottsági végrehajtási határozat (2) útján a bulgáriai „Állami Mezőgazdasági Alap”, a dániai „Dán Mezőgazdasági és Halászati Ügynökség”, a franciaországi „OADRC”, a magyarországi „MVH”, az olaszországi „AGEA” és „ARCEA”, a máltai „Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Kifizető Ügynökség”, valamint a szlovákiai „Mezőgazdasági kifizető Ügynökség” kivételével valamennyi kifizető ügynökség esetében elszámolásra kerültek a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó, a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott számlák. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/926 bizottsági végrehajtási határozat (2) útján a bulgáriai „Állami Mezőgazdasági Alap”, a dániai „Dán Mezőgazdasági és Halászati Ügynökség”, a franciaországi „OADRC”, a magyarországi „MVH”, az olaszországi „AGEA” és „ARCEA”, a máltai „Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Kifizető Ügynökség”, valamint a szlovákiai „Mezőgazdasági kifizető Ügynökség” kivételével valamennyi kifizető ügynökség esetében elszámolásra kerültek a 2014–2020-as programozási időszakhoz kapcsolódó, a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott számlák.

| (2) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség alkalmazásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A 2016. évben visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről. |
| --- | --- |

(2)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 29. cikke értelmében a Bizottsághoz benyújtandó éves elszámolásukhoz csatoljanak egy, az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése alapján általuk viselendő összegeket feltüntető, tanúsított táblázatot. A visszafizettetendő összegek bejelentésére vonatkozó tagállami kötelezettség alkalmazásával kapcsolatos szabályokat a 908/2014/EU végrehajtási rendelet állapítja meg. A 2016. évben visszafizettetendő összegekre vonatkozó adatszolgáltatást a tagállamok a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében található táblázatminta alapján kötelesek teljesíteni. A tagállamok által kitöltött táblázatok alapján a Bizottságnak határozatot kell hoznia a négy, illetve nyolc évnél régebbi szabálytalanságok miatti visszafizettetések elmaradásának pénzügyi következményeiről.

| (3) | Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 102. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett, a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke e) pontjának megfelelő éves elszámolásban az adott tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek tehát nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok megfelelően indokolt esetben dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a visszafizettetést. Ilyen határozatot csak abban az esetben hozhatnak, ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget, vagy ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mert a nemzeti joggal összhangban megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége. Ha a határozatot a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve – ha a visszafizettetés nemzeti bíróság előtti eljárás tárgyát képezi – nyolc éven belül meghozzák, a visszafizettetés elmaradásából származó pénzügyi következmények 100 %-át az európai uniós költségvetésből kell finanszírozni. Az 1306/2013/EU rendelet 102. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett, a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 29. cikke e) pontjának megfelelő éves elszámolásban az adott tagállamnak fel kell tüntetnie azokat a pénzösszegeket, amelyek esetében úgy döntött, hogy nem hajtja végre a visszafizettetési eljárást, továbbá meg kell indokolnia döntését. Az ilyen összegek tehát nem az érintett tagállamot terhelik, következésképpen azokat az uniós költségvetésből kell fedezni.

| (4) | Az (EU) 2017/926 végrehajtási határozat III. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) 2014–2020-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/926 végrehajtási határozat III. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) 2014–2020-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket.

| (5) | Vannak még ugyanakkor olyan, a tagállamokra terhelendő összegek, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából erednek. |
| --- | --- |

(5)

Vannak még ugyanakkor olyan, a tagállamokra terhelendő összegek, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az EMVA 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából erednek.

| (6) | Annak érdekében, hogy teljes képet lehessen nyerni az EMVA kapcsán a programozási időszaktól függetlenül a tagállamokat terhelő összegekről, és biztosított legyen az igazgatás hatékonysága, az (EU) 2017/926 végrehajtási határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy teljes képet lehessen nyerni az EMVA kapcsán a programozási időszaktól függetlenül a tagállamokat terhelő összegekről, és biztosított legyen az igazgatás hatékonysága, az (EU) 2017/926 végrehajtási határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/926 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | a 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  E határozat III. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) 2014–2020-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket.
  E határozat IV. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket.”; |
| --- | --- |

1.

a 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

E határozat III. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) 2014–2020-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket.

E határozat IV. melléklete tartalmazza az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (2) bekezdésének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2007–2013-as programozási időszaka tekintetében történő alkalmazásából eredően a tagállamokra terhelendő pénzösszegeket.”;

| 2. | az (EU) 2017/926 végrehajtási határozat e határozat mellékletének szövegével mint IV. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

2.

az (EU) 2017/926 végrehajtási határozat e határozat mellékletének szövegével mint IV. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. február 26-án.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/926 végrehajtási határozata (2017. május 29.) a tagállami kifizető ügynökségek által a 2016. pénzügyi évre vonatkozóan benyújtott, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokat érintő számlák elszámolásáról (HL L 140., 2017.5.31., 15. o.).

2

(3)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

3

---

MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK SZÁMLÁINAK ELSZÁMOLÁSA

2016. PÉNZÜGYI ÉV – EMVA

Az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti korrekciók
   (*1)

| Tagállam | Pénznem | Hazai pénznemben | EUR-ban |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,20 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Tagállam

Pénznem

Hazai pénznemben

EUR-ban

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,20

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  Ebben a mellékletben kizárólag a 2007–2013-as programozási időszakhoz kapcsolódó korrekciók szerepelnek.

*1

(*2)  Azon kifizető ügynökségek esetében, amelyeknek a számlái elkülönítésre kerültek, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentést a számlák elszámolására vonatkozó javaslat előterjesztésekor kell alkalmazni.

*2

---

Helyesbítések

| 2018.2.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/66

---

Helyesbítés a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 1-i (EU) 2017/1151 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175., 2017. július 7.
  )

| 1. | A 135. oldalon, a IIIA. melléklet 2. függelékének 4.3.5. c) pontja, ii. alpontjában: |
| --- | --- |

1.

A 135. oldalon, a IIIA. melléklet 2. függelékének 4.3.5. c) pontja, ii. alpontjában:

a következő szövegrész:

„

  Formula

  ”

helyesen:

„

  Formula

  ”

| 2. | A 178. oldalon, a III.A melléklet 7a. függelékének 3.1.2. pontjában: |
| --- | --- |

2.

A 178. oldalon, a III.A melléklet 7a. függelékének 3.1.2. pontjában:

a következő szövegrész:

„

  Formula
  , 6, i = 1 – Nt

  ”

helyesen:

„

  Formula
  , i = 1 – Nt

  ”

| 3. | A 434. oldalon, a XXI. melléklet 2. almelléklete 3.5. pontjának b)alpontjában: |
| --- | --- |

3.

A 434. oldalon, a XXI. melléklet 2. almelléklete 3.5. pontjának b)alpontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | Pavailable_i,i < Prequired,j” |
| --- | --- |

„b)

helyesen:

| „b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j” |
| --- | --- |

„b)

---