# Az Európai Unió L 164/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 164 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. június 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 164

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. június 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztató a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/919 végrehajtási rendelete (2018. június 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/920 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek egyes, ellenőrzésre, bejelentésre és éves jelentésre vonatkozó rendelkezése, valamint a POSEI programok módosítása tekintetében történő módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/921 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/922 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a Spanyolország egyes felségvizein (Katalónia) a homoki angolna (Gymnammodytes cicerelus és G. semisquamatus), valamint a gébfélék (Aphia minuta és Crystalogobius linearis) halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről | 39 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/923 határozata (2018. június 22.) a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról | 42 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/924 határozata (2018. június 22.) a Franciaországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/414/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 44 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/925 határozata (2018. június 26.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/522 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2018) | 46 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/926 határozata (2018. június 26.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/927 végrehajtási határozata (2018. június 27.) az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 3972. számú dokumentummal történt) | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/928 végrehajtási határozata (2018. június 28.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 926/2009/EK tanácsi rendelethez, valamint a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelethez kapcsolódó C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekkel összefüggő vizsgálat újbóli megindításának megszüntetéséről | 51 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztató a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/919 végrehajtási rendelete (2018. június 27.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

2

*

A Bizottság (EU) 2018/920 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek egyes, ellenőrzésre, bejelentésre és éves jelentésre vonatkozó rendelkezése, valamint a POSEI programok módosítása tekintetében történő módosításáról

5

*

A Bizottság (EU) 2018/921 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

14

*

A Bizottság (EU) 2018/922 végrehajtási rendelete (2018. június 28.) az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a Spanyolország egyes felségvizein (Katalónia) a homoki angolna (Gymnammodytes cicerelus és G. semisquamatus), valamint a gébfélék (Aphia minuta és Crystalogobius linearis) halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

39

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/923 határozata (2018. június 22.) a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

42

*

A Tanács (EU) 2018/924 határozata (2018. június 22.) a Franciaországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/414/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

44

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/925 határozata (2018. június 26.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/522 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2018)

46

*

A Tanács (EU) 2018/926 határozata (2018. június 26.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

48

*

A Bizottság (EU) 2018/927 végrehajtási határozata (2018. június 27.) az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 3972. számú dokumentummal történt)

Xylella fastidiosa

(az értesítés a C(2018) 3972. számú dokumentummal történt)

49

*

A Bizottság (EU) 2018/928 végrehajtási határozata (2018. június 28.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 926/2009/EK tanácsi rendelethez, valamint a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelethez kapcsolódó C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekkel összefüggő vizsgálat újbóli megindításának megszüntetéséről

51

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Lough Neah Pollan (OEM)) szóló, 2018. április 16-i (EU) 2018/583 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 98., 2018.4.18. ) | 62 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Lough Neah Pollan (OEM)) szóló, 2018. április 16-i (EU) 2018/583 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 98., 2018.4.18. )

( HL L 98., 2018.4.18. )

62

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/1

---

Tájékoztató a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás hatálybalépéséről

A Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, 2018. február 27-én aláírt megállapodás (1) az 5. cikke (2) bekezdésével összhangban 2018. június 4-én hatályba lépett.

1

---

(1)  
  HL L 79., 2018.3.22., 3. o.

1

---

RENDELETEK

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/919 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. június 27.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 101,3 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 127,4 | 0 | AR |
| 225,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 240,2 | 18 | AR |
| 225,9 | 22 | BR |
| 333,9 | 0 | CL |
| 236,6 | 19 | TH |
| 0207 27 10 | Pulyka darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 304,7 | 0 | BR |
| 323,1 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Tojás, héj nélkül, szárítva | 242,1 | 1 | AR |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül | 247,7 | 12 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

101,3

0

AR

0207 12 90

A Gallus domesticus fajhoz tartozó, tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

127,4

0

AR

225,0

0

BR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfi darabolva, csont nélkül, fagyasztva

240,2

18

AR

225,9

22

BR

333,9

0

CL

236,6

19

TH

0207 27 10

Pulyka darabolva, csont nélkül, fagyasztva

304,7

0

BR

323,1

0

CL

0408 91 80

Tojás, héj nélkül, szárítva

242,1

1

AR

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó baromfiból készült termékek főzés nélkül

247,7

12

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/920 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. június 28.)

a 180/2014/EU végrehajtási rendeletnek egyes, ellenőrzésre, bejelentésre és éves jelentésre vonatkozó rendelkezése, valamint a POSEI programok módosítása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére, 8. cikke második bekezdésére, 12. cikke (3) bekezdésére és 14. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatok alapján egyes, az ellenőrzésekre, a bejelentésekre és az éves jelentésre vonatkozó rendelkezéseket egyértelművé kell tenni, valamint egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

(1)

A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatok alapján egyes, az ellenőrzésekre, a bejelentésekre és az éves jelentésre vonatkozó rendelkezéseket egyértelművé kell tenni, valamint egyszerűsíteni kell.

| (2) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3., és 5. cikke rendelkezik a behozatali engedélyek, a mentességi bizonyítványok, a támogatási bizonyítványok és a harmadik országból behozott vagy az Unióból származó termékekkel kapcsolatos kifizetés tekintetében. Az (EU) 2016/1239 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdése értelmében behozatali engedélyek esetében kötelező a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító számának (a továbbiakban: EORI–szám) alkalmazása. Indokolt ugyanezeket a követelményeket alkalmazni a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3., illetve 5. cikkének hatálya alá tartozó behozatali engedélyek, a mentességi bizonyítványok és a támogatási bizonyítványok esetében is. |
| --- | --- |

(2)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3., és 5. cikke rendelkezik a behozatali engedélyek, a mentességi bizonyítványok, a támogatási bizonyítványok és a harmadik országból behozott vagy az Unióból származó termékekkel kapcsolatos kifizetés tekintetében. Az (EU) 2016/1239 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 4. cikkének (1) bekezdése értelmében behozatali engedélyek esetében kötelező a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító számának (a továbbiakban: EORI–szám) alkalmazása. Indokolt ugyanezeket a követelményeket alkalmazni a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3., illetve 5. cikkének hatálya alá tartozó behozatali engedélyek, a mentességi bizonyítványok és a támogatási bizonyítványok esetében is.

| (3) | A gazdasági szereplők által bemutatandó okmányok, valamint az engedélyek és bizonyítványok érvényessége tekintetében a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 8. cikke rendelkezik. Indokolt az engedélyek és bizonyítványok kísérő dokumentumainak elektronikus formában való továbbításának megkönnyítése. |
| --- | --- |

(3)

A gazdasági szereplők által bemutatandó okmányok, valamint az engedélyek és bizonyítványok érvényessége tekintetében a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 8. cikke rendelkezik. Indokolt az engedélyek és bizonyítványok kísérő dokumentumainak elektronikus formában való továbbításának megkönnyítése.

| (4) | A mezőgazdasági termékek behozatalával, beléptetésével, exportjával és szállításával kapcsolatos adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 16. cikke tartalmazza. Indokolt a behozatallal és a beléptetéssel kapcsolatos fizikai ellenőrzéseket külön kezelni az exportra és szállításra vonatkozó fizikai ellenőrzésektől. Az említett cikk megfogalmazásából egyértelműen ki kell derülnie, hogy az említett rendelet 5. szakaszában előírt, az export- és szállítási műveletek tekintetében végzett ellenőrzések során kötelező reprezentatív minta használata. |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági termékek behozatalával, beléptetésével, exportjával és szállításával kapcsolatos adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 16. cikke tartalmazza. Indokolt a behozatallal és a beléptetéssel kapcsolatos fizikai ellenőrzéseket külön kezelni az exportra és szállításra vonatkozó fizikai ellenőrzésektől. Az említett cikk megfogalmazásából egyértelműen ki kell derülnie, hogy az említett rendelet 5. szakaszában előírt, az export- és szállítási műveletek tekintetében végzett ellenőrzések során kötelező reprezentatív minta használata.

| (5) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikke az ellenőrzések általános irányelveiről rendelkezik a helyi mezőgazdasági termékek támogatási kérelmeinek ellenőrzése tekintetében. Figyelembe véve az intézkedések keretében alkalmazott fellépések jellegének és összetettségének különbözőségeit, valamint valamennyi kiadási terület lefedettségének és mintában való szerepeltetésének további biztosítása érdekében szükséges úgy rendelkezni, hogy az illetékes hatóságok az egyes ellenőrzések szintjén helyszíni ellenőrzéseket végezzenek a támogatási kérelmek legalább 5 %-ának a mintába való felvételével. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre vonatkozó támogatás tárgyát képező mennyiségek legalább 5 %-át le kell fednie. |
| --- | --- |

(5)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 22. cikke az ellenőrzések általános irányelveiről rendelkezik a helyi mezőgazdasági termékek támogatási kérelmeinek ellenőrzése tekintetében. Figyelembe véve az intézkedések keretében alkalmazott fellépések jellegének és összetettségének különbözőségeit, valamint valamennyi kiadási terület lefedettségének és mintában való szerepeltetésének további biztosítása érdekében szükséges úgy rendelkezni, hogy az illetékes hatóságok az egyes ellenőrzések szintjén helyszíni ellenőrzéseket végezzenek a támogatási kérelmek legalább 5 %-ának a mintába való felvételével. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre vonatkozó támogatás tárgyát képező mennyiségek legalább 5 %-át le kell fednie.

| (6) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikke a helyszínen ellenőrizendő kérelmezők kiválasztásáról rendelkezik. Mivel a legkülső régiókban alacsony lehet a jelentkezők száma, ezért a tagállamoknak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy csak egy jelentkezőt válasszanak ki. |
| --- | --- |

(6)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 24. cikke a helyszínen ellenőrizendő kérelmezők kiválasztásáról rendelkezik. Mivel a legkülső régiókban alacsony lehet a jelentkezők száma, ezért a tagállamoknak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy csak egy jelentkezőt válasszanak ki.

| (7) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 38. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyedi ellátási szabályok mérlegére vonatkozó bizonyos adatokat minden negyedév végén be kell nyújtani. Ez az ütemezés azonban nehézkessé teszi a folyamatot, ezért az évente egyszeri jelentéstétel elegendőnek bizonyulna. |
| --- | --- |

(7)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 38. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyedi ellátási szabályok mérlegére vonatkozó bizonyos adatokat minden negyedév végén be kell nyújtani. Ez az ütemezés azonban nehézkessé teszi a folyamatot, ezért az évente egyszeri jelentéstétel elegendőnek bizonyulna.

| (8) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 39. cikke meghatározza az intézkedések végrehajtásáról szóló éves jelentésben feltüntetendő elemeket. A Bizottság a 2016. december 15-i (4) jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a POSEI programok végrehajtásáról szóló jelentéstétel javításra szorul, különösen azért, hogy jobban fel lehessen mérni a célkitűzéseknek való megfelelést, beleértve egyedi ellátási szabályok tekintetében, valamint a mezőgazdasági ágazat és annak fejlődése megfelelőbb ismertetése érdekében, beleértve az ármegfigyelést és a behozatal tekintetében a helyi termelés versenyhelyzetét. Mivel egyben időszerű egyértelművé tenni a jelentéstételre vonatkozó kötelezettségeket, és új szerkezetet előírni az éves jelentések számára, indokolt, hogy a releváns részletek a 180/2014/EU végrehajtási rendelet új mellékletében kerüljenek meghatározásra. |
| --- | --- |

(8)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 39. cikke meghatározza az intézkedések végrehajtásáról szóló éves jelentésben feltüntetendő elemeket. A Bizottság a 2016. december 15-i (4) jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a POSEI programok végrehajtásáról szóló jelentéstétel javításra szorul, különösen azért, hogy jobban fel lehessen mérni a célkitűzéseknek való megfelelést, beleértve egyedi ellátási szabályok tekintetében, valamint a mezőgazdasági ágazat és annak fejlődése megfelelőbb ismertetése érdekében, beleértve az ármegfigyelést és a behozatal tekintetében a helyi termelés versenyhelyzetét. Mivel egyben időszerű egyértelművé tenni a jelentéstételre vonatkozó kötelezettségeket, és új szerkezetet előírni az éves jelentések számára, indokolt, hogy a releváns részletek a 180/2014/EU végrehajtási rendelet új mellékletében kerüljenek meghatározásra.

| (9) | A POSEI programok végrehajtására vonatkozó eljárásokat a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke határozza meg. Figyelembe véve az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatokat, ezeket az eljárásokat egyszerűsíteni kell, biztosítva az ellátási szabályokkal és a helyi mezőgazdasági feltételekkel összefüggő tényleges feltételekhez való, rugalmasabb és zökkenőmentesebb kiigazítást. Ezért indokolt előírni, hogy az említett rendelet 40. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó módosításokat egy időben, július 31-ig be kell nyújtani. |
| --- | --- |

(9)

A POSEI programok végrehajtására vonatkozó eljárásokat a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke határozza meg. Figyelembe véve az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatokat, ezeket az eljárásokat egyszerűsíteni kell, biztosítva az ellátási szabályokkal és a helyi mezőgazdasági feltételekkel összefüggő tényleges feltételekhez való, rugalmasabb és zökkenőmentesebb kiigazítást. Ezért indokolt előírni, hogy az említett rendelet 40. cikkének (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó módosításokat egy időben, július 31-ig be kell nyújtani.

| (10) | A POSEI programok módosításai esetében nem szükséges a Bizottság hivatalos jóváhagyása. Ezért indokolt a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (1) bekezdése szövegezésének felülvizsgálata ezen elv pontosabb megfogalmazása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

A POSEI programok módosításai esetében nem szükséges a Bizottság hivatalos jóváhagyása. Ezért indokolt a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (1) bekezdése szövegezésének felülvizsgálata ezen elv pontosabb megfogalmazása érdekében.

| (11) | A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó programok „főbb” módosításaihoz azonban szükség van a Bizottság hivatalos jóváhagyására. Az eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok alapján a módosítás bejelentését követően szükséges a jóváhagyás határidejének öt hónappal történő meghosszabbítása. A folyamat egyszerűsítése érdekében a Bizottság általi hivatalos jóváhagyást jelenleg az említett rendelkezés hatálya alá tartozó első két esetre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(11)

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó programok „főbb” módosításaihoz azonban szükség van a Bizottság hivatalos jóváhagyására. Az eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok alapján a módosítás bejelentését követően szükséges a jóváhagyás határidejének öt hónappal történő meghosszabbítása. A folyamat egyszerűsítése érdekében a Bizottság általi hivatalos jóváhagyást jelenleg az említett rendelkezés hatálya alá tartozó első két esetre kell korlátozni.

| (12) | A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 40. cikkének (3) bekezdése a „kisebb” módosításokra vonatkozik. A tagállamokon belüli, pénzügyi kiigazításra irányuló eljárás megkönnyítése érdekében a pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os kiigazításának bejelentési határidejét május 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(12)

A 180/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 40. cikkének (3) bekezdése a „kisebb” módosításokra vonatkozik. A tagállamokon belüli, pénzügyi kiigazításra irányuló eljárás megkönnyítése érdekében a pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os kiigazításának bejelentési határidejét május 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (13) | Végül az „intézkedés”definícióját a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

(13)

Végül az „intézkedés”definícióját a 180/2014/EU végrehajtási rendelet 40. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján egyszerűsíteni kell.

| (14) | Számos bizottsági rendeletet helyeztek hatályon kívül és váltottak fel a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendeletek. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében indokolt a rendeletekre vonatkozó hivatkozások naprakésszé tétele. Mindenekelőtt a behozatali és kiviteli engedélyek tekintetében a 376/2008/EK bizottsági rendeletre (5) történő hivatkozások helyébe az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6), valamint az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendeletre történő hivatkozásoknak kell lépniük. |
| --- | --- |

(14)

Számos bizottsági rendeletet helyeztek hatályon kívül és váltottak fel a felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendeletek. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében indokolt a rendeletekre vonatkozó hivatkozások naprakésszé tétele. Mindenekelőtt a behozatali és kiviteli engedélyek tekintetében a 376/2008/EK bizottsági rendeletre (5) történő hivatkozások helyébe az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6), valamint az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendeletre történő hivatkozásoknak kell lépniük.

| (15) | A Bizottság részére való bejelentés tekintetében a 792/2009/EK bizottsági rendeletre (7) történő hivatkozások helyébe az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8), valamint az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletre (9) történő hivatkozásoknak kell lépnie. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság részére való bejelentés tekintetében a 792/2009/EK bizottsági rendeletre (7) történő hivatkozások helyébe az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8), valamint az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletre (9) történő hivatkozásoknak kell lépnie.

| (16) | Az 1306/2013/EU Európai Parlament és tanácsi rendeleten (10) alapuló szabályok vonatkozásában az 1122/2009/EK bizottsági rendeletre (11) történő hivatkozások helyébe a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (12) és a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (13) történő hivatkozások lépnek. |
| --- | --- |

(16)

Az 1306/2013/EU Európai Parlament és tanácsi rendeleten (10) alapuló szabályok vonatkozásában az 1122/2009/EK bizottsági rendeletre (11) történő hivatkozások helyébe a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (12) és a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (13) történő hivatkozások lépnek.

| (17) | Az Uniós Vámkódexre vonatkozó rendelkezések tekintetében a 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (14) történő hivatkozások helyébe a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (16) és az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletre (17) történő hivatkozások lépnek. |
| --- | --- |

(17)

Az Uniós Vámkódexre vonatkozó rendelkezések tekintetében a 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (14) történő hivatkozások helyébe a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (16) és az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletre (17) történő hivatkozások lépnek.

| (18) | Ezért a 180/2014/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Ezért a 180/2014/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 180/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A behozatali engedélyeket az (EU) 2016/1239 (*1) bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében található minta szerint kell kiállítani.
  Az (EU) 2016/1237 (*2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikke és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése, 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.
  Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírt negatív megengedett eltérés értelemszerűen alkalmazandó.


  (*1)  A Bizottság (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszere tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 44. o.)."


  (*2)  A Bizottság (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszerének alkalmazásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről és az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ilyen engedélyekhez letétbe helyezett biztosítékok felszabadításáról és visszatartásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről, a 2535/2001/EK, az 1342/2003/EK, a 2336/2003/EK, a 951/2006/EK, a 341/2007/EK és a 382/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 2390/98/EK, az 1345/2005/EK, a 376/2008/EK és az 507/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2016.7.30., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A behozatali engedélyeket az (EU) 2016/1239 (*1) bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében található minta szerint kell kiállítani.

Az (EU) 2016/1237 (*2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikke és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése, 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.

Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírt negatív megengedett eltérés értelemszerűen alkalmazandó.

(*1)  A Bizottság (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszere tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 44. o.)."

*1

(*2)  A Bizottság (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszerének alkalmazásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről és az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ilyen engedélyekhez letétbe helyezett biztosítékok felszabadításáról és visszatartásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről, a 2535/2001/EK, az 1342/2003/EK, a 2336/2003/EK, a 951/2006/EK, a 341/2007/EK és a 382/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 2390/98/EK, az 1345/2005/EK, a 376/2008/EK és az 507/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2016.7.30., 1. o.).”;"

*2

| b) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A behozatali engedélyben meghatározottakat meghaladó mennyiségekre behozatali vámot kell kivetni. Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján 5 %-os pozitív megengedett eltérés alkalmazandó, amennyiben az azzal kapcsolatos importvámot megfizetik.”; |
| --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A behozatali engedélyben meghatározottakat meghaladó mennyiségekre behozatali vámot kell kivetni. Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján 5 %-os pozitív megengedett eltérés alkalmazandó, amennyiben az azzal kapcsolatos importvámot megfizetik.”;

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A mentességi bizonyítványokat az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő behozatali engedély mintájára kell kiállítani.
  A (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke, valamint az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése, 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.
  A negatív megengedett eltérés tekintetében az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8.cikkének (1) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A mentességi bizonyítványokat az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet I. mellékletében szereplő behozatali engedély mintájára kell kiállítani.

A (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke, valamint az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése, 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.

A negatív megengedett eltérés tekintetében az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8.cikkének (1) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”;

| 3. | Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A támogatási bizonyítványokat az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet I. mellékletében található behozatali engedély mintájára kell kiállítani.
  Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.
  A negatív megengedett eltérés tekintetében az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8.cikkének (1) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A támogatási bizonyítványokat az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet I. mellékletében található behozatali engedély mintájára kell kiállítani.

Az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 2. és 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése 5., 7. és 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó e rendelet sérelme nélkül.

A negatív megengedett eltérés tekintetében az (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikkének (4) bekezdése és az (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelet 8.cikkének (1) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”;

| 4. | A 8. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | Az első albekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „A 2. cikk (5) bekezdésére, a 3. cikk (6) bekezdésére, az 5. cikk (7) bekezdésére, valamint a 11. és 12. cikkre figyelemmel az illetékes hatóságok elfogadják a gazdasági szereplők által az egyes szállítmányok esetében bemutatott behozatali engedély, mentességi bizonyítvány és támogatási bizonyítvány iránti kérelmeket. Ezekhez a kérelmekhez csatolni kell az eredeti vásárlási számlát vagy annak hitelesített másolatát, valamint az alábbi dokumentumok eredetijét, hitelesített másolatát vagy hitelesített elektronikus megfelelőjét:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az első albekezdés a következőképpen módosul:

i.

A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A 2. cikk (5) bekezdésére, a 3. cikk (6) bekezdésére, az 5. cikk (7) bekezdésére, valamint a 11. és 12. cikkre figyelemmel az illetékes hatóságok elfogadják a gazdasági szereplők által az egyes szállítmányok esetében bemutatott behozatali engedély, mentességi bizonyítvány és támogatási bizonyítvány iránti kérelmeket. Ezekhez a kérelmekhez csatolni kell az eredeti vásárlási számlát vagy annak hitelesített másolatát, valamint az alábbi dokumentumok eredetijét, hitelesített másolatát vagy hitelesített elektronikus megfelelőjét:”;

| ii. | A b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | A támogatási bizonyítvány tekintetében:






  i. | Az áruk uniós vámjogi státuszának igazolásfajtái az (EU) 2015/2447 (*3) bizottsági végrehajtási rendelet 199. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említetteknek megfelelően; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

A b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

A támogatási bizonyítvány tekintetében:

i.

Az áruk uniós vámjogi státuszának igazolásfajtái az (EU) 2015/2447 (*3) bizottsági végrehajtási rendelet 199. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említetteknek megfelelően; vagy

*3

| ii. | A CO típusú nyilatkozat az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*4) VIII. címe 2. és 3. fejezetében, valamint az említett rendelet B. melléklete I. címe 3. fejezete 1. szakaszában található adatszolgáltatási követelményeket tartalmazó táblázatban említett 1/1., 1/2. és 1/3. adatelemeknek megfelelően. |
| --- | --- |

ii.

A CO típusú nyilatkozat az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*4) VIII. címe 2. és 3. fejezetében, valamint az említett rendelet B. melléklete I. címe 3. fejezete 1. szakaszában található adatszolgáltatási követelményeket tartalmazó táblázatban említett 1/1., 1/2. és 1/3. adatelemeknek megfelelően.

*4

(*3)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.)."

*3

(*4)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).”;"

*4

| b) | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az említett kísérő dokumentumok elektronikus üzenet formáját is ölthetik. Amennyiben a vizsgálatot végző illetékes hatóságnak nincs hozzáférése az említett elektronikus dokumentumokat kezelő és előállító informatikai rendszerhez, a szóban forgó dokumentumnak megfelelően hitelesített nyomtatott másolatnak vagy hitelesített elektronikus megfelelője nyomtatott példányának kell lennie.”; |
| --- | --- |

b)

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az említett kísérő dokumentumok elektronikus üzenet formáját is ölthetik. Amennyiben a vizsgálatot végző illetékes hatóságnak nincs hozzáférése az említett elektronikus dokumentumokat kezelő és előállító informatikai rendszerhez, a szóban forgó dokumentumnak megfelelően hitelesített nyomtatott másolatnak vagy hitelesített elektronikus megfelelője nyomtatott példányának kell lennie.”;

| 5. | A 12. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e cikkben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (*5) és az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletnek (*6) megfelelően kell megküldeni.

  (*5)  A Bizottság (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az információk és dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 100. o.)."


  (*6)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).”;" |
| --- | --- |

5.

A 12. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az e cikkben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (*5) és az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletnek (*6) megfelelően kell megküldeni.

*5

*6

(*5)  A Bizottság (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az információk és dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 100. o.)."

*5

(*6)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).”;"

*6

| 6. | A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az érintett legkülső régiókban a mezőgazdasági termékek behozatala vagy beléptetése tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a 9. cikknek megfelelően bemutatott engedélyek és bizonyítványok legalább 5 %-ának megfelelő reprezentatív mintára terjednek ki.
  A legkülső régiókban az 5. szakaszban előírtaknak megfelelően a kivitel és a szállítás tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a tevékenységek legalább 5 %-ának megfelelő mintára terjednek ki, a tagállamok által meghatározott kockázati profil alapján.
  Az 1276/2008/EK (*7) bizottsági rendelet értelemszerűen alkalmazandó ezekre a fizikai ellenőrzésekre.
  Különleges esetekben a Bizottság kérheti továbbá, hogy a fizikai ellenőrzéseket a fenti százalékos aránytól eltérő nagyságú mintán végezzék el.


  (*7)  A Bizottság 1276/2008/EK rendelete (2008. december 17.)a visszatérítésben vagy egyéb támogatásban részesülő mezőgazdasági termékek kivitelének fizikai vizsgálatokkal történő ellenőrzéséről (HL L 339., 2008.12.18., 53. o.).”;" |
| --- | --- |

6.

A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az érintett legkülső régiókban a mezőgazdasági termékek behozatala vagy beléptetése tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a 9. cikknek megfelelően bemutatott engedélyek és bizonyítványok legalább 5 %-ának megfelelő reprezentatív mintára terjednek ki.

A legkülső régiókban az 5. szakaszban előírtaknak megfelelően a kivitel és a szállítás tekintetében végrehajtott fizikai ellenőrzések a tevékenységek legalább 5 %-ának megfelelő mintára terjednek ki, a tagállamok által meghatározott kockázati profil alapján.

Az 1276/2008/EK (*7) bizottsági rendelet értelemszerűen alkalmazandó ezekre a fizikai ellenőrzésekre.

Különleges esetekben a Bizottság kérheti továbbá, hogy a fizikai ellenőrzéseket a fenti százalékos aránytól eltérő nagyságú mintán végezzék el.

(*7)  A Bizottság 1276/2008/EK rendelete (2008. december 17.)a visszatérítésben vagy egyéb támogatásban részesülő mezőgazdasági termékek kivitelének fizikai vizsgálatokkal történő ellenőrzéséről (HL L 339., 2008.12.18., 53. o.).”;"

*7

| 7. | A 22. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett kockázatelemzés alapján az illetékes hatóságok az egyes fellépések vonatkozásában a támogatási kérelmek legalább 5 %-ának mintavételével helyszíni ellenőrzéseket végeznek. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre vonatkozó támogatás tárgyát képező mennyiségek legalább 5 %-át is le kell fednie.”; |
| --- | --- |

7.

A 22. cikk harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett kockázatelemzés alapján az illetékes hatóságok az egyes fellépések vonatkozásában a támogatási kérelmek legalább 5 %-ának mintavételével helyszíni ellenőrzéseket végeznek. A mintának egyúttal az egyes fellépésekre vonatkozó támogatás tárgyát képező mennyiségek legalább 5 %-át is le kell fednie.”;

| 8. | A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdése a következő mondattal egészül ki:

  „Amennyiben a fizikai vizsgálatnak alávetendő kérelmezők minimális száma 12-nél kevesebb, a tagállam véletlenszerűen kiválaszt legalább egy jelentkezőt.”; |
| --- | --- |

8.

A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdése a következő mondattal egészül ki:

„Amennyiben a fizikai vizsgálatnak alávetendő kérelmezők minimális száma 12-nél kevesebb, a tagállam véletlenszerűen kiválaszt legalább egy jelentkezőt.”;

| 9. | A 28. és a 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „28. cikk
  A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése és szankciók

  (1)   A jogosulatlan kifizetések esetében a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*8) 7. cikke értelemszerűen alkalmazandó.


  (2)   Amennyiben a jogosulatlan kifizetésre hamis nyilatkozatok, hamis dokumentumok vagy a támogatást kérelmező súlyos gondatlansága nyomán került sor, bírságot kell kiszabni, amely megegyezik a jogosulatlanul kifizetett összeg 809/2014/EU végrehajtási rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiszámított kamattal megnövelt összegével.



  29. cikk
  Vis maior és rendkívüli körülmények
  Az 1306/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében vett vis maior vagy rendkívüli körülmények esetén a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*9) 4. cikke értelemszerűen alkalmazandó.


  (*8)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.)."


  (*9)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).”;" |
| --- | --- |

9.

A 28. és a 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„28. cikk

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése és szankciók

(1)   A jogosulatlan kifizetések esetében a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*8) 7. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(2)   Amennyiben a jogosulatlan kifizetésre hamis nyilatkozatok, hamis dokumentumok vagy a támogatást kérelmező súlyos gondatlansága nyomán került sor, bírságot kell kiszabni, amely megegyezik a jogosulatlanul kifizetett összeg 809/2014/EU végrehajtási rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiszámított kamattal megnövelt összegével.

29. cikk

Vis maior és rendkívüli körülmények

Az 1306/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében vett vis maior vagy rendkívüli körülmények esetén a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*9) 4. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(*8)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.)."

*8

(*9)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).”;"

*9

| 10. | A 32. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e bekezdésben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”; |
| --- | --- |

10.

A 32. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az e bekezdésben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”;

| 11. | A 35. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a VII. mellékletben felsorolt termékeket az erre vonatkozó uniós szabályoknak és különösen a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*10) 211., 214., 215., 218, 219., és 254 cikkének, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 161–164., 171–175., 178., 179. és 239. cikkének, valamint az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 260–269. cikkének megfelelően használják fel.


  (*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).”;" |
| --- | --- |

11.

A 35. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a VII. mellékletben felsorolt termékeket az erre vonatkozó uniós szabályoknak és különösen a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*10) 211., 214., 215., 218, 219., és 254 cikkének, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 161–164., 171–175., 178., 179. és 239. cikkének, valamint az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 260–269. cikkének megfelelően használják fel.

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).”;"

*10

| 12. | A 38. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az első albekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában az illetékes hatóságok minden évben legkésőbb május 31-ig értesítik a Bizottságot – a referencia naptári év ellátási mérlegére tekintettel – az előző évben végrehajtott tevékenységekre vonatkozó következő adatokról, termékenkénti és KN-kódok szerinti, illetve adott esetben az egyedi rendeltetési hely szerinti bontásban:”; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 38. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában az illetékes hatóságok minden évben legkésőbb május 31-ig értesítik a Bizottságot – a referencia naptári év ellátási mérlegére tekintettel – az előző évben végrehajtott tevékenységekre vonatkozó következő adatokról, termékenkénti és KN-kódok szerinti, illetve adott esetben az egyedi rendeltetési hely szerinti bontásban:”;

| ii. | A második albekezdés második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

ii.

A második albekezdés második mondatát el kell hagyni.

| b) | A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az e cikkben említett értesítéseket az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.


  (4)   A 228/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében és 32. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítéseket emellett az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”; |
| --- | --- |

b)

A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e cikkben említett értesítéseket az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.

(4)   A 228/2013/EU rendelet 23. cikkének (3) bekezdésében és 32. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítéseket emellett az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”;

| 13. | A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „39. cikk
  Éves jelentés

  (1)   A 228/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentés szerkezetét és tartalmát e rendelet IX. melléklete határozza meg.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell a Bizottságnak benyújtani.”; |
| --- | --- |

13.

A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„39. cikk

Éves jelentés

(1)   A 228/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentés szerkezetét és tartalmát e rendelet IX. melléklete határozza meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell a Bizottságnak benyújtani.”;

| 14. | A 40. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az egyes POSEI programokról szóló módosításokat a tagállamoknak naptári évenként egyszer – kivéve a vis maior esetek, illetve rendkívüli körülmények fennállása esetén – be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A módosításokat legkésőbb a kérelmüket megelőző év július 31-ig be kell küldeniük a Bizottságnak. A módosításokat megfelelő módon indokolni kell, különösen a következő információk megadásával:






  a) | a program módosítását alátámasztó végrehajtási problémák okai; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 40. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az egyes POSEI programokról szóló módosításokat a tagállamoknak naptári évenként egyszer – kivéve a vis maior esetek, illetve rendkívüli körülmények fennállása esetén – be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A módosításokat legkésőbb a kérelmüket megelőző év július 31-ig be kell küldeniük a Bizottságnak. A módosításokat megfelelő módon indokolni kell, különösen a következő információk megadásával:

a)

a program módosítását alátámasztó végrehajtási problémák okai;

| b) | a módosítás várt hatásai; |
| --- | --- |

b)

a módosítás várt hatásai;

| c) | a finanszírozási és pályázati feltételekre gyakorolt hatások. |
| --- | --- |

c)

a finanszírozási és pályázati feltételekre gyakorolt hatások.

A Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamot, amennyiben úgy találja, hogy a módosítások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, különösen a 228/2013/EU rendelet 4. cikkének, az 1306/2013/EU rendelet 51. és 52. cikkének sérelme nélkül.

A módosítások a bejelentésüket követő év január 1-jétől alkalmazandók. Amennyiben korábbi alkalmazást tartanak szükségesnek, és a Bizottság nem emel kifogást, ezeket a módosításokat hamarabb is alkalmazhatják.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a Bizottság a tagállam által javasolt következő módosításokat külön értékeli, és benyújtásuktól számítva legkésőbb öt hónapon belül, a 228/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz a jóváhagyásukról:

| a) | új legkülső régió felvétele; |
| --- | --- |

a)

új legkülső régió felvétele;

| b) | Az egyedi ellátási szabályok keretében támogatandó új termékcsoportok vagy a helyi mezőgazdasági termelés támogatására irányuló új intézkedések felvétele az általános programba. |
| --- | --- |

b)

Az egyedi ellátási szabályok keretében támogatandó új termékcsoportok vagy a helyi mezőgazdasági termelés támogatására irányuló új intézkedések felvétele az általános programba.

Az ily módon jóváhagyott módosítások a módosítási javaslat benyújtása szerinti év január 1-jétől, illetve a jóváhagyó határozatban kifejezetten feltüntetett időponttól alkalmazandók.”;

| b) | A 3. bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | Valamennyi intézkedés tekintetében az egyes intézkedésekre odaítélt pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os kiigazítása – a 228/2013/EU rendelet 30. cikkében meghatározott finanszírozási összeghatárok sérelme nélkül – azzal a feltétellel, hogy a kiigazítást legkésőbb a módosított pénzügyi előirányzat szerinti naptári évet követő év május 31-ig bejelentették.”; |
| --- | --- | --- |

b)

A 3. bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

Valamennyi intézkedés tekintetében az egyes intézkedésekre odaítélt pénzügyi előirányzat legfeljebb 20 %-os kiigazítása – a 228/2013/EU rendelet 30. cikkében meghatározott finanszírozási összeghatárok sérelme nélkül – azzal a feltétellel, hogy a kiigazítást legkésőbb a módosított pénzügyi előirányzat szerinti naptári évet követő év május 31-ig bejelentették.”;

| c) | Az (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az „intézkedés” a program egy vagy több célkitűzésének eléréséhez szükséges fellépések összessége egy olyan termékvonal esetében, amelyre a 228/2013/EU rendelet 5. cikkének a) pontjában említett pénzügyi táblázatban meghatározott pénzügyi előirányzat vonatkozik.”; |
| --- | --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Az „intézkedés” a program egy vagy több célkitűzésének eléréséhez szükséges fellépések összessége egy olyan termékvonal esetében, amelyre a 228/2013/EU rendelet 5. cikkének a) pontjában említett pénzügyi táblázatban meghatározott pénzügyi előirányzat vonatkozik.”;

| d) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az e cikkben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”; |
| --- | --- |

d)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az e cikkben említett értesítést az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően kell megküldeni.”;

| 15. | A rendelet egy IX. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

15.

A rendelet egy IX. melléklettel egészül ki, amelynek szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 78., 2013.3.20., 23. o.

1

(2)  A Bizottság 180/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 20.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 63., 2014.3.4., 13. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1239 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszere tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 44. o.).

3

(4)  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió legkülső régióit célzó egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszerének (POSEI) végrehajtásáról (POSEI) (COM(2016)797 final).

4

(5)  A Bizottság 376/2008/EK rendelete (2008. április 23.) a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról (HL L 114., 2008.4.26., 3. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2016/1237 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a behozatali és kiviteli engedélyek rendszerének alkalmazásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről és az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ilyen engedélyekhez letétbe helyezett biztosítékok felszabadításáról és visszatartásáról szóló szabályok tekintetében való kiegészítéséről, a 2535/2001/EK, az 1342/2003/EK, a 2336/2003/EK, a 951/2006/EK, a 341/2007/EK és a 382/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 2390/98/EK, az 1345/2005/EK, a 376/2008/EK és az 507/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2016.7.30., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 792/2009/EK rendelete (2009. augusztus 31.) a közös piacszervezésnek, a közvetlen kifizetések rendszerének, a mezőgazdasági termékek promóciójának, valamint a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre alkalmazandó rendszereknek a végrehajtásával összefüggésben a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok tagállamok általi továbbítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 228., 2009.9.1., 3. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az információk és dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 100. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/1306/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, a 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

10

(11)  A Bizottság 1122/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 316., 2009.12.2., 65. o.).

11

(12)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).

12

(13)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

13

(14)  A Bizottság 2454/93/EGK rendelete (1993. július 2.) a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

15

(16)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

17

---

MELLÉKLET

„IX. MELLÉKLET

A 39. cikkben említett éves jelentés szerkezete és tartalma

Az előző évről szóló jelentés szerkezete és tartalma a következő:

1.   AZ ELŐZŐ ÉVRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TARTALOM

| 1.1. | Társadalmi-gazdasági háttér |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A mezőgazdaság helyzete és fejlődési lehetőségei |
| --- | --- |

1.2.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉS FELLÉPÉSEK FIZIKAI ÉS PÉNZÜGYI MEGVALÓSÍTÁSA

| 2.1. | Pénzügyi adatokat tartalmazó átfogó táblázat a következők tekintetében: a helyi termelés támogatása, az egyedi ellátási szabályok –beleértve az intézkedések és fellépések szerinti kezdeti előirányzatot –, valamint a tényleges kiadások és adott esetben a 228/2013/EU rendelet 23. cikke alapján nyújtott állami támogatás. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Valamennyi, a programban foglalt intézkedés és fellépés fizikai és pénzügyi végrehajtásának átfogó leírása, beleértve a technikai segítségnyújtást is:






  a) | az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában: az érintett régió éves ellátási mérlegének elemzése és adatai; |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában: az érintett régió éves ellátási mérlegének elemzése és adatai;

| b) | a helyi termelés támogatásának vonatkozásában: a programban felsorolt valamennyi intézkedés és fellépés fizikai és pénzügyi végrehajtásának elemzése és adatai, beleértve az olyan adatokat is, mint a kedvezményezettek száma, a kifizetés által érintett állatok száma, valamint a támogatható területek nagysága és/vagy az érintett gazdaságok száma. Az intézkedésre vonatkozó adatokat szükség esetén ki kell egészíteni azon ágazat bemutatásával és elemzésével, amelyhez az intézkedés kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

a helyi termelés támogatásának vonatkozásában: a programban felsorolt valamennyi intézkedés és fellépés fizikai és pénzügyi végrehajtásának elemzése és adatai, beleértve az olyan adatokat is, mint a kedvezményezettek száma, a kifizetés által érintett állatok száma, valamint a támogatható területek nagysága és/vagy az érintett gazdaságok száma. Az intézkedésre vonatkozó adatokat szükség esetén ki kell egészíteni azon ágazat bemutatásával és elemzésével, amelyhez az intézkedés kapcsolódik.

3.   AZ ELŐZŐ ÉV PROGRAMJÁNAK TELJESÍTMÉNYE

| 3.1. | A program egyedi célkitűzései és prioritásai, valamint a 228/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott általános célkitűzések megvalósítása tekintetében az intézkedések és tevékenységek által elért eredmények:






  a) | a program egyedi célkitűzéseit számszerűsítő nemzeti mutatók alakulása és elemzése, valamint annak értékelése, hogy az programban foglalt intézkedésekhez kapcsolódó egyedi célkitűzések milyen mértékben valósultak meg; |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

a program egyedi célkitűzéseit számszerűsítő nemzeti mutatók alakulása és elemzése, valamint annak értékelése, hogy az programban foglalt intézkedésekhez kapcsolódó egyedi célkitűzések milyen mértékben valósultak meg;

| b) | az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában a kedvezmények továbbadási módjával kapcsolatos információk, valamint a kedvezmények e rendelet 6. cikke szerinti továbbadásának biztosítása érdekében meghozott intézkedések és elvégzett ellenőrzések; |
| --- | --- |

b)

az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában a kedvezmények továbbadási módjával kapcsolatos információk, valamint a kedvezmények e rendelet 6. cikke szerinti továbbadásának biztosítása érdekében meghozott intézkedések és elvégzett ellenőrzések;

| c) | az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában a támogatások arányosságának elemzése a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeihez viszonyítva, valamint a feldolgozásra vagy mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetében az elszigeteltségből és a távoli fekvésből adódó többletköltségek elemzése; |
| --- | --- |

c)

az egyedi ellátási szabályok vonatkozásában a támogatások arányosságának elemzése a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeihez viszonyítva, valamint a feldolgozásra vagy mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetében az elszigeteltségből és a távoli fekvésből adódó többletköltségek elemzése;

| d) | az e rendelet 37. cikkében említett egységes teljesítménymutatókra vonatkozó éves adatok, valamint ezek elemzése, különös tekintettel a 228/2013/EU rendelet 2. cikkében foglalt általános célkitűzések teljesítésére. |
| --- | --- |

d)

az e rendelet 37. cikkében említett egységes teljesítménymutatókra vonatkozó éves adatok, valamint ezek elemzése, különös tekintettel a 228/2013/EU rendelet 2. cikkében foglalt általános célkitűzések teljesítésére.

Az elemzések során különös figyelmet kell fordítani az ármegfigyelésre, a helyi mezőgazdaság fejlesztésére, valamint a helyi termékek versenyhelyzetére a harmadik országokból érkező behozatal és az uniós ellátás tekintetében.

| 3.2. | A program célkitűzéseinek elérése szempontjából az intézkedésekre vonatkozó stratégia megfelelőségére és lehetséges javítására vonatkozó elemzés következtetései. |
| --- | --- |

3.2.

4.   A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

| 4.1. | Rövid beszámoló az érintett évben az intézkedések irányítása és végrehajtása során felmerült összes fontosabb problémáról. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az illetékes hatóságok által végrehajtott ellenőrzésekre és az esetlegesen alkalmazott szankciókra vonatkozó statisztikai adatok. Minden olyan további információ, amely hasznos lehet a benyújtott adatok értelmezéséhez. |
| --- | --- |

4.2.

5.   MÓDOSÍTÁSOK

Az említett évben előterjesztett program módosításainak rövid összefoglalója és indoklása.

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/921 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. június 28.)

a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) az (EU) 2017/2321 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) történt módosítását megelőzően hatályos szövegére (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.   Előző vizsgálatok, valamint a hatályban lévő intézkedések

Előző vizsgálatok, valamint a hatályban lévő intézkedések

| (1) | 2006-ban a Tanács a 130/2006/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó borkősav behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az intézkedéseket egyedi vámtételek formájában hozták meg, amelyek mértékét három, piacgazdasági elbánásban részesített kínai exportáló gyártó esetében 0 % és 10,1 % között, minden más kínai exportáló gyártó estében 34,9 %-ban állapították meg. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdéséve összhangban indított időközi felülvizsgálatot követően a 150/2008/EK tanácsi rendelet (4) módosította az eredeti intézkedéseket, továbbá pontosította a termékmeghatározást. |
| --- | --- |

(1)

2006-ban a Tanács a 130/2006/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó borkősav behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az intézkedéseket egyedi vámtételek formájában hozták meg, amelyek mértékét három, piacgazdasági elbánásban részesített kínai exportáló gyártó esetében 0 % és 10,1 % között, minden más kínai exportáló gyártó estében 34,9 %-ban állapították meg. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdéséve összhangban indított időközi felülvizsgálatot követően a 150/2008/EK tanácsi rendelet (4) módosította az eredeti intézkedéseket, továbbá pontosította a termékmeghatározást.

3

4

| (2) | A WTO Fellebbezési Testülete marhahúsról és rizsről szóló jelentésének (5) közzététele nyomán a Tanács 2012 áprilisában a 332/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (6) kimondta, hogy a 0 %-os vámtétel alá tartozó exportáló gyártótól, a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-től (a továbbiakban: Hangzhou Bioking) érkező export esetében az intézkedések nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(2)

A WTO Fellebbezési Testülete marhahúsról és rizsről szóló jelentésének (5) közzététele nyomán a Tanács 2012 áprilisában a 332/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (6) kimondta, hogy a 0 %-os vámtétel alá tartozó exportáló gyártótól, a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd-től (a továbbiakban: Hangzhou Bioking) érkező export esetében az intézkedések nem alkalmazandók.

5

6

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács 2012 áprilisában a 349/2012/EU végrehajtási rendelettel (7) további öt évvel meghosszabbította intézkedések hatályát. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács 2012 áprilisában a 349/2012/EU végrehajtási rendelettel (7) további öt évvel meghosszabbította intézkedések hatályát.

7

| (4) | 2012 júliusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a 626/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (8) módosította az eredeti intézkedéseket. A Tanács a fennmaradó két vállalkozás – a Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (a továbbiakban: Changmao Biochemical) és a Ninghai Organic Chemical Factory (a továbbiakban: Ninghai Organic) – tekintetében visszavonta a piacgazdasági elbánást, és e vállalkozásokra vonatkozóan azok exportárai alapján 13,1 %-os, illetve 8,3 %-os egyedi dömpingkülönbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(4)

2012 júliusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a 626/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (8) módosította az eredeti intézkedéseket. A Tanács a fennmaradó két vállalkozás – a Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (a továbbiakban: Changmao Biochemical) és a Ninghai Organic Chemical Factory (a továbbiakban: Ninghai Organic) – tekintetében visszavonta a piacgazdasági elbánást, és e vállalkozásokra vonatkozóan azok exportárai alapján 13,1 %-os, illetve 8,3 %-os egyedi dömpingkülönbözetet állapított meg.

8

| (5) | Az (EU) 2016/176 bizottsági végrehajtási határozat (9) intézkedések bevezetése nélkül lezárta az alaprendelet 5. cikke alapján 2014. december 4-én, a Hangzhou Biokingre korlátozódóan a Kínai Népköztársaságból származó borkősav Unióba irányuló behozatala tekintetében indított dömpingellenes vizsgálatot (10). |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/176 bizottsági végrehajtási határozat (9) intézkedések bevezetése nélkül lezárta az alaprendelet 5. cikke alapján 2014. december 4-én, a Hangzhou Biokingre korlátozódóan a Kínai Népköztársaságból származó borkősav Unióba irányuló behozatala tekintetében indított dömpingellenes vizsgálatot (10).

9

10

| (6) | A Törvényszék a T-442/12. sz., Changmao Biochemical Engineering kontra Tanács ügyben 2017. június 1-jén hozott ítéletével (11) megsemmisítette a 626/2012/EU rendeletet annak a Changmao Biochemicalre vonatkozó részében. |
| --- | --- |

(6)

A Törvényszék a T-442/12. sz., Changmao Biochemical Engineering kontra Tanács ügyben 2017. június 1-jén hozott ítéletével (11) megsemmisítette a 626/2012/EU rendeletet annak a Changmao Biochemicalre vonatkozó részében.

Changmao Biochemical Engineering

Tanács

11

| (7) | 2017. szeptember 7-én a Bizottság a T-442/12. sz. ügyben 2017. június 1-jén hozott ítélettel kapcsolatos értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság úgy határozott, hogy az érintett exportáló gyártóra vonatkozó részében újból megindítja a 626/2012/EU rendelet elfogadásához vezető, a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot, és azt a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől folytatta. A vizsgálat újbóli megindítása a Törvényszék ítéletének a Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd tekintetében történő végrehajtására korlátozódott, és más vizsgálatokat nem érintett. |
| --- | --- |

(7)

2017. szeptember 7-én a Bizottság a T-442/12. sz. ügyben 2017. június 1-jén hozott ítélettel kapcsolatos értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság úgy határozott, hogy az érintett exportáló gyártóra vonatkozó részében újból megindítja a 626/2012/EU rendelet elfogadásához vezető, a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot, és azt a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől folytatta. A vizsgálat újbóli megindítása a Törvényszék ítéletének a Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd tekintetében történő végrehajtására korlátozódott, és más vizsgálatokat nem érintett.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (8) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (12) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem) érkezett. |
| --- | --- |

(8)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (12) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: felülvizsgálati kérelem) érkezett.

12

| (9) | A felülvizsgálati kérelmet 2017. január 24-én nyújtotta be a Distillerie Bonollo S.r.l., a Caviro Distillerie S.r.l., az Industria Chimica Valenzana S.p.a., az Alvinesa Alcoholera Vinícola SA és a Comercial Química Sarasa SL (a továbbiakban: kérelmezők), amelyek termelése a borkősav teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálati kérelmet 2017. január 24-én nyújtotta be a Distillerie Bonollo S.r.l., a Caviro Distillerie S.r.l., az Industria Chimica Valenzana S.p.a., az Alvinesa Alcoholera Vinícola SA és a Comercial Química Sarasa SL (a továbbiakban: kérelmezők), amelyek termelése a borkősav teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki.

| (10) | A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatala tekintetében bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével, valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(10)

A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatala tekintetében bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével, valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (11) | Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2017. április 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a hatályvesztési felülvizsgálatnak az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megindítását. |
| --- | --- |

(11)

Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2017. április 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a hatályvesztési felülvizsgálatnak az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

13

4.   Vizsgálat

Vizsgálat

4.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (12) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2013. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(12)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2013. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2.   A vizsgálatban érintett felek

A vizsgálatban érintett felek

| (13) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett exportáló ország képviselőit. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.

| (14) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(14)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek.

4.3.   Mintavétel

Mintavétel

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében.

4.3.1.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (16) | Tekintettel a Kínában működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a Kínában működő exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

| (17) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes ismert exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be az értesítésben meghatározott információkat. A kért információk a termelési volumenre és a termelési kapacitásra is kiterjedtek. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy jelöljön ki képviselőt, aki együttműködik a Bizottsággal a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes ismert exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsák be az értesítésben meghatározott információkat. A kért információk a termelési volumenre és a termelési kapacitásra is kiterjedtek. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy jelöljön ki képviselőt, aki együttműködik a Bizottsággal a minta kiválasztásában.

| (18) | A megkeresett 22 kínai exportőr/gyártó, valamint az egyéb kínai exportőrök/gyártók közül egy sem jelentkezett, illetve adta át a kért információkat. |
| --- | --- |

(18)

A megkeresett 22 kínai exportőr/gyártó, valamint az egyéb kínai exportőrök/gyártók közül egy sem jelentkezett, illetve adta át a kért információkat.

4.3.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (19) | Az eljárás megindítása előtt a Bizottság felvette a kapcsolatot a felülvizsgálat iránti kérelemben megnevezett uniós gyártókkal és az uniós gyártók szervezeteivel annak megállapítása céljából, hogy az uniós gyártók kérelmet benyújtó csoportja kellően reprezentatív-e. A Bizottság ezenkívül összegyűjtötte az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3. pontja szerinti esetleges mintavételre vonatkozó határozathoz szükséges információkat is. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindítása előtt a Bizottság felvette a kapcsolatot a felülvizsgálat iránti kérelemben megnevezett uniós gyártókkal és az uniós gyártók szervezeteivel annak megállapítása céljából, hogy az uniós gyártók kérelmet benyújtó csoportja kellően reprezentatív-e. A Bizottság ezenkívül összegyűjtötte az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3. pontja szerinti esetleges mintavételre vonatkozó határozathoz szükséges információkat is.

| (20) | Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a Bizottság ideiglenes mintát állított össze, amely a 2016. január 1. és december 31. közötti időszakban a legnagyobb unióbeli értékesítési volumennel rendelkező hat uniós gyártóból állt. A szóban forgó hat vállalkozás az uniós gazdasági ágazat borkősav-értékesítési volumenének 86 %-át képviselte. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 17. cikkével összhangban a Bizottság ideiglenes mintát állított össze, amely a 2016. január 1. és december 31. közötti időszakban a legnagyobb unióbeli értékesítési volumennel rendelkező hat uniós gyártóból állt. A szóban forgó hat vállalkozás az uniós gazdasági ágazat borkősav-értékesítési volumenének 86 %-át képviselte. Az érdekelt felek felkérést kaptak arra, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

| (21) | Az ideiglenes mintában nem szereplő egyik uniós gyártó kérte felvételét a végleges mintába, arra hivatkozva, hogy felvételével a minta pontosabb képet adna az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. A vállalkozást az uniós borkősavgyártók olaszországi szakmai szövetsége támogatta. Egy másik uniós gyártó közölte, hogy nem kíván részt venni a hatályvesztési felülvizsgálatban. További észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(21)

Az ideiglenes mintában nem szereplő egyik uniós gyártó kérte felvételét a végleges mintába, arra hivatkozva, hogy felvételével a minta pontosabb képet adna az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. A vállalkozást az uniós borkősavgyártók olaszországi szakmai szövetsége támogatta. Egy másik uniós gyártó közölte, hogy nem kíván részt venni a hatályvesztési felülvizsgálatban. További észrevétel nem érkezett.

| (22) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kapott észrevételekre tekintettel a továbbiakban nem indokolt a mintavétel az uniós gyártók körében. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kapott észrevételekre tekintettel a továbbiakban nem indokolt a mintavétel az uniós gyártók körében.

4.3.3.   Mintavétel a független importőrök körében

| (23) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A szóban forgó feleket a Bizottság felkérte, hogy jelentkezzenek, és egyúttal bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes független importőrt, hogy vegyenek részt a vizsgálatban. A szóban forgó feleket a Bizottság felkérte, hogy jelentkezzenek, és egyúttal bocsássák a rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletében kért információkat.

| (24) | Ezenfelül az eljárás megindítási szakaszában a Bizottság 10, a felülvizsgálati kérelemben megnevezett importőrrel vette fel a kapcsolatot, akiket felkért, hogy ismertessék tevékenységüket, és töltsék ki az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletét. A független importőrök mintavételi űrlapját öt vállalkozás töltötte ki. Ennek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék szempontjából nem importőrnek, hanem felhasználónak minősültek. |
| --- | --- |

(24)

Ezenfelül az eljárás megindítási szakaszában a Bizottság 10, a felülvizsgálati kérelemben megnevezett importőrrel vette fel a kapcsolatot, akiket felkért, hogy ismertessék tevékenységüket, és töltsék ki az eljárás megindításáról szóló értesítés II. mellékletét. A független importőrök mintavételi űrlapját öt vállalkozás töltötte ki. Ennek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék szempontjából nem importőrnek, hanem felhasználónak minősültek.

4.4.   Kérdőívek

Kérdőívek

| (25) | A Bizottság mind a kilenc uniós gyártónak, valamint hat felhasználónak küldött kérdőívet. Kérdőívet kapott továbbá 10 olyan gyártó is, amely piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országban – Argentínában, Ausztráliában, Brazíliában, Chilében, Indiában – működik. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság mind a kilenc uniós gyártónak, valamint hat felhasználónak küldött kérdőívet. Kérdőívet kapott továbbá 10 olyan gyártó is, amely piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országban – Argentínában, Ausztráliában, Brazíliában, Chilében, Indiában – működik.

| (26) | Kitöltött kérdőív hét uniós gyártótól, négy uniós felhasználótól, valamint a piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országok közül Ausztrália egy gyártójától érkezett vissza. |
| --- | --- |

(26)

Kitöltött kérdőív hét uniós gyártótól, négy uniós felhasználótól, valamint a piacgazdasággal rendelkező, esetlegesen figyelembe vehető harmadik országok közül Ausztrália egy gyártójától érkezett vissza.

| (27) | A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. |
| --- | --- |

(27)

A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt.

4.5.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (28) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése ellentétes lenne-e az uniós érdekkel. A következő vállalkozások telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | uniós gyártók:






  — | Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Spanyolország, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése ellentétes lenne-e az uniós érdekkel. A következő vállalkozások telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

uniós gyártók:

—

Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Spanyolország,

| — | Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Olaszország,

| — | Comercial Quimica Sarasa S.L., Girona, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa S.L., Girona, Spanyolország,

| — | Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Olaszország,

| — | Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Olaszország, |
| --- | --- |

—

Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Olaszország,

| — | ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Olaszország, |
| --- | --- |

—

ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Olaszország,

| — | Villapana S.p.A, Faenza, Olaszország; |
| --- | --- |

—

Villapana S.p.A, Faenza, Olaszország;

| b) | felhasználók:






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Koppenhága, Dánia, |
| --- | --- | --- |

b)

felhasználók:

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Koppenhága, Dánia,

| — | Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Egyesült Királyság.

B.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (29) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a borkősav – az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(–)-borkősav kivételével –, amely a Kínai Népköztársaságból származik, és jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozik (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(29)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a borkősav – az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(–)-borkősav kivételével –, amely a Kínai Népköztársaságból származik, és jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozik (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (30) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a borok, italok és élelmiszer-ipari adalékanyagok előállítása során, illetve – a folyamatok lassítása céljából – a gipszkészítés során és számos egyéb termék esetében használják. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből természetes gyártási módszerrel (mint az uniós gyártók esetében is), vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből, szintetikus gyártási módszerrel (mint a kínai gyártás esetében) nyerhető ki. Kizárólag az L+ borkősav készül a bortermelés során keletkező melléktermékekből. Szintetikus gyártási módszerekkel az L+ és a DL borkősav is előállítható. Mindkét típus beletartozik a felülvizsgálat tárgyát képező termék kategóriájába, és felhasználási területeik átfedésben vannak egymással. |
| --- | --- |

(30)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a borok, italok és élelmiszer-ipari adalékanyagok előállítása során, illetve – a folyamatok lassítása céljából – a gipszkészítés során és számos egyéb termék esetében használják. A termék a bortermelés során keletkező melléktermékekből természetes gyártási módszerrel (mint az uniós gyártók esetében is), vagy kémiai szintézisen keresztül petrolkémiai vegyületekből, szintetikus gyártási módszerrel (mint a kínai gyártás esetében) nyerhető ki. Kizárólag az L+ borkősav készül a bortermelés során keletkező melléktermékekből. Szintetikus gyártási módszerekkel az L+ és a DL borkősav is előállítható. Mindkét típus beletartozik a felülvizsgálat tárgyát képező termék kategóriájába, és felhasználási területeik átfedésben vannak egymással.

2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (31) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában előállított és az Unióba exportált termék:






  — | az exportáló gyártók által gyártott és Kína belföldi piacán értékesített termék, |
| --- | --- | --- |

(31)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínában előállított és az Unióba exportált termék:

—

az exportáló gyártók által gyártott és Kína belföldi piacán értékesített termék,

| — | az analóg országban gyártott és értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az analóg országban gyártott és értékesített termék,

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék

ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, továbbá az alapvető felhasználási területei is megegyeznek. Ezért a Bizottság ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintette.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (32) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta annak valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta annak valószínűségét, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

| (33) | A (2) preambulumbekezdésben említett 332/2012/EU végrehajtási rendelet alapján a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat nem terjedt ki a Hangzhou Bioking exportjára. Az alábbi elemzés kizárólag a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az intézkedések hatálya alá tartozó exportőrök és gyártók általi exportját vette figyelembe. |
| --- | --- |

(33)

A (2) preambulumbekezdésben említett 332/2012/EU végrehajtási rendelet alapján a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat nem terjedt ki a Hangzhou Bioking exportjára. Az alábbi elemzés kizárólag a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az intézkedések hatálya alá tartozó exportőrök és gyártók általi exportját vette figyelembe.

| (34) | A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. A Bizottság ezért tájékoztatta a kínai hatóságokat arról, hogy mivel egyetlen kínai exportáló/gyártó sem működik együtt, a Bizottságnak módjában áll, hogy a Kínára vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(34)

A (27) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. A Bizottság ezért tájékoztatta a kínai hatóságokat arról, hogy mivel egyetlen kínai exportáló/gyártó sem működik együtt, a Bizottságnak módjában áll, hogy a Kínára vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (35) | Ennek alapján a dömping fennállásával, valamint a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények szolgáltak, köztük különösen:






  i. | a kérelemben szereplő információk; |
| --- | --- | --- |

(35)

Ennek alapján a dömping fennállásával, valamint a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények szolgáltak, köztük különösen:

i.

a kérelemben szereplő információk;

| ii. | a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottságnak szolgáltatott adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis); |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a Bizottságnak szolgáltatott adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis);

| iii. | a kínai exportstatisztikai adatbázis (a továbbiakban: a kínai adatbázis) statisztikái; |
| --- | --- |

iii.

a kínai exportstatisztikai adatbázis (a továbbiakban: a kínai adatbázis) statisztikái;

| iv. | a Global Trade Atlas (Globális Kereskedelmi Atlasz) adatbázisa (a továbbiakban: GTA-adatbázis); |
| --- | --- |

iv.

a Global Trade Atlas (Globális Kereskedelmi Atlasz) adatbázisa (a továbbiakban: GTA-adatbázis);

Global Trade Atlas

| v. | nyilvánosan hozzáférhető információk, például vállalati weboldalak, valamint az interneten hozzáférhető kivonatok a piaci információkat elemző cégek közleményeiből; |
| --- | --- |

v.

nyilvánosan hozzáférhető információk, például vállalati weboldalak, valamint az interneten hozzáférhető kivonatok a piaci információkat elemző cégek közleményeiből;

| vi. | korábbi vizsgálatok (14) során gyűjtött információk. |
| --- | --- |

vi.

korábbi vizsgálatok (14) során gyűjtött információk.

14

2.   Dömping

Dömping

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Argentínát tervezi figyelembe venni, és felkérte őket a választással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Argentínát tervezi figyelembe venni, és felkérte őket a választással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.

| (37) | A Bizottság felvette a kapcsolatot az argentínai hatóságokkal, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék két ismert, Argentínában működő gyártójával, és felkérte őket az együttműködésre. Megállapítást nyert, hogy az argentínai gyártók egyike a felülvizsgálati időszak során beszüntette a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását, a másik gyártó pedig nem kívánt együttműködni. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság felvette a kapcsolatot az argentínai hatóságokkal, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék két ismert, Argentínában működő gyártójával, és felkérte őket az együttműködésre. Megállapítást nyert, hogy az argentínai gyártók egyike a felülvizsgálati időszak során beszüntette a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását, a másik gyártó pedig nem kívánt együttműködni.

| (38) | Ezzel párhuzamosan a Bizottság együttműködésre törekedett más lehetséges analóg országokban (Ausztráliában, Brazíliában, Chilében és Indiában) működő nyolc ismert gyártóval és két gyártói szervezettel, továbbá felvette a kapcsolatot ezen országok érintett hatóságaival, amelyeket felkért a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ismerten gyártó és saját piacukon forgalmazó gyártói szervezetek és gyártók elérhetőségeinek átadására. |
| --- | --- |

(38)

Ezzel párhuzamosan a Bizottság együttműködésre törekedett más lehetséges analóg országokban (Ausztráliában, Brazíliában, Chilében és Indiában) működő nyolc ismert gyártóval és két gyártói szervezettel, továbbá felvette a kapcsolatot ezen országok érintett hatóságaival, amelyeket felkért a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ismerten gyártó és saját piacukon forgalmazó gyártói szervezetek és gyártók elérhetőségeinek átadására.

| (39) | Az ausztráliai gyártók egyike először vállalta az együttműködést, végül azonban hiányos választ nyújtott be, amelyet a számszerűsített adatok hiánya miatt figyelmen kívül kellett hagyni. |
| --- | --- |

(39)

Az ausztráliai gyártók egyike először vállalta az együttműködést, végül azonban hiányos választ nyújtott be, amelyet a számszerűsített adatok hiánya miatt figyelmen kívül kellett hagyni.

| (40) | Más lehetséges analóg országbeli gyártó nem jelentkezett. |
| --- | --- |

(40)

Más lehetséges analóg országbeli gyártó nem jelentkezett.

| (41) | mivel analóg országbeli gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban „bármilyen más észszerű alapon” határozta meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(41)

mivel analóg országbeli gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban „bármilyen más észszerű alapon” határozta meg a rendes értéket.

| (42) | A Bizottság tehát a rendes érték meghatározáskor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információkra támaszkodott, vagyis azokra az árakra, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek. Az argentínai adatoknak a rendes érték forrásaként történő felhasználása összhangban áll azzal, hogy Argentínát a korábbi vizsgálatok (15) analóg országként vették figyelembe. Tekintettel arra, hogy az együttműködés hiánya miatt megbízhatóbb információ nem állt rendelkezésre, ez minősült a legészszerűbb módszertannak. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság tehát a rendes érték meghatározáskor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információkra támaszkodott, vagyis azokra az árakra, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek. Az argentínai adatoknak a rendes érték forrásaként történő felhasználása összhangban áll azzal, hogy Argentínát a korábbi vizsgálatok (15) analóg országként vették figyelembe. Tekintettel arra, hogy az együttműködés hiánya miatt megbízhatóbb információ nem állt rendelkezésre, ez minősült a legészszerűbb módszertannak.

15

| (43) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Argentínában természetes gyártási módszerrel, míg Kínában az olcsóbb, szintetikus módszerrel állítják elő. A Bizottság ezért a gyártási módszerek költségbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében kiigazította az Argentínában felhasznált nyersanyagok költségét. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Argentínában természetes gyártási módszerrel, míg Kínában az olcsóbb, szintetikus módszerrel állítják elő. A Bizottság ezért a gyártási módszerek költségbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében kiigazította az Argentínában felhasznált nyersanyagok költségét.

| (44) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy az analóg országon alapuló módszer e felülvizsgálatbeli alkalmazása nem egyeztethető össze a Kereskedelmi Világszervezettel (a továbbiakban: WTO) szemben fennálló uniós kötelezettségekkel. Kiemelte, hogy a Kínai Népköztársaságnak a WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza 2016. december 11-én hatályát vesztette, amely időpontot követően az analóg országon alapuló módszer alkalmazása már nem indokolt. |
| --- | --- |

(44)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó azt állította, hogy az analóg országon alapuló módszer e felülvizsgálatbeli alkalmazása nem egyeztethető össze a Kereskedelmi Világszervezettel (a továbbiakban: WTO) szemben fennálló uniós kötelezettségekkel. Kiemelte, hogy a Kínai Népköztársaságnak a WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza 2016. december 11-én hatályát vesztette, amely időpontot követően az analóg országon alapuló módszer alkalmazása már nem indokolt.

| (45) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a rendes értéknek az analóg országból származó adatok alapján történő meghatározása az alkalmazandó alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban történt. A Bizottság ezt az állítást tehát elutasította. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a rendes értéknek az analóg országból származó adatok alapján történő meghatározása az alkalmazandó alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban történt. A Bizottság ezt az állítást tehát elutasította.

2.1.   Changmao Biochemical

Changmao Biochemical

2.1.1.   Rendes érték

| (46) | A kínai exportáló gyártók és különösen az egyedi vámtétel alá tartozó Changmao Biochemical együttműködésének hiányában a rendes érték megállapításához nem álltak rendelkezésre információk e felek kínai belföldi piaci értékesítési árairól és költségeiről. A rendes érték megállapítása ezért – a (34) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tények alapján történt. |
| --- | --- |

(46)

A kínai exportáló gyártók és különösen az egyedi vámtétel alá tartozó Changmao Biochemical együttműködésének hiányában a rendes érték megállapításához nem álltak rendelkezésre információk e felek kínai belföldi piaci értékesítési árairól és költségeiről. A rendes érték megállapítása ezért – a (34) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tények alapján történt.

| (47) | E tekintetben a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a rendes érték megállapítható-e az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének alkalmazásával a Changmao Biochemical harmadik országokba irányuló exportárai alapján. Ezen exportárak megállapításához a kínai exportadatbázisban szereplő információkat vette figyelembe. A kínai adatbázis tartalmaz a kínai vállalkozások exportértékesítésére vonatkozó információkat, viszont csak az egyes vállalkozások által exportált volumeneket szerepelteti, a hozzájuk tartozó értékek nélkül. Ezért ennek alapján nem lehetett megállapítani a Changmao Biochemical exportárait. |
| --- | --- |

(47)

E tekintetben a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a rendes érték megállapítható-e az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének alkalmazásával a Changmao Biochemical harmadik országokba irányuló exportárai alapján. Ezen exportárak megállapításához a kínai exportadatbázisban szereplő információkat vette figyelembe. A kínai adatbázis tartalmaz a kínai vállalkozások exportértékesítésére vonatkozó információkat, viszont csak az egyes vállalkozások által exportált volumeneket szerepelteti, a hozzájuk tartozó értékek nélkül. Ezért ennek alapján nem lehetett megállapítani a Changmao Biochemical exportárait.

| (48) | Megbízhatóbb információk hiányában a Bizottság tehát a rendes érték meghatározáskor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információkra támaszkodott, vagyis azokra az árakra, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek. |
| --- | --- |

(48)

Megbízhatóbb információk hiányában a Bizottság tehát a rendes érték meghatározáskor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információkra támaszkodott, vagyis azokra az árakra, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek.

2.1.2.   Exportárak

| (49) | A Changmao Biochemical együttműködésének hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján történt. |
| --- | --- |

(49)

A Changmao Biochemical együttműködésének hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján történt.

2.1.3.   Összehasonlítás

| (50) | A Bizottság az így megállapított rendes értéket és exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben az a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította az exportárat és a rendes értéket az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság az így megállapított rendes értéket és exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben az a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította az exportárat és a rendes értéket az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (51) | Az exportár kiigazítására a tengeri fuvardíjak (0,07 EUR/kg), az anyagmozgatási költségek (0,007 EUR/kg), valamint szárazföldi áruszállítás költségei (0,014 EUR/kg) tekintetében került sor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján. |
| --- | --- |

(51)

Az exportár kiigazítására a tengeri fuvardíjak (0,07 EUR/kg), az anyagmozgatási költségek (0,007 EUR/kg), valamint szárazföldi áruszállítás költségei (0,014 EUR/kg) tekintetében került sor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján.

| (52) | A kínai vámhatóságok által közzétett behozatali és kiviteli vámtarifák szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportját terhelő hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) a felülvizsgálati időszakban csak részben volt visszatéríthető: az exportra 17 %-os adót vetettek ki, amelyből utólag 9 %-ot térítettek vissza. A Bizottság ezért a héával növelt rendes értékekből, illetve exportárakból indult ki és adott esetben kiigazította a rendes értéket az exportra alkalmazandó, visszatérítés utáni héakulcs figyelembevétele érdekében. A rendes értéket ennek megfelelően 8 %-kal igazította ki. |
| --- | --- |

(52)

A kínai vámhatóságok által közzétett behozatali és kiviteli vámtarifák szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportját terhelő hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa) a felülvizsgálati időszakban csak részben volt visszatéríthető: az exportra 17 %-os adót vetettek ki, amelyből utólag 9 %-ot térítettek vissza. A Bizottság ezért a héával növelt rendes értékekből, illetve exportárakból indult ki és adott esetben kiigazította a rendes értéket az exportra alkalmazandó, visszatérítés utáni héakulcs figyelembevétele érdekében. A rendes értéket ennek megfelelően 8 %-kal igazította ki.

| (53) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a Changmao Biochemical a vállalkozás 2016-os üzleti jelentése (16) szerint a szintetikus gyártási módszerrel, míg az argentínai gyártó a természetes gyártási módszerrel állította elő. Egy nem sokkal a felülvizsgálati időszak után közzétett, piaci információk elemzésén alapuló tanulmány (17) szerint a szintetikus borkősav „sokkal olcsóbb megoldás” a természetes borkősavhoz képest. A jelenlegi vizsgálat során nem álltak rendelkezésre részletes információk a gyártási költségekkel kapcsolatban. Ezért a gyártási módszerek közötti különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság [30–40] %-kal (18) csökkentette a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem alapján megállapított rendes értéket, amelyben így érvényesül a 626/2012/EU végrehajtási rendelet kapcsán végzett részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításai szerint a természetes és a szintetikus módszer költségei között meglévő különbség. E tekintetben a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék értékesítési ára és a részleges időközi felülvizsgálat során Argentínára vonatkozóan számtanilag képzett érték különbözetét alkalmazta a jelenlegi felülvizsgálatban a (48) preambulumbekezdés szerint megállapított rendes értéknél. A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat során a számtanilag képzett értéket az argentínai előállítási költség alapján állapította meg úgy, hogy az Argentínában felhasznált nyersanyag költségét helyettesítette a (szintetikus gyártási módszernél alkalmazott) benzol átlagos piaci árával, amelyet az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek), valamint a nyereség alapján arányosított. |
| --- | --- |

(53)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a Changmao Biochemical a vállalkozás 2016-os üzleti jelentése (16) szerint a szintetikus gyártási módszerrel, míg az argentínai gyártó a természetes gyártási módszerrel állította elő. Egy nem sokkal a felülvizsgálati időszak után közzétett, piaci információk elemzésén alapuló tanulmány (17) szerint a szintetikus borkősav „sokkal olcsóbb megoldás” a természetes borkősavhoz képest. A jelenlegi vizsgálat során nem álltak rendelkezésre részletes információk a gyártási költségekkel kapcsolatban. Ezért a gyártási módszerek közötti különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság [30–40] %-kal (18) csökkentette a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem alapján megállapított rendes értéket, amelyben így érvényesül a 626/2012/EU végrehajtási rendelet kapcsán végzett részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításai szerint a természetes és a szintetikus módszer költségei között meglévő különbség. E tekintetben a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék értékesítési ára és a részleges időközi felülvizsgálat során Argentínára vonatkozóan számtanilag képzett érték különbözetét alkalmazta a jelenlegi felülvizsgálatban a (48) preambulumbekezdés szerint megállapított rendes értéknél. A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat során a számtanilag képzett értéket az argentínai előállítási költség alapján állapította meg úgy, hogy az Argentínában felhasznált nyersanyag költségét helyettesítette a (szintetikus gyártási módszernél alkalmazott) benzol átlagos piaci árával, amelyet az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek), valamint a nyereség alapján arányosított.

16

17

18

| (54) | Említést érdemel, hogy a 626/2012/EU végrehajtási rendelettől eltérően a jelenlegi vizsgálat a dömpingkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe az L+ és DL terméktípusok (30) preambulumbekezdésben említett lehetséges eltéréseit. Ennek oka, hogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, és így az exportált terméktípusokkal kapcsolatban egyáltalán nem állt rendelkezésre információ. |
| --- | --- |

(54)

Említést érdemel, hogy a 626/2012/EU végrehajtási rendelettől eltérően a jelenlegi vizsgálat a dömpingkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe az L+ és DL terméktípusok (30) preambulumbekezdésben említett lehetséges eltéréseit. Ennek oka, hogy a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, és így az exportált terméktípusokkal kapcsolatban egyáltalán nem állt rendelkezésre információ.

2.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (55) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a fentiek szerint megállapított rendes érték súlyozott átlagát és exportár súlyozott átlagát hasonlította össze. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a fentiek szerint megállapított rendes érték súlyozott átlagát és exportár súlyozott átlagát hasonlította össze.

| (56) | Ennek alapján a Changmao Biochemical vonatkozásában a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár) százalékában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet meghaladta a 70 %-ot. |
| --- | --- |

(56)

Ennek alapján a Changmao Biochemical vonatkozásában a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár) százalékában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet meghaladta a 70 %-ot.

| (57) | A rendes értéknek a gyártási módszerek eltérései szerinti kiigazítása nélkül a Changmao Biochemical vonatkozásában a rendes értéket kizárólag a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk alapján lehetne megállapítani. Ebben az esetben az így megállapított rendes érték és az exportár összehasonlításával kapott dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiekkel egyezően a dömpingszámítás ebben az esetben is – az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban – a fentiek szerint megállapította rendes érték súlyozott átlaga és exportár súlyozott átlaga összehasonlításával történne. Az (53) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását. |
| --- | --- |

(57)

A rendes értéknek a gyártási módszerek eltérései szerinti kiigazítása nélkül a Changmao Biochemical vonatkozásában a rendes értéket kizárólag a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk alapján lehetne megállapítani. Ebben az esetben az így megállapított rendes érték és az exportár összehasonlításával kapott dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiekkel egyezően a dömpingszámítás ebben az esetben is – az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban – a fentiek szerint megállapította rendes érték súlyozott átlaga és exportár súlyozott átlaga összehasonlításával történne. Az (53) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását.

| (58) | A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmezők, valamint az uniós gyártók egyik szervezete a Törvényszék T-431/12. sz., Distillerie Bonollo SpA és társai kontra Tanács ügyben (19)2018. május 3-án hozott ítélete alapján kétségbe vonta a Bizottság által alkalmazott megközelítést. Tekintettel azonban arra, hogy az említett ítélet esetében a fellebbezési határidő még nem járt le, az ítélet alapján jelenleg nem tehetők végleges ténymegállapítások. |
| --- | --- |

(58)

A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmezők, valamint az uniós gyártók egyik szervezete a Törvényszék T-431/12. sz., Distillerie Bonollo SpA és társai kontra Tanács ügyben (19)2018. május 3-án hozott ítélete alapján kétségbe vonta a Bizottság által alkalmazott megközelítést. Tekintettel azonban arra, hogy az említett ítélet esetében a fellebbezési határidő még nem járt le, az ítélet alapján jelenleg nem tehetők végleges ténymegállapítások.

Distillerie Bonollo SpA és társai

Tanács

19

2.2.   Ninghai Organic

Ninghai Organic

| (59) | Annak ellenére, hogy a 626/2012/EU végrehajtási rendelet a Ninghai Organic esetében a (4) preambulumbekezdésben említett módon visszavonta a piacgazdasági elbánást, a vállalkozás továbbra is egyedi vámtétel alá tartozik. A (18) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Ninghai Organic nem működött együtt ebben a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(59)

Annak ellenére, hogy a 626/2012/EU végrehajtási rendelet a Ninghai Organic esetében a (4) preambulumbekezdésben említett módon visszavonta a piacgazdasági elbánást, a vállalkozás továbbra is egyedi vámtétel alá tartozik. A (18) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Ninghai Organic nem működött együtt ebben a vizsgálatban.

2.2.1.   Rendes érték

| (60) | Mivel analóg országbeli gyártók – miként azt a (41) és (42) preambulumbekezdés is megállapította – nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban „bármilyen más észszerű alapon” határozta meg a rendes értéket, tehát a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott azon árak alapján, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek. |
| --- | --- |

(60)

Mivel analóg országbeli gyártók – miként azt a (41) és (42) preambulumbekezdés is megállapította – nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban „bármilyen más észszerű alapon” határozta meg a rendes értéket, tehát a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben megadott azon árak alapján, amelyek egy argentínai gyártónak a felülvizsgálat tárgyát képező termékről kiállított belföldi számláin szerepeltek.

2.2.2.   Exportárak

| (61) | A Ninghai Organic együttműködésének hiánya miatt a vállalkozás exportárainak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban a felülvizsgálati időszakban az Unióba érkező behozatalra vonatkozóan szereplő adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(61)

A Ninghai Organic együttműködésének hiánya miatt a vállalkozás exportárainak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban a felülvizsgálati időszakban az Unióba érkező behozatalra vonatkozóan szereplő adatok alapján történt.

2.2.3.   Összehasonlítás

| (62) | A Bizottság az így megállapított rendes értéket és exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben az a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította az exportárat és a rendes értéket az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság az így megállapított rendes értéket és exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. Amennyiben az a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította az exportárat és a rendes értéket az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (63) | Az exportár kiigazítására a tengeri fuvardíjak (0,07 EUR/kg), az anyagmozgatási költségek (0,007 EUR/kg), valamint szárazföldi áruszállítás költségei (0,014 EUR/kg) tekintetében került sor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján. |
| --- | --- |

(63)

Az exportár kiigazítására a tengeri fuvardíjak (0,07 EUR/kg), az anyagmozgatási költségek (0,007 EUR/kg), valamint szárazföldi áruszállítás költségei (0,014 EUR/kg) tekintetében került sor a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt adatok alapján.

| (64) | A kínai vámhatóságok által közzétett behozatali és kiviteli vámtarifák szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportját terhelő héa a felülvizsgálati időszakban csak részben volt visszatéríthető: az exportra 17 %-os adót vetettek ki, amelyből utólag 9 %-ot térítettek vissza. A Bizottság ezért a héával növelt rendes értékekből, illetve exportárakból indult ki és adott esetben kiigazította a rendes értéket az exportra alkalmazandó, visszatérítés utáni héakulcs figyelembevétele érdekében. A rendes értéket ennek megfelelően 8 %-kal igazította ki. |
| --- | --- |

(64)

A kínai vámhatóságok által közzétett behozatali és kiviteli vámtarifák szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportját terhelő héa a felülvizsgálati időszakban csak részben volt visszatéríthető: az exportra 17 %-os adót vetettek ki, amelyből utólag 9 %-ot térítettek vissza. A Bizottság ezért a héával növelt rendes értékekből, illetve exportárakból indult ki és adott esetben kiigazította a rendes értéket az exportra alkalmazandó, visszatérítés utáni héakulcs figyelembevétele érdekében. A rendes értéket ennek megfelelően 8 %-kal igazította ki.

| (65) | A kérelem és az előző hatályvesztési felülvizsgálat szerint a Ninghai Organic szintetikus gyártási módszerrel, míg az argentínai gyártó a természetes gyártási módszerrel állította elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Emiatt sor került – az (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a rendes érték kiigazítására. |
| --- | --- |

(65)

A kérelem és az előző hatályvesztési felülvizsgálat szerint a Ninghai Organic szintetikus gyártási módszerrel, míg az argentínai gyártó a természetes gyártási módszerrel állította elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Emiatt sor került – az (53) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a rendes érték kiigazítására.

| (66) | Az (54) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a Bizottság nem hajtott végre kiigazítást az L+ és DL terméktípusok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(66)

Az (54) preambulumbekezdésben ismertetett okokból a Bizottság nem hajtott végre kiigazítást az L+ és DL terméktípusok vonatkozásában.

2.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (67) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a fentiek szerint megállapított rendes értéket hasonlította össze a fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a fentiek szerint megállapított rendes értéket hasonlította össze a fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagával.

| (68) | Ennek alapján a Ninghai Organic vonatkozásában a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet meghaladta a 70 %-ot. |
| --- | --- |

(68)

Ennek alapján a Ninghai Organic vonatkozásában a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, súlyozott átlagú dömpingkülönbözet meghaladta a 70 %-ot.

| (69) | Ha nem lenne szükség a rendes értéknek a gyártási folyamatok közötti eltérések miatti kiigazítására, akkor a (60) és (61) preambulumbekezdésben megállapítottak szerinti rendes érték, illetve – a (62)–(64) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően kiigazított – exportár kerülne összehasonlításra. Az így számított dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiek alapján azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását. |
| --- | --- |

(69)

Ha nem lenne szükség a rendes értéknek a gyártási folyamatok közötti eltérések miatti kiigazítására, akkor a (60) és (61) preambulumbekezdésben megállapítottak szerinti rendes érték, illetve – a (62)–(64) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően kiigazított – exportár kerülne összehasonlításra. Az így számított dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiek alapján azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását.

| (70) | A fentiekkel egyezően a dömpingszámítás mindkét esetben – az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban – a fentiek szerint megállapított rendes érték súlyozott átlaga és a fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlaga összehasonlításával történne. |
| --- | --- |

(70)

A fentiekkel egyezően a dömpingszámítás mindkét esetben – az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban – a fentiek szerint megállapított rendes érték súlyozott átlaga és a fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlaga összehasonlításával történne.

| (71) | A kérelmezők, valamint az uniós gyártók egyik szervezetének a Changmao Biochemical tekintetében előadott, az (58) preambulumbekezdésben ismertetett állítását – amely szerint a gyártási folyamatok közötti eltérések nem indokolnak kiigazítást –, a Ninghai Organic esetében a gyártási folyamatok közötti eltérések miatt elvégzett, a (65) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítással összefüggésben is előadták. E felek ennélfogva a (68) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözet helyességét is vitatták. Az állítást a Bizottság az (58) preambulumbekezdésben említett indokból elutasította. |
| --- | --- |

(71)

A kérelmezők, valamint az uniós gyártók egyik szervezetének a Changmao Biochemical tekintetében előadott, az (58) preambulumbekezdésben ismertetett állítását – amely szerint a gyártási folyamatok közötti eltérések nem indokolnak kiigazítást –, a Ninghai Organic esetében a gyártási folyamatok közötti eltérések miatt elvégzett, a (65) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítással összefüggésben is előadták. E felek ennélfogva a (68) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözet helyességét is vitatták. Az állítást a Bizottság az (58) preambulumbekezdésben említett indokból elutasította.

2.3.   Az összes többi exportáló gyártó

Az összes többi exportáló gyártó

| (72) | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján a maradékvámmal érintett kínai gyártók kevesebb mint hét tonnát exportáltak a felülvizsgálat tárgyát képező termékből. E jelentéktelen, az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók felülvizsgálati időszakbeli uniós exportjának mindössze 0,4 %-át kitevő mennyiségre tekintettel a Bizottság nem számított dömpingkülönbözetet a fennmaradó kínai vállalkozások vonatkozásában. |
| --- | --- |

(72)

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján a maradékvámmal érintett kínai gyártók kevesebb mint hét tonnát exportáltak a felülvizsgálat tárgyát képező termékből. E jelentéktelen, az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók felülvizsgálati időszakbeli uniós exportjának mindössze 0,4 %-át kitevő mennyiségre tekintettel a Bizottság nem számított dömpingkülönbözetet a fennmaradó kínai vállalkozások vonatkozásában.

2.4.   A dömpingre vonatkozó következtetés

A dömpingre vonatkozó következtetés

| (73) | Az (56) és (68) preambulumbekezdés a felülvizsgálati időszakban a dömping folytatódását állapította meg az egyéni dömpingkülönbözet hatálya alá tartozó két vállalkozás esetében. A dömping mértéke mindkét vállalkozásnál meghaladta a 70 %-ot. Mivel e két vállalkozás együttesen az intézkedések hatálya alá tartozó kínai export több mint 99 %-át képviselte, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott a Kínából érkező dömping. |
| --- | --- |

(73)

Az (56) és (68) preambulumbekezdés a felülvizsgálati időszakban a dömping folytatódását állapította meg az egyéni dömpingkülönbözet hatálya alá tartozó két vállalkozás esetében. A dömping mértéke mindkét vállalkozásnál meghaladta a 70 %-ot. Mivel e két vállalkozás együttesen az intézkedések hatálya alá tartozó kínai export több mint 99 %-át képviselte, megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott a Kínából érkező dömping.

3.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (74) | A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Az elemzés kiterjedt: a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitásra, a kínai exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartására, valamint az uniós piac vonzerejére. |
| --- | --- |

(74)

A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Az elemzés kiterjedt: a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitásra, a kínai exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartására, valamint az uniós piac vonzerejére.

| (75) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a dömping megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, nevezetesen a (35) preambulumbekezdésben említett források szolgáltak. |
| --- | --- |

(75)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a dömping megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett alábbi ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, nevezetesen a (35) preambulumbekezdésben említett források szolgáltak.

| (76) | A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó elemzés – miként azt a (33) preambulumbekezdés megállapította – kizárólag „az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók”, tehát a Hangzhou Bioking kivételével az összes kínai gyártó adatain alapult. |
| --- | --- |

(76)

A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó elemzés – miként azt a (33) preambulumbekezdés megállapította – kizárólag „az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók”, tehát a Hangzhou Bioking kivételével az összes kínai gyártó adatain alapult.

3.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (77) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, szükség szerint a kínai gyártók vállalati honlapjairól származó, valamint a korábbi vizsgálatok (20) során gyűjtött információkkal való egybevetéssel ellenőrzött, illetve kiegészített adatok alapján a felülvizsgálati időszakban az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók termelési összkapacitása 54 000 tonnát tett ki. |
| --- | --- |

(77)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, szükség szerint a kínai gyártók vállalati honlapjairól származó, valamint a korábbi vizsgálatok (20) során gyűjtött információkkal való egybevetéssel ellenőrzött, illetve kiegészített adatok alapján a felülvizsgálati időszakban az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók termelési összkapacitása 54 000 tonnát tett ki.

20

| (78) | A nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a felülvizsgálati időszakban a kínai belföldi felhasználás évi 8 500 tonnára becsülhető (21). A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínába érkező, a GTA-adatbázisban rögzített behozatalát (mintegy 300 tonnát) is figyelembe véve a teljes kínai belföldi értékesítés (a Hangzhou Bioking adatával együtt) a becslések szerint nagyjából 8 200 tonnát tett ki. Megbízhatóbb információk hiányában úgy becsülhető, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók belföldi értékesítéseinek a teljes kínai belföldi értékesítéshez viszonyított aránya megegyezett az érintett vállalkozásoknak a teljes kínai termelési kapacitáson belüli részesedésével. E feltevés alapján az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszakban [6 200–6 600] (22) tonnára becsülhető. |
| --- | --- |

(78)

A nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a felülvizsgálati időszakban a kínai belföldi felhasználás évi 8 500 tonnára becsülhető (21). A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínába érkező, a GTA-adatbázisban rögzített behozatalát (mintegy 300 tonnát) is figyelembe véve a teljes kínai belföldi értékesítés (a Hangzhou Bioking adatával együtt) a becslések szerint nagyjából 8 200 tonnát tett ki. Megbízhatóbb információk hiányában úgy becsülhető, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók belföldi értékesítéseinek a teljes kínai belföldi értékesítéshez viszonyított aránya megegyezett az érintett vállalkozásoknak a teljes kínai termelési kapacitáson belüli részesedésével. E feltevés alapján az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszakban [6 200–6 600] (22) tonnára becsülhető.

21

22

| (79) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes kínai export (a Hangzhou Bioking exportjával együtt) 33 000 tonna volt, míg az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók exportja a kínai adatbázis szerint [20 000–25 000] tonnát tett ki. Az előzőekben megállapított belföldi értékesítések figyelembevételével a teljes kínai termelés 41 500 tonnára tehető, amelyből az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók [26 000–30 000] tonnát állítottak elő. |
| --- | --- |

(79)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes kínai export (a Hangzhou Bioking exportjával együtt) 33 000 tonna volt, míg az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók exportja a kínai adatbázis szerint [20 000–25 000] tonnát tett ki. Az előzőekben megállapított belföldi értékesítések figyelembevételével a teljes kínai termelés 41 500 tonnára tehető, amelyből az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók [26 000–30 000] tonnát állítottak elő.

| (80) | Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók [24 000–28 000] tonna szabad kapacitással rendelkeztek. |
| --- | --- |

(80)

Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók [24 000–28 000] tonna szabad kapacitással rendelkeztek.

| (81) | A (77)–(80) preambulumbekezdés kínai belföldi felhasználásra, termelési kapacitásra, termelésre és a kínai exportra vonatkozó ténymegállapításai alapján az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | A kínai belföldi felhasználás az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók termelési kapacitásának csak 16 %-át teszi ki. |
| --- | --- | --- |

(81)

A (77)–(80) preambulumbekezdés kínai belföldi felhasználásra, termelési kapacitásra, termelésre és a kínai exportra vonatkozó ténymegállapításai alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

—

A kínai belföldi felhasználás az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók termelési kapacitásának csak 16 %-át teszi ki.

| — | Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók erősen exportorientáltak, amit bizonyít az, hogy a termelésük több mint 75 %-át exportálták. |
| --- | --- |

—

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók erősen exportorientáltak, amit bizonyít az, hogy a termelésük több mint 75 %-át exportálták.

| — | Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók kapacitáskihasználása a felülvizsgálati időszakban nem érte el az 55 %-ot. A belföldi piac korlátozott mérete miatt minden, az alacsony kihasználtság növelésére irányuló kísérlet exportnövekedést eredményez. |
| --- | --- |

—

Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók kapacitáskihasználása a felülvizsgálati időszakban nem érte el az 55 %-ot. A belföldi piac korlátozott mérete miatt minden, az alacsony kihasználtság növelésére irányuló kísérlet exportnövekedést eredményez.

| — | Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók szabad kapacitása az uniós felhasználás [110–120] %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

—

Az intézkedések hatálya alá tartozó gyártók szabad kapacitása az uniós felhasználás [110–120] %-ának felelt meg.

| (82) | Piaci információk szerint (23) az ázsiai-csendes-óceáni térségben a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belső kereslet évi 6,8 %-os bővülése várható 2014 és 2020 között. Ezt az arányt, valamint a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított kínai belső keresletet extrapolálva Kína belső kereslete 2022-ban a becslések szerint 13 500 tonnát fog elérni. Ez továbbra is lényegesen alacsonyabb Kína felülvizsgálati időszakra számított termelési kapacitásánál. |
| --- | --- |

(82)

Piaci információk szerint (23) az ázsiai-csendes-óceáni térségben a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti belső kereslet évi 6,8 %-os bővülése várható 2014 és 2020 között. Ezt az arányt, valamint a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított kínai belső keresletet extrapolálva Kína belső kereslete 2022-ban a becslések szerint 13 500 tonnát fog elérni. Ez továbbra is lényegesen alacsonyabb Kína felülvizsgálati időszakra számított termelési kapacitásánál.

23

| (83) | Figyelmet érdemel továbbá, hogy a Hangzhou Bioking a felülvizsgálati időszakot követően [8 000–13 000] tonnával növelte éves kapacitását. Valójában a meglévő gyárát új, 25 000 tonna éves kapacitású gyártósorra cserélte (24). Ezzel Kína belföldi piacán tovább nő a termelési kapacitás és a kereslet egyensúlyhiánya. |
| --- | --- |

(83)

Figyelmet érdemel továbbá, hogy a Hangzhou Bioking a felülvizsgálati időszakot követően [8 000–13 000] tonnával növelte éves kapacitását. Valójában a meglévő gyárát új, 25 000 tonna éves kapacitású gyártósorra cserélte (24). Ezzel Kína belföldi piacán tovább nő a termelési kapacitás és a kereslet egyensúlyhiánya.

24

| (84) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók érdekeltek exportpiaci pozíciójuk megtartásában vagy erősítésében. |
| --- | --- |

(84)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók érdekeltek exportpiaci pozíciójuk megtartásában vagy erősítésében.

3.2.   A kínai exportőrök magatartása más harmadik országokban

A kínai exportőrök magatartása más harmadik országokban

| (85) | Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a harmadik országokba irányuló kínai exportárakat nem lehetett teljesen elkülönítetten vizsgálni a Hangzhou Bioking áraitól. Ennek oka, hogy a kínai exportstatisztikai adatbázis csak az egyes vállalkozások által exportált volumeneket szerepelteti, a hozzájuk tartozó értékeket viszont nem. Mivel azonban a kínai exportstatisztikai adatbázis szerint a Hangzhou Bioking harmadik országokba irányuló exportja az ezen országokba irányuló teljes kínai exportnak kevesebb mint egyötödét adta, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a más harmadik országokba irányuló teljes kínai exporttal kapcsolatos ténymegállapítások az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók magatartása tekintetében is reprezentatívak. |
| --- | --- |

(85)

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a harmadik országokba irányuló kínai exportárakat nem lehetett teljesen elkülönítetten vizsgálni a Hangzhou Bioking áraitól. Ennek oka, hogy a kínai exportstatisztikai adatbázis csak az egyes vállalkozások által exportált volumeneket szerepelteti, a hozzájuk tartozó értékeket viszont nem. Mivel azonban a kínai exportstatisztikai adatbázis szerint a Hangzhou Bioking harmadik országokba irányuló exportja az ezen országokba irányuló teljes kínai exportnak kevesebb mint egyötödét adta, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a más harmadik országokba irányuló teljes kínai exporttal kapcsolatos ténymegállapítások az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók magatartása tekintetében is reprezentatívak.

| (86) | A kínai adatbázisban szereplő, a világ többi részébe irányuló, gyártelepi paritásra kiigazított átlagos kínai exportár, valamint az előzőekben a Changmao Biochemical és a Ninghai Organic vonatkozásában megállapított rendes érték összehasonlításával kapott dömpingkülönbözet – a gyártási módszerek eltérései miatti, az (53) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítást követően – akár a 70 %-ot is meghaladhatja. A kínai exportáló gyártók öt legjelentősebb harmadik országbeli piaca (fontossági sorrendben India, Oroszország, az USA, Törökország és Ausztrália, amelyek együttesen a Kínából a más harmadik országokba irányuló teljes exporton belül 69 %-os részarányt képviselnek) esetében a számított dömpingkülönbözetek mindegyik piacon meghaladták a 70 %-ot (72 % és 87 % között alakultak). |
| --- | --- |

(86)

A kínai adatbázisban szereplő, a világ többi részébe irányuló, gyártelepi paritásra kiigazított átlagos kínai exportár, valamint az előzőekben a Changmao Biochemical és a Ninghai Organic vonatkozásában megállapított rendes érték összehasonlításával kapott dömpingkülönbözet – a gyártási módszerek eltérései miatti, az (53) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazítást követően – akár a 70 %-ot is meghaladhatja. A kínai exportáló gyártók öt legjelentősebb harmadik országbeli piaca (fontossági sorrendben India, Oroszország, az USA, Törökország és Ausztrália, amelyek együttesen a Kínából a más harmadik országokba irányuló teljes exporton belül 69 %-os részarányt képviselnek) esetében a számított dömpingkülönbözetek mindegyik piacon meghaladták a 70 %-ot (72 % és 87 % között alakultak).

| (87) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, a gyártási folyamatok eltérései miatti kiigazítás nélkül számított rendes érték alapján a dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiek alapján azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását. |
| --- | --- |

(87)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, a gyártási folyamatok eltérései miatti kiigazítás nélkül számított rendes érték alapján a dömpingkülönbözet meghaladná a 170 %-ot. A fentiek alapján azonban a Bizottság indokoltnak tartja a rendes érték kiigazítását.

| (88) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók dömpingáron exportáltak a harmadik országbeli piacokra. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók dömpingáron exportáltak a harmadik országbeli piacokra.

3.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (89) | Kína belföldi piacán jelentős kapacitásfelesleg áll rendelkezésre, ami arra késztetheti az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártókat, hogy szabad kapacitásuknak alternatív piacokat keressenek. |
| --- | --- |

(89)

Kína belföldi piacán jelentős kapacitásfelesleg áll rendelkezésre, ami arra késztetheti az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártókat, hogy szabad kapacitásuknak alternatív piacokat keressenek.

| (90) | A piaci információk szerint (25) a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális felhasználásának 35 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon. A GTA-adatbázisból emellett az is kiderül, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export átlagos FOB-ára 6 % és 8 % közötti mértékben haladta meg az azonos időszakban a világ többi részébe irányuló kínai export átlagárát (26). Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, mivel az Unióba irányuló értékesítéssel nagyobb nyereség érhető el a más exportpiacokra irányuló értékesítésekhez képest. |
| --- | --- |

(90)

A piaci információk szerint (25) a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék globális felhasználásának 35 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon. A GTA-adatbázisból emellett az is kiderül, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export átlagos FOB-ára 6 % és 8 % közötti mértékben haladta meg az azonos időszakban a világ többi részébe irányuló kínai export átlagárát (26). Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, mivel az Unióba irányuló értékesítéssel nagyobb nyereség érhető el a más exportpiacokra irányuló értékesítésekhez képest.

25

26

| (91) | Emellett az, hogy a dömpingellenes intézkedések ellenére az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős, a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás 8 %-ának megfelelő mennyiségben exportáltak az Unióba, ugyancsak az uniós piachoz fűződő erőteljes érdeküket támasztja alá. |
| --- | --- |

(91)

Emellett az, hogy a dömpingellenes intézkedések ellenére az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős, a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás 8 %-ának megfelelő mennyiségben exportáltak az Unióba, ugyancsak az uniós piachoz fűződő erőteljes érdeküket támasztja alá.

| (92) | A felülvizsgálati időszakban az egyedi intézkedések hatálya alá tartozó két kínai gyártó exportjának kevesebb mint 30 %-a irányult az Unióba. Megalapozottan feltételezhető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg egyedi vámtarifa alá tartozó két gyártó bővítené az Unióba irányuló exportját. Megalapozottan feltételezhető továbbá, hogy a többi kínai gyártó, amelynek az uniós piacra irányuló exportja a magas maradékvám miatt jelenleg igen csekély (a felülvizsgálati időszakban 7 tonnát tett ki), szintén jelentős mennyiségben kezdene exportálni az Unióba. |
| --- | --- |

(92)

A felülvizsgálati időszakban az egyedi intézkedések hatálya alá tartozó két kínai gyártó exportjának kevesebb mint 30 %-a irányult az Unióba. Megalapozottan feltételezhető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a jelenleg egyedi vámtarifa alá tartozó két gyártó bővítené az Unióba irányuló exportját. Megalapozottan feltételezhető továbbá, hogy a többi kínai gyártó, amelynek az uniós piacra irányuló exportja a magas maradékvám miatt jelenleg igen csekély (a felülvizsgálati időszakban 7 tonnát tett ki), szintén jelentős mennyiségben kezdene exportálni az Unióba.

3.4.   Következtetés

Következtetés

| (93) | Következésképpen a felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözetek, a nagy termelési kapacitás, a nagy szabad kapacitás a kínai exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartásával együtt, valamint az uniós piac vonzereje azt mutatják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően az unióba irányuló export jelentős növekedését fogja eredményezni. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak tekintetében megállapított dömpingkülönbözeteket, az is valószínűsíthető, hogy a jövőbeli kiviteli árak fokozottan dömpingárak lesznek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(93)

Következésképpen a felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözetek, a nagy termelési kapacitás, a nagy szabad kapacitás a kínai exportőrök más harmadik országokban tanúsított magatartásával együtt, valamint az uniós piac vonzereje azt mutatják, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően az unióba irányuló export jelentős növekedését fogja eredményezni. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszak tekintetében megállapított dömpingkülönbözeteket, az is valószínűsíthető, hogy a jövőbeli kiviteli árak fokozottan dömpingárak lesznek. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen nagy a dömping folytatódásának valószínűsége.

D.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (94) | A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Közülük hét gyártó működött együtt a vizsgálatban. Erről a hét gyártóról megállapítást nyert, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 60 %-át képviselik. A továbbiakban e rendelet ezeket a gyártókat említi az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatként”. |
| --- | --- |

(94)

A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. Közülük hét gyártó működött együtt a vizsgálatban. Erről a hét gyártóról megállapítást nyert, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 60 %-át képviselik. A továbbiakban e rendelet ezeket a gyártókat említi az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatként”.

| (95) | A Bizottság az uniós termelés mennyiségét 18 900 tonnában állapította meg, amely az Unió teljes, a két másik uniós gyártóval együtt összesen 29 661 tonnára (27) becsült uniós termelésének 64 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság az uniós termelés mennyiségét 18 900 tonnában állapította meg, amely az Unió teljes, a két másik uniós gyártóval együtt összesen 29 661 tonnára (27) becsült uniós termelésének 64 %-át tette ki.

27

| (96) | A kárelemzés során a kármutatók értékelése az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, a vizsgálatban együttműködő gyártóktól származó, ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(96)

A kárelemzés során a kármutatók értékelése az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, a vizsgálatban együttműködő gyártóktól származó, ellenőrzött információk alapján történt.

| (97) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt kis- és középvállalkozások. Egy gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a felülvizsgálat tárgyát képező termék az egyik mellékterméke. |
| --- | --- |

(97)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt kis- és középvállalkozások. Egy gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a felülvizsgálat tárgyát képező termék az egyik mellékterméke.

| (98) | A jelenlegi vizsgálat céljából figyelembe vett időszak részben egybeesik az (5) preambulumbekezdésben említett, a 2013. évet és 2014 egy részét érintő vizsgálatnál figyelembe vett időszakkal. A (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálatban a kárral kapcsolatos szempontok értékelése az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, az együttműködő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információk alapján történt. Az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat a makrogazdasági kármutatókat, így a termelés, valamint az értékesítés volumenét és piaci részesedését az összes uniós gyártótól származó adatok alapján értékelte. Emiatt egyes mutatók értékében eltérés van a jelenlegi vizsgálat és az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat között. |
| --- | --- |

(98)

A jelenlegi vizsgálat céljából figyelembe vett időszak részben egybeesik az (5) preambulumbekezdésben említett, a 2013. évet és 2014 egy részét érintő vizsgálatnál figyelembe vett időszakkal. A (96) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelenlegi vizsgálatban a kárral kapcsolatos szempontok értékelése az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, az együttműködő uniós gyártóktól származó, ellenőrzött információk alapján történt. Az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat a makrogazdasági kármutatókat, így a termelés, valamint az értékesítés volumenét és piaci részesedését az összes uniós gyártótól származó adatok alapján értékelte. Emiatt egyes mutatók értékében eltérés van a jelenlegi vizsgálat és az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat között.

2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (99) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon belüli értékesítési volumenét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a harmadik országokból érkező uniós behozatal volumenét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Kínából érkező behozatalt, valamint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információk alapján az egyéb uniós gyártók értékesítési volumenét figyelembe véve határozta meg az uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacon belüli értékesítési volumenét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a harmadik országokból érkező uniós behozatal volumenét, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján a Kínából érkező behozatalt, valamint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben közölt információk alapján az egyéb uniós gyártók értékesítési volumenét figyelembe véve határozta meg az uniós felhasználást.

| (100) | Az uniós felhasználás 2013 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent. A kereslet 2013 és 2014 között 10 %-kal csökkent, majd a 2014-es szinten stabilizálódott. Elvben a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet külső tényezőktől, például a borágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználását befolyásoló éghajlati viszonyoktól függ. Az építőiparban a felhasználás az ágazat általános teljesítményétől függően, valamint a helyettesítő termékek alkalmazásából adódóan is változhat.

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes felhasználás (tonna) | 25 455 | 22 931 | 23 767 | 22 610 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 90 | 93 | 89 |
| Forrás: A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek. |

(100)

Az uniós felhasználás 2013 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent. A kereslet 2013 és 2014 között 10 %-kal csökkent, majd a 2014-es szinten stabilizálódott. Elvben a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet külső tényezőktől, például a borágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználását befolyásoló éghajlati viszonyoktól függ. Az építőiparban a felhasználás az ágazat általános teljesítményétől függően, valamint a helyettesítő termékek alkalmazásából adódóan is változhat.

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Teljes felhasználás (tonna)

25 455

22 931

23 767

22 610

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

90

90

93

93

89

89

Forrás: A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, kitöltött és ellenőrzött kérdőívek.

Forrás:

3.   A kínai behozatal volumene, piaci részesedése és árai

A kínai behozatal volumene, piaci részesedése és árai

3.1.   Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

i.   
  A teljes kínai behozatal

A teljes kínai behozatal

| (101) | Az uniós piac általános helyzetének értékelése céljából a Bizottság becslést készített továbbá a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes – az intézkedések hatálya alá nem tartozó vállalkozástól, a Hangzhou Biokingtől érkező behozatalt is magában foglaló – behozatali volumenéről. Megállapítást nyert, hogy az Unióba érkező teljes kínai behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 47 %-kal csökkent. A 2013. évi [9 000–11 000] tonnáról a felülvizsgálati időszakban [5 000–6 000] tonnára esett vissza, ami [20–30] %-os piaci részesedésnek felelt meg. Mivel csak egyetlen exportáló gyártó nem tartozott az intézkedések hatálya alá, az üzleti titok védelme érdekében az összesített adatokat, valamint az intézkedések hatálya alá tartozó exportőrökkel összefüggő adatokat tartomány vagy index formájában kell megjeleníteni.

  2. táblázat


  A teljes kínai behozatal volumene és piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A teljes kínai behozatal volumene (tonna) | [9 000 –11 000 ] | [8 000 –9 000 ] | [6 000 –8 000 ] | [5 000 –6 000 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 53 |
| A teljes kínai behozatal piaci részesedése (%) | [40–50] | [30–40] | [25–35] | [20–30] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(101)

Az uniós piac általános helyzetének értékelése céljából a Bizottság becslést készített továbbá a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes – az intézkedések hatálya alá nem tartozó vállalkozástól, a Hangzhou Biokingtől érkező behozatalt is magában foglaló – behozatali volumenéről. Megállapítást nyert, hogy az Unióba érkező teljes kínai behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 47 %-kal csökkent. A 2013. évi [9 000–11 000] tonnáról a felülvizsgálati időszakban [5 000–6 000] tonnára esett vissza, ami [20–30] %-os piaci részesedésnek felelt meg. Mivel csak egyetlen exportáló gyártó nem tartozott az intézkedések hatálya alá, az üzleti titok védelme érdekében az összesített adatokat, valamint az intézkedések hatálya alá tartozó exportőrökkel összefüggő adatokat tartomány vagy index formájában kell megjeleníteni.

2. táblázat

2. táblázat

A teljes kínai behozatal volumene és piaci részesedése

A teljes kínai behozatal volumene és piaci részesedése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

A teljes kínai behozatal volumene (tonna)

[9 000 –11 000 ]

[8 000 –9 000 ]

[6 000 –8 000 ]

[5 000 –6 000 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

53

53

A teljes kínai behozatal piaci részesedése (%)

[40–50]

[30–40]

[25–35]

[20–30]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

ii.   
  Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal

| (102) | Hasonlóképpen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártóktól az Unióba érkező behozatal volumene 49 %-kal, [1 600–1 900] tonnára esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt, ami [7–10] %-os piaci részesedésnek felelt meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt [11–14] %-kal szemben.

  3. táblázat


  Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal volumene (tonna) | [3 100 –3 700 ] | [2 300 –2 800 ] | [1 900 –2 300 ] | [1 600 –1 900 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 66 | 51 |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal piaci részesedése (%) | [11–14] | [10–13] | [8–11] | [7–10] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 58 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(102)

Hasonlóképpen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártóktól az Unióba érkező behozatal volumene 49 %-kal, [1 600–1 900] tonnára esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt, ami [7–10] %-os piaci részesedésnek felelt meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt [11–14] %-kal szemben.

3. táblázat

3. táblázat

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal volumene (tonna)

[3 100 –3 700 ]

[2 300 –2 800 ]

[1 900 –2 300 ]

[1 600 –1 900 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

66

66

51

51

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal piaci részesedése (%)

[11–14]

[10–13]

[8–11]

[7–10]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

58

58

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

iii.   
  Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal

| (103) | A figyelembe vett időszakban az Unióba érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene az alábbiak szerint alakult:

  4. táblázat


  Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene (tonna) | [7 000 –8 000 ] | [6 000 –7 000 ] | [4 000 –5 000 ] | [3 000 –4 000 ] |
| Behozatali volumen | | | | |
| Index (2013 = 100) | 100 | 82 | 65 | 54 |
| Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal piaci részesedése (%) | [25–35] | [20–30] | [20–30] | [10–20] |
| Piaci részesedés | | | | |
| Index (2013 = 100) | 100 | 91 | 70 | 60 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(103)

A figyelembe vett időszakban az Unióba érkező, az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene az alábbiak szerint alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene és piaci részesedése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal volumene (tonna)

[7 000 –8 000 ]

[6 000 –7 000 ]

[4 000 –5 000 ]

[3 000 –4 000 ]

Behozatali volumen

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

82

82

65

65

54

54

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal piaci részesedése (%)

[25–35]

[20–30]

[20–30]

[10–20]

Piaci részesedés

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

91

91

70

70

60

60

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (104) | A kínai behozatal volumenének legnagyobb részét az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal teszi ki. Ez az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal trendjét szorosan követve 46 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló teljes kínai exporton belüli aránya nem változott. |
| --- | --- |

(104)

A kínai behozatal volumenének legnagyobb részét az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal teszi ki. Ez az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal trendjét szorosan követve 46 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennélfogva a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló teljes kínai exporton belüli aránya nem változott.

3.2.   Árak és alákínálás

Árak és alákínálás

i.   
  Árak és alákínálás az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal esetében

Árak és alákínálás az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal esetében

| (105) | Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak alakulását mutatja.

  5. táblázat


  Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal átlagára | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal ára (EUR/tonna) | 2 731 | 2 706 | 2 443 | 1 895 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 99 | 89 | 69 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(105)

Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak alakulását mutatja.

5. táblázat

5. táblázat

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal átlagára

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal átlagára

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal ára (EUR/tonna)

2 731

2 706

2 443

1 895

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

99

99

89

89

69

69

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (106) | Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal CIF paritású átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszakban 1 895 EUR/tonna volt, ami a figyelembe vett időszakban 31 %-os csökkenést jelent. |
| --- | --- |

(106)

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal CIF paritású átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszakban 1 895 EUR/tonna volt, ami a figyelembe vett időszakban 31 %-os csökkenést jelent.

| (107) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a következő tényezőket hasonlította össze: a) az együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon működő független vevők esetében alkalmazott értékesítési árak gyártelepi paritásra igazított súlyozott átlaga; valamint b) az érintett országból érkező, az intézkedések hatálya alá tartozó és az uniós piacon az első független vevőnek értékesített behozatalok átlagára, amelyet a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján CIF paritáson állapítottak meg, majd kiegészítettek a vonatkozó vámtételekkel és dömpingellenes vámokkal, valamint behozatal utáni költségekkel. |
| --- | --- |

(107)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság a következő tényezőket hasonlította össze: a) az együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon működő független vevők esetében alkalmazott értékesítési árak gyártelepi paritásra igazított súlyozott átlaga; valamint b) az érintett országból érkező, az intézkedések hatálya alá tartozó és az uniós piacon az első független vevőnek értékesített behozatalok átlagára, amelyet a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján CIF paritáson állapítottak meg, majd kiegészítettek a vonatkozó vámtételekkel és dömpingellenes vámokkal, valamint behozatal utáni költségekkel.

| (108) | mivel a kínai exportáló gyártók a (27) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. Ebből adódóan nem lehetett terméktípusonkénti összehasonlítást végezni. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az együttműködő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet 19 % volt. |
| --- | --- |

(108)

mivel a kínai exportáló gyártók a (27) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem működtek együtt, nem lehetett meghatározni, hogy Kínából milyen terméktípusokat exportáltak. Ebből adódóan nem lehetett terméktípusonkénti összehasonlítást végezni. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság az együttműködő uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet 19 % volt.

ii.   
  Az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai

| (109) | A figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatalának árai 34 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai enyhén meghaladták a dömpingelt behozatal árait, vagy azokkal azonos szinten alakultak (28). A teljes figyelembe vett időszakban az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai.

  6. táblázat


  Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal árai | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A nulla behozatali vámtétel hatálya alá tartozó kínai behozatal ára (EUR/tonna) | [2 900 –3 100 ] | [2 800 –3 000 ] | [2 300 –2 500 ] | [1 900 –2 100 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | 94 | 79 | 66 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(109)

A figyelembe vett időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatalának árai 34 %-kal csökkentek. A figyelembe vett időszakban az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai enyhén meghaladták a dömpingelt behozatal árait, vagy azokkal azonos szinten alakultak (28). A teljes figyelembe vett időszakban az intézkedések hatálya alá nem tartozó behozatal árai alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai.

28

6. táblázat

6. táblázat

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal árai

Az intézkedések hatálya alá nem tartozó kínai behozatal árai

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

A nulla behozatali vámtétel hatálya alá tartozó kínai behozatal ára (EUR/tonna)

[2 900 –3 100 ]

[2 800 –3 000 ]

[2 300 –2 500 ]

[1 900 –2 100 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

94

94

79

79

66

66

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

4.   Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

Egyéb harmadik országokból érkező behozatal

| (110) | Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a harmadik országokból érkező behozatal alakulását mutatja annak volumene és piaci részesedése, valamint átlagára szempontjából.

  7. táblázat


  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A harmadik országokból érkező behozatal volumene (tonna) | 250 | 139 | 20 | 4 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 56 | 8 | 2 |
| A harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 62 | 9 | 2 |
| Importár (EUR/tonna) | 3 307 | 2 931 | Nem értelmezhető | Nem értelmezhető |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(110)

Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a harmadik országokból érkező behozatal alakulását mutatja annak volumene és piaci részesedése, valamint átlagára szempontjából.

7. táblázat

7. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

A harmadik országokból érkező behozatal volumene (tonna)

250

139

20

4

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

56

56

8

8

2

2

A harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése (%)

1

1

0

0

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

62

62

9

9

2

2

Importár (EUR/tonna)

3 307

2 931

Nem értelmezhető

Nem értelmezhető

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (111) | A harmadik országokból érkező behozatal igen csekély mértékű volt, és a felülvizsgálati időszakban gyakorlatilag megszűnt. A behozatal volumene a 2013. évi 250 tonnáról nullára csökkent a felülvizsgálati időszakban. E behozatal árai magasabbak voltak a Kínából érkező behozatal árainál. 2013-ban és 2014-ben nem érték el az uniós gazdasági ágazat átlagos árszintjét. 2015-ben a behozatal mennyisége igen alacsony volt (9 tonna), a felülvizsgálati időszakban pedig már szinte nem volt kimutatható. A Bizottság ezért az említett évekre vonatkozóan kapott átlagárakat nem tekintette reprezentatívnak vagy értelmezhetőnek. A harmadik országokból érkező behozatal mindenesetre elhanyagolható volt, ugyanis a teljes figyelembe vett időszakban csak 1 %-os vagy annál kisebb piaci részesedést képviselt. |
| --- | --- |

(111)

A harmadik országokból érkező behozatal igen csekély mértékű volt, és a felülvizsgálati időszakban gyakorlatilag megszűnt. A behozatal volumene a 2013. évi 250 tonnáról nullára csökkent a felülvizsgálati időszakban. E behozatal árai magasabbak voltak a Kínából érkező behozatal árainál. 2013-ban és 2014-ben nem érték el az uniós gazdasági ágazat átlagos árszintjét. 2015-ben a behozatal mennyisége igen alacsony volt (9 tonna), a felülvizsgálati időszakban pedig már szinte nem volt kimutatható. A Bizottság ezért az említett évekre vonatkozóan kapott átlagárakat nem tekintette reprezentatívnak vagy értelmezhetőnek. A harmadik országokból érkező behozatal mindenesetre elhanyagolható volt, ugyanis a teljes figyelembe vett időszakban csak 1 %-os vagy annál kisebb piaci részesedést képviselt.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (112) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta. |
| --- | --- |

(112)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.

| (113) | A (94) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az értékelés az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, az együttműködő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(113)

A (94) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az értékelés az uniós termelés jelentős részére vonatkozóan, az együttműködő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján történt.

6.   Termelés

Termelés

| (114) | A teljes uniós termelés 2013 és a felülvizsgálati időszak között 22 %-kal bővült. 2013 és 2014 között stabilizálódott, majd 2014 és 2015 között 10 százalékponttal, 2015 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 11 %-kal növekedett. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítási költsége főként a nyersanyag árától függ, amely viszont szezonálisan változik, nem figyelhető meg korreláció a termelés megnövekedett szintje, valamint a teljes előállítási költség, illetve az uniós gazdasági ágazat általános jövedelmezősége között.

  8. táblázat


  A termelés volumene | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A termelés volumene (tonna) | 15 432 | 15 580 | 17 055 | 18 900 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 111 | 122 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(114)

A teljes uniós termelés 2013 és a felülvizsgálati időszak között 22 %-kal bővült. 2013 és 2014 között stabilizálódott, majd 2014 és 2015 között 10 százalékponttal, 2015 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 11 %-kal növekedett. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítási költsége főként a nyersanyag árától függ, amely viszont szezonálisan változik, nem figyelhető meg korreláció a termelés megnövekedett szintje, valamint a teljes előállítási költség, illetve az uniós gazdasági ágazat általános jövedelmezősége között.

8. táblázat

8. táblázat

A termelés volumene

A termelés volumene

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

A termelés volumene (tonna)

15 432

15 580

17 055

18 900

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

111

111

122

122

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

7.   Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (115) | Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban 6 %-kal bővült. A bővülés főként egy uniós gyártó 2015-ben végrehajtott beruházásának tulajdonítható. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban 6 %-kal bővült. A bővülés főként egy uniós gyártó 2015-ben végrehajtott beruházásának tulajdonítható.

| (116) | A kapacitáskihasználás a 2013. évi 43 %-hoz képest folyamatos – a figyelembe vett időszakban 7 százalékpontos – növekedést mutatva 50 %-ot ért el a felülvizsgálati időszakban. A kapacitáskihasználás növekedése abból adódik, hogy a termelési volumen a termelési kapacitás kisebb mértékű bővülése mellett növekedett. A kapacitáskihasználás ennek ellenére nem játszott meghatározó szerepet a figyelembe vett időszak során az átlagos előállítási költség lényeges, a (127) preambulumbekezdésben ismertetett okokból megfigyelhető csökkenésében.

  9. táblázat


  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 35 604 | 35 604 | 36 804 | 37 590 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 106 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 43 | 44 | 46 | 50 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 107 | 116 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(116)

A kapacitáskihasználás a 2013. évi 43 %-hoz képest folyamatos – a figyelembe vett időszakban 7 százalékpontos – növekedést mutatva 50 %-ot ért el a felülvizsgálati időszakban. A kapacitáskihasználás növekedése abból adódik, hogy a termelési volumen a termelési kapacitás kisebb mértékű bővülése mellett növekedett. A kapacitáskihasználás ennek ellenére nem játszott meghatározó szerepet a figyelembe vett időszak során az átlagos előállítási költség lényeges, a (127) preambulumbekezdésben ismertetett okokból megfigyelhető csökkenésében.

9. táblázat

9. táblázat

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

35 604

35 604

36 804

37 590

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

106

106

Kapacitáskihasználás (%)

43

44

46

50

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

107

107

116

116

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

8.   Értékesítési volumen

Értékesítési volumen

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az uniós piacon működő független vevők tekintetében 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A legerőteljesebb, 43 %-os növekedésre 2014 és 2015 között került sor. 2015 és a felülvizsgálati időszak között a trend megfordult, és az értékesítési volumen 11 %-kal visszaesett.

  10. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna) | 6 984 | 7 265 | 10 367 | 9 273 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 148 | 133 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az uniós piacon működő független vevők tekintetében 33 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A legerőteljesebb, 43 %-os növekedésre 2014 és 2015 között került sor. 2015 és a felülvizsgálati időszak között a trend megfordult, és az értékesítési volumen 11 %-kal visszaesett.

10. táblázat

10. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna)

6 984

7 265

10 367

9 273

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

148

148

133

133

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (118) | Az értékesítési volumen megállapítására sor került az összes uniós gyártó esetében is, mégpedig az uniós gazdasági ágazat (96) preambulumbekezdésben megállapított tényleges értékesítési volumene, illetve – az egyéb uniós gyártók tekintetében – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk alapján (29).

  11. táblázat


  Az összes uniós gyártó teljes értékesítési volumene | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna) | [13 500 –15 500 ] | [12 500 –15 000 ] | [15 000 –17 000 ] | [16 500 –17 500 ] |
| Index (2013 = 100) | 100 | [90–100] | [110–120] | [115–125] |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem. |

(118)

Az értékesítési volumen megállapítására sor került az összes uniós gyártó esetében is, mégpedig az uniós gazdasági ágazat (96) preambulumbekezdésben megállapított tényleges értékesítési volumene, illetve – az egyéb uniós gyártók tekintetében – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk alapján (29).

29

11. táblázat

11. táblázat

Az összes uniós gyártó teljes értékesítési volumene

Az összes uniós gyártó teljes értékesítési volumene

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Értékesítés az Unióban működő független felek számára (tonna)

[13 500 –15 500 ]

[12 500 –15 000 ]

[15 000 –17 000 ]

[16 500 –17 500 ]

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

[90–100]

[90–100]

[110–120]

[110–120]

[115–125]

[115–125]

Forrás: Kitöltött kérdőívek, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.

Forrás:

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének növekedéséhez képest a teljes értékesítés bővülése kevésbé volt erőteljes. Az így megállapított értékesítési volumen alacsonyabb volt a (3) preambulumbekezdésben említett előző hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított értéknél. Ennek megfelelően 2010 (az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka) és 2013 között az értékesítési volumen [25–35] %-kal, a 2010. évi 20 623 tonnáról 2013-ban [13 500–15 500] tonnára csökkent. Annak ellenére tehát, hogy a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszak alatt az értékesítési volumen növekedése volt megfigyelhető, a felülvizsgálati időszakban az értékesítési volumen elmaradt az előző felülvizsgálat során megállapított átlagos értékesítési volumentől. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének növekedéséhez képest a teljes értékesítés bővülése kevésbé volt erőteljes. Az így megállapított értékesítési volumen alacsonyabb volt a (3) preambulumbekezdésben említett előző hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított értéknél. Ennek megfelelően 2010 (az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka) és 2013 között az értékesítési volumen [25–35] %-kal, a 2010. évi 20 623 tonnáról 2013-ban [13 500–15 500] tonnára csökkent. Annak ellenére tehát, hogy a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszak alatt az értékesítési volumen növekedése volt megfigyelhető, a felülvizsgálati időszakban az értékesítési volumen elmaradt az előző felülvizsgálat során megállapított átlagos értékesítési volumentől.

9.   Piaci részesedés

Piaci részesedés

| (120) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 14 százalékponttal bővült: a 2013-as 29 %-ról a felülvizsgálati időszakra 43 %-ra nőtt. A növekedés azt mutatja, hogy a mérséklődő felhasználás dacára az uniós gazdasági ágazat értékesítése bővült a figyelembe vett időszakban.

  12. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés (%) | 27 | 32 | 44 | 41 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 115 | 152 | 146 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(120)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 14 százalékponttal bővült: a 2013-as 29 %-ról a felülvizsgálati időszakra 43 %-ra nőtt. A növekedés azt mutatja, hogy a mérséklődő felhasználás dacára az uniós gazdasági ágazat értékesítése bővült a figyelembe vett időszakban.

12. táblázat

12. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Piaci részesedés (%)

27

32

44

41

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

115

115

152

152

146

146

Forrás: Kitöltött kérdőívek, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (121) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedéséhez képest az összes uniós gyártó piaci részesedésének bővülése kevésbé volt erőteljes. A figyelembe vett időszakban az összes uniós gyártó piaci részesedése 32 %-kal, [50–60] %-ról [70–80] %-ra nőtt.

  13. táblázat


  Az összes uniós gyártó piaci részesedése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gyártók piaci részesedése (%) | [50–60] | [60–70] | [65–75] | [70–80] |
| Az összes uniós gyártó piaci részesedése – Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 124 | 132 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(121)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedéséhez képest az összes uniós gyártó piaci részesedésének bővülése kevésbé volt erőteljes. A figyelembe vett időszakban az összes uniós gyártó piaci részesedése 32 %-kal, [50–60] %-ról [70–80] %-ra nőtt.

13. táblázat

13. táblázat

Az összes uniós gyártó piaci részesedése

Az összes uniós gyártó piaci részesedése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gyártók piaci részesedése (%)

[50–60]

[60–70]

[65–75]

[70–80]

Az összes uniós gyártó piaci részesedése – Index (2013 = 100)

Az összes uniós gyártó piaci részesedése – Index (2013 = 100)

100

100

107

107

124

124

132

132

Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálat iránti kérelem, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

10.   Növekedés

Növekedés

| (122) | 2013 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 11 %-os visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán nőtt; piaci részesedése 14 százalékponttal bővült. |
| --- | --- |

(122)

2013 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 11 %-os visszaesése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán nőtt; piaci részesedése 14 százalékponttal bővült.

11.   Foglalkoztatás

Foglalkoztatás

| (123) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2013 és 2015 között 9 %-kal növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban gyakorlatilag változatlan maradt, ami részben a termelés és a termelési kapacitás bővülését tükrözi.

  14. táblázat


  Foglalkoztatás | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 153 | 154 | 167 | 167 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 101 | 109 | 109 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(123)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2013 és 2015 között 9 %-kal növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban gyakorlatilag változatlan maradt, ami részben a termelés és a termelési kapacitás bővülését tükrözi.

14. táblázat

14. táblázat

Foglalkoztatás

Foglalkoztatás

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

153

154

167

167

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

101

101

109

109

109

109

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

12.   Termelékenység

Termelékenység

| (124) | Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége – egy alkalmazott tonnában kifejezett éves termelésében mérve – a figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt. Ez abból adódik, hogy a foglalkoztatás 10 %-os növekedéséhez képest a termelés nagyobb mértékben, 22 %-kal bővült.

  15. táblázat


  Termelékenység | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 101 | 101 | 102 | 113 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 101 | 112 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(124)

Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége – egy alkalmazott tonnában kifejezett éves termelésében mérve – a figyelembe vett időszakban 12 %-kal nőtt. Ez abból adódik, hogy a foglalkoztatás 10 %-os növekedéséhez képest a termelés nagyobb mértékben, 22 %-kal bővült.

15. táblázat

15. táblázat

Termelékenység

Termelékenység

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

101

101

102

113

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

101

101

112

112

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

13.   A dömpingkülönbözetek nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözetek nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (125) | A jelenlegi vizsgálat számottevő mértékű dömpinget állapított meg. Jóllehet a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében kedvezően alakult, a (126)–(137) preambulumbekezdés szerinti pénzügyi mutatói romlottak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nem épült fel teljes mértékben a dömpingelt behozatal hatásaiból. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálatban az egyedi vámtétel hatálya alá vont két kínai exportáló gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. Az összes többi vállalkozásra vonatkozóan 34,9 %-os dömpingkülönbözetet határozott meg. A (74)–(93) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá megállapításra került – elsősorban a Kínában rendelkezésre álló termelési többletkapacitás, a kínai exportőrök piacokon tanúsított árképzési magatartása, valamint az uniós piac vonzereje miatt – a dömping folytatódásának valószínűsége. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben. |
| --- | --- |

(125)

A jelenlegi vizsgálat számottevő mértékű dömpinget állapított meg. Jóllehet a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat teljesítménye értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében kedvezően alakult, a (126)–(137) preambulumbekezdés szerinti pénzügyi mutatói romlottak. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az uniós gazdasági ágazat nem épült fel teljes mértékben a dömpingelt behozatal hatásaiból. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálatban az egyedi vámtétel hatálya alá vont két kínai exportáló gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. Az összes többi vállalkozásra vonatkozóan 34,9 %-os dömpingkülönbözetet határozott meg. A (74)–(93) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá megállapításra került – elsősorban a Kínában rendelkezésre álló termelési többletkapacitás, a kínai exportőrök piacokon tanúsított árképzési magatartása, valamint az uniós piac vonzereje miatt – a dömping folytatódásának valószínűsége. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben.

14.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (126) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára az uniós piaci független vevők tekintetében 47 %-kal csökkent 2013 és 2015 között, majd a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten stabilizálódott. Abszolút értékben az értékesítési ár a 2013. évi 5 239 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 2 761 EUR/tonnára esett. |
| --- | --- |

(126)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára az uniós piaci független vevők tekintetében 47 %-kal csökkent 2013 és 2015 között, majd a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten stabilizálódott. Abszolút értékben az értékesítési ár a 2013. évi 5 239 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 2 761 EUR/tonnára esett.

| (127) | A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének többségét kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára és értékesítési árára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Emiatt a 2013-ban megfigyelt uniós árak a hosszú távú trendekhez képest rendkívül magasak voltak. A 2014 és a felülvizsgálati időszak közötti évek az Unióban jobb borszőlőtermést hoztak, így az átlagos éves értékesítési árak is alacsonyabbak voltak. Figyelmet érdemel továbbá, hogy a (100) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlattal és a betakarítással összefüggő körülmények nemcsak a kalcium-tartarát kínálatának alakulásában játszanak szerepet, hanem a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti, borágazatbeli keresletben is. A borkősav árát és előállítási költségét így bizonyos fokú változékonyság jellemzi, amely a figyelembe vett időszakban is megfigyelhető volt. |
| --- | --- |

(127)

A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének többségét kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára és értékesítési árára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Emiatt a 2013-ban megfigyelt uniós árak a hosszú távú trendekhez képest rendkívül magasak voltak. A 2014 és a felülvizsgálati időszak közötti évek az Unióban jobb borszőlőtermést hoztak, így az átlagos éves értékesítési árak is alacsonyabbak voltak. Figyelmet érdemel továbbá, hogy a (100) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlattal és a betakarítással összefüggő körülmények nemcsak a kalcium-tartarát kínálatának alakulásában játszanak szerepet, hanem a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti, borágazatbeli keresletben is. A borkősav árát és előállítási költségét így bizonyos fokú változékonyság jellemzi, amely a figyelembe vett időszakban is megfigyelhető volt.

| (128) | Az átlagos értékesítési egységárak gyorsabban és erőteljesebben (a figyelembe vett időszakban 47 %-kal) csökkentek az előállítási költség azonos időszakban megfigyelhető 44 %-os csökkenéséhez képest. Ebből adódóan az átlagos előállítási költség 2014-ben és 2015-ben meghaladta az átlagos értékesítési egységárat, ami a 16. táblázatban látható módon kedvezőtlenül érintette a jövedelmezőséget.

  16. táblázat


  Átlagos értékesítési árak és egységköltség | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési ár az uniós piacon (EUR/tonna) | 5 239 | 3 490 | 2 768 | 2 761 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 67 | 53 | 53 |
| Termelési egységköltség | 4 865 | 3 534 | 2 880 | 2 738 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 73 | 59 | 56 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(128)

Az átlagos értékesítési egységárak gyorsabban és erőteljesebben (a figyelembe vett időszakban 47 %-kal) csökkentek az előállítási költség azonos időszakban megfigyelhető 44 %-os csökkenéséhez képest. Ebből adódóan az átlagos előállítási költség 2014-ben és 2015-ben meghaladta az átlagos értékesítési egységárat, ami a 16. táblázatban látható módon kedvezőtlenül érintette a jövedelmezőséget.

16. táblázat

16. táblázat

Átlagos értékesítési árak és egységköltség

Átlagos értékesítési árak és egységköltség

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési ár az uniós piacon (EUR/tonna)

5 239

3 490

2 768

2 761

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

67

67

53

53

53

53

Termelési egységköltség

4 865

3 534

2 880

2 738

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

73

73

59

59

56

56

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

15.   Munkaerőköltségek

Munkaerőköltségek

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  17. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 44 705 | 43 685 | 42 999 | 42 847 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 96 | 96 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

17. táblázat

17. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

44 705

43 685

42 999

42 847

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

96

96

96

96

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkent.

16.   Készletek

Készletek

| (131) | A figyelembe vett időszak során a készletállomány összességében állandó volt. 2013 és 2014 között 10 %-kal bővült, amit 2015-ben drasztikus, 60 %-os visszaesés követett. Ez annak volt betudható, hogy az említett évben – a (114)–(119) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a termelési volumennél gyorsabb ütemben nőtt. 2015 és a felülvizsgálati időszak között azonban a készletállomány visszatért a 2013-as szintre, miután a termelési volumen utolérte a megnövekedett értékesítési volument.

  18. táblázat


  Készletek | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 2 436 | 2 683 | 1 070 | 2 424 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 110 | 44 | 100 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(131)

A figyelembe vett időszak során a készletállomány összességében állandó volt. 2013 és 2014 között 10 %-kal bővült, amit 2015-ben drasztikus, 60 %-os visszaesés követett. Ez annak volt betudható, hogy az említett évben – a (114)–(119) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően – az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a termelési volumennél gyorsabb ütemben nőtt. 2015 és a felülvizsgálati időszak között azonban a készletállomány visszatért a 2013-as szintre, miután a termelési volumen utolérte a megnövekedett értékesítési volument.

18. táblázat

18. táblázat

Készletek

Készletek

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

2 436

2 683

1 070

2 424

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

110

110

44

44

100

100

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

17.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (132) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  19. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2013 | 2014 | 2015 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független vevőknek történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 7,1 | – 1,2 | – 4,0 | 0,8 |
| Index (2013 = 100) | 100 | – 18 | – 56 | 12 |
| Pénzforgalom (EUR) | 6 292 920 | 1 624 457 | – 619 997 | 154 944 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 26 | – 10 | 2 |
| Beruházások (EUR) | 901 901 | 906 141 | 4 405 499 | 2 099 201 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 488 | 233 |
| Beruházások megtérülése (%) | 2,9 | – 0,3 | – 0,3 | 0,1 |
| Index (2013 = 100) | 100 | – 12 | – 9 | 3 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek. |

(132)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

19. táblázat

19. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2013

2014

2015

Felülvizsgálati időszak

A független vevőknek történő uniós értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

7,1

– 1,2

– 4,0

0,8

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

– 18

– 18

– 56

– 56

12

12

Pénzforgalom (EUR)

6 292 920

1 624 457

– 619 997

154 944

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

26

26

– 10

– 10

2

2

Beruházások (EUR)

901 901

906 141

4 405 499

2 099 201

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

488

488

233

233

Beruházások megtérülése (%)

2,9

– 0,3

– 0,3

0,1

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

– 12

– 12

– 9

– 9

3

3

Forrás: Kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban a hasonló termék az uniós gazdasági ágazat által az uniós piac független vevői részére történt értékesítésének jövedelmezősége 7,1 %-ról nulla közelébe (0,8 %-ra) esett vissza, ami összességében 88 %-os csökkenésnek felel meg. Ez összhangban áll az értékesítési árnak az előállítási költségnél gyorsabb ütemű csökkenésével. A jövedelmezőség így a legnagyobb mértékben 2013 és 2014 között esett vissza, amikor az uniós gazdasági ágazat – 1,2 %-os veszteséget realizált. A veszteségek 2015-ben nőttek, és – 4,0 %-ot értek el. A felülvizsgálati időszakban a jövedelmezőség ismét javult, és enyhén pozitív szintet ért el. A teljesítmény kedvező alakulása összefügg a termelés, a kapacitáskihasználás és a termelékenység javulásával, amely hozzájárult az egy tonnára jutó előállítási költség csökkenéséhez. Az átlagos értékesítési ár állandó szintje mellett ez elősegítette a jövedelmezőség javulását 2015 és a felülvizsgálati időszak között. A teljes figyelembe vett időszakban az ágazat jövedelmezősége elmaradt a 8 %-os nyereségcéltól. |
| --- | --- |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszakban a hasonló termék az uniós gazdasági ágazat által az uniós piac független vevői részére történt értékesítésének jövedelmezősége 7,1 %-ról nulla közelébe (0,8 %-ra) esett vissza, ami összességében 88 %-os csökkenésnek felel meg. Ez összhangban áll az értékesítési árnak az előállítási költségnél gyorsabb ütemű csökkenésével. A jövedelmezőség így a legnagyobb mértékben 2013 és 2014 között esett vissza, amikor az uniós gazdasági ágazat – 1,2 %-os veszteséget realizált. A veszteségek 2015-ben nőttek, és – 4,0 %-ot értek el. A felülvizsgálati időszakban a jövedelmezőség ismét javult, és enyhén pozitív szintet ért el. A teljesítmény kedvező alakulása összefügg a termelés, a kapacitáskihasználás és a termelékenység javulásával, amely hozzájárult az egy tonnára jutó előállítási költség csökkenéséhez. Az átlagos értékesítési ár állandó szintje mellett ez elősegítette a jövedelmezőség javulását 2015 és a felülvizsgálati időszak között. A teljes figyelembe vett időszakban az ágazat jövedelmezősége elmaradt a 8 %-os nyereségcéltól.

| (134) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség romlásával párhuzamosan a pénzforgalom 98 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: 2014-ben 75 %-kal esett vissza, majd 2015-ben a negatív tartományba került. A felülvizsgálati időszakban éppen csak meghaladta a nullát. |
| --- | --- |

(134)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség romlásával párhuzamosan a pénzforgalom 98 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: 2014-ben 75 %-kal esett vissza, majd 2015-ben a negatív tartományba került. A felülvizsgálati időszakban éppen csak meghaladta a nullát.

| (135) | Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék előállítására irányuló beruházásai a figyelembe vett időszakban összesen 133 %-kal nőttek. Ez néhány kiemelt beruházásnak tudható be, amelyekre főként 2015-ben és a felülvizsgálati időszakban került sor. A beruházásokat ugyanakkor kis számú vállalkozás hajtotta végre. A legnagyobb, a 2015-ben végrehajtott összes beruházás több mint 50 %-át kitevő egyedi beruházás tevékenységek áthelyezéséhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék előállítására irányuló beruházásai a figyelembe vett időszakban összesen 133 %-kal nőttek. Ez néhány kiemelt beruházásnak tudható be, amelyekre főként 2015-ben és a felülvizsgálati időszakban került sor. A beruházásokat ugyanakkor kis számú vállalkozás hajtotta végre. A legnagyobb, a 2015-ben végrehajtott összes beruházás több mint 50 %-át kitevő egyedi beruházás tevékenységek áthelyezéséhez kapcsolódott.

| (136) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A jövedelmezőség romlásával párhuzamosan a mutató 2014-ben és 2015-ben negatív volt, és a felülvizsgálati időszakban is csak 0,1 %-ot ért el. A teljes figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében alacsony volt. |
| --- | --- |

(136)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A jövedelmezőség romlásával párhuzamosan a mutató 2014-ben és 2015-ben negatív volt, és a felülvizsgálati időszakban is csak 0,1 %-ot ért el. A teljes figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében alacsony volt.

| (137) | A pénzforgalom romlása miatt az uniós gazdasági ágazat kevésbé volt képes a belső forrásból történő tőkebevonásra. A tőkebevonási képesség tehát romlott az előző hatályvesztési felülvizsgálat óta. Ugyanakkor nem volt jele annak, hogy mindez befolyásolta volna az üzleti tevékenységek folytonosságát vagy a beruházások végrehajtását. |
| --- | --- |

(137)

A pénzforgalom romlása miatt az uniós gazdasági ágazat kevésbé volt képes a belső forrásból történő tőkebevonásra. A tőkebevonási képesség tehát romlott az előző hatályvesztési felülvizsgálat óta. Ugyanakkor nem volt jele annak, hogy mindez befolyásolta volna az üzleti tevékenységek folytonosságát vagy a beruházások végrehajtását.

18.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (138) | A kármutatók, többek között a termelés, valamint az értékesítés volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban pozitív tendenciát mutattak. Ez a tendencia azonban az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére nem gyakorolt kedvező hatást. Épp ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban erőteljesen negatív tendenciát mutatott, és az ágazat 2014-ben és 2015-ben még veszteségessé is vált. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nem sokkal lépte túl a megtérülési szintet. Ráadásul a figyelembe vett időszakban voltak más pénzügyi mutatók is, például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése, amelyek romlottak és negatív értéket mutattak. |
| --- | --- |

(138)

A kármutatók, többek között a termelés, valamint az értékesítés volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban pozitív tendenciát mutattak. Ez a tendencia azonban az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére nem gyakorolt kedvező hatást. Épp ellenkezőleg, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban erőteljesen negatív tendenciát mutatott, és az ágazat 2014-ben és 2015-ben még veszteségessé is vált. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nem sokkal lépte túl a megtérülési szintet. Ráadásul a figyelembe vett időszakban voltak más pénzügyi mutatók is, például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése, amelyek romlottak és negatív értéket mutattak.

| (139) | A (2) preambulumbekezdésben említettek szerint a Kínából érkező borkősav-behozatalra vonatkozóan – a Hangzhou Bioking behozatalát kivéve – a jelenlegi dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazatot hátrányosan érintették a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásai. Így különösen jelentős árnyomás érvényesült amiatt, hogy az érvényben lévő dömpingellenes vámok dacára a dömpingelt behozatallal 19 %-os alákínálás valósult meg az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Az árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat képtelen volt az előállítási költséget meghaladó árszint fenntartására. Mindez kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amint azt az értékesítési árak csökkenése, valamint a jövedelmezőség és egyéb pénzügyi kármutatók romlása is bizonyítja. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítésének növekedő volumene és piaci részesedése ellenére a jövedelmezőség romlott a figyelembe vett időszakban (a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedéssel is éppen csak meghaladta a megtérülési szintet), ahogyan a pénzforgalom és a beruházások megtérülése is. A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy a meglévő intézkedések nem érték el maradéktalanul a kívánt hatásokat, és az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben. |
| --- | --- |

(139)

A (2) preambulumbekezdésben említettek szerint a Kínából érkező borkősav-behozatalra vonatkozóan – a Hangzhou Bioking behozatalát kivéve – a jelenlegi dömpingellenes vámok voltak érvényben. Ennek ellenére az uniós gazdasági ágazatot hátrányosan érintették a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásai. Így különösen jelentős árnyomás érvényesült amiatt, hogy az érvényben lévő dömpingellenes vámok dacára a dömpingelt behozatallal 19 %-os alákínálás valósult meg az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Az árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat képtelen volt az előállítási költséget meghaladó árszint fenntartására. Mindez kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amint azt az értékesítési árak csökkenése, valamint a jövedelmezőség és egyéb pénzügyi kármutatók romlása is bizonyítja. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítésének növekedő volumene és piaci részesedése ellenére a jövedelmezőség romlott a figyelembe vett időszakban (a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedéssel is éppen csak meghaladta a megtérülési szintet), ahogyan a pénzforgalom és a beruházások megtérülése is. A Bizottság ezért arra a megállapításra jutott, hogy a meglévő intézkedések nem érték el maradéktalanul a kívánt hatásokat, és az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben.

| (140) | A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó több észrevételt is megfogalmazott a kárelemzéssel összefüggésben. |
| --- | --- |

(140)

A nyilvánosságra hozatalt követően az egyik kínai exportáló gyártó több észrevételt is megfogalmazott a kárelemzéssel összefüggésben.

| (141) | Először: a jelenlegi vizsgálat, illetve az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat mutatói közötti eltérések miatt a szóban forgó fél úgy vélte, hogy egyes kármutatók nem megbízhatóak. A fél e tekintetben külön kiemelte az uniós felhasználást, a készleteket és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Állítása szerint a Bizottság nem fejtette ki kellő részletességgel az eltérések okait, és ha más adatsorokat használt volna, akkor a kár kapcsán eltérő következtetésekre jutott volna. |
| --- | --- |

(141)

Először: a jelenlegi vizsgálat, illetve az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat mutatói közötti eltérések miatt a szóban forgó fél úgy vélte, hogy egyes kármutatók nem megbízhatóak. A fél e tekintetben külön kiemelte az uniós felhasználást, a készleteket és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. Állítása szerint a Bizottság nem fejtette ki kellő részletességgel az eltérések okait, és ha más adatsorokat használt volna, akkor a kár kapcsán eltérő következtetésekre jutott volna.

| (142) | Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (94)–(98) preambulumbekezdés meghatározza az adatok közötti eltérések okait. Tudniillik: az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat a makrogazdasági kármutatókat – így a termelés, valamint az értékesítés volumenét és piaci részesedését – az összes uniós gyártótól származó adatok alapján értékelte, míg a jelenlegi vizsgálatban e mutatókhoz a Bizottság az uniós gazdasági ágazat jelentős részét vette figyelembe. Erre vezethető vissza, hogy egyes mutatók értékében eltérés van e vizsgálatok között. A szóban forgó fél nem szolgált további érvekkel állításának alátámasztásához. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(142)

Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a (94)–(98) preambulumbekezdés meghatározza az adatok közötti eltérések okait. Tudniillik: az (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálat a makrogazdasági kármutatókat – így a termelés, valamint az értékesítés volumenét és piaci részesedését – az összes uniós gyártótól származó adatok alapján értékelte, míg a jelenlegi vizsgálatban e mutatókhoz a Bizottság az uniós gazdasági ágazat jelentős részét vette figyelembe. Erre vezethető vissza, hogy egyes mutatók értékében eltérés van e vizsgálatok között. A szóban forgó fél nem szolgált további érvekkel állításának alátámasztásához. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

| (143) | Másodszor: ugyanez a fél azt állította, hogy bizonyos mutatók, például az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a termelési volumen, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás, a termelékenység, a munkaerőköltség, a pénzforgalom és a beruházások pozitív tendenciát mutatnak. Ebből adódóan tehát nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. Az állítást illetően meg kell jegyezni egyfelől, hogy a Bizottság nem állapított meg jelentős károkozást az uniós gazdasági ágazat esetében, pusztán tekintetbe vette, hogy továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben, másfelől pedig, hogy – miként azt a (138) preambulumbekezdés is megemlíti – az egyes mutatók pozitív tendenciája nem javított az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetén. Mindezek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(143)

Másodszor: ugyanez a fél azt állította, hogy bizonyos mutatók, például az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a termelési volumen, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás, a termelékenység, a munkaerőköltség, a pénzforgalom és a beruházások pozitív tendenciát mutatnak. Ebből adódóan tehát nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. Az állítást illetően meg kell jegyezni egyfelől, hogy a Bizottság nem állapított meg jelentős károkozást az uniós gazdasági ágazat esetében, pusztán tekintetbe vette, hogy továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben, másfelől pedig, hogy – miként azt a (138) preambulumbekezdés is megemlíti – az egyes mutatók pozitív tendenciája nem javított az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetén. Mindezek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasítja.

| (144) | Harmadszor: az állítások szerint az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal nem okozhat kárt. Az egyik fél felvetette, hogy az egyéb lehetséges tényezők közül a felhasználás csökkenése és az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások miatt éri állítólag kár az uniós gazdasági ágazatot. Ez a fél továbbá azt állította, hogy külön elemzést kell végezni a természetes gyártási módszerrel előállított borkősav, illetve a szintetikus gyártási módszerrel előállított borkősav tekintetében. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat nem tárt fel jelentős károkozást az uniós gazdasági ágazat esetében. A Bizottság pusztán tekintetbe vette, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben. A Bizottság ennek megfelelően az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt elemezte, hogy a károkozás megismétlődése valószínűsíthető-e. Ezért a fenti állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(144)

Harmadszor: az állítások szerint az intézkedések hatálya alá tartozó behozatal nem okozhat kárt. Az egyik fél felvetette, hogy az egyéb lehetséges tényezők közül a felhasználás csökkenése és az uniós gazdasági ágazat által eszközölt beruházások miatt éri állítólag kár az uniós gazdasági ágazatot. Ez a fél továbbá azt állította, hogy külön elemzést kell végezni a természetes gyártási módszerrel előállított borkősav, illetve a szintetikus gyártási módszerrel előállított borkősav tekintetében. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat nem tárt fel jelentős károkozást az uniós gazdasági ágazat esetében. A Bizottság pusztán tekintetbe vette, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny az uniós piacon megjelenő dömpingelt behozatal kártékony hatásaival szemben. A Bizottság ennek megfelelően az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban azt elemezte, hogy a károkozás megismétlődése valószínűsíthető-e. Ezért a fenti állításokat a Bizottság elutasította.

| (145) | Összefoglalva: a fenti állítások egyike sem cáfolta a (139) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításokat és következtetéseket, amelyek ilyenformán megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(145)

Összefoglalva: a fenti állítások egyike sem cáfolta a (139) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításokat és következtetéseket, amelyek ilyenformán megerősítést nyernek.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (146) | A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal dömpingelt árszinteken valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt, és az intézkedések hatályvesztése esetén fennállna a valószínűsége a dömping folytatódásának. |
| --- | --- |

(146)

A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai behozatal dömpingelt árszinteken valósult meg a felülvizsgálati időszak alatt, és az intézkedések hatályvesztése esetén fennállna a valószínűsége a dömping folytatódásának.

| (147) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából érkező dömpingelt behozatal káros hatásainak. |
| --- | --- |

(147)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából érkező dömpingelt behozatal káros hatásainak.

| (148) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte, hogy a Kínára vonatkozó intézkedések alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztése esetén fennáll-e a kár megismétlődésének valószínűsége. |
| --- | --- |

(148)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte, hogy a Kínára vonatkozó intézkedések alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztése esetén fennáll-e a kár megismétlődésének valószínűsége.

| (149) | Ahhoz, hogy megállapítsa a kár megismétlődésének valószínűségét, a Bizottság a következő elemeket elemezte: a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, az uniós piacra irányuló kínai behozatal várható árszintje, valamint az uniós gazdasági ágazatot várhatóan érő hatás. |
| --- | --- |

(149)

Ahhoz, hogy megállapítsa a kár megismétlődésének valószínűségét, a Bizottság a következő elemeket elemezte: a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje, az uniós piacra irányuló kínai behozatal várható árszintje, valamint az uniós gazdasági ágazatot várhatóan érő hatás.

| (150) | A (34) és (35) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a kínai belföldi piacra és a más harmadik országokba irányuló kínai exportra vonatkozó alábbi elemzés során – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló információkat kellett alapul venni: a kérelemben, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban, a kínai adatbázisban és a GTA-adatbázisban foglalt információkat, a nyilvánosan hozzáférhető információkat, például vállalati weboldalakat és a piaci információkat elemző cégek közleményeinek kivonatát, valamint a korábbi vizsgálatok (30) során gyűjtött adatokat. |
| --- | --- |

(150)

A (34) és (35) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a kínai belföldi piacra és a más harmadik országokba irányuló kínai exportra vonatkozó alábbi elemzés során – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló információkat kellett alapul venni: a kérelemben, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban, a kínai adatbázisban és a GTA-adatbázisban foglalt információkat, a nyilvánosan hozzáférhető információkat, például vállalati weboldalakat és a piaci információkat elemző cégek közleményeinek kivonatát, valamint a korábbi vizsgálatok (30) során gyűjtött adatokat.

30

2.   Kína termelési és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje

Kína termelési és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje

| (151) | Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók teljes termelési kapacitása 54 000 tonnát tett ki, míg szabad kapacitásuk 24 000 és 28 000 tonna közé esett. A szabad kapacitás 6 % és 24 % közötti mértékben haladta meg a teljes uniós felhasználást a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(151)

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók teljes termelési kapacitása 54 000 tonnát tett ki, míg szabad kapacitásuk 24 000 és 28 000 tonna közé esett. A szabad kapacitás 6 % és 24 % közötti mértékben haladta meg a teljes uniós felhasználást a felülvizsgálati időszakban.

| (152) | Megjegyzést érdemel továbbá, hogy a szintetikus gyártási módszerek miatt a kínai gyártás volumene tekintetében nem érvényesülnek számottevő korlátok, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak. Emiatt a kínai kapacitás, valamint a további exportpotenciál nem korlátozódik a jelenlegi szintre. |
| --- | --- |

(152)

Megjegyzést érdemel továbbá, hogy a szintetikus gyártási módszerek miatt a kínai gyártás volumene tekintetében nem érvényesülnek számottevő korlátok, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak. Emiatt a kínai kapacitás, valamint a további exportpotenciál nem korlátozódik a jelenlegi szintre.

| (153) | Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a kínai gyártók erőteljesen exportorientáltak, és az intézkedések hatályvesztése esetén jelentős potenciállal rendelkeznek – különösen az Unióba irányuló – exportvolumenük növelésére. |
| --- | --- |

(153)

Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a kínai gyártók erőteljesen exportorientáltak, és az intézkedések hatályvesztése esetén jelentős potenciállal rendelkeznek – különösen az Unióba irányuló – exportvolumenük növelésére.

| (154) | A (89)–(93) preambulumbekezdés megállapításai szerint az uniós piac vonzó a kínai export számára, ezért az intézkedések hatályvesztése erőteljes ösztönzést jelentene az Unióba irányuló exportmennyiség számottevő növelésére. |
| --- | --- |

(154)

A (89)–(93) preambulumbekezdés megállapításai szerint az uniós piac vonzó a kínai export számára, ezért az intézkedések hatályvesztése erőteljes ösztönzést jelentene az Unióba irányuló exportmennyiség számottevő növelésére.

3.   Kínai importárak

Kínai importárak

| (155) | A kínai behozatallal 19 %-os alákínálás valósul meg az uniós gazdasági ágazat értékesítési árához képest. Annak az árszintnek az előrejelzéséhez, amelyen Kína vélhetően behozza majd a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unió piacára az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, a Bizottság azon importárak szintjét vette figyelembe, amelyeken Kína az Unióba dömpingellenes vám nélkül értékesített. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó összehasonlítás kimutatta, hogy a kínai árak a dömpingellenes vámok figyelmen kívül hagyásával vizsgálva átlagosan 26 %-kal kínálnának az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá. |
| --- | --- |

(155)

A kínai behozatallal 19 %-os alákínálás valósul meg az uniós gazdasági ágazat értékesítési árához képest. Annak az árszintnek az előrejelzéséhez, amelyen Kína vélhetően behozza majd a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unió piacára az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, a Bizottság azon importárak szintjét vette figyelembe, amelyeken Kína az Unióba dömpingellenes vám nélkül értékesített. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó összehasonlítás kimutatta, hogy a kínai árak a dömpingellenes vámok figyelmen kívül hagyásával vizsgálva átlagosan 26 %-kal kínálnának az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá.

| (156) | A Bizottság elemezte továbbá azokat az árszinteket is, amelyeken Kína más harmadik országokba exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A (85)–(88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben exportálták az Unión kívüli harmadik országokba. Megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai ugyancsak átlagosan 26 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság elemezte továbbá azokat az árszinteket is, amelyeken Kína más harmadik országokba exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. A (85)–(88) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai gyártók a felülvizsgálat tárgyát képező terméket jelentős mennyiségben exportálták az Unión kívüli harmadik országokba. Megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai ugyancsak átlagosan 26 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat árainál.

| (157) | Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Kínából érkező behozatal nagy valószínűséggel a felülvizsgálati időszakban gyakoroltnál is nagyobb árnyomást fog kifejteni az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(157)

Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Kínából érkező behozatal nagy valószínűséggel a felülvizsgálati időszakban gyakoroltnál is nagyobb árnyomást fog kifejteni az uniós gazdasági ágazatra.

4.   Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínűsíthető hatás

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínűsíthető hatás

| (158) | A fenti körülmények alapján dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók ösztönözve lesznek arra, hogy az uniós piacra irányuló, alacsony dömpingárú, és így az Unióban uralkodó árakra leszorító hatást gyakorló behozataluk volumenét jelentősen növeljék. |
| --- | --- |

(158)

A fenti körülmények alapján dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportáló gyártók ösztönözve lesznek arra, hogy az uniós piacra irányuló, alacsony dömpingárú, és így az Unióban uralkodó árakra leszorító hatást gyakorló behozataluk volumenét jelentősen növeljék.

| (159) | A kínai behozatalnak a rendelkezésre álló szabad kapacitás miatt valószínűsíthetően növekvő volumene és a dömpingellenes vámok hiányában várható további árnyomás együttesen valószínűleg jelentős negatív hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(159)

A kínai behozatalnak a rendelkezésre álló szabad kapacitás miatt valószínűsíthetően növekvő volumene és a dömpingellenes vámok hiányában várható további árnyomás együttesen valószínűleg jelentős negatív hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (160) | Ebben az esetben nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségek nélkül csökkenthetné az árait annak érdekében, hogy elérje a dömpingellenes vámok hiányában leszorított kínai árszintet. Erre utal, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek mérséklődésekor sem csökkentette értékesítési árait a kínai behozatal árszintjére, mivel már azelőtt is a költségeinél alacsonyabb árakat alkalmazott. |
| --- | --- |

(160)

Ebben az esetben nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségek nélkül csökkenthetné az árait annak érdekében, hogy elérje a dömpingellenes vámok hiányában leszorított kínai árszintet. Erre utal, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat az előállítási költségek mérséklődésekor sem csökkentette értékesítési árait a kínai behozatal árszintjére, mivel már azelőtt is a költségeinél alacsonyabb árakat alkalmazott.

| (161) | Ezenfelül ha az uniós gazdasági ágazat ilyen helyzetben fenntartja árszintjét, valószínűsíthető, hogy vesztene értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, mivel a Kínából érkező behozatal jelentősen nagyobb volumene valószínűleg még alacsonyabb árakon jutna piacra. Ez további veszteségeket okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(161)

Ezenfelül ha az uniós gazdasági ágazat ilyen helyzetben fenntartja árszintjét, valószínűsíthető, hogy vesztene értékesítési volumenéből és piaci részesedéséből, mivel a Kínából érkező behozatal jelentősen nagyobb volumene valószínűleg még alacsonyabb árakon jutna piacra. Ez további veszteségeket okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

5.   Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről

Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről

| (162) | Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt behozatalt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat így is nehéz gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínára vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(162)

Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt behozatalt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat így is nehéz gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kínára vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.

| (163) | Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezésével nem valószínűsíthető a kár megismétlődése. Állítását arra az érvre alapozta, hogy az unióbeli árnyomás hátterében az uniós gazdasági ágazat áll, és hogy a kínai exportáló gyártók a behozatali volumenük csökkenésével párhuzamosan nem csökkentették értékesítési áraikat, ami azt jelzi, hogy piaci részesdésük növeléséhez a kínai exportáló gyártók nem kívánnak az árcsökkentés eszközével élni. |
| --- | --- |

(163)

Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezésével nem valószínűsíthető a kár megismétlődése. Állítását arra az érvre alapozta, hogy az unióbeli árnyomás hátterében az uniós gazdasági ágazat áll, és hogy a kínai exportáló gyártók a behozatali volumenük csökkenésével párhuzamosan nem csökkentették értékesítési áraikat, ami azt jelzi, hogy piaci részesdésük növeléséhez a kínai exportáló gyártók nem kívánnak az árcsökkentés eszközével élni.

| (164) | Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az ilyen jellegű állítások figyelmen kívül hagyják azt a tényt, hogy a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piacnak a kínai behozatal szempontjából vett vonzereje, a kínai behozatal lehetséges árszintje mind szerepet játszott a Bizottság azzal kapcsolatos ténymegállapításainak megfogalmazásában, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődése. E szempontok kellő részletességgel kifejtésre kerültek a (151)–(161) preambulumbekezdésben. A szóban forgó állítások alátámasztására ráadásul egyetlen új ténybeli elemet sem bocsátottak rendelkezésre. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(164)

Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az ilyen jellegű állítások figyelmen kívül hagyják azt a tényt, hogy a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, az uniós piacnak a kínai behozatal szempontjából vett vonzereje, a kínai behozatal lehetséges árszintje mind szerepet játszott a Bizottság azzal kapcsolatos ténymegállapításainak megfogalmazásában, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődése. E szempontok kellő részletességgel kifejtésre kerültek a (151)–(161) preambulumbekezdésben. A szóban forgó állítások alátámasztására ráadásul egyetlen új ténybeli elemet sem bocsátottak rendelkezésre. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

Bevezetés

| (165) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő, Kínára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(165)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő, Kínára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (166) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(166)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (167) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat, valamint az azt követő hatályvesztési felülvizsgálat során az intézkedések elfogadása és fenntartása nem bizonyult ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat – tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban – lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eredeti vizsgálat, valamint az azt követő hatályvesztési felülvizsgálat során az intézkedések elfogadása és fenntartása nem bizonyult ellentétesnek az Unió érdekével. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat – tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban – lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatását is értékeljék.

| (168) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(168)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.

2.   Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke

Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke

| (169) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és megismétlődne a jelentős kár. Az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes versenyezni a kárt okozó dömpingáron, nagyobb volumenben értékesített kínai behozatallal. Az intézkedések hatályvesztése esetén a felépülés nem valószínű, és egyes vállalkozások puszta léte kerül veszélybe, ami az uniós piacon vállalatok, illetve munkahelyek megszűnését vonja maga után. |
| --- | --- |

(169)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és megismétlődne a jelentős kár. Az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes versenyezni a kárt okozó dömpingáron, nagyobb volumenben értékesített kínai behozatallal. Az intézkedések hatályvesztése esetén a felépülés nem valószínű, és egyes vállalkozások puszta léte kerül veszélybe, ami az uniós piacon vállalatok, illetve munkahelyek megszűnését vonja maga után.

| (170) | A (127) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlattal és a betakarítással összefüggő körülmények befolyásolják az uniós gazdasági ágazat előállítási költségeit és árait. A korábbi vizsgálatok megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvező körülmények között jövedelmező és életképes. A jelenlegi vizsgálat ezzel szemben azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált, mivel az intézkedések ellenére a (133) és (139) preambulumbekezdésben ismertetett módon a dömpingelt kínai behozatal továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva érkezett az uniós piacra, ezzel az uniós gazdasági ágazat előállítási költsége alá szorítva az árakat. |
| --- | --- |

(170)

A (127) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlattal és a betakarítással összefüggő körülmények befolyásolják az uniós gazdasági ágazat előállítási költségeit és árait. A korábbi vizsgálatok megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvező körülmények között jövedelmező és életképes. A jelenlegi vizsgálat ezzel szemben azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált, mivel az intézkedések ellenére a (133) és (139) preambulumbekezdésben ismertetett módon a dömpingelt kínai behozatal továbbra is az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva érkezett az uniós piacra, ezzel az uniós gazdasági ágazat előállítási költsége alá szorítva az árakat.

| (171) | Megalapozottan feltételezhető, hogy az intézkedések továbbra is előnnyel járnának az uniós gazdasági ágazat számára, és a dömpingellenes intézkedések fenntartása hozzájárulna ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat észszerű, az előállítási költségeit fedező és ezáltal a jövedelmezőségét javító szintre emelje árait. |
| --- | --- |

(171)

Megalapozottan feltételezhető, hogy az intézkedések továbbra is előnnyel járnának az uniós gazdasági ágazat számára, és a dömpingellenes intézkedések fenntartása hozzájárulna ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat észszerű, az előállítási költségeit fedező és ezáltal a jövedelmezőségét javító szintre emelje árait.

| (172) | Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(172)

Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

3.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (173) | A vizsgált ügyben importőr nem működött közre. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartásának nem lesz hatása az uniós importőrökre. |
| --- | --- |

(173)

A vizsgált ügyben importőr nem működött közre. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a korábbi vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartásának nem lesz hatása az uniós importőrökre.

4.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (174) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a bor- és élelmiszeriparban elsősorban élelmiszer- és ital-adalékanyagként, az építőiparban pedig a gipszkészítési folyamatokhoz késleltetőként használják. |
| --- | --- |

(174)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a bor- és élelmiszeriparban elsősorban élelmiszer- és ital-adalékanyagként, az építőiparban pedig a gipszkészítési folyamatokhoz késleltetőként használják.

| (175) | A vizsgálat során a Bizottság tíz ismert felhasználóval vette fel a kapcsolatot, akiket egyúttal az együttműködésre is felkért. A kérdőívet négy felhasználó töltötte ki, amelyből kettő az építőiparban, kettő pedig az élelmiszeriparban folytat tevékenységet. |
| --- | --- |

(175)

A vizsgálat során a Bizottság tíz ismert felhasználóval vette fel a kapcsolatot, akiket egyúttal az együttműködésre is felkért. A kérdőívet négy felhasználó töltötte ki, amelyből kettő az építőiparban, kettő pedig az élelmiszeriparban folytat tevékenységet.

| (176) | Az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nem képvisel jelentős arányt azon gipsztermékek előállítási költségében, amelyeknél felhasználják (31). Az építőipari felhasználóktól kapott válaszok alapján a Bizottság megállapította, hogy a helyzet e vizsgálat esetében sem tér el számottevően. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

(176)

Az előző hatályvesztési felülvizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nem képvisel jelentős arányt azon gipsztermékek előállítási költségében, amelyeknél felhasználják (31). Az építőipari felhasználóktól kapott válaszok alapján a Bizottság megállapította, hogy a helyzet e vizsgálat esetében sem tér el számottevően. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére.

31

| (177) | Az élelmiszeripar két jelentős felhasználója működött együtt az eljárásban. Megállapítást nyert, hogy csoportszinten mindkét vállalkozás nyereséges. Ezenfelül az előző hatályvesztési felülvizsgálat (32) megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyersanyagként történő felhasználásával előállított termékcsoportok szintén jövedelmezők, továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználásával előállított termékek értékesítése a felhasználók teljes forgalmának csak kis százalékát teszi ki. Az együttműködő élelmiszeripari felhasználók egyike sem tudta bizonyítani azt, hogy a jelenlegi vizsgálat során számottevően eltérő helyzetben lenne. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem járna indokolatlan hatásokkal az élelmiszeripari felhasználók szempontjából. |
| --- | --- |

(177)

Az élelmiszeripar két jelentős felhasználója működött együtt az eljárásban. Megállapítást nyert, hogy csoportszinten mindkét vállalkozás nyereséges. Ezenfelül az előző hatályvesztési felülvizsgálat (32) megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék nyersanyagként történő felhasználásával előállított termékcsoportok szintén jövedelmezők, továbbá, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználásával előállított termékek értékesítése a felhasználók teljes forgalmának csak kis százalékát teszi ki. Az együttműködő élelmiszeripari felhasználók egyike sem tudta bizonyítani azt, hogy a jelenlegi vizsgálat során számottevően eltérő helyzetben lenne. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem járna indokolatlan hatásokkal az élelmiszeripari felhasználók szempontjából.

32

| (178) | Tekintettel kell lenni továbbá arra is, hogy az uniós gazdasági ágazat életképessége szükséges a felülvizsgálat tárgyát képező termék diverzifikált ellátási forrásainak fenntartásához, ami szintén a felhasználók érdeke. Ezenkívül a kínai behozatal számottevő része a Hangzhou Biokingtől érkezik, amelyre a dömpingellenes vámok hatálya nem terjed ki. A Hangzhou Bioking a Kína egészével szembeni intézkedések fenntartása esetén sem tartozna ezen intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(178)

Tekintettel kell lenni továbbá arra is, hogy az uniós gazdasági ágazat életképessége szükséges a felülvizsgálat tárgyát képező termék diverzifikált ellátási forrásainak fenntartásához, ami szintén a felhasználók érdeke. Ezenkívül a kínai behozatal számottevő része a Hangzhou Biokingtől érkezik, amelyre a dömpingellenes vámok hatálya nem terjed ki. A Hangzhou Bioking a Kína egészével szembeni intézkedések fenntartása esetén sem tartozna ezen intézkedések hatálya alá.

5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (179) | Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok. |
| --- | --- |

(179)

Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (180) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. |
| --- | --- |

(180)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket.

| (181) | A fent említett szempontokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(181)

A fent említett szempontokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (182) | A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (33) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül. |
| --- | --- |

(182)

A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (33) való tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítésekor fizetendő késedelmi kamat esetében alkalmazandó kamatlábról, figyelemmel arra, hogy a vámokra vonatkozó hatályos irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők helyzetét attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

33

| (183) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(183)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(–)-borkősav kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó borkősav behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalkozások által gyártott termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Vállalkozás | Vámtétel | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzhou | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Minden más vállalkozás (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARIC-kiegészítő kód: A687 ) | 34,9 % | A999 |

Vállalkozás

Vámtétel

TARIC-kiegészítő kód

Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, Changzhou

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Minden más vállalkozás (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARIC-kiegészítő kód: A687 )

34,9 %

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók. Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

(4)   A (2) bekezdésben említett vállalkozások számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalkozás név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) borkősavat a(z) (vállalkozás neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalkozásra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2321 rendelete (2017. december 12.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról (HL L 338., 2017.12.19., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 130/2006/EK rendelete (2006. január 23.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 23., 2006.1.27., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 150/2008/EK rendelete (2008. február 18.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára a 130/2006/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedések hatályának módosításáról (HL L 48., 2008.2.22., 1. o.).

4

(5)  
  Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice (Mexikó: marhahúsra és rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések), WT/DS 295/AB/R, 2005. november 29.

5

Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice

(6)  A Tanács 332/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 13.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 130/2006/EK rendelet módosításáról, valamint a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd vállalat végleges intézkedések hatálya alól történő kizárásáról (HL L 108., 2012.4.20., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 349/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 16.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 110., 2012.4.24., 3. o.).

7

(8)  A Tanács 626/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 349/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 182., 2012.7.13., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2016/176 végrehajtási határozata (2016. február 9.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 33., 2016.2.10., 14. o.), (a továbbiakban: az (EU) 2016/176 bizottsági végrehajtási határozat).

9

(10)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó, egyetlen kínai exportáló gyártóra (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd.) korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 434., 2014.12.4., 9. o.).

10

(11)  A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2017. június 1-jei ítélete, Changmao Biochemical Engineering kontra Tanács, T-442/12, ECLI:EU:T:2017:372.

11

Changmao Biochemical Engineering

Tanács

(12)  
  HL C 329., 2016.9.7., 5. o.

12

(13)  
  HL C 122., 2017.4.19., 8. o.

13

(14)  Az előző hatályvesztési felülvizsgálat, a 626/2012/EU végrehajtási rendelet, valamint az (EU) 2016/176 végrehajtási határozat keretében végzett vizsgálatok.

14

(15)  A következők keretében végzett vizsgálatok: a 130/2006/EK rendelet, a 349/2012/EU végrehajtási rendelet és a 626/2012/EU végrehajtási rendelet.

15

(16)  A Changmao Biochemical szintetikus gyártási módszerét bemutató folyamatábra a vállalkozás 2016-os üzleti jelentésének 2. oldalán található (a jelentés elérhető a http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php címen, hozzáférés: 2018. április 24.).

16

(17)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (hozzáférés: 2018. április 24.).

17

(18)  A tartomány megadása az üzleti titok védelmét szolgálja, mivel a pontos érték kiszámítása egyetlen argentínai exportáló gyártótól származó adatok alapján történt.

18

(19)  
  2018. május 3-i ítélet, ECLI:EU:T:2018:251.

19

(20)  A 626/2012/EU végrehajtási rendelet és az (EU) 2016/176 végrehajtási határozat keretében végzett vizsgálatok.

20

(21)  Egy piaci információkat elemző cég által közzétett információk alapján (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, hozzáférés: 2018. április 19.) a borkősav világpiaca 2013-ban 60 560 tonnát tett ki, és évente 5,3 %-kal bővült. Ez a felülvizsgálati időszakban körülbelül 70 700 tonnás világpiacnak felel meg. Egy másik piaci információkat elemző cég által közzétett diagram szerint (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, hozzáférés: 2018. április 19.) a kínai piac mintegy 12 %-os részesedéssel bírt a világpiacon belül. E források szerint Kína belső kereslete a felülvizsgálati időszakban megközelítőleg 8 500 tonna lehetett.

21

(22)  A (78)–(83) preambulumbekezdésben szereplő adatok az üzleti titok védelme érdekében tartományként jelennek meg akkor, ha csak két exportáló gyártóra vonatkoznak (a pontos értékekből a két exportáló gyártó következtethetne egymás adataira), valamint akkor, ha a pontos értékek alapján kiszámíthatók lennének a Hangzhou Bioking adatai.

22

(23)  https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html (legutóbbi hozzáférés: 2018. április 24-én).

23

(24)  A Hangzhou Bioking vállalati honlapja szerint (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, hozzáférés: 2018. április 19.) a vállalkozás a felülvizsgálati időszakot követően 25 000 tonna éves kapacitású új gyártósort állított üzembe.

24

(25)  https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (hozzáférés: 2018. április 24.).

25

(26)  Az Unióba irányuló kínai export FOB-árai [1,9–2,0] EUR/kg, míg a harmadik országokba irányuló export árai [1,75–1,85] EUR/kg között alakultak.

26

(27)  Az együttműködő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei, a fennmaradó két gyártó tekintetében pedig a kérelemben szereplő adatok alapján megállapított mennyiség.

27

(28)  Az árak egy exportáló gyártóhoz kapcsolódnak. Ezért az üzleti titok védelme érdekében az árak megjelenítése tartomány formájában történik.

28

(29)  Tekintettel arra, hogy csak két uniós gyártó nem működött együtt, az üzleti titok védelme érdekében az összes uniós gyártóra vonatkozó értéket tartományként szükséges megadni.

29

(30)  A 349/2012/EU végrehajtási rendelet, a 626/2012/EU végrehajtási rendelet és az (EU) 2016/176 végrehajtási határozat keretében végzett vizsgálatok.

30

(31)  Lásd az előző hatályvesztési felülvizsgálat (108) preambulumbekezdését, amely szerint „
  a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki
  ”.

31

a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki

(32)  Lásd a 349/2012/EU végrehajtási rendelet (109) preambulumbekezdését.

32

(33)  A Bíróság 2017. január 18-i ítélete, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35–39. pont.

33

Wortmann

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/922 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. június 28.)

az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől a Spanyolország egyes felségvizein (Katalónia) a homoki angolna (Gymnammodytes cicerelus és G. semisquamatus), valamint a gébfélék (Aphia minuta és Crystalogobius linearis) halászatában alkalmazott, hajóról üzemeltetett kerítőhálók telepítésének a parttól számított legkisebb távolsága és legkisebb mélysége tekintetében történő eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 21-i 1967/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy tilos vontatott halászeszközt használni a parttól számított három tengeri mérföld távolságon vagy az 50 m-es izobáton belül, ahol ez a mélység a parttól számított kisebb távolságon belül érhető el. |
| --- | --- |

(1)

Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy tilos vontatott halászeszközt használni a parttól számított három tengeri mérföld távolságon vagy az 50 m-es izobáton belül, ahol ez a mélység a parttól számított kisebb távolságon belül érhető el.

| (2) | A Bizottság valamely tagállam kérésére lehetővé teheti az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől való eltérést, feltéve, hogy teljesülnek a 13. cikk (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság valamely tagállam kérésére lehetővé teheti az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől való eltérést, feltéve, hogy teljesülnek a 13. cikk (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (3) | A szóban forgó rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől való eltérést a 464/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2)2017. május 8-ig hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó rendelet 13. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől való eltérést a 464/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2)2017. május 8-ig hagyta jóvá.

| (4) | 2017. november 6-án kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyben Spanyolország eltérést kérelmezett az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől. |
| --- | --- |

(4)

2017. november 6-án kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyben Spanyolország eltérést kérelmezett az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésétől.

| (5) | Az eltérés iránti kérelmet Spanyolország naprakész tudományos és műszaki információkkal támasztotta alá. |
| --- | --- |

(5)

Az eltérés iránti kérelmet Spanyolország naprakész tudományos és műszaki információkkal támasztotta alá.

| (6) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2018 januárjában értékelte a Spanyolország által kérelmezett eltérést és a vonatkozó irányítási terv végrehajtási jelentését (3). |
| --- | --- |

(6)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2018 januárjában értékelte a Spanyolország által kérelmezett eltérést és a vonatkozó irányítási terv végrehajtási jelentését (3).

| (7) | A HTMGB megállapította, hogy az irányítási terv a jó kormányzás elveit követi, ezen belül a döntéshozatal a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken, az érdekeltek maximális bevonásán és hosszú távú perspektíván alapul. Továbbá a HTMGB azt is megállapította, hogy Spanyolország új tanulmányok elvégzését javasolta a visszadobott halak mennyiségének csökkentése érdekében, valamint szigorúan korlátozta a halászati erőkifejtést azokban az időszakokban, amikor kevesebb erőforrás áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(7)

A HTMGB megállapította, hogy az irányítási terv a jó kormányzás elveit követi, ezen belül a döntéshozatal a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken, az érdekeltek maximális bevonásán és hosszú távú perspektíván alapul. Továbbá a HTMGB azt is megállapította, hogy Spanyolország új tanulmányok elvégzését javasolta a visszadobott halak mennyiségének csökkentése érdekében, valamint szigorúan korlátozta a halászati erőkifejtést azokban az időszakokban, amikor kevesebb erőforrás áll rendelkezésre.

| (8) | A Spanyolország által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

A Spanyolország által kérelmezett eltérés megfelel az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) és (9) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (9) | Az eltérést indokolják a különleges földrajzi adottságok, ugyanis a kontinentális talapzat mérete korlátozott, a célfajok elterjedési területe pedig kicsi, vagyis a halászterület kiterjedése korlátozott. |
| --- | --- |

(9)

Az eltérést indokolják a különleges földrajzi adottságok, ugyanis a kontinentális talapzat mérete korlátozott, a célfajok elterjedési területe pedig kicsi, vagyis a halászterület kiterjedése korlátozott.

| (10) | A halászat nincs számottevő hatással a tengeri környezetre, és kifejezetten szelektív, mivel a kerítőhálókat a vízoszlopban vontatják, így azok nem érintkeznek a tengerfenékkel; a tengerfenékről való begyűjtés pedig káros volna a célfajokra nézve, amelyek kis mérete miatt gyakorlatilag nem volna lehetséges a szelektív halászat. |
| --- | --- |

(10)

A halászat nincs számottevő hatással a tengeri környezetre, és kifejezetten szelektív, mivel a kerítőhálókat a vízoszlopban vontatják, így azok nem érintkeznek a tengerfenékkel; a tengerfenékről való begyűjtés pedig káros volna a célfajokra nézve, amelyek kis mérete miatt gyakorlatilag nem volna lehetséges a szelektív halászat.

| (11) | A Spanyolország által kérelmezett eltérés mindösszesen 26 hajót érint. |
| --- | --- |

(11)

A Spanyolország által kérelmezett eltérés mindösszesen 26 hajót érint.

| (12) | A halászat nem végezhető más eszközzel, ugyanis nem ismert olyan szabályozott halászeszköz, amelynek felépítése, műszaki jellemzői és szövése lehetővé tenné a célfajok befogását. |
| --- | --- |

(12)

A halászat nem végezhető más eszközzel, ugyanis nem ismert olyan szabályozott halászeszköz, amelynek felépítése, műszaki jellemzői és szövése lehetővé tenné a célfajok befogását.

| (13) | Az irányítási terv biztosítja, hogy a halászati erőkifejtés a jövőben nem növekedhet, mivel halászati engedélyt csak az említett 26 hajó kaphat, és meghatározásra került az erőkifejtés felső korlátja. |
| --- | --- |

(13)

Az irányítási terv biztosítja, hogy a halászati erőkifejtés a jövőben nem növekedhet, mivel halászati engedélyt csak az említett 26 hajó kaphat, és meghatározásra került az erőkifejtés felső korlátja.

| (14) | A kérelem olyan hajókra vonatkozik, amelyek szerepelnek Katalónia autonóm közösség tengeriflotta-nyilvántartásában, halászati tevékenységükről több mint öt évre visszamenően rendelkezésre állnak feljegyzések, és e tevékenységüket a Spanyolország által 2014. március 27-én (4) elfogadott és 2018. április 26-án (5)2021. december 31-ig meghosszabbított irányítási terv keretében végzik. |
| --- | --- |

(14)

A kérelem olyan hajókra vonatkozik, amelyek szerepelnek Katalónia autonóm közösség tengeriflotta-nyilvántartásában, halászati tevékenységükről több mint öt évre visszamenően rendelkezésre állnak feljegyzések, és e tevékenységüket a Spanyolország által 2014. március 27-én (4) elfogadott és 2018. április 26-án (5)2021. december 31-ig meghosszabbított irányítási terv keretében végzik.

| (15) | Az említett hajók szerepelnek a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán. |
| --- | --- |

(15)

Az említett hajók szerepelnek a Bizottság részére az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (9) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően elküldött listán.

| (16) | Az érintett halászati tevékenységek megfelelnek az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében foglalt feltételeknek, mivel a vonatkozó irányítási terv kifejezetten tiltja a védett élőhelyek felett folytatott halászatot. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett halászati tevékenységek megfelelnek az 1967/2006/EK rendelet 4. cikkében foglalt feltételeknek, mivel a vonatkozó irányítási terv kifejezetten tiltja a védett élőhelyek felett folytatott halászatot.

| (17) | Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt követelmény nem alkalmazandó, mivel vonóhálós hajókra vonatkozik. |
| --- | --- |

(17)

Az 1967/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének h) pontjában foglalt követelmény nem alkalmazandó, mivel vonóhálós hajókra vonatkozik.

| (18) | A 9. cikk (3) bekezdésében a legkisebb szembőségre vonatkozóan meghatározott szabályok kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó halászati tevékenység rendkívül szelektív, a tengeri környezetre gyakorolt hatása elhanyagolható, és nem végezhető védett élőhelyek felett, így Spanyolország az 1967/2006/EK rendelet 9. cikke (7) bekezdésében foglaltaknak eleget téve engedélyezte irányítási tervében az e rendelkezésektől való eltérést. |
| --- | --- |

(18)

A 9. cikk (3) bekezdésében a legkisebb szembőségre vonatkozóan meghatározott szabályok kapcsán a Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó halászati tevékenység rendkívül szelektív, a tengeri környezetre gyakorolt hatása elhanyagolható, és nem végezhető védett élőhelyek felett, így Spanyolország az 1967/2006/EK rendelet 9. cikke (7) bekezdésében foglaltaknak eleget téve engedélyezte irányítási tervében az e rendelkezésektől való eltérést.

| (19) | Az érintett halászati tevékenység során teljesülnek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke szerinti adatrögzítési követelmények.. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett halászati tevékenység során teljesülnek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (6) 14. cikke szerinti adatrögzítési követelmények..

| (20) | Az érintett halászati tevékenység nem zavarja a vonóhálótól, kerítőhálótól vagy egyéb vontatott hálótól eltérő eszközöket használó más hajók tevékenységét. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett halászati tevékenység nem zavarja a vonóhálótól, kerítőhálótól vagy egyéb vontatott hálótól eltérő eszközöket használó más hajók tevékenységét.

| (21) | A hajóról működtetett kerítőhálós halászatot a spanyol irányítási terv úgy szabályozza, hogy az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében említett fajok fogásai a lehető legkisebbek legyenek. |
| --- | --- |

(21)

A hajóról működtetett kerítőhálós halászatot a spanyol irányítási terv úgy szabályozza, hogy az 1967/2006/EK rendelet III. mellékletében említett fajok fogásai a lehető legkisebbek legyenek.

| (22) | A hajóról működtetett kerítőhálókkal nem halásznak lábasfejűekre. |
| --- | --- |

(22)

A hajóról működtetett kerítőhálókkal nem halásznak lábasfejűekre.

| (23) | A spanyol irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek megfigyeléséről. |
| --- | --- |

(23)

A spanyol irányítási terv az 1967/2006/EK rendelet 13. cikke (9) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően rendelkezik a halászati tevékenységek megfigyeléséről.

| (24) | A kérelmezett eltérés meghosszabbítását ezért engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(24)

A kérelmezett eltérés meghosszabbítását ezért engedélyezni kell.

| (25) | Spanyolország kellő időben és az irányítási tervben szereplő megfigyelési tervnek megfelelően jelentést tesz a Bizottság felé. |
| --- | --- |

(25)

Spanyolország kellő időben és az irányítási tervben szereplő megfigyelési tervnek megfelelően jelentést tesz a Bizottság felé.

| (26) | Indokolt korlátozni az eltérés időtartamát annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon gyors korrekciós irányítási intézkedések meghozatalára abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a halászott állomány védettségi helyzete romlana, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön. |
| --- | --- |

(26)

Indokolt korlátozni az eltérés időtartamát annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon gyors korrekciós irányítási intézkedések meghozatalára abban az esetben, ha a Bizottságnak benyújtott jelentés szerint a halászott állomány védettségi helyzete romlana, és egyben arra is, hogy egy későbbi, kiigazított irányítási terv szilárdabb tudományos alapokra épüljön.

| (27) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(27)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Eltérés

Az 1967/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a Katalónia partjainál lévő spanyol felségvizeken a homoki angolnára (Gymnammodytes cicerelus és G. semisquamatus) és a gébfélékre (Aphia minuta és Crystalogobius linearis) irányuló, olyan hajók által folytatott kerítőhálós halászatra, amelyek:

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

| a) | szerepelnek Katalónia autonóm közösség tengeriflotta-nyilvántartásában; |
| --- | --- |

a)

szerepelnek Katalónia autonóm közösség tengeriflotta-nyilvántartásában;

| b) | igazoltan több mint öt éve folytatnak ilyen halászatot; valamint |
| --- | --- |

b)

igazoltan több mint öt éve folytatnak ilyen halászatot; valamint

| c) | rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket a Spanyolország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik. |
| --- | --- |

c)

rendelkeznek halászati engedéllyel, és tevékenységüket a Spanyolország által az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott halászati irányítási terv keretében végzik.

2. cikk

Jelentéstétel

Spanyolország e rendelet hatálybalépésétől számítva három éven belül jelentést tesz a Bizottságnak az 1. cikk c) pontja szerinti irányítási tervben előírt megfigyelési tervnek megfelelően.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás időtartama

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. július 2-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 409., 2006.12.30., 11. o.

1

(2)  A Bizottság 464/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. május 6.) Spanyolország egyes felségvizein (Katalónia) a homoki angolna (Gymnammodytes cicerelus és G. semisquamatus) és a gébfélék (Aphia minuta és Crystalogobius linearis) halászatában alkalmazott, hajóról működtetett kerítőhálók merítési mélysége és parttól számított távolsága tekintetében az 1967/2006/EK tanácsi rendelettől történő eltérésről (HL L 134., 2014.5.7., 37. o.).

2

Gymnammodytes cicerelus

G. semisquamatus

Aphia minuta

Crystalogobius linearis

(3)  A HTMGB jelentése (STECF-18-01): https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/management-plans

3

(4)  Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, 6591. szám, 2014.3.27., 1. o.

4

(5)  Orden APM/445/2018, de 26 de abril, por la que se prorroga la vigencia del Plan de gestión de la sonsera en el litoral catalán aprobado por la Orden AAM/87/2014, de 20 de marzo. Boletin Oficial del Estado, Num. 107, sec. III, pagina 47609, 2018.5.3.

5

(6)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

6

---

HATÁROZATOK

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/42

---

A TANÁCS (EU) 2018/923 HATÁROZATA

(2018. június 22.)

a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2017. június 16-án a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn. A megállapított jelentős eltérés miatt a Tanács 2017. június 16-án kibocsátott ajánlásában (2) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (3) nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2017. június 16-án a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn. A megállapított jelentős eltérés miatt a Tanács 2017. június 16-án kibocsátott ajánlásában (2) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (3) nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

| (2) | 2017. december 5-én a Tanács megállapította (4), hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket. Ennek alapján a Tanács 2017. december 5-én kibocsátott felülvizsgált ajánlásában (5) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt is ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2018. április 15-ig tegyen jelentést az az említett ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(2)

2017. december 5-én a Tanács megállapította (4), hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket. Ennek alapján a Tanács 2017. december 5-én kibocsátott felülvizsgált ajánlásában (5) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt is ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2018. április 15-ig tegyen jelentést az az említett ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

| (3) | A Bizottság 2018. április 10-én és 11-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2018. május 23-án jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták. A Bizottság jelentése szerint a román hatóságok nem kívánnak reagálni a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra. A hatóságok megerősítették a küldöttség számára, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány. A pozitív és növekvő kibocsátási rés miatt ez a tervezett strukturális hiány a tanácsi ajánlásban megfogalmazottakkal ellentétes további romlására utal, és egyértelműen expanzív költségvetési politikát tükröz. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2018. április 10-én és 11-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2018. május 23-án jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták. A Bizottság jelentése szerint a román hatóságok nem kívánnak reagálni a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra. A hatóságok megerősítették a küldöttség számára, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány. A pozitív és növekvő kibocsátási rés miatt ez a tervezett strukturális hiány a tanácsi ajánlásban megfogalmazottakkal ellentétes további romlására utal, és egyértelműen expanzív költségvetési politikát tükröz.

| (4) | A román hatóságok 2018. április 20-án – a Tanács által megállapított határidőt követően – jelentést nyújtottak be a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A hatóságok e jelentésben megerősítették, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány mard. A bejelentett intézkedések költségvetési hatása jelentősen elmarad az említett tanácsi ajánlás követelményétől. |
| --- | --- |

(4)

A román hatóságok 2018. április 20-án – a Tanács által megállapított határidőt követően – jelentést nyújtottak be a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A hatóságok e jelentésben megerősítették, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány mard. A bejelentett intézkedések költségvetési hatása jelentősen elmarad az említett tanácsi ajánlás követelményétől.

| (5) | A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése 10,4 %-ot tesz ki, ami jóval meghaladja a 3,3 %-os kiadási referenciaértéket. A strukturális egyenleg 2018-ban a GDP 0,4 %-ával romlik, elérve a GDP 3,8 %-ának megfelelő mértékű hiányt. Ez ellentétes a 2017-hez képest a GDP 0,8 %-át kitevő ajánlott strukturális javulással. Ezért mindkét pillér az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést mutat. A kiadási referenciaérték a GDP 2,0 %-ának megfelelő eltérést mutat. A strukturális egyenleg alátámasztja ezt az értelmezést, de valamivel kisebb, a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelez. A strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét negatívan befolyásolja a potenciális GDP-növekedésre vonatkozó, a kiadási referenciaérték alapjául szolgáló középtávú átlaghoz viszonyítva magasabb becslés. Ezt figyelembe véve az átfogó értékelés megerősíti az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése 10,4 %-ot tesz ki, ami jóval meghaladja a 3,3 %-os kiadási referenciaértéket. A strukturális egyenleg 2018-ban a GDP 0,4 %-ával romlik, elérve a GDP 3,8 %-ának megfelelő mértékű hiányt. Ez ellentétes a 2017-hez képest a GDP 0,8 %-át kitevő ajánlott strukturális javulással. Ezért mindkét pillér az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést mutat. A kiadási referenciaérték a GDP 2,0 %-ának megfelelő eltérést mutat. A strukturális egyenleg alátámasztja ezt az értelmezést, de valamivel kisebb, a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelez. A strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét negatívan befolyásolja a potenciális GDP-növekedésre vonatkozó, a kiadási referenciaérték alapjául szolgáló középtávú átlaghoz viszonyítva magasabb becslés. Ezt figyelembe véve az átfogó értékelés megerősíti az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést.

| (6) | A 2017-hez képest bekövetkezett romlás nagyrészt a közszférában dolgozók illetményére fordított kiadások 2017 nyarán jogszabályba foglalt és 2018. januárban hatályba lépett növekedésének tudható be. A 2017. december 5-i tanácsi ajánlás alapjául szolgáló 2017. őszi bizottsági előrejelzés óta a román hatóságok részben visszafordították a korábbi rendszerszintű nyugdíjreformot azáltal, hogy csökkentették a második nyugdíjpillérhez 2018-tól átcsoportosított társadalombiztosítási járulékok arányát. Ez a csökkentés pozitív rövid távú hatást gyakorol az államháztartási bevételekre, így az államháztartási egyenlegre. E költségvetési többletbevétel azonban hosszú távon eltűnik, mivel a második pillértől elvont társadalombiztosítási járulékok az öregségi nyugdíjak jövőbeni fizetésére vonatkozó kötelezettséget vonnak maguk után. |
| --- | --- |

(6)

A 2017-hez képest bekövetkezett romlás nagyrészt a közszférában dolgozók illetményére fordított kiadások 2017 nyarán jogszabályba foglalt és 2018. januárban hatályba lépett növekedésének tudható be. A 2017. december 5-i tanácsi ajánlás alapjául szolgáló 2017. őszi bizottsági előrejelzés óta a román hatóságok részben visszafordították a korábbi rendszerszintű nyugdíjreformot azáltal, hogy csökkentették a második nyugdíjpillérhez 2018-tól átcsoportosított társadalombiztosítási járulékok arányát. Ez a csökkentés pozitív rövid távú hatást gyakorol az államháztartási bevételekre, így az államháztartási egyenlegre. E költségvetési többletbevétel azonban hosszú távon eltűnik, mivel a második pillértől elvont társadalombiztosítási járulékok az öregségi nyugdíjak jövőbeni fizetésére vonatkozó kötelezettséget vonnak maguk után.

| (7) | Ennek alapján tehát az a következtetés vonható le, hogy Románia által a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedések nem kielégítőek. A költségvetési kiigazítás 2018-ban elmarad a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazítástól, amely annak felelne meg, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, |
| --- | --- |

(7)

Ennek alapján tehát az a következtetés vonható le, hogy Románia által a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedések nem kielégítőek. A költségvetési kiigazítás 2018-ban elmarad a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazítástól, amely annak felelne meg, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Románia a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2018. június 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

V. GORANOV

---

(1)  
  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

2

(3)  A nettó elsődleges államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

3

(4)  A Tanács (EU) 2017/2389 határozata (2017. december 5.) a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról (HL L 340., 2017.12.20., 49. o.).

4

(5)  A Tanács ajánlása (2017. december 5.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 439., 2017.12.20., 1. o.).

5

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/44

---

A TANÁCS (EU) 2018/924 HATÁROZATA

(2018. június 22.)

a Franciaországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/414/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Bizottság ajánlása alapján 2009. április 27-én a Tanács – a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően – a 2009/414/EK határozattal (1) megállapította, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2008-ra bejelentett államháztartási hiány a GDP 3,2 %-a volt, tehát túllépte a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2008-ra tervezett bruttó államadósság, amely 2003 óta meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, a GDP 66,7 %-a volt. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság ajánlása alapján 2009. április 27-én a Tanács – a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően – a 2009/414/EK határozattal (1) megállapította, hogy Franciaországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2008-ra bejelentett államháztartási hiány a GDP 3,2 %-a volt, tehát túllépte a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2008-ra tervezett bruttó államadósság, amely 2003 óta meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, a GDP 66,7 %-a volt.

| (2) | Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást bocsátott ki Franciaország számára azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012 végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács ajánlásában 2009. október 27-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanazon a napon a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást bocsátott ki Franciaország számára azzal a céllal, hogy legkésőbb 2012 végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács ajánlásában 2009. október 27-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

| (3) | A Tanács 2009. december 2-án a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján új ajánlást címzett Franciaországhoz, amelyben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2013-ra meghosszabbította. A Tanács úgy ítélte meg, hogy Franciaország eredményes intézkedéseket tett, azonban az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2009. december 2-án a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján új ajánlást címzett Franciaországhoz, amelyben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2013-ra meghosszabbította. A Tanács úgy ítélte meg, hogy Franciaország eredményes intézkedéseket tett, azonban az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be.

| (4) | A Tanács 2013. június 21-én a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján új ajánlást címzett Franciaországhoz, amelyben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2015-re meghosszabbította. A Tanács úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy Franciaország nem tett eredményes intézkedéseket, ugyanakkor az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2013. június 21-én a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján új ajánlást címzett Franciaországhoz, amelyben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2015-re meghosszabbította. A Tanács úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy Franciaország nem tett eredményes intézkedéseket, ugyanakkor az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be.

| (5) | A Tanács 2015. március 10-én a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban új ajánlást bocsátott ki Franciaország számára azzal a céllal, hogy 2017-re szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács 2015. június 10-i határidőt állapított meg Franciaország számára, hogy részletes jelentést tegyen a megtett intézkedésekről. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2015. március 10-én a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével összhangban új ajánlást bocsátott ki Franciaország számára azzal a céllal, hogy 2017-re szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács 2015. június 10-i határidőt állapított meg Franciaország számára, hogy részletes jelentést tegyen a megtett intézkedésekről.

| (6) | 2015. július 1-jén a Bizottság megállapította, hogy a Franciaországra vonatkozó költségvetési hiánycélok várhatóan 2015-ben és 2016-ban is teljesülni fognak, miközben az előre jelzett költségvetési kiigazítás – valamennyi mutató alapján – mindkét évben elmarad az ajánlott szinttől. Következésképpen az eredményes intézkedések értékelésére irányadó módszertannak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárást fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(6)

2015. július 1-jén a Bizottság megállapította, hogy a Franciaországra vonatkozó költségvetési hiánycélok várhatóan 2015-ben és 2016-ban is teljesülni fognak, miközben az előre jelzett költségvetési kiigazítás – valamennyi mutató alapján – mindkét évben elmarad az ajánlott szinttől. Következésképpen az eredményes intézkedések értékelésére irányadó módszertannak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az eljárást fel kell függeszteni.

| (7) | A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(7)

A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (8) | A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett egy ilyen határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzési időszakban nem haladja meg a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. |
| --- | --- |

(8)

A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett egy ilyen határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzési időszakban nem haladja meg a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket.

| (9) | Franciaország 2018. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2018. évi stabilitási program és a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | Az államháztartási hiány, miután 2016-ban elérte a GDP 3,4 %-át, 2017-ben a GDP 2,6 %-ára csökkent. A hiány 2017. évi – a 2017. évi költségvetési célokhoz viszonyított –csökkenésében főként az adókból, különösen a hozzáadottérték-adóból és a társasági adóból eredő bevételek növekedése (a GDP 0,7 %-a) játszott szerepet. |
| --- | --- | --- |

(9)

Franciaország 2018. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2018. évi stabilitási program és a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

—

Az államháztartási hiány, miután 2016-ban elérte a GDP 3,4 %-át, 2017-ben a GDP 2,6 %-ára csökkent. A hiány 2017. évi – a 2017. évi költségvetési célokhoz viszonyított –csökkenésében főként az adókból, különösen a hozzáadottérték-adóból és a társasági adóból eredő bevételek növekedése (a GDP 0,7 %-a) játszott szerepet.

| — | A francia kormány által 2018. április 25-én benyújtott, a 2018–2022 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2018-ban a GDP 2,3 %-ára csökken, majd 2019-ben némileg emelkedik, a GDP 2,4 %-ára. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018-ra 2,3 %-os, 2019-re pedig 2,8 %-os GDP-arányos hiánnyal számol, így a hiány az előrejelzési időszakban a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. |
| --- | --- |

—

A francia kormány által 2018. április 25-én benyújtott, a 2018–2022 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2018-ban a GDP 2,3 %-ára csökken, majd 2019-ben némileg emelkedik, a GDP 2,4 %-ára. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése 2018-ra 2,3 %-os, 2019-re pedig 2,8 %-os GDP-arányos hiánnyal számol, így a hiány az előrejelzési időszakban a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

| — | A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül számított államháztartási egyenleg 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javult. A strukturális egyenleg 2015-től bekövetkezett javulása összesen a GDP 0,7 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül számított államháztartási egyenleg 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javult. A strukturális egyenleg 2015-től bekövetkezett javulása összesen a GDP 0,7 %-át tette ki.

| — | A bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2016. évi 96,6 %-ról 2017-ben 97,0 %-ra nőtt, főként az adósságnövelő SFA-tételek miatt, mivel az elsődleges hiányt és a kamatfizetéseket nagyjából ellensúlyozta a reálnövekedés és az infláció adósságcsökkentő hatása. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2018-ban 96,4 %-ra, majd 2019-ben 96,0 %-ra csökken, elsősorban az elsődleges hiányt és a kamatfizetéseket ellensúlyozó magas nominális növekedésnek köszönhetően. |
| --- | --- |

—

A bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya a 2016. évi 96,6 %-ról 2017-ben 97,0 %-ra nőtt, főként az adósságnövelő SFA-tételek miatt, mivel az elsődleges hiányt és a kamatfizetéseket nagyjából ellensúlyozta a reálnövekedés és az infláció adósságcsökkentő hatása. A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2018-ban 96,4 %-ra, majd 2019-ben 96,0 %-ra csökken, elsősorban az elsődleges hiányt és a kamatfizetéseket ellensúlyozó magas nominális növekedésnek köszönhetően.

| (10) | A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása. |
| --- | --- |

(10)

A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

| (11) | A Tanács véleménye szerint a franciaországi túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2009/414/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács véleménye szerint a franciaországi túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2009/414/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (12) | A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2018-tól Franciaország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak, |
| --- | --- |

(12)

A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2018-tól Franciaország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy a franciaországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2009/414/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2018. június 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

V. GORANOV

---

(1)  A Tanács 2009/414/EK határozata (2009. április 27.) a Franciaországban fennálló túlzott hiányról (HL L 135., 2009.5.30., 19. o.).

1

(2)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

2

(3)  A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

3

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/46

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2018/925 HATÁROZATA

(2018. június 26.)

a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/522 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2018)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket.

| (2) | A PBB 2018. március 27-én elfogadta a (KKBP) 2018/522 határozatot (2), mellyel Simone MALVAGNA ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2018. március 27-én elfogadta a (KKBP) 2018/522 határozatot (2), mellyel Simone MALVAGNA ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy 2018. augusztus 6-i hatállyal Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává. |
| --- | --- |

(3)

Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy 2018. augusztus 6-i hatállyal Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává.

| (4) | 2018. május 31-én az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt az ajánlást. |
| --- | --- |

(4)

2018. május 31-én az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt az ajánlást.

| (5) | A (KKBP) 2018/522 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A (KKBP) 2018/522 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) a Politikai és Biztonsági Bizottság 2018. augusztus 6-i hatállyal Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ellentengernagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává.

2. cikk

A (KKBP) 2018/522 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2018. augusztus 6-án lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 26-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  
  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/522 határozata (2018. március 27.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1356 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/1/2018) (HL L 87., 2018.4.3., 14. o.).

2

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/48

---

A TANÁCS (EU) 2018/926 HATÁROZATA

(2018. június 26.)

a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozatával (4) Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ hivatalának betöltésére Cristina CIFUENTES CUENCAS-t nevezte ki tagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozatával (4) Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ hivatalának betöltésére Cristina CIFUENTES CUENCAS-t nevezte ki tagként.

| (2) | Cristina CIFUENTES CUENCAS lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Cristina CIFUENTES CUENCAS lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid. |
| --- | --- |

—

Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2018. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. ZAHARIEVA

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozata a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 28. o.).

4

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/927 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. június 27.)

az (EU) 2015/789 végrehajtási határozatnak a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedések tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2018) 3972. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/789 bizottsági végrehajtási határozat (2) 4 cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése elavult, mert a 7. cikk (1) bekezdése szerinti minden visszaszorítási terület jelenleg az említett határozat II. mellékletében szerepel. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/789 bizottsági végrehajtási határozat (2) 4 cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése elavult, mert a 7. cikk (1) bekezdése szerinti minden visszaszorítási terület jelenleg az említett határozat II. mellékletében szerepel.

| (2) | Az olasz hatóságok 2018. március 12-én jelentették, hogy az olaszországi Apulia déli részén a Xylella fastidiosa(Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) megjelenését észlelték a pufferzóna különböző területein, különösen nagy számban pedig a pufferzónával szomszédos fertőzött terület peremének 20 km széles sávjában. A fertőzések magas száma alapján megállapítást nyert, hogy a meghatározott szervezet felszámolása már nem lehetséges a jelenlegi pufferzóna keretein belül. Ezenkívül a meghatározott szervezet által megfertőződött növények eltávolításakor bekövetkezett jelentős késedelmekből adódóan magas az Apulia régió északi része felé való terjedés kockázata, mivel a jelenlegi visszaszorítási területek és a pufferzónák már nem töltik be a szerepüket. |
| --- | --- |

(2)

Az olasz hatóságok 2018. március 12-én jelentették, hogy az olaszországi Apulia déli részén a Xylella fastidiosa(Wells et al.) (a továbbiakban: meghatározott szervezet) megjelenését észlelték a pufferzóna különböző területein, különösen nagy számban pedig a pufferzónával szomszédos fertőzött terület peremének 20 km széles sávjában. A fertőzések magas száma alapján megállapítást nyert, hogy a meghatározott szervezet felszámolása már nem lehetséges a jelenlegi pufferzóna keretein belül. Ezenkívül a meghatározott szervezet által megfertőződött növények eltávolításakor bekövetkezett jelentős késedelmekből adódóan magas az Apulia régió északi része felé való terjedés kockázata, mivel a jelenlegi visszaszorítási területek és a pufferzónák már nem töltik be a szerepüket.

| (3) | E fejlemények fényében az érintett terület bizonyos részein felszámolási intézkedések helyett indokolt annak a körülhatárolt területnek a kiterjesztése, amelyre a visszaszorítási intézkedések vonatkoznak. Tekintettel arra, hogy a rovarvektorok kora tavasszal kezdődő rajzási időszakának beálltával megnőtt annak a kockázata, hogy a meghatározott szervezet továbbterjed az Unió területének fennmaradó részére, indokolt a körülhatárolt terület haladéktalan kiterjesztése. Ezért a fertőzöttnek minősített területet ki kell terjeszteni Brindisi és Taranto megyéinek azon településeire, ahol a meghatározott szervezet megjelenését észlelték. Emellett ez Bari megye egy részére is vonatkozik, ahol valószínű, hogy a szervezet már megjelent és elterjedt. |
| --- | --- |

(3)

E fejlemények fényében az érintett terület bizonyos részein felszámolási intézkedések helyett indokolt annak a körülhatárolt területnek a kiterjesztése, amelyre a visszaszorítási intézkedések vonatkoznak. Tekintettel arra, hogy a rovarvektorok kora tavasszal kezdődő rajzási időszakának beálltával megnőtt annak a kockázata, hogy a meghatározott szervezet továbbterjed az Unió területének fennmaradó részére, indokolt a körülhatárolt terület haladéktalan kiterjesztése. Ezért a fertőzöttnek minősített területet ki kell terjeszteni Brindisi és Taranto megyéinek azon településeire, ahol a meghatározott szervezet megjelenését észlelték. Emellett ez Bari megye egy részére is vonatkozik, ahol valószínű, hogy a szervezet már megjelent és elterjedt.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2015/789 bizottsági végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

A 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdését el kell hagyni;

| 2. | A II. melléklet A. része e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet A. része e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 27-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/789 végrehajtási határozata (2015. május 18.) a Xylella fastidiosa (Wells et al.) Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzését célzó intézkedésekről (HL L 125., 2015.5.21., 36. o.).

2

Xylella fastidiosa

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2015/789 végrehajtási határozat II. melléklete A. részének helyébe a következő szöveg lép:

„A. RÉSZ

Fertőzött területek Olaszországban

Olaszország fertőzött területe a következőket foglalja magában:

| 1. | Lecce megye |
| --- | --- |

1.

Lecce megye

| 2. | Brindisi megye |
| --- | --- |

2.

Brindisi megye

| 3. | Taranto megyében található települések: | Avetrana |
| --- | --- | --- |

3.

Taranto megyében található települések:

Avetrana

| | Carosino |
| --- | --- |

Carosino

| | Crispiano |
| --- | --- |

Crispiano

| | Faggiano |
| --- | --- |

Faggiano

| | Fragagnano |
| --- | --- |

Fragagnano

| | Grottaglie |
| --- | --- |

Grottaglie

| | Leporano |
| --- | --- |

Leporano

| | Lizzano |
| --- | --- |

Lizzano

| | Manduria |
| --- | --- |

Manduria

| | Martina Franca |
| --- | --- |

Martina Franca

| | Maruggio |
| --- | --- |

Maruggio

| | Monteiasi |
| --- | --- |

Monteiasi

| | Montemesola |
| --- | --- |

Montemesola

| | Monteparano |
| --- | --- |

Monteparano

| | Pulsano |
| --- | --- |

Pulsano

| | Roccaforzata |
| --- | --- |

Roccaforzata

| | San Giorgio Ionico |
| --- | --- |

San Giorgio Ionico

| | San Marzano di San Giuseppe |
| --- | --- |

San Marzano di San Giuseppe

| | Sava |
| --- | --- |

Sava

| | Statte |
| --- | --- |

Statte

| | Taranto |
| --- | --- |

Taranto

| | Torricella |
| --- | --- |

Torricella

| 4. | Bari megyében található települések:
  Locorotondo” |
| --- | --- |

4.

Bari megyében található települések:

Locorotondo”

---

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/51

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/928 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. június 28.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 926/2009/EK tanácsi rendelethez, valamint a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelethez kapcsolódó C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekkel összefüggő vizsgálat újbóli megindításának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 266. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK ÉS BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK ÉS BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

1.   Végleges intézkedések

Végleges intézkedések

| (1) | 2009. október 6-án, az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 926/2009/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti intézkedések, illetve eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára. Az intézkedések a következő értékvámtételek formájában kerültek alkalmazásra: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.), 27,2 % (más együttműködő vállalatok esetében), valamint 39,2 % (minden más vállalat esetében). |
| --- | --- |

(1)

2009. október 6-án, az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 926/2009/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti intézkedések, illetve eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára. Az intézkedések a következő értékvámtételek formájában kerültek alkalmazásra: 17,7 % (Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.), 27,2 % (más együttműködő vállalatok esetében), valamint 39,2 % (minden más vállalat esetében).

2

| (2) | 2015. december 8-án, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság az (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet) (3) – a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűsége alapján – további öt évre végleges dömpingellenes vámot vetett ki. |
| --- | --- |

(2)

2015. december 8-án, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság az (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet) (3) – a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűsége alapján – további öt évre végleges dömpingellenes vámot vetett ki.

3

2.   A Törvényszék és a Bíróság ítéletei

A Törvényszék és a Bíróság ítéletei

| (3) | Az eredeti intézkedések a kárral való fenyegetésre vonatkozó ténymegállapításon alapultak, és azokat a Törvényszék a T-528/09. sz. ügyben 2014. január 29-én hozott ítéletével (4) a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Hubei) elnevezésű exportáló gyártó tekintetében megsemmisítette. |
| --- | --- |

(3)

Az eredeti intézkedések a kárral való fenyegetésre vonatkozó ténymegállapításon alapultak, és azokat a Törvényszék a T-528/09. sz. ügyben 2014. január 29-én hozott ítéletével (4) a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Hubei) elnevezésű exportáló gyártó tekintetében megsemmisítette.

4

| (4) | A Bíróság a C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben 2016. április 7-én hozott ítélettel (5) helyt adott a Törvényszék ténymegállapításainak, amennyiben azok a Hubei vállalatot érintették (a továbbiakban a Törvényszék ítéletével együttesen: a Hubei-ítéletek). |
| --- | --- |

(4)

A Bíróság a C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben 2016. április 7-én hozott ítélettel (5) helyt adott a Törvényszék ténymegállapításainak, amennyiben azok a Hubei vállalatot érintették (a továbbiakban a Törvényszék ítéletével együttesen: a Hubei-ítéletek).

5

| (5) | A Hubei-ítéletek közvetlen következményeként a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek Unióba irányuló behozatala soha nem minősült dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozónak. Ennélfogva a behozatalukra beszedett dömpingellenes vámokat az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kellett téríteni. |
| --- | --- |

(5)

A Hubei-ítéletek közvetlen következményeként a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek Unióba irányuló behozatala soha nem minősült dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozónak. Ennélfogva a behozatalukra beszedett dömpingellenes vámokat az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően vissza kellett téríteni.

| (6) | A Bizottság 2016 júniusában törölte a Hubei vállalatot az A950 TARIC-kiegészítő kód alatt felsorolt vállalatok jegyzékéből, és azt a C129 új TARIC-kiegészítő kód alá sorolta. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2016 júniusában törölte a Hubei vállalatot az A950 TARIC-kiegészítő kód alatt felsorolt vállalatok jegyzékéből, és azt a C129 új TARIC-kiegészítő kód alá sorolta.

| (7) | A Bizottság 2016. szeptember 9-én a C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekre vonatkozó értesítést (a továbbiakban: értesítés) (6) tett közzé, ezzel újból megindította az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, amely a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet elfogadásához vezetett. Az újbóli megindítás hatálya annak eldöntésére korlátozódott, hogy a Hubei-ítéletek fényében helyénvaló lenne-e a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatályon kívül helyezése a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2016. szeptember 9-én a C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekre vonatkozó értesítést (a továbbiakban: értesítés) (6) tett közzé, ezzel újból megindította az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, amely a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet elfogadásához vezetett. Az újbóli megindítás hatálya annak eldöntésére korlátozódott, hogy a Hubei-ítéletek fényében helyénvaló lenne-e a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatályon kívül helyezése a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében.

6

B.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (8) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a varrat nélküli acélcsövek európai uniós gazdasági ágazatának védelmével foglalkozó bizottság (a továbbiakban: védelmi bizottság) által képviselt uniós gazdasági ágazatot, a többi ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az érintettként ismert importőröket/felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat a vizsgálat újbóli megindításáról. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a varrat nélküli acélcsövek európai uniós gazdasági ágazatának védelmével foglalkozó bizottság (a továbbiakban: védelmi bizottság) által képviselt uniós gazdasági ágazatot, a többi ismert uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az érintettként ismert importőröket/felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat a vizsgálat újbóli megindításáról.

| (9) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, valamint arra, hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, valamint arra, hogy meghallgatást kérjenek.

| (10) | A vizsgálat újbóli megindítását követően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és négy kínai exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket. A Bizottsághoz az értesítésben meghatározott határidőn belül az uniós gazdasági ágazatot képviselő védelmi bizottságtól is érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat újbóli megindítását követően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és négy kínai exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket. A Bizottsághoz az értesítésben meghatározott határidőn belül az uniós gazdasági ágazatot képviselő védelmi bizottságtól is érkezett észrevétel.

| (11) | A védelmi bizottsággal két meghallgatásra került sor a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő jelenlétében. A több fél nem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(11)

A védelmi bizottsággal két meghallgatásra került sor a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő jelenlétében. A több fél nem kért meghallgatást.

C.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (12) | Ahogyan a (10) preambulumbekezdés említi, az érdekelt felek két csoportja, egyrészt a védelmi bizottság, másrészt a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és négy kínai exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(12)

Ahogyan a (10) preambulumbekezdés említi, az érdekelt felek két csoportja, egyrészt a védelmi bizottság, másrészt a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és négy kínai exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket.

| (13) | A védelmi bizottság először is azzal érvelt, hogy a Bizottságnak nem kellett volna eltörölnie a Hubei esetében alkalmazott dömpingellenes vámot, mivel a Hubei-ítéletek csak az eredeti intézkedések megsemmisítését vonták maguk után, a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben előírt intézkedésekét nem. A védelmi bizottság továbbá kijelentette, hogy a Hubei-ítéletek hatálya még abban az esetben sem terjeszthető ki olyan jogi aktusokra, amelyeket nem támadtak meg az uniós bíróságok előtt, ha e jogi aktusokat ugyanazok a jogi tévedések érvénytelenítik. |
| --- | --- |

(13)

A védelmi bizottság először is azzal érvelt, hogy a Bizottságnak nem kellett volna eltörölnie a Hubei esetében alkalmazott dömpingellenes vámot, mivel a Hubei-ítéletek csak az eredeti intézkedések megsemmisítését vonták maguk után, a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben előírt intézkedésekét nem. A védelmi bizottság továbbá kijelentette, hogy a Hubei-ítéletek hatálya még abban az esetben sem terjeszthető ki olyan jogi aktusokra, amelyeket nem támadtak meg az uniós bíróságok előtt, ha e jogi aktusokat ugyanazok a jogi tévedések érvénytelenítik.

| (14) | Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint az eredeti rendelet érvénytelensége a későbbi rendeletek érvényességét is érinti (7). Ebben az ügyben a Hubei vállalattal szembeni eredeti intézkedés érvénytelensége a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet érvényességét is érintette, amennyiben a Hubei vállalatra vonatkozott. Az ítélet következtében úgy tekintendő, hogy a Hubei vállalat soha nem tartozott az eredeti intézkedések hatálya alá, és következésképp a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatálya alá sem kellett volna tartoznia. A Bizottság ezért elutasította a védelmi bizottság azon állítását, hogy a Hubei vállalatnak továbbra is a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet által kivetett dömpingellenes vámok hatálya alá kell tartoznia. |
| --- | --- |

(14)

Az európai bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint az eredeti rendelet érvénytelensége a későbbi rendeletek érvényességét is érinti (7). Ebben az ügyben a Hubei vállalattal szembeni eredeti intézkedés érvénytelensége a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet érvényességét is érintette, amennyiben a Hubei vállalatra vonatkozott. Az ítélet következtében úgy tekintendő, hogy a Hubei vállalat soha nem tartozott az eredeti intézkedések hatálya alá, és következésképp a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatálya alá sem kellett volna tartoznia. A Bizottság ezért elutasította a védelmi bizottság azon állítását, hogy a Hubei vállalatnak továbbra is a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet által kivetett dömpingellenes vámok hatálya alá kell tartoznia.

7

| (15) | Másodszor: a védelmi bizottság az állította, hogy a Bizottságnak nem volt jogalapja arra, hogy újból megindítsa a hatályvesztési felülvizsgálatot, illetve arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet által előírt intézkedéseket valamennyi kínai exportáló gyártó tekintetében hatályon kívül helyezze. Ezenkívül azt állította, hogy a Hubei-ítéletek nem érvénytelenítették a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletet, ugyanis a Bizottság az eredeti vizsgálat során nem ugyanazokra a (jogellenesnek nyilvánított) indokokra alapította a ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(15)

Másodszor: a védelmi bizottság az állította, hogy a Bizottságnak nem volt jogalapja arra, hogy újból megindítsa a hatályvesztési felülvizsgálatot, illetve arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet által előírt intézkedéseket valamennyi kínai exportáló gyártó tekintetében hatályon kívül helyezze. Ezenkívül azt állította, hogy a Hubei-ítéletek nem érvénytelenítették a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletet, ugyanis a Bizottság az eredeti vizsgálat során nem ugyanazokra a (jogellenesnek nyilvánított) indokokra alapította a ténymegállapításait.

| (16) | A Bizottság ezeket az érveket is elutasította. Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy amennyiben valamely uniós jogi aktus érvénytelenségére vonatkozó ténymegállapítás azzal a jogi következménnyel jár, hogy az ezen aktust elfogadó intézmény a megállapított jogellenesség orvoslása érdekében köteles megtenni a szükséges intézkedéseket, és mivel a megsemmisítést kimondó ítéletek kapcsán az EUMSZ 266. cikkben megállapított kötelezettség analógia útján alkalmazandó, ezen intézmény ez esetben is széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik ezen intézkedések megválasztása tekintetében, azzal a feltétellel, hogy az intézkedéseknek meg kell felelniük a szóban forgó ítélet rendelkező részének, valamint az annak szükséges alátámasztását képező indokolásnak (8). Ebben a konkrét ügyben, valamint a Hubei-ítéletek rendelkező részére és indokolására hivatkozással a Bizottság helyénvalónak ítélte a vizsgálat újbóli megindítását annak érdekében, hogy az érdekelt felektől kapott észrevételeket követően értékelje, hogy a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében alkalmazott vámokat is hatályon kívül kell-e helyezni. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság ezeket az érveket is elutasította. Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy amennyiben valamely uniós jogi aktus érvénytelenségére vonatkozó ténymegállapítás azzal a jogi következménnyel jár, hogy az ezen aktust elfogadó intézmény a megállapított jogellenesség orvoslása érdekében köteles megtenni a szükséges intézkedéseket, és mivel a megsemmisítést kimondó ítéletek kapcsán az EUMSZ 266. cikkben megállapított kötelezettség analógia útján alkalmazandó, ezen intézmény ez esetben is széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik ezen intézkedések megválasztása tekintetében, azzal a feltétellel, hogy az intézkedéseknek meg kell felelniük a szóban forgó ítélet rendelkező részének, valamint az annak szükséges alátámasztását képező indokolásnak (8). Ebben a konkrét ügyben, valamint a Hubei-ítéletek rendelkező részére és indokolására hivatkozással a Bizottság helyénvalónak ítélte a vizsgálat újbóli megindítását annak érdekében, hogy az érdekelt felektől kapott észrevételeket követően értékelje, hogy a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében alkalmazott vámokat is hatályon kívül kell-e helyezni.

8

| (17) | A Bizottság mindenesetre úgy ítéli meg, hogy még akkor is hatáskörrel rendelkezik a vizsgálatok újbóli megindítására, ha ez nem jogi kötelezettsége. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság mindenesetre úgy ítéli meg, hogy még akkor is hatáskörrel rendelkezik a vizsgálatok újbóli megindítására, ha ez nem jogi kötelezettsége.

| (18) | Harmadszor: a védelmi bizottság azzal érvelt, hogy a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatályon kívül helyezésével megsértené a jogbiztonság elvét, ugyanis a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet jogerőssé vált, mivel azt nem támadták meg a Bíróság előtt. |
| --- | --- |

(18)

Harmadszor: a védelmi bizottság azzal érvelt, hogy a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet hatályon kívül helyezésével megsértené a jogbiztonság elvét, ugyanis a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet jogerőssé vált, mivel azt nem támadták meg a Bíróság előtt.

| (19) | Ahogyan azonban már említésre került, az eredeti rendelet érvénytelensége ugyanolyan mértékben érintheti a későbbi rendeletek érvényességét. Így még akkor is, ha a későbbi rendeletet nem támadták meg az európai bíróságok előtt, mindazonáltal úgy tekinthető, hogy azt oly módon érinti – a kihirdetésének alapját képező – eredeti rendeletben megállapított jogellenesség, hogy az előbbit az adott mértékben hatályon kívül kellene helyezni. Ebben az ügyben a Bizottság úgy döntött, hogy értékeli a (3) és a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásait. Ennek keretében, illetve az érdekelt felek védelemhez való jogának tiszteletben tartása érdekében az említett ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásaival kapcsolatos észrevételeket kért. Következésképp további minősítés nélkül helytelen azzal érvelni, hogy a jogbiztonság elve sérül, amikor a Bizottság olyan intézkedések hatályon kívül helyezését mérlegeli, amelyeket az európai bíróságok együttesen részben érvénytelennek ítéltek, különösen akkor, ha a Bizottság megfelelően tiszteletben tartotta az érdekelt felek védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(19)

Ahogyan azonban már említésre került, az eredeti rendelet érvénytelensége ugyanolyan mértékben érintheti a későbbi rendeletek érvényességét. Így még akkor is, ha a későbbi rendeletet nem támadták meg az európai bíróságok előtt, mindazonáltal úgy tekinthető, hogy azt oly módon érinti – a kihirdetésének alapját képező – eredeti rendeletben megállapított jogellenesség, hogy az előbbit az adott mértékben hatályon kívül kellene helyezni. Ebben az ügyben a Bizottság úgy döntött, hogy értékeli a (3) és a (4) preambulumbekezdésben hivatkozott Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásait. Ennek keretében, illetve az érdekelt felek védelemhez való jogának tiszteletben tartása érdekében az említett ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásaival kapcsolatos észrevételeket kért. Következésképp további minősítés nélkül helytelen azzal érvelni, hogy a jogbiztonság elve sérül, amikor a Bizottság olyan intézkedések hatályon kívül helyezését mérlegeli, amelyeket az európai bíróságok együttesen részben érvénytelennek ítéltek, különösen akkor, ha a Bizottság megfelelően tiszteletben tartotta az érdekelt felek védelemhez való jogát.

| (20) | Végezetül a védelmi bizottság azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentős negatív hatást fejtene ki az uniós gazdasági ágazatra, ahogyan azt a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet megállapította a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűsége tekintetében, amelyet figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(20)

Végezetül a védelmi bizottság azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentős negatív hatást fejtene ki az uniós gazdasági ágazatra, ahogyan azt a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet megállapította a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűsége tekintetében, amelyet figyelembe kell venni.

| (21) | Az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett hatásával kapcsolatban az uniós gazdasági ágazat által tett észrevételeket az (58)–(66) preambulumbekezdés tárgyalja. |
| --- | --- |

(21)

Az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett hatásával kapcsolatban az uniós gazdasági ágazat által tett észrevételeket az (58)–(66) preambulumbekezdés tárgyalja.

| (22) | A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat ezzel szemben azt állította, hogy a kárral való fenyegetésre vonatkozó ténymegállapítások a Hubei vállalatot és minden kínai exportáló gyártót egyformán érintenek. Ezért szerintük sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, ha a Bizottság az intézkedéseket kizárólag a Hubei esetében helyezi hatályon kívül, a többi kínai exportáló gyártó esetében nem. |
| --- | --- |

(22)

A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat ezzel szemben azt állította, hogy a kárral való fenyegetésre vonatkozó ténymegállapítások a Hubei vállalatot és minden kínai exportáló gyártót egyformán érintenek. Ezért szerintük sérti a megkülönböztetésmentesség elvét, ha a Bizottság az intézkedéseket kizárólag a Hubei esetében helyezi hatályon kívül, a többi kínai exportáló gyártó esetében nem.

| (23) | Ezt az érvet sem lehetett elfogadni. A megkülönböztetésmentesség elve azt tiltja, hogy azonos tényállásokat eltérő módon, vagy eltérő tényállásokat azonos módon kezeljenek anélkül, hogy ennek a bánásmódnak objektív alapja lenne. (9) Mivel azonban a többi kínai exportáló gyártó nem támadta meg az eredeti rendeletet és/vagy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletet a Törvényszék előtt, ezek a vállalatok a Hubei vállalattól eltérő helyzetben vannak. Ez indokolja a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet alkalmazásához kapcsolódó eltérő bánásmódot. Ezért önmagában az eltérő bánásmód nem tekinthető diszkriminatívnak, mert az eltérő helyzetre panaszkodó felek nem a Hubei vállalattal azonos helyzetben vannak. Ebben a konkrét helyzetben a Bizottságnak nincs olyan jogi kötelezettsége, hogy a többi exportáló gyártó tekintetében hatályon kívül helyezze az intézkedéseket, mivel csak a Hubei döntött úgy, hogy megtámadja az említett rendelet ténymegállapításait az európai bíróságok előtt. |
| --- | --- |

(23)

Ezt az érvet sem lehetett elfogadni. A megkülönböztetésmentesség elve azt tiltja, hogy azonos tényállásokat eltérő módon, vagy eltérő tényállásokat azonos módon kezeljenek anélkül, hogy ennek a bánásmódnak objektív alapja lenne. (9) Mivel azonban a többi kínai exportáló gyártó nem támadta meg az eredeti rendeletet és/vagy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletet a Törvényszék előtt, ezek a vállalatok a Hubei vállalattól eltérő helyzetben vannak. Ez indokolja a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet alkalmazásához kapcsolódó eltérő bánásmódot. Ezért önmagában az eltérő bánásmód nem tekinthető diszkriminatívnak, mert az eltérő helyzetre panaszkodó felek nem a Hubei vállalattal azonos helyzetben vannak. Ebben a konkrét helyzetben a Bizottságnak nincs olyan jogi kötelezettsége, hogy a többi exportáló gyártó tekintetében hatályon kívül helyezze az intézkedéseket, mivel csak a Hubei döntött úgy, hogy megtámadja az említett rendelet ténymegállapításait az európai bíróságok előtt.

9

| (24) | A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt is állította, hogy a Bíróság által megállapított jogellenesség azt jelentette, hogy az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálatot egyáltalán nem kellett volna megindítani, hiszen a megindításának a feltétele a kárral való állítólagos fenyegetés volt, amelyről a Bíróság megállapította, hogy egyáltalán nem állt fenn. Ennek megfelelően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt állította, hogy a Bíróság által megállapított jogellenesség jellege az egész dömpingellenes intézkedés jogszerűségét érintette, és így közérdekű kérdést vetett fel, amelynek elsőbbséget kell élveznie a jogbiztonság elvével szemben. |
| --- | --- |

(24)

A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt is állította, hogy a Bíróság által megállapított jogellenesség azt jelentette, hogy az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálatot egyáltalán nem kellett volna megindítani, hiszen a megindításának a feltétele a kárral való állítólagos fenyegetés volt, amelyről a Bíróság megállapította, hogy egyáltalán nem állt fenn. Ennek megfelelően a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt állította, hogy a Bíróság által megállapított jogellenesség jellege az egész dömpingellenes intézkedés jogszerűségét érintette, és így közérdekű kérdést vetett fel, amelynek elsőbbséget kell élveznie a jogbiztonság elvével szemben.

| (25) | A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége nem fejtette ki, hogy a többi exportáló gyártó esetében az intézkedések fenntartása hogyan ütközne az általános uniós érdekbe, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat során tett ténymegállapításokra tekintettel, amelyek szerint nem álltak fenn uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Kínából érkező behozatalra bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. (10) Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. Ami azt az állítást illeti, hogy a Bíróság megállapításai oly mértékben nyilvánították fogyatékosnak az eredeti rendeletet, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet nem maradhat hatályban, a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ténymegállapításai kizárólag a Hubei vállalatra vonatkoztak. Ezért azok az érdekelt felek, amelyek nem gyakorolták az eredeti rendeletnek az európai bíróságok előtti megtámadására vonatkozó jogukat, nem állították azt, hogy az európai bíróságok ítéletének rájuk is hasonlóképpen vonatkoznia kell. |
| --- | --- |

(25)

A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége nem fejtette ki, hogy a többi exportáló gyártó esetében az intézkedések fenntartása hogyan ütközne az általános uniós érdekbe, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat során tett ténymegállapításokra tekintettel, amelyek szerint nem álltak fenn uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Kínából érkező behozatalra bevezetett dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. (10) Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. Ami azt az állítást illeti, hogy a Bíróság megállapításai oly mértékben nyilvánították fogyatékosnak az eredeti rendeletet, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet nem maradhat hatályban, a Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság ténymegállapításai kizárólag a Hubei vállalatra vonatkoztak. Ezért azok az érdekelt felek, amelyek nem gyakorolták az eredeti rendeletnek az európai bíróságok előtti megtámadására vonatkozó jogukat, nem állították azt, hogy az európai bíróságok ítéletének rájuk is hasonlóképpen vonatkoznia kell.

10

| (26) | Végezetül a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt állította, hogy amennyiben a hatályvesztési felülvizsgálatról felülvizsgálat nyomán elfogadott nem kerül hatályon kívül helyezésre erga omnes hatállyal, az sérti a gondos ügyintézés és a helyes hivatali magatartás elvét. |
| --- | --- |

(26)

Végezetül a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége és a négy kínai vállalat azt állította, hogy amennyiben a hatályvesztési felülvizsgálatról felülvizsgálat nyomán elfogadott nem kerül hatályon kívül helyezésre erga omnes hatállyal, az sérti a gondos ügyintézés és a helyes hivatali magatartás elvét.

erga omnes

| (27) | A dömpingellenes rendelet megsemmisítése csak azokat a feleket érinti, amelyek azt megtámadták a Bíróság előtt. Ez a Bizottságnak az ítéletek végrehajtásával kapcsolatos általános gyakorlatában is tükröződik. A Bizottság az európai bíróságok által megállapított fogyatékosságokra való tekintettel, valamint független vizsgáló hatóságként ellátandó feladata keretében mindazonáltal úgy döntött, hogy újból megindítja a vizsgálatot annak eldöntése érdekében, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletből fakadó intézkedéseket erga omnes hatállyal hatályon kívül kell-e helyezni. |
| --- | --- |

(27)

A dömpingellenes rendelet megsemmisítése csak azokat a feleket érinti, amelyek azt megtámadták a Bíróság előtt. Ez a Bizottságnak az ítéletek végrehajtásával kapcsolatos általános gyakorlatában is tükröződik. A Bizottság az európai bíróságok által megállapított fogyatékosságokra való tekintettel, valamint független vizsgáló hatóságként ellátandó feladata keretében mindazonáltal úgy döntött, hogy újból megindítja a vizsgálatot annak eldöntése érdekében, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletből fakadó intézkedéseket erga omnes hatállyal hatályon kívül kell-e helyezni.

erga omnes

| (28) | A (65) és a (66) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt ez a vizsgálat feltárta, hogy a hatályon kívül helyezés tulajdonképpen nem lenne helyénvaló. Az érintett kínai vállalatok mindenesetre nem tudták kifejteni, hogy az összes kínai exportáló gyártó tekintetében történő hatályban tartás miért sértené a gondos ügyintézés elvét. Ezért a Bizottság ezt az állítást is elutasította. |
| --- | --- |

(28)

A (65) és a (66) preambulumbekezdésben foglalt okok miatt ez a vizsgálat feltárta, hogy a hatályon kívül helyezés tulajdonképpen nem lenne helyénvaló. Az érintett kínai vállalatok mindenesetre nem tudták kifejteni, hogy az összes kínai exportáló gyártó tekintetében történő hatályban tartás miért sértené a gondos ügyintézés elvét. Ezért a Bizottság ezt az állítást is elutasította.

D.   AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSÉNEK HELYÉNVALÓSÁGA A BÍRÓSÁG ÉS A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETEINEK FÉNYÉBEN

AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSÉNEK HELYÉNVALÓSÁGA A BÍRÓSÁG ÉS A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETEINEK FÉNYÉBEN

| (29) | A Bizottság megvizsgálta, hogy helyénvaló lenne-e a Kínából származó érkező nélküli vas- vagy acélcsövekre a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet értelmében kivetett, kiterjesztett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése, amennyiben a szóban forgó vámokat a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra vetették ki. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megvizsgálta, hogy helyénvaló lenne-e a Kínából származó érkező nélküli vas- vagy acélcsövekre a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet értelmében kivetett, kiterjesztett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése, amennyiben a szóban forgó vámokat a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra vetették ki.

| (30) | A Bizottság először is a Hubei-ítéletek fényében megvizsgálta a Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásait. Másodszor: a Bizottság az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően újból megvizsgálta az uniós gazdasági ágazat fő kármutatóit az adott időszakban gyűjtött információk alapján. Harmadszor: a Bizottság értékelte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai a Hubei kivitelének figyelembevétele nélkül is helytállóak lennének-e. Negyedszer: a Bizottság megvizsgálta a hatályvesztési felülvizsgálat során összegyűjtött bizonyítékokat és az azok alapján tett ténymegállapításokat, és meghatározta az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazatra kifejtett joghatását. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság először is a Hubei-ítéletek fényében megvizsgálta a Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásait. Másodszor: a Bizottság az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően újból megvizsgálta az uniós gazdasági ágazat fő kármutatóit az adott időszakban gyűjtött információk alapján. Harmadszor: a Bizottság értékelte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai a Hubei kivitelének figyelembevétele nélkül is helytállóak lennének-e. Negyedszer: a Bizottság megvizsgálta a hatályvesztési felülvizsgálat során összegyűjtött bizonyítékokat és az azok alapján tett ténymegállapításokat, és meghatározta az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazatra kifejtett joghatását.

1.   A Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásai

A Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett joghatásai

| (31) | A Törvényszék megsemmisítette a Kínából érkező varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára dömpingellenes vámokat kivető eredeti rendeletet „abban a részében, amelyben az dömpingellenes vámot vet ki a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd által gyártott termékek behozatalára, és elrendeli az ezen behozatalra kivetett ideiglenes vám beszedését” (11). |
| --- | --- |

(31)

A Törvényszék megsemmisítette a Kínából érkező varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára dömpingellenes vámokat kivető eredeti rendeletet „abban a részében, amelyben az dömpingellenes vámot vet ki a Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd által gyártott termékek behozatalára, és elrendeli az ezen behozatalra kivetett ideiglenes vám beszedését” (11).

11

| (32) | Így az ítéletnek kifejezetten a Hubei vállalatra kivetett vámra korlátozódó rendelkező részéből egyértelmű, hogy a megsemmisítés kizárólag a Hubei vállalatra kivetett dömpingellenes vámokra korlátozódott. |
| --- | --- |

(32)

Így az ítéletnek kifejezetten a Hubei vállalatra kivetett vámra korlátozódó rendelkező részéből egyértelmű, hogy a megsemmisítés kizárólag a Hubei vállalatra kivetett dömpingellenes vámokra korlátozódott.

| (33) | Ahogyan a (6) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság oly módon hajtotta végre a Hubei-ítéleteket 2016 júniusában, hogy törölte a Hubei vállalatot az A950 TARIC-kiegészítő kód alatt felsorolt vállalatok jegyzékéből, és azt a C129 új TARIC-kiegészítő kód alá sorolta. |
| --- | --- |

(33)

Ahogyan a (6) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság oly módon hajtotta végre a Hubei-ítéleteket 2016 júniusában, hogy törölte a Hubei vállalatot az A950 TARIC-kiegészítő kód alatt felsorolt vállalatok jegyzékéből, és azt a C129 új TARIC-kiegészítő kód alá sorolta.

| (34) | Egyes érdekelt felek állításaival ellentétben azonban az eredeti rendelet megsemmisítése nem érintette a rendelet érvényességét a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében. |
| --- | --- |

(34)

Egyes érdekelt felek állításaival ellentétben azonban az eredeti rendelet megsemmisítése nem érintette a rendelet érvényességét a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében.

| (35) | Ez abból a tényből fakad, hogy a dömpingellenes rendeletek egyrészt általánosan alkalmazandó intézkedéseket tartalmaznak, amennyiben általános és absztrakt módon meghatározott címzettek kategóriái számára dömpingellenes vámot vetnek ki konkrét származású érintett termékek behozatalára, másrészt a rendelet címzettjeit érintő, számos egyedi határozatot tartalmaznak (12). Az ítélkezési gyakorlat ennek megfelelően elismeri e rendeletek részleges megsemmisítésének a lehetőségét. Ilyen helyzetekben kizárólag az ítélet érintett címzettjei javára történő megsemmisítés tartja hatályban a megtámadott rendeletet minden olyan fél esetében, amely tulajdonképpen nem támadta meg azt. |
| --- | --- |

(35)

Ez abból a tényből fakad, hogy a dömpingellenes rendeletek egyrészt általánosan alkalmazandó intézkedéseket tartalmaznak, amennyiben általános és absztrakt módon meghatározott címzettek kategóriái számára dömpingellenes vámot vetnek ki konkrét származású érintett termékek behozatalára, másrészt a rendelet címzettjeit érintő, számos egyedi határozatot tartalmaznak (12). Az ítélkezési gyakorlat ennek megfelelően elismeri e rendeletek részleges megsemmisítésének a lehetőségét. Ilyen helyzetekben kizárólag az ítélet érintett címzettjei javára történő megsemmisítés tartja hatályban a megtámadott rendeletet minden olyan fél esetében, amely tulajdonképpen nem támadta meg azt.

12

| (36) | Az értesítés ezen okból kifolyólag konkrétan kimondja, hogy az újbóli megindítás „hatálya a [...] kiterjesztett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezésére korlátozódik.. a [hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben] megnevezett kínai exportáló gyártók vonatkozásában kivetett vámok esetében.” (13) |
| --- | --- |

(36)

Az értesítés ezen okból kifolyólag konkrétan kimondja, hogy az újbóli megindítás „hatálya a [...] kiterjesztett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezésére korlátozódik.. a [hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben] megnevezett kínai exportáló gyártók vonatkozásában kivetett vámok esetében.” (13)

13

| (37) | Ennek megfelelően az újbóli megindítás célja nem annak vizsgálata volt, hogy az eredeti rendelet érvényes-e a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, hanem inkább az volt, hogy értékelje a Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett hatását és a még hatályban lévő intézkedéseknek a többi exportáló gyártóra kifejtett hatását. |
| --- | --- |

(37)

Ennek megfelelően az újbóli megindítás célja nem annak vizsgálata volt, hogy az eredeti rendelet érvényes-e a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, hanem inkább az volt, hogy értékelje a Hubei-ítéleteknek a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletre kifejtett hatását és a még hatályban lévő intézkedéseknek a többi exportáló gyártóra kifejtett hatását.

| (38) | Ezek a hatások korlátozottak, mivel a többi kínai exportáló gyártó nem támadta meg az eredeti rendeletet. Következésképp ebben az esetben a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet továbbra is érvényes, amennyiben a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra vonatkozik. |
| --- | --- |

(38)

Ezek a hatások korlátozottak, mivel a többi kínai exportáló gyártó nem támadta meg az eredeti rendeletet. Következésképp ebben az esetben a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet továbbra is érvényes, amennyiben a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra vonatkozik.

2.   A fő kármutatók alakulása az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően

A fő kármutatók alakulása az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően

| (39) | A Hubei-ítéletek azon az alapon semmisítették meg a végleges vámokat a Hubei vonatkozásában, hogy az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében a kárral való fenyegetés meghatározásához kapcsolódó két tényező (azaz a kínai behozatal volumene és a kínai importárak) következetlenségeket mutatott, és hogy egy tényező (a kínai kapacitás és az a kockázat, hogy a kivitel visszakerül az Unióba) hiányos volt a figyelembe veendő releváns bizonyítékok tekintetében. Ami az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében megállapított negyedik tényezőt (az uniós gazdasági ágazat raktárkészleteit) illeti, a Törvényszék kimondta, hogy a Bizottság ezt a tényezőt irrelevánsnak tekintette. |
| --- | --- |

(39)

A Hubei-ítéletek azon az alapon semmisítették meg a végleges vámokat a Hubei vonatkozásában, hogy az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében a kárral való fenyegetés meghatározásához kapcsolódó két tényező (azaz a kínai behozatal volumene és a kínai importárak) következetlenségeket mutatott, és hogy egy tényező (a kínai kapacitás és az a kockázat, hogy a kivitel visszakerül az Unióba) hiányos volt a figyelembe veendő releváns bizonyítékok tekintetében. Ami az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdésében megállapított negyedik tényezőt (az uniós gazdasági ágazat raktárkészleteit) illeti, a Törvényszék kimondta, hogy a Bizottság ezt a tényezőt irrelevánsnak tekintette.

| (40) | A Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy részletesebben megvizsgálja a többi fő kármutató alakulását az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követő időszakban. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. Miután az eredeti vizsgálat során ideiglenes intézkedések előírására került sor, a Bizottság további információkat gyűjtött a 2008. július 1-jétől 2009 márciusáig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak utáni időszak) vonatkozóan. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy részletesebben megvizsgálja a többi fő kármutató alakulását az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követő időszakban. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. Miután az eredeti vizsgálat során ideiglenes intézkedések előírására került sor, a Bizottság további információkat gyűjtött a 2008. július 1-jétől 2009 márciusáig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak utáni időszak) vonatkozóan.

| (41) | Az elemzésre annak meghatározása céljából került sor, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott-e, ami kárt okozó helyzetre utalhat a vizsgálati időszak utáni időszakban. Ebben a tekintetben és összehasonlítás céljából a Bizottság az eredeti vizsgálat során felmerült kár értékelése szempontjából releváns időszak – azaz a 2005-től az adott vizsgálat vizsgálati időszakának végéig tartó időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) – alatti tendenciákat is figyelembe vette. |
| --- | --- |

(41)

Az elemzésre annak meghatározása céljából került sor, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott-e, ami kárt okozó helyzetre utalhat a vizsgálati időszak utáni időszakban. Ebben a tekintetben és összehasonlítás céljából a Bizottság az eredeti vizsgálat során felmerült kár értékelése szempontjából releváns időszak – azaz a 2005-től az adott vizsgálat vizsgálati időszakának végéig tartó időszak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) – alatti tendenciákat is figyelembe vette.

| (42) | A kérdéses mutatók a következők voltak: uniós felhasználás, termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és jövedelmezősége. |
| --- | --- |

(42)

A kérdéses mutatók a következők voltak: uniós felhasználás, termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése, valamint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai és jövedelmezősége.

i.   Felhasználás

Felhasználás

| (43) | Bár az uniós felhasználás 24 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, a vizsgálati időszak alatti 3 172 866 tonnáról drasztikusan visszaesett az azt követő időszakban, 1 720 968 tonnára. Ahogyan az eredeti rendelet (51) preambulumbekezdése kifejti, az uniós felhasználás csaknem 30 %-kal visszaesett a vizsgálati időszak utáni időszakban (14).

  1. táblázat


  Uniós felhasználás | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak utáni időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonna) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |
| | | | | | |
| Forrás: az eredeti rendelet |

(43)

Bár az uniós felhasználás 24 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, a vizsgálati időszak alatti 3 172 866 tonnáról drasztikusan visszaesett az azt követő időszakban, 1 720 968 tonnára. Ahogyan az eredeti rendelet (51) preambulumbekezdése kifejti, az uniós felhasználás csaknem 30 %-kal visszaesett a vizsgálati időszak utáni időszakban (14).

14

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak utáni időszak

Uniós felhasználás (tonna)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

1 720 968

Forrás: az eredeti rendelet

Forrás:

ii.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (44) | Ahogyan a 2. táblázatban szerepel, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene is jelentős csökkenést mutatott a vizsgálati időszak utáni időszakban, ami a felhasználás visszaesését tükrözi. A kapacitás hasonlóképpen csökkent a vizsgálati időszak után. E kapacitáscsökkenés ellenére azonban – a termelési volumen jelentősebb csökkenése miatt – a kapacitáskihasználás 77 %-os szintre esett vissza (a vizsgálati időszak alatti 90 %-hoz képest). Az eredeti rendelet (53) preambulumbekezdése megjegyzi, hogy 2009 márciusában a kapacitáskihasználás csak 60 %-os volt.

  2. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak utáni időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |
| Kapacitás (tonna) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |
| Kapacitáskihasználás | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |
| Forrás: az eredeti rendelet |

(44)

Ahogyan a 2. táblázatban szerepel, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene is jelentős csökkenést mutatott a vizsgálati időszak utáni időszakban, ami a felhasználás visszaesését tükrözi. A kapacitás hasonlóképpen csökkent a vizsgálati időszak után. E kapacitáscsökkenés ellenére azonban – a termelési volumen jelentősebb csökkenése miatt – a kapacitáskihasználás 77 %-os szintre esett vissza (a vizsgálati időszak alatti 90 %-hoz képest). Az eredeti rendelet (53) preambulumbekezdése megjegyzi, hogy 2009 márciusában a kapacitáskihasználás csak 60 %-os volt.

2. táblázat

2. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak utáni időszak

Termelés (tonna)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

1 477 198

Kapacitás (tonna)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

1 889 180

Kapacitáskihasználás

83 %

89 %

90 %

90 %

78 %

Index (2005 = 100)

Index (2005 = 100)

100

100

108

108

110

110

109

109

88

88

Forrás: az eredeti rendelet

Forrás:

iii.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (45) | Ahogyan a 3. táblázatban szerepel, a felhasználás csökkenésével összhangban az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene is jelentősen visszaesett, így ez a piaci részesedés stabil maradt. |
| --- | --- |

(45)

Ahogyan a 3. táblázatban szerepel, a felhasználás csökkenésével összhangban az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene is jelentősen visszaesett, így ez a piaci részesedés stabil maradt.

| (46) | Megjegyzendő, hogy – amint az eredeti rendelet (52) preambulumbekezdésében szerepel – a kínai export ugyanebben az időszakban és erőteljesen hanyatló piaci helyzetben növelni tudta a kínai behozatali volument és stabilan tudta tartani a piaci részesedését az Unióban.

  3. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak utáni időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonnában) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |
| Piaci részesedés | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |
| Forrás: az eredeti rendelet |

(46)

Megjegyzendő, hogy – amint az eredeti rendelet (52) preambulumbekezdésében szerepel – a kínai export ugyanebben az időszakban és erőteljesen hanyatló piaci helyzetben növelni tudta a kínai behozatali volument és stabilan tudta tartani a piaci részesedését az Unióban.

3. táblázat

3. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak utáni időszak

Értékesítési volumen (tonnában)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

1 093 175

Piaci részesedés

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

63,5 %

Forrás: az eredeti rendelet

Forrás:

iv.   Értékesítési ár és jövedelmezőség

Értékesítési ár és jövedelmezőség

| (47) | Bár az értékesítési árak emelkedtek a figyelembe vett időszakban, és azután is folyamatosan emelkedtek, a jövedelmezőség jelentősen visszaesett. A jövedelmezőség már jelentősen csökkent a vizsgálati időszakban, és azt követően nagyon alacsony szintet ért el. Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a jövedelmezőség ráadásul negatív szintet ért el 2009 első negyedévében (– 0,8 %) (15). |
| --- | --- |

(47)

Bár az értékesítési árak emelkedtek a figyelembe vett időszakban, és azután is folyamatosan emelkedtek, a jövedelmezőség jelentősen visszaesett. A jövedelmezőség már jelentősen csökkent a vizsgálati időszakban, és azt követően nagyon alacsony szintet ért el. Az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a jövedelmezőség ráadásul negatív szintet ért el 2009 első negyedévében (– 0,8 %) (15).

15

| (48) | A jövedelmezőség romlása legalább részben a termelés és az értékesítési volumen jelentős visszaesésének tulajdonítható; ez hatással volt a kapacitáskihasználásra, amely szintén csökkent és negatív hatást gyakorolt az átlagos termelési költségre.

  4. táblázat


  Értékesítési ár, jövedelmezőség | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak | Vizsgálati időszak utáni időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési ár (EUR/tonna) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |
| Jövedelmezőség | 12,1 % | 17,5 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |
| Forrás: az eredeti rendelet |

(48)

A jövedelmezőség romlása legalább részben a termelés és az értékesítési volumen jelentős visszaesésének tulajdonítható; ez hatással volt a kapacitáskihasználásra, amely szintén csökkent és negatív hatást gyakorolt az átlagos termelési költségre.

4. táblázat

4. táblázat

Értékesítési ár, jövedelmezőség

Értékesítési ár, jövedelmezőség

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Vizsgálati időszak utáni időszak

Értékesítési ár (EUR/tonna)

983

1 047

1 188

1 192

1 415

Jövedelmezőség

12,1 %

17,5 %

17,9 %

15,4 %

3,5 %

Forrás: az eredeti rendelet

Forrás:

| (49) | Összegzésképpen: valamennyi fő kármutató jelentős visszaesést mutatott a vizsgálati időszakot követően. A termelési és az értékesítési volumen jelentősen visszaesett, ami negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra. A piaci részesedés stabil maradt, de ez az uniós piac ezzel párhuzamosan bekövetkezett beszűkülésének volt tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat helyzete szintén romlott, a jövedelmezősége drámai módon visszaesett a vizsgálati időszak után, még veszteséget is okozva 2009 első negyedévének végén. Az értékesítési árak emelkedése nem tudta megváltoztatni ezt a csökkenő tendenciát. |
| --- | --- |

(49)

Összegzésképpen: valamennyi fő kármutató jelentős visszaesést mutatott a vizsgálati időszakot követően. A termelési és az értékesítési volumen jelentősen visszaesett, ami negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra. A piaci részesedés stabil maradt, de ez az uniós piac ezzel párhuzamosan bekövetkezett beszűkülésének volt tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat helyzete szintén romlott, a jövedelmezősége drámai módon visszaesett a vizsgálati időszak után, még veszteséget is okozva 2009 első negyedévének végén. Az értékesítési árak emelkedése nem tudta megváltoztatni ezt a csökkenő tendenciát.

| (50) | Ezért megállapítható, hogy Uniót kár érte az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követő időszakban. |
| --- | --- |

(50)

Ezért megállapítható, hogy Uniót kár érte az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követő időszakban.

3.   A hatályvesztési tényfelülvizsgálat megállapításai a Hubei kivitelének hiányában

A hatályvesztési tényfelülvizsgálat megállapításai a Hubei kivitelének hiányában

| (51) | A Bizottság azt is értékelte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai a Hubei Unióba irányuló kivitele nélkül is helytállóak lennének-e a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés során. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság azt is értékelte, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai a Hubei Unióba irányuló kivitele nélkül is helytállóak lennének-e a kárral való fenyegetés megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés során.

| (52) | Ebben a tekintetben emlékeztetett arra, hogy mivel a Hubei nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során, a Bizottság nem kapott az adott időszak alatti behozatalára vonatkozó adatokat. A Hubei behozatalára vonatkozó konkrét behozatali adatok sem álltak rendelkezésre a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban. A Hubei vállalattól érkező behozatalra az A950 TARIC-kiegészítő kód alapján került sor, amely mindazokra a vállalatokra alkalmazandó volt, amelyek együttműködtek az eredeti vizsgálatban, de nem részesültek egyedi vámtételben. Így csak az A950 TARIC-kiegészítő kódú 16 exportáló gyártóra (többek között a Hubei vállalatra) vonatkozó, összesített behozatali adatok álltak a Bizottság rendelkezésére. |
| --- | --- |

(52)

Ebben a tekintetben emlékeztetett arra, hogy mivel a Hubei nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során, a Bizottság nem kapott az adott időszak alatti behozatalára vonatkozó adatokat. A Hubei behozatalára vonatkozó konkrét behozatali adatok sem álltak rendelkezésre a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban. A Hubei vállalattól érkező behozatalra az A950 TARIC-kiegészítő kód alapján került sor, amely mindazokra a vállalatokra alkalmazandó volt, amelyek együttműködtek az eredeti vizsgálatban, de nem részesültek egyedi vámtételben. Így csak az A950 TARIC-kiegészítő kódú 16 exportáló gyártóra (többek között a Hubei vállalatra) vonatkozó, összesített behozatali adatok álltak a Bizottság rendelkezésére.

| (53) | A Bizottság ezért nem tudta felhasználni ezeket az összesített behozatali adatokat kizárólag a Hubei kivitelére vonatkozó adatok kinyeréséhez. Ennek megfelelően, az együttműködés elmaradása és a Hubei behozatalára vonatkozó statisztikák hiánya miatt a Bizottság a Hubei felülvizsgálati időszak alatti behozatali volumenét az eredeti vizsgálat alatti behozatali volumene alapján becsülte meg. Ezt az információt a Hubei az eredeti vizsgálat során a kérdőívre adott válaszában jelentette be, és a Bizottság a Hubei telephelyén 2008 októberében végzett helyszíni ellenőrző látogatás során ellenőrizte. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ezért nem tudta felhasználni ezeket az összesített behozatali adatokat kizárólag a Hubei kivitelére vonatkozó adatok kinyeréséhez. Ennek megfelelően, az együttműködés elmaradása és a Hubei behozatalára vonatkozó statisztikák hiánya miatt a Bizottság a Hubei felülvizsgálati időszak alatti behozatali volumenét az eredeti vizsgálat alatti behozatali volumene alapján becsülte meg. Ezt az információt a Hubei az eredeti vizsgálat során a kérdőívre adott válaszában jelentette be, és a Bizottság a Hubei telephelyén 2008 októberében végzett helyszíni ellenőrző látogatás során ellenőrizte.

| (54) | Emlékeztetőül: az eredeti vizsgálati időszakban a Hubei behozatala az összes kínai behozatalnak mintegy [8–13 %]-át tette ki. A Bizottság ennek megfelelően azt feltételezte, hogy az összes kínai behozatalnak ez a hányada változatlan maradt azáltal, hogy a Hubei nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során. |
| --- | --- |

(54)

Emlékeztetőül: az eredeti vizsgálati időszakban a Hubei behozatala az összes kínai behozatalnak mintegy [8–13 %]-át tette ki. A Bizottság ennek megfelelően azt feltételezte, hogy az összes kínai behozatalnak ez a hányada változatlan maradt azáltal, hogy a Hubei nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során.

| (55) | A hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából az Unióba irányuló összes behozatal 67 977 tonna volt. Ennek alapján, valamint a Kínából érkező összes behozatalon belül a Hubei ugyanekkora hányadának (vagyis az összes behozatal [8–13 %-ának]) a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet ténymegállapításaira vetítésével is a Hubei behozatala a számítások szerint a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben közölt 67 977 tonnából [6 000–7 500] tonna volt. |
| --- | --- |

(55)

A hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából az Unióba irányuló összes behozatal 67 977 tonna volt. Ennek alapján, valamint a Kínából érkező összes behozatalon belül a Hubei ugyanekkora hányadának (vagyis az összes behozatal [8–13 %-ának]) a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet ténymegállapításaira vetítésével is a Hubei behozatala a számítások szerint a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben közölt 67 977 tonnából [6 000–7 500] tonna volt.

| (56) | mivel a számítások szerint a behozatal [87–92 %-a] a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártóktól származott, és mivel az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése előírja e mutatók átfogó értékelését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hubei behozatalának a felülvizsgálati időszak alatti összes kínai exportból való kizárása nem kérdőjelezi meg a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben foglalt értékelését. |
| --- | --- |

(56)

mivel a számítások szerint a behozatal [87–92 %-a] a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártóktól származott, és mivel az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése előírja e mutatók átfogó értékelését, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hubei behozatalának a felülvizsgálati időszak alatti összes kínai exportból való kizárása nem kérdőjelezi meg a hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendeletben foglalt értékelését.

| (57) | A hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet (105)–(109) preambulumbekezdésében foglalt ténymegállapítások ezért megerősítést nyertek, és módosítás nélkül megtarthatóak még a Hubei vállalattól érkező behozatal hiányában is. |
| --- | --- |

(57)

A hatályvesztési felülvizsgálat nyomán elfogadott rendelet (105)–(109) preambulumbekezdésében foglalt ténymegállapítások ezért megerősítést nyertek, és módosítás nélkül megtarthatóak még a Hubei vállalattól érkező behozatal hiányában is.

4.   Az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása

Az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása

| (58) | A Bizottság ezt követően a Kína elleni intézkedések erga omnes hatállyal történő hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett hatását értékelte. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság ezt követően a Kína elleni intézkedések erga omnes hatállyal történő hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett hatását értékelte.

erga omnes

| (59) | Ebben az esetben emlékeztetni kell arra, hogy a releváns gazdasági adatok gyűjtésére a (2) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálat alatt került sor. Ezek a ténymegállapítások egy közelmúltbeli időszakban (2013 júliusától 2014 júniusáig) gyűjtött tényeken és bizonyítékokon alapultak, míg az eredeti vizsgálat során tett ténymegállapítások a 2007 júliusától 2008 júniusáig terjedő időszakra vonatkozó bizonyítékokon alapultak. |
| --- | --- |

(59)

Ebben az esetben emlékeztetni kell arra, hogy a releváns gazdasági adatok gyűjtésére a (2) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálat alatt került sor. Ezek a ténymegállapítások egy közelmúltbeli időszakban (2013 júliusától 2014 júniusáig) gyűjtött tényeken és bizonyítékokon alapultak, míg az eredeti vizsgálat során tett ténymegállapítások a 2007 júliusától 2008 júniusáig terjedő időszakra vonatkozó bizonyítékokon alapultak.

| (60) | A hatályvesztési felülvizsgálat egyértelműen rámutatott a következőkre: az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ágazat a Kínából dömpingáron érkező behozatal jelentős növekedésével szembesülne. Megállapítást nyert, hogy az alacsony árak miatt a behozatali volumen az eredeti vizsgálat során megállapítotthoz hasonló szintet érhet el. Ezzel párhuzamosan a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós felhasználás 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Valójában megállapítást nyert, hogy a kínai behozatal árszintje dömpingellenes vám nélkül valószínűsíthetően kb. 40 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál. Az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kezelni ennek az alacsony árú behozatalnak a növekedését. A vevők valójában könnyen át tudnák helyezni a rövid távú megrendeléseiket az uniós gyártóktól a kínai exportáló gyártókhoz. Ez jelentősen megnövelné a kínai behozatal piaci részesedését, amely a felülvizsgálati időszak alatti 6,3 %-ról a felülvizsgálati időszakban akár 30 %-ra növekedne. A kínai termelési kapacitásnak az eredeti vizsgálat óta bekövetkezett jelentős növekedése (60 %) miatt a kínai behozatal a közeljövőben elárasztaná az uniós piacot, és az uniós gazdasági ágazat költségére jelentős piaci részesedéshez jutna. |
| --- | --- |

(60)

A hatályvesztési felülvizsgálat egyértelműen rámutatott a következőkre: az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ágazat a Kínából dömpingáron érkező behozatal jelentős növekedésével szembesülne. Megállapítást nyert, hogy az alacsony árak miatt a behozatali volumen az eredeti vizsgálat során megállapítotthoz hasonló szintet érhet el. Ezzel párhuzamosan a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós felhasználás 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Valójában megállapítást nyert, hogy a kínai behozatal árszintje dömpingellenes vám nélkül valószínűsíthetően kb. 40 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínál. Az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes kezelni ennek az alacsony árú behozatalnak a növekedését. A vevők valójában könnyen át tudnák helyezni a rövid távú megrendeléseiket az uniós gyártóktól a kínai exportáló gyártókhoz. Ez jelentősen megnövelné a kínai behozatal piaci részesedését, amely a felülvizsgálati időszak alatti 6,3 %-ról a felülvizsgálati időszakban akár 30 %-ra növekedne. A kínai termelési kapacitásnak az eredeti vizsgálat óta bekövetkezett jelentős növekedése (60 %) miatt a kínai behozatal a közeljövőben elárasztaná az uniós piacot, és az uniós gazdasági ágazat költségére jelentős piaci részesedéshez jutna.

| (61) | Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálat jelentős (a teljes uniós felhasználást meghaladó) kínai szabad kapacitást tárt fel, amely valószínűsíthetően – a hatályos intézkedések ellenére a kínai export számára továbbra is nagyon vonzó – uniós piacra irányulna. A felülvizsgálati időszakban a szabad kapacitás becsült mennyisége 2 millió tonna volt, amely meghaladta az ugyanezen időszak alatti uniós felhasználást. Ezért Kína jelentősen növelni tudná az Unióba irányuló exportvolumenét. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy Kína több másik jelentős exportpiaca (például Kanada, az USA, Kolumbia, Mexikó és Brazília) piacvédelmi intézkedéseket alkalmazott az érintett termék Kínából érkező behozatalával szemben, több további országban pedig piacvédelmi vizsgálatok voltak folyamatban. Az is megállapítást nyert, hogy a kínai gazdaság visszaesése, valamint a jelentős kapacitásfelesleg miatt erőteljes nyomás nehezedett a kínai gyártókra a tekintetben, hogy magas kapacitáskihasználási ráta mellett termeljenek. |
| --- | --- |

(61)

Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálat jelentős (a teljes uniós felhasználást meghaladó) kínai szabad kapacitást tárt fel, amely valószínűsíthetően – a hatályos intézkedések ellenére a kínai export számára továbbra is nagyon vonzó – uniós piacra irányulna. A felülvizsgálati időszakban a szabad kapacitás becsült mennyisége 2 millió tonna volt, amely meghaladta az ugyanezen időszak alatti uniós felhasználást. Ezért Kína jelentősen növelni tudná az Unióba irányuló exportvolumenét. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy Kína több másik jelentős exportpiaca (például Kanada, az USA, Kolumbia, Mexikó és Brazília) piacvédelmi intézkedéseket alkalmazott az érintett termék Kínából érkező behozatalával szemben, több további országban pedig piacvédelmi vizsgálatok voltak folyamatban. Az is megállapítást nyert, hogy a kínai gazdaság visszaesése, valamint a jelentős kapacitásfelesleg miatt erőteljes nyomás nehezedett a kínai gyártókra a tekintetben, hogy magas kapacitáskihasználási ráta mellett termeljenek.

| (62) | Ami a kínai behozatal árainak valószínűsíthető alakulását illeti, a kínai importárak – a hatályos intézkedések ellenére – már jóval az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt voltak a felülvizsgálati időszakban. Várható volt, hogy dömpingellenes vámok nélkül a kínai importárak még nagyobb mértékben csökkennek, és a várható alákínálási különbözet 40 % körüli volt. Ezt az árnyomást a kínai behozatali volumen valószínűsíthető közeljövőbeli megugrása feltehetőleg kihangsúlyozná. |
| --- | --- |

(62)

Ami a kínai behozatal árainak valószínűsíthető alakulását illeti, a kínai importárak – a hatályos intézkedések ellenére – már jóval az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt voltak a felülvizsgálati időszakban. Várható volt, hogy dömpingellenes vámok nélkül a kínai importárak még nagyobb mértékben csökkennek, és a várható alákínálási különbözet 40 % körüli volt. Ezt az árnyomást a kínai behozatali volumen valószínűsíthető közeljövőbeli megugrása feltehetőleg kihangsúlyozná.

| (63) | A hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a raktárkészletek szintje nem különösebben jelentős az elemzés szempontjából, mert az uniós gyártók elsősorban rövid távú vevői megrendelések alapján termelnek, ezért a raktárkészletek csak az uniós gyártók termelésének jelentéktelen hányadát teszik ki. |
| --- | --- |

(63)

A hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a raktárkészletek szintje nem különösebben jelentős az elemzés szempontjából, mert az uniós gyártók elsősorban rövid távú vevői megrendelések alapján termelnek, ezért a raktárkészletek csak az uniós gyártók termelésének jelentéktelen hányadát teszik ki.

| (64) | A hatályvesztési felülvizsgálat azt is kiderítette, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás abban nyilvánul meg, hogy az uniós vevők az alacsony árú kínai behozatalra térnek át. Mivel az uniós kapacitás várhatóan nem emelkedik, ez a kínai behozatal piaci részesedésének jelentős gyarapodásához is vezetne az uniós gazdasági ágazat rovására. Ez az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátájának csökkenését, és így magasabb egységköltségeket eredményezne. Az alacsony árú behozatal ugyanakkor árnyomást gyakorolna az uniós piacra, amely nem tenné lehetővé az uniós gyártók számára, hogy emeljék az árakat, ezáltal a jövedelmezőség csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(64)

A hatályvesztési felülvizsgálat azt is kiderítette, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás abban nyilvánul meg, hogy az uniós vevők az alacsony árú kínai behozatalra térnek át. Mivel az uniós kapacitás várhatóan nem emelkedik, ez a kínai behozatal piaci részesedésének jelentős gyarapodásához is vezetne az uniós gazdasági ágazat rovására. Ez az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátájának csökkenését, és így magasabb egységköltségeket eredményezne. Az alacsony árú behozatal ugyanakkor árnyomást gyakorolna az uniós piacra, amely nem tenné lehetővé az uniós gyártók számára, hogy emeljék az árakat, ezáltal a jövedelmezőség csökkenéséhez vezetne.

| (65) | Ennélfogva a hatályvesztési felülvizsgálat következtetése az volt, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően a kárral való fenyegetés megismétlődéséhez vezetne. Ezt a következtetést egyetlen érdekelt fél sem vonta kétségbe, és a Bizottság sem tudott olyan bizonyítékot kiemelni, amely megkérdőjelezné ezeket a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(65)

Ennélfogva a hatályvesztési felülvizsgálat következtetése az volt, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűsíthetően a kárral való fenyegetés megismétlődéséhez vezetne. Ezt a következtetést egyetlen érdekelt fél sem vonta kétségbe, és a Bizottság sem tudott olyan bizonyítékot kiemelni, amely megkérdőjelezné ezeket a ténymegállapításokat.

| (66) | Ezért, és tekintettel arra, hogy még a Hubei behozatali volumenének figyelmen kívül hagyása esetén sem lennének eltérőek a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén súlyos gazdasági hatás érné az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(66)

Ezért, és tekintettel arra, hogy még a Hubei behozatali volumenének figyelmen kívül hagyása esetén sem lennének eltérőek a hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításai, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén súlyos gazdasági hatás érné az uniós gazdasági ágazatot.

E.   KÖVETKEZTETÉS ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

KÖVETKEZTETÉS ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (67) | Következésképp a Bizottság – mindent összevetve, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatra kifejtett jelentős negatív hatásokra tekintettel – úgy ítélte meg, hogy a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók elleni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése nem lenne helyénvaló. |
| --- | --- |

(67)

Következésképp a Bizottság – mindent összevetve, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatra kifejtett jelentős negatív hatásokra tekintettel – úgy ítélte meg, hogy a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók elleni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése nem lenne helyénvaló.

| (68) | A Bizottság 2017. július 28-án minden érdekelt felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, hogy nem helyezi hatályon kívül a hatályos dömpingellenes intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy meghatározott határidőn belül tegyék meg az e következtetésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság 2017. július 28-án minden érdekelt felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, hogy nem helyezi hatályon kívül a hatályos dömpingellenes intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy meghatározott határidőn belül tegyék meg az e következtetésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

F.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI A TÁJÉKOZTATÁST KÖVETŐEN

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI A TÁJÉKOZTATÁST KÖVETŐEN

| (69) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Bizottság érdemi észrevételeket kapott a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetségétől és a varrat nélküli vas- vagy acélcsöveket exportáló négy kínai gyártótól. |
| --- | --- |

(69)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Bizottság érdemi észrevételeket kapott a Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetségétől és a varrat nélküli vas- vagy acélcsöveket exportáló négy kínai gyártótól.

| (70) | A felek azt állították, hogy a megfontolandó kérdés inkább az, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése jogszerű lenne-e és összhangban lenne-e a gondos ügyintézés elvével, nem pedig az, hogy a hatályon kívül helyezés helyénvaló-e. |
| --- | --- |

(70)

A felek azt állították, hogy a megfontolandó kérdés inkább az, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése jogszerű lenne-e és összhangban lenne-e a gondos ügyintézés elvével, nem pedig az, hogy a hatályon kívül helyezés helyénvaló-e.

| (71) | Ezen állítás alátámasztása érdekében a felek azzal érveltek, hogy a Bíróság és a Törvényszék a Hubei-ítéletekben kimondta, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadására anélkül került sor, hogy az alaprendelet 3. cikke (és a dömpingellenes WTO-megállapodás 3. cikke) értelmében a vizsgálatot végző hatóság a kárral kapcsolatban megfelelő ténymegállapítást tett volna, és hogy ezért az eredeti intézkedések teljes egészében jogilag tévesek. A felek a Clark és Puma ügyben hozott bírósági ítéletre (16) hivatkozva azzal érveltek, hogy az eredeti rendeletben megállapított jogellenesség érinti a későbbi hosszabbító rendelet jogszerűségét, tehát azt a következtetést kell levonni, hogy a varrat nélküli vas-vagy acélcsövekre vonatkozó eredeti rendelet egészét ugyanaz a jogi tévedés érvénytelenítette. Következésképp a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezésének elmulasztásával a Bizottság az alaprendelet 1. cikkével, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésével, az 1994. évi GATT (Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény) VI. cikkével, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkével és 18.1. cikkével ellentétesen járna el. |
| --- | --- |

(71)

Ezen állítás alátámasztása érdekében a felek azzal érveltek, hogy a Bíróság és a Törvényszék a Hubei-ítéletekben kimondta, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadására anélkül került sor, hogy az alaprendelet 3. cikke (és a dömpingellenes WTO-megállapodás 3. cikke) értelmében a vizsgálatot végző hatóság a kárral kapcsolatban megfelelő ténymegállapítást tett volna, és hogy ezért az eredeti intézkedések teljes egészében jogilag tévesek. A felek a Clark és Puma ügyben hozott bírósági ítéletre (16) hivatkozva azzal érveltek, hogy az eredeti rendeletben megállapított jogellenesség érinti a későbbi hosszabbító rendelet jogszerűségét, tehát azt a következtetést kell levonni, hogy a varrat nélküli vas-vagy acélcsövekre vonatkozó eredeti rendelet egészét ugyanaz a jogi tévedés érvénytelenítette. Következésképp a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók vonatkozásában az intézkedések hatályon kívül helyezésének elmulasztásával a Bizottság az alaprendelet 1. cikkével, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésével, az 1994. évi GATT (Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény) VI. cikkével, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkével és 18.1. cikkével ellentétesen járna el.

Clark és Puma

16

| (72) | Ugyanezek a felek továbbá azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása a gondos ügyintézés elvével sem lenne összhangban. |
| --- | --- |

(72)

Ugyanezek a felek továbbá azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása a gondos ügyintézés elvével sem lenne összhangban.

| (73) | A felek ezenkívül egyértelművé tették, hogy nem kérték azt, hogy a Hubei-ítéletek hatályának kiterjesztése révén az intézkedések erga omnes hatállyal hatályukat veszítsék. Ehelyett azzal érveltek, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmük az alaprendelet 1. cikkén, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésén, az 1994. évi GATT VI. cikkén, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkén és 18.1. cikkén alapuljon, ahogyan a (71) preambulumbekezdésben szerepel. Az intézkedések hatályon kívül helyezésének utólagos hatálya lenne, ami jogi szempontból eltérne a Hubei-ítéletek hatályának kiterjesztésétől, amelynek visszamenőleges hatálya lenne. |
| --- | --- |

(73)

A felek ezenkívül egyértelművé tették, hogy nem kérték azt, hogy a Hubei-ítéletek hatályának kiterjesztése révén az intézkedések erga omnes hatállyal hatályukat veszítsék. Ehelyett azzal érveltek, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmük az alaprendelet 1. cikkén, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésén, az 1994. évi GATT VI. cikkén, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkén és 18.1. cikkén alapuljon, ahogyan a (71) preambulumbekezdésben szerepel. Az intézkedések hatályon kívül helyezésének utólagos hatálya lenne, ami jogi szempontból eltérne a Hubei-ítéletek hatályának kiterjesztésétől, amelynek visszamenőleges hatálya lenne.

erga omnes

| (74) | Végezetül az említett felek megjegyezték, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett negatív hatásait az alaprendelet 5. cikke szerint megindított, új dömpingellenes vizsgálat keretében kellene megvizsgálni. |
| --- | --- |

(74)

Végezetül az említett felek megjegyezték, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezésének az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett negatív hatásait az alaprendelet 5. cikke szerint megindított, új dömpingellenes vizsgálat keretében kellene megvizsgálni.

| (75) | A Bizottság elutasította ezeket az érveket. Ami azt az állítást illeti, hogy az intézkedéseknek a Hubei vállalattól eltérő, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveket exportáló kínai gyártók tekintetében történő hatályban tartása nem lenne összhangban az alaprendelet 1. cikkével, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésével, az 1994. évi GATT VI. cikkével, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkével és 18.1. cikkével – ahogyan a (23) preambulumbekezdésben szerepel –, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Hubei-ítéletek az eredeti rendelet megsemmisítését kizárólag a Hubei vállalat számára kivetett dömpingellenes vámokra korlátozták. Ahogyan a (25) preambulumbekezdés is kifejti, a varrat nélküli vas- vagy acélcsövekre vonatkozó intézkedésekre irányuló hatályvesztési felülvizsgálat ugyanolyan mértékben érvényes maradt, mint az eredeti rendelet, amennyiben az a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra alkalmazandó. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság elutasította ezeket az érveket. Ami azt az állítást illeti, hogy az intézkedéseknek a Hubei vállalattól eltérő, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveket exportáló kínai gyártók tekintetében történő hatályban tartása nem lenne összhangban az alaprendelet 1. cikkével, 3. cikkének (1) és (9) bekezdésével, az 1994. évi GATT VI. cikkével, valamint a dömpingellenes WTO-megállapodás 1. cikkével és 18.1. cikkével – ahogyan a (23) preambulumbekezdésben szerepel –, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Hubei-ítéletek az eredeti rendelet megsemmisítését kizárólag a Hubei vállalat számára kivetett dömpingellenes vámokra korlátozták. Ahogyan a (25) preambulumbekezdés is kifejti, a varrat nélküli vas- vagy acélcsövekre vonatkozó intézkedésekre irányuló hatályvesztési felülvizsgálat ugyanolyan mértékben érvényes maradt, mint az eredeti rendelet, amennyiben az a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártókra alkalmazandó.

| (76) | Ezen túlmenően a jogbiztonság elve eleve kizárja az uniós intézmények intézkedései végleges jellegének vitatását, amennyiben az intézkedések elleni, az EUMSZ 263. cikkében említett keresetindítási határidő lejárt (17). Tehát amikor az egyik félnek egyértelműen jogában áll az, hogy közvetlenül az európai bíróságok előtti keresetindítással az intézkedés megsemmisítését kérje – ahogyan azt a Hubei vállalattól eltérő összes többi kínai exportáló gyártó tette –, ez a fél vagy gyakorolja ezt a jogot, vagy örökre eltekint tőle (18). |
| --- | --- |

(76)

Ezen túlmenően a jogbiztonság elve eleve kizárja az uniós intézmények intézkedései végleges jellegének vitatását, amennyiben az intézkedések elleni, az EUMSZ 263. cikkében említett keresetindítási határidő lejárt (17). Tehát amikor az egyik félnek egyértelműen jogában áll az, hogy közvetlenül az európai bíróságok előtti keresetindítással az intézkedés megsemmisítését kérje – ahogyan azt a Hubei vállalattól eltérő összes többi kínai exportáló gyártó tette –, ez a fél vagy gyakorolja ezt a jogot, vagy örökre eltekint tőle (18).

17

18

| (77) | Következésképp az alaprendeletből, illetve az 1994. évi GATT-ból és a dömpingellenes WTO-megállapodásból sem fakad olyan jogi kötelezettség, hogy a hatályos intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében hatályon kívül kell helyezni. Az ezzel összefüggő állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(77)

Következésképp az alaprendeletből, illetve az 1994. évi GATT-ból és a dömpingellenes WTO-megállapodásból sem fakad olyan jogi kötelezettség, hogy a hatályos intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók tekintetében hatályon kívül kell helyezni. Az ezzel összefüggő állításokat a Bizottság elutasította.

| (78) | Ami azt az állítást illeti, hogy a Bizottság nem a gondos ügyintézés elvének megfelelően járt el, először is megjegyzendő, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a gondos ügyintézés elve önmagában nem ruház jogokat a magánszemélyekre – kivéve, ha meghatározott jogokat nevesít (19). Mivel egyetlen fél sem tudott meghatározott jogok megsértésére hivatkozni ebben a tekintetben, a Bizottság úgy véli, hogy az ezzel kapcsolatos érvek felhozatala megalapozatlan. Másodszor: a Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy konkrétan ezzel az elvvel összhangban járt el azáltal, hogy újból megindította az eljárást, és értékelte a hatályos intézkedések helyénvalóságát a Hubei-ítéletek fényében. Az a tény, hogy a felek nem értenek egyet az értékelés eredményével, nem teszi azt jogellenessé, illetve a gondos ügyintézés elvébe ütközővé. Ezen túlmenően a (27) preambulumbekezdésre hivatkozik. |
| --- | --- |

(78)

Ami azt az állítást illeti, hogy a Bizottság nem a gondos ügyintézés elvének megfelelően járt el, először is megjegyzendő, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a gondos ügyintézés elve önmagában nem ruház jogokat a magánszemélyekre – kivéve, ha meghatározott jogokat nevesít (19). Mivel egyetlen fél sem tudott meghatározott jogok megsértésére hivatkozni ebben a tekintetben, a Bizottság úgy véli, hogy az ezzel kapcsolatos érvek felhozatala megalapozatlan. Másodszor: a Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy konkrétan ezzel az elvvel összhangban járt el azáltal, hogy újból megindította az eljárást, és értékelte a hatályos intézkedések helyénvalóságát a Hubei-ítéletek fényében. Az a tény, hogy a felek nem értenek egyet az értékelés eredményével, nem teszi azt jogellenessé, illetve a gondos ügyintézés elvébe ütközővé. Ezen túlmenően a (27) preambulumbekezdésre hivatkozik.

19

| (79) | Végezetül ami azt a lehetőséget illeti, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes panaszt nyújtson be, a Bizottság megjegyzi, hogy a jogorvoslati lehetőség rendelkezésre állása nem érvényteleníti az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésének alkalmatlanságára vonatkozó, a (27)–(51) preambulumbekezdésben elvégzett értékelést. |
| --- | --- |

(79)

Végezetül ami azt a lehetőséget illeti, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes panaszt nyújtson be, a Bizottság megjegyzi, hogy a jogorvoslati lehetőség rendelkezésre állása nem érvényteleníti az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésének alkalmatlanságára vonatkozó, a (27)–(51) preambulumbekezdésben elvégzett értékelést.

| (80) | Ezért a Vas- és Acélipari Szövetség és a négy exportáló gyártó kérdéses állításait a Bizottság elutasította. Ennélfogva, és ahogyan a (67) preambulumbekezdésben megállapításra kerül, a Bizottság – mindent összevetve, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatra kifejtett jelentős negatív hatásokra tekintettel – úgy ítélte meg, hogy a Hubei-ítéletek fényében a Kína elleni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése nem lenne helyénvaló. |
| --- | --- |

(80)

Ezért a Vas- és Acélipari Szövetség és a négy exportáló gyártó kérdéses állításait a Bizottság elutasította. Ennélfogva, és ahogyan a (67) preambulumbekezdésben megállapításra kerül, a Bizottság – mindent összevetve, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatra kifejtett jelentős negatív hatásokra tekintettel – úgy ítélte meg, hogy a Hubei-ítéletek fényében a Kína elleni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése nem lenne helyénvaló.

G.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (81) | A fentiekre való tekintettel az érdekelt felek által a 2017. július 28-i tájékoztatást követően benyújtott észrevételek egyike sem volt képes megkérdőjelezni a Bizottság ténymegállapításait, ezért a (67) preambulumbekezdésben foglalt általános következtetéseket a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(81)

A fentiekre való tekintettel az érdekelt felek által a 2017. július 28-i tájékoztatást követően benyújtott észrevételek egyike sem volt képes megkérdőjelezni a Bizottság ténymegállapításait, ezért a (67) preambulumbekezdésben foglalt általános következtetéseket a Bizottság megerősíti.

H.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (82) | A fentiekben – különösen a (31)–(38) és a (39)–(50) preambulumbekezdésben – vázolt kiegészítő megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy valamennyi érdekelt felet újból tájékoztassa azokról a kiegészítő tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, hogy nem helyezi hatályon kívül a hatályos dömpingellenes intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy meghatározott határidőn belül tegyék meg az e következtetésekkel kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(82)

A fentiekben – különösen a (31)–(38) és a (39)–(50) preambulumbekezdésben – vázolt kiegészítő megfontolásokra tekintettel a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy valamennyi érdekelt felet újból tájékoztassa azokról a kiegészítő tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy döntött, hogy nem helyezi hatályon kívül a hatályos dömpingellenes intézkedéseket a Hubei vállalattól eltérő kínai exportáló gyártók esetében, és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy meghatározott határidőn belül tegyék meg az e következtetésekkel kapcsolatos észrevételeiket. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.

| (83) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(83)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 926/2009/EK rendelethez, valamint az (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelethez kapcsolódó C-186/14 P. és C-193/14 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletekre vonatkozó vizsgálat ezúton megszűnik.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 926/2009/EK rendelete (2009. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 262., 2009.10.6., 19. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelete (2015. december 7.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 322., 2015.12.8., 21. o.).

3

(4)  A T-528/09. sz., Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács ügyben 2014. január 29-én hozott ítélet (ECLI:EU:T:2014:35).

4

Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács

(5)  A C-186/14 P. és C-193/14 P. sz., ArcelorMittal Tubular Products Ostrava és társai kontra Hubei egyesített ügyekben 2016. április 7-én hozott ítélet (ECLI:EU:C:2016:209).

5

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava és társai kontra Hubei

(6)  Értesítés a C-186/14. P. és C-193/14. P. sz. egyesített ügyekben a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 926/2009/EK tanácsi rendelettel, valamint a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2015/2272 bizottsági végrehajtási rendelettel összefüggésben hozott ítéletekről (HL C 331., 2016.9.9., 4. o.).

6

(7)  A Bíróság C-659/13. és C-34/14. sz., C & J Clark International Ltd és Puma SE egyesített ügyekben 2016. február 4-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2016:74) 79. pontja.

7

C & J Clark International Ltd és Puma SE

(8)  A Bíróság C-256/16. sz. Deichmann-ügyben 2018. március 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2018:187) 87. pontja.

8

Deichmann

(9)  A Bíróság C-422/02 P. sz., Europe Chemi-Con (Deutschland) kontra Tanács ügyben 2005. január 27-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2005:56) 33. pontja.

9

Europe Chemi-Con (Deutschland)

Tanács

(10)  Lásd az (EU) 2015/2272 végrehajtási rendelet (112)–(121) preambulumbekezdését.

10

(11)  A Törvényszék T-528/09. sz., Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács ügyben 2014. január 29-én hozott ítéletének (ECLI:EU:T:2014:35) 93. pontja.

11

Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács

(12)  Lásd a Bíróság C-143/14. sz., TMK Europe ügyben 2015. április 16-án hozott ítéletének (EU:C:2015:236) 19. pontját; Sharpston főtanácsnok C-687/13. sz., Fliesen-Zentrum Deutschland ügyre vonatkozó 2015. május 21-i indítványának (EU:C:2015:349) 40. pontját; valamint Warner főtanácsnok 113/77. sz., NTN kontra Tanács ügyre vonatkozó 1979. február 14-i indítványának (EU:C:1979:39) 1212. pontját és 1243. pontját, illetve annak analógiájára a C-200/13 P. sz., Tanács kontra Bank Saderat Iran és a Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2016:284) 119. pontját és a hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

12

TMK Europe

Fliesen-Zentrum Deutschland

NTN kontra Tanács

Tanács kontra Bank Saderat Iran és a Bizottság

(13)  Értesítés, 4. oldal.

13

(14)  Szintén az eredeti rendelet 7. lábjegyzetében foglaltak szerint az átlagos havi mennyiségek kerültek összehasonlításra.

14

(15)  Az eredeti rendelet (54) preambulumbekezdése.

15

(16)  A Bíróság C-659/13. és C-34/14. sz., C&J Clark International Ltd és Puma SE egyesített ügyekben 2016. február 4-én hozott ítélete.

16

(17)  A T-276/04. sz., Compagnie maritime belge kontra Bizottság ügyben 2008. július 1-jén hozott ítélet (EU:T:2008:237) 59. pontja és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

17

Compagnie maritime belge kontra Bizottság

(18)  Jacobs főtanácsnok C-239/99. sz., Nachi Europe ügyre vonatkozó 2000. november 16-i indítványának (EU:C:2000:639) 58. pontja.

18

Nachi Europe

(19)  A Törvényszék T-196/99. sz., Area Cova kontra Tanács és Bizottság ügyben 2003. október 2-án hozott ítéletének (EU:T:2001:281) 43. pontja; T- 193/04. sz., Tillack kontra Bizottság ügyben 2006. október 4-én hozott ítéletének (EU:T:2006:292) 127. pontja; valamint T-128/05. sz., SPM kontra Tanács és Bizottság ügyben 2008. november 13-án hozott ítéletének (EU:T:2008:494) 127. pontja.

19

Area Cova kontra Tanács és Bizottság

Tillack kontra Bizottság

SPM kontra Tanács és Bizottság

---

Helyesbítések

| 2018.6.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.6.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 164/62

---

Helyesbítés egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Lough Neah Pollan” (OEM)) szóló, 2018. április 16-i (EU) 2018/583 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 98., 2018. április 18.
  )

A 17. oldalon, a rendelet címében, az (1) és (2) preambulumbekezdésben, valamint az 1. cikk első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„... Lough Neah Pollan ...”

helyesen:

„... Lough Neagh Pollan ...”.

---