# Az Európai Unió C 289/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 289 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. augusztus 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 289

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. augusztus 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152014. november 24–27-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 42., 2016.2.4 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152014. november 24–27-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 42., 2016.2.4 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 42., 2016.2.4

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. november 25., kedd |
| 2016/C 289/01 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó bírósági véleményre irányuló kérelemről (2014/2966(RSP)) | 2 |
| 2016/C 289/02 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről (2014/2143(INI)) | 5 |
| 2016/C 289/03 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2014/2779(RSP)) | 19 |
| | 2014. november 26., szerda |
| 2016/C 289/04 | Az Európai Parlament 2014. november 26-i állásfoglalása az ENSZ 2014. december 1–12. között Limában (Peru) megrendezendő 2014. évi éghajlat-változási konferenciájáról (COP 20) (2014/2777(RSP)) | 27 |
| | 2014. november 27., csütörtök |
| 2016/C 289/05 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Pakisztánról: az istenkáromlással kapcsolatos törvények (2014/2969(RSP)) | 40 |
| 2016/C 289/06 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Szerbiáról: a háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye (2014/2970(RSP)) | 44 |
| 2016/C 289/07 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Irakról: Nők elrablása és a velük való rossz bánásmód (2014/2971(RSP)) | 46 |
| 2016/C 289/08 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika késedelmes elindulásáról (2014/2946(RSP)) | 50 |
| 2016/C 289/09 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről (2014/2967(RSP)) | 53 |
| 2016/C 289/10 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról (2014/2919(RSP)) | 57 |
| 2016/C 289/11 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a fogyasztói jogok támogatásáról a digitális egységes piacon (2014/2973(RSP)) | 65 |
| 2016/C 289/12 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermekek alultápláltságáról és hiányos táplálkozásáról a fejlődő országokban (2014/2853(RSP)) | 71 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. november 25., kedd

2016/C 289/01

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó bírósági véleményre irányuló kérelemről (2014/2966(RSP))

2

2016/C 289/02

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről (2014/2143(INI))

5

2016/C 289/03

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2014/2779(RSP))

19

2014. november 26., szerda

2016/C 289/04

Az Európai Parlament 2014. november 26-i állásfoglalása az ENSZ 2014. december 1–12. között Limában (Peru) megrendezendő 2014. évi éghajlat-változási konferenciájáról (COP 20) (2014/2777(RSP))

27

2014. november 27., csütörtök

2016/C 289/05

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Pakisztánról: az istenkáromlással kapcsolatos törvények (2014/2969(RSP))

40

2016/C 289/06

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Szerbiáról: a háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye (2014/2970(RSP))

44

2016/C 289/07

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Irakról: Nők elrablása és a velük való rossz bánásmód (2014/2971(RSP))

46

2016/C 289/08

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika késedelmes elindulásáról (2014/2946(RSP))

50

2016/C 289/09

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről (2014/2967(RSP))

53

2016/C 289/10

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról (2014/2919(RSP))

57

2016/C 289/11

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a fogyasztói jogok támogatásáról a digitális egységes piacon (2014/2973(RSP))

65

2016/C 289/12

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermekek alultápláltságáról és hiányos táplálkozásáról a fejlődő országokban (2014/2853(RSP))

71

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2014. november 25., kedd |
| 2016/C 289/13 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott jegyzőkönyvnek az Európai Unió részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE)) | 77 |
| 2016/C 289/14 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE)) | 78 |
| 2016/C 289/15 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2014/008 FI/STX Rauma referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD)) | 79 |
| 2016/C 289/16 | Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2014/005 FR/GAD referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD)) | 83 |
| | 2014. november 26., szerda |
| 2016/C 289/17 | Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS)) | 87 |
| 2016/C 289/18 | Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS)) | 93 |
| | 2014. november 27., csütörtök |
| 2016/C 289/19 | Az Európai Parlament 2014. november 27-i határozata az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről szóló, 2014. október 8-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA)) | 101 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. november 25., kedd

2016/C 289/13

Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott jegyzőkönyvnek az Európai Unió részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

77

2016/C 289/14

Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

78

2016/C 289/15

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2014/008 FI/STX Rauma referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

79

2016/C 289/16

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2014/005 FR/GAD referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

83

2014. november 26., szerda

2016/C 289/17

Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

87

2016/C 289/18

Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

93

2014. november 27., csütörtök

2016/C 289/19

Az Európai Parlament 2014. november 27-i határozata az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről szóló, 2014. október 8-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

101

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

9.8.2016

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2014–2015

2014. november 24–27-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 42., 2016.2.4
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. november 25., kedd

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/2

---

P8_TA(2014)0058

A Bíróság véleménye – az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó bírósági véleményre irányuló kérelemről (2014/2966(RSP))

(2016/C 289/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkére, különösen annak (6) és (11) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkére, különösen annak (6) és (11) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetre (12652/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetre (12652/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodásra (12657/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kanada közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodásra (12657/2013),

| — | tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0492),

| — | tekintettel „Az utas-nyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdése az Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával” című 2010. május 5-i (1), valamint az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az utas-nyilvántartási adatokra (PNR) vonatkozó megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdése az Egyesült Államokkal, Ausztráliával és Kanadával” című 2010. május 5-i (1), valamint az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2010. október 19-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2010. október 19-i véleményére (3),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2013. szeptember 30-i véleményére az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatokról (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2013. szeptember 30-i véleményére az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatokról (4),

| — | tekintettel a 29. cikk alapján felállított adatvédelmi munkacsoport által elfogadott, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményről szóló 2010. november 12-i 7/2010. számú véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk alapján felállított adatvédelmi munkacsoport által elfogadott, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak harmadik országok részére történő továbbításával kapcsolatos általános megközelítésről szóló bizottsági közleményről szóló 2010. november 12-i 7/2010. számú véleményre,

| — | tekintettel az EUMSZ 16. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7.és 8. cikkére, valamint 52. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 16. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7.és 8. cikkére, valamint 52. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak a C-518/07. sz. Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ügyben hozott 2010. március 9-i ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak a C-518/07. sz. Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ügyben hozott 2010. március 9-i ítéletére,

| — | tekintettel a Bíróságnak a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróságnak a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (6) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió 2005-ben megállapodást kötött Kanadával az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozásáról a Kanadai Határszolgálati Ügynökség (CBSA) kötelezettségvállalásai alapján PNR-programja végrehajtásának keretében; mivel a vonatkozó bizottsági határozat hatályának 2009. szeptember 22-i lejártával a PNR-adatok CBSA-hoz történő továbbításának megszűnt az európai jogi alapja; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió 2005-ben megállapodást kötött Kanadával az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozásáról a Kanadai Határszolgálati Ügynökség (CBSA) kötelezettségvállalásai alapján PNR-programja végrehajtásának keretében; mivel a vonatkozó bizottsági határozat hatályának 2009. szeptember 22-i lejártával a PNR-adatok CBSA-hoz történő továbbításának megszűnt az európai jogi alapja;

| B. | mivel a CBSA egyoldalúan biztosította az EU-t, hogy kötelezettségvállalásai hatályban maradnak az új megállapodás megkötéséig; mivel ezt minden tagállammal és azok adatvédelmi hatóságaival közölték; |
| --- | --- |

B.

mivel a CBSA egyoldalúan biztosította az EU-t, hogy kötelezettségvállalásai hatályban maradnak az új megállapodás megkötéséig; mivel ezt minden tagállammal és azok adatvédelmi hatóságaival közölték;

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően új PNR-megállapodások megkötéséhez a Tanács általi végleges elfogadásuk előtt az Európai Parlament egyetértése szükséges; |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően új PNR-megállapodások megkötéséhez a Tanács általi végleges elfogadásuk előtt az Európai Parlament egyetértése szükséges;

| D. | mivel 2010. december 2-án a Tanács határozatot fogadott el egy tárgyalási irányelvvel együtt, amelyben felhatalmazza a Bizottságot, hogy az EU nevében tárgyalásokat kezdjen Kanadával az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás megkötése érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. december 2-án a Tanács határozatot fogadott el egy tárgyalási irányelvvel együtt, amelyben felhatalmazza a Bizottságot, hogy az EU nevében tárgyalásokat kezdjen Kanadával az utas-nyilvántartási adatállomány adatainak továbbításáról és feldolgozásáról szóló megállapodás megkötése érdekében;

| E. | mivel 2013. július 18-án a Bizottság felkérte a Tanácsot, hogy hozzon határozatot a megállapodás elfogadásáról; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013. július 18-án a Bizottság felkérte a Tanácsot, hogy hozzon határozatot a megállapodás elfogadásáról;

| F. | mivel 2013. szeptember 30-án az európai adatvédelmi biztos véleményt adott ki a megállapodásról, amelyben megkérdőjelezte a PNR-rendszerek szükségességét és arányosságát, valamint a PNR-adatok harmadik országoknak történő tömeges továbbítását, továbbá a jogalap kiválasztását; |
| --- | --- |

F.

mivel 2013. szeptember 30-án az európai adatvédelmi biztos véleményt adott ki a megállapodásról, amelyben megkérdőjelezte a PNR-rendszerek szükségességét és arányosságát, valamint a PNR-adatok harmadik országoknak történő tömeges továbbítását, továbbá a jogalap kiválasztását;

| G. | mivel 2013. december 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a Parlament egyetértését kéri a megállapodás megkötéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013. december 5-én a Tanács úgy határozott, hogy a Parlament egyetértését kéri a megállapodás megkötéséhez;

| H. | mivel a megállapodás 2014. június 25-én aláírásra került; |
| --- | --- |

H.

mivel a megállapodás 2014. június 25-én aláírásra került;

| I. | mivel 2014. július 7-én a Tanács az Európai Parlament egyetértését kérte a Kanadával megkötendő új PNR-megállapodáshoz; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014. július 7-én a Tanács az Európai Parlament egyetértését kérte a Kanadával megkötendő új PNR-megállapodáshoz;

| J. | mivel az Európai Bíróság a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletében az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Bíróság a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletében az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította;

| K. | mivel a megállapodás – annak 1. cikkében említett – célja az, hogy megállapítsa, milyen feltételekkel lehet a PNR-adatokat továbbítani és felhasználni, valamint rendelkezzen az adatok védelmének módjáról; |
| --- | --- |

K.

mivel a megállapodás – annak 1. cikkében említett – célja az, hogy megállapítsa, milyen feltételekkel lehet a PNR-adatokat továbbítani és felhasználni, valamint rendelkezzen az adatok védelmének módjáról;

| 1. | úgy véli, jogbizonytalanság áll fenn azzal kapcsolatosan, hogy a megállapodástervezet összeegyeztethető-e a Szerződések rendelkezéseivel (az EUMSZ 16. cikke) és az Európai Unió Alapjogi Chartájával (7. és 8. cikk, illetve az 52. cikk (1) bekezdése) az egyének személyes adatainak védelméhez való joga tekintetében; továbbá megkérdőjelezi a jogalap kiválasztását, amely inkább az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja (rendőrségi és igazságügyi együttműködés), mint az EUMSZ 16. cikke (adatvédelem); |
| --- | --- |

1.

úgy véli, jogbizonytalanság áll fenn azzal kapcsolatosan, hogy a megállapodástervezet összeegyeztethető-e a Szerződések rendelkezéseivel (az EUMSZ 16. cikke) és az Európai Unió Alapjogi Chartájával (7. és 8. cikk, illetve az 52. cikk (1) bekezdése) az egyének személyes adatainak védelméhez való joga tekintetében; továbbá megkérdőjelezi a jogalap kiválasztását, amely inkább az EUMSZ 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja (rendőrségi és igazságügyi együttműködés), mint az EUMSZ 16. cikke (adatvédelem);

| 2. | úgy határoz, hogy a megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségét illetően az Európai Bíróság véleményét kéri; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a megállapodás Szerződésekkel való összeegyeztethetőségét illetően az Európai Bíróság véleményét kéri;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá tegye meg a szükséges lépéseket a Bíróság vonatkozó véleményének beszerzése érdekében. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá tegye meg a szükséges lépéseket a Bíróság vonatkozó véleményének beszerzése érdekében.

---

(1)  HL C 81. E, 2011.3.15., 70. o.

(2)  HL C 74. E, 2012.3.13., 8. o.

(3)  HL C 357., 2010.12.30., 7. o.

(4)  HL C 51., 2014.2.22., 12. o.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/5

---

P8_TA(2014)0059

Az EU és a globális fejlesztési keret 2015 után

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről (2014/2143(INI))

(2016/C 289/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoportja által 2014. júliusban elfogadott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoportja által 2014. júliusban elfogadott jelentésre,

| — | tekintettel a fenntartható fejlesztésfinanszírozással foglalkozó kormányközi szakértői ENSZ-bizottság által 2014. augusztus 8-án elfogadott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlesztésfinanszírozással foglalkozó kormányközi szakértői ENSZ-bizottság által 2014. augusztus 8-án elfogadott jelentésre,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum 2014. júliusi miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum 2014. júliusi miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításáról szóló, 2014. évi ENSZ-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításáról szóló, 2014. évi ENSZ-jelentésre,

| — | tekintettel a GPEDC 2014. áprilisi mexikói magas szintű ülésének záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a GPEDC 2014. áprilisi mexikói magas szintű ülésének záródokumentumára,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995 szeptemberében elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra és az azt követő záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995 szeptemberében elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra és az azt követő záródokumentumokra,

| — | tekintettel a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) 1994-ben Kairóban elfogadott cselekvési programjára és az azt követő, 20 évvel későbbi felülvizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD) 1994-ben Kairóban elfogadott cselekvési programjára és az azt követő, 20 évvel későbbi felülvizsgálatra,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az ENSZ „Nemek közötti egyenlőség: fejlődési táblázat, 2012” című jelentésére, amely értékeli a nyolc millenniumi fejlesztési cél nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontjainak javulását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Nemek közötti egyenlőség: fejlődési táblázat, 2012” című jelentésére, amely értékeli a nyolc millenniumi fejlesztési cél nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szempontjainak javulását,

| — | tekintettel az 1992. évi ENSZ Környezet és Fejlődés Konferencia eredményeire, valamint a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2012. június 20–22. között Brazíliában, Rio de Janeiróban tartott utókonferencia jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1992. évi ENSZ Környezet és Fejlődés Konferencia eredményeire, valamint a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2012. június 20–22. között Brazíliában, Rio de Janeiróban tartott utókonferencia jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) „Az emberi fejlődés fenntartása: A sebezhetőség csökkentése és az ellenálló képesség erősítése” című 2014-es emberi fejlődési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (UNDP) „Az emberi fejlődés fenntartása: A sebezhetőség csökkentése és az ellenálló képesség erősítése” című 2014-es emberi fejlődési jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó, kiemelkedő szakértőkből álló magas szintű munkacsoportjának 2013. májusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó, kiemelkedő szakértőkből álló magas szintű munkacsoportjának 2013. májusi jelentésére,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2012. június 20–22. között Rio de Janeiróban tartott ENSZ-konferencia jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2012. június 20–22. között Rio de Janeiróban tartott ENSZ-konferencia jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjének rendszerszintű előkészületeivel foglalkozó ENSZ-csapatnak az ENSZ főtitkárához benyújtott, „A mindenkinek kívánt jövő megvalósítása” című 2012. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjének rendszerszintű előkészületeivel foglalkozó ENSZ-csapatnak az ENSZ főtitkárához benyújtott, „A mindenkinek kívánt jövő megvalósítása” című 2012. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel „Az ígéret betartása: egységben a millenniumi fejlesztési célok eléréséért” című határozatra, amelyet az ENSZ Közgyűlése a 2010. évi hatvanötödik ülésszakának a millenniumi fejlesztési célokkal foglalkozó magas szintű plenáris ülésén fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ígéret betartása: egységben a millenniumi fejlesztési célok eléréséért” című határozatra, amelyet az ENSZ Közgyűlése a 2010. évi hatvanötödik ülésszakának a millenniumi fejlesztési célokkal foglalkozó magas szintű plenáris ülésén fogadott el,

| — | tekintettel a legkevésbé fejlett országokra irányuló, a 2011–2020-as évtizedre szóló isztambuli cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkevésbé fejlett országokra irányuló, a 2011–2020-as évtizedre szóló isztambuli cselekvési programra,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel „Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának helyzete” című FAO-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának helyzete” című FAO-jelentésre,

| — | tekintettel a fejlesztési segélyezés hatékonyságáról szóló, 2011 decemberében Puszanban megrendezett magas szintű találkozón elfogadott nyilatkozatra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési segélyezés hatékonyságáról szóló, 2011 decemberében Puszanban megrendezett magas szintű találkozón elfogadott nyilatkozatra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az UNDP „Félidőn túl: A millenniumi fejlesztési célok elérése” című, 2010 januárjában kiadott jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNDP „Félidőn túl: A millenniumi fejlesztési célok elérése” című, 2010 januárjában kiadott jelentésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az emberi jogok jogi keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az emberi jogok jogi keretére,

| — | tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjének rendszerszintű előkészületeivel foglalkozó ENSZ-csapat munkájára, amely az ENSZ gazdasági és szociális ügyekért felelős osztálya (UNDESA) és az UNDP közös irányítása alatt valósul meg, valamennyi ENSZ-ügynökség támogatása és az érintett érdekelt felekkel folytatott konzultáció mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015 utáni fejlesztési menetrendjének rendszerszintű előkészületeivel foglalkozó ENSZ-csapat munkájára, amely az ENSZ gazdasági és szociális ügyekért felelős osztálya (UNDESA) és az UNDP közös irányítása alatt valósul meg, valamennyi ENSZ-ügynökség támogatása és az érintett érdekelt felekkel folytatott konzultáció mellett,

| — | tekintettel a WHO 2008. május 24-i közegészségügyre, innovációra és szellemi tulajdonra vonatkozó globális stratégiájára és cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2008. május 24-i közegészségügyre, innovációra és szellemi tulajdonra vonatkozó globális stratégiájára és cselekvési tervére,

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

| — | tekintettel a fejlődéshez való jogról szóló, 1986. évi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődéshez való jogról szóló, 1986. évi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló magatartási kódexére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló magatartási kódexére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”,

| — | tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az „Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az „Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című, 2014. június 2-i közleményére (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című, 2014. június 2-i közleményére (COM(2014)0335),

| — | tekintettel a Bizottság „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című, 2014. május 13-i közleményére (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című, 2014. május 13-i közleményére (COM(2014)0263),

| — | tekintettel a „Jogokon alapuló megközelítés, amely az összes emberi jogot összefogja az uniós fejlesztési együttműködéshez” című eszközkészletre, a 2014. április 30-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jogokon alapuló megközelítés, amely az összes emberi jogot összefogja az uniós fejlesztési együttműködéshez” című eszközkészletre, a 2014. április 30-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0152),

| — | tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i közleményére (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című, 2013. február 27-i közleményére (COM(2013)0092),

| — | tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2012. szeptember 12-i közleményére (COM(2012)0492),

| — | tekintettel a Bizottság „A 2015 utáni fejlesztési keret felé” címmel, egy uniós álláspont előkészítéséről rendezett nyilvános konzultációjára, amely 2012. június 15-tőlszeptember 15-ig tartott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A 2015 utáni fejlesztési keret felé” címmel, egy uniós álláspont előkészítéséről rendezett nyilvános konzultációjára, amely 2012. június 15-tőlszeptember 15-ig tartott,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság az EU fejlesztési politikájáról szóló, „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság az EU fejlesztési politikájáról szóló, „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Politikák fejlesztési célú koherenciája” című, 2005. április 12-i közleményére (COM(2005)0134), és a Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Politikák fejlesztési célú koherenciája” című, 2005. április 12-i közleményére (COM(2005)0134), és a Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című következtetéseire,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett 2014. április 2-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett 2014. április 2-i ajánlására (4),

| — | tekintettel a fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2014. április 2-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2014. április 2-i álláspontjára (5),

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokról – a 2015 utáni keret kialakításáról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokról – a 2015 utáni keret kialakításáról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló, 2014. május 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló, 2014. május 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés 2015 utáni finanszírozásáról szóló, 2013. december 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a szegénység felszámolása és a fenntartható fejlődés 2015 utáni finanszírozásáról szóló, 2013. december 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 20-i AKCS–EU közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a 2015 utáni átfogó menetrendről szóló, 2013. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a 2015 utáni átfogó menetrendről szóló, 2013. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0037/2014),

| A. | mivel 2000-ben az összes fontos érdekelt fél összeült a millenniumi fejlesztési célok kitűzése érdekében, hogy 2015-re el lehessen érni a fejlesztési és a szegénység felszámolására vonatkozó konkrét célokat; |
| --- | --- |

A.

mivel 2000-ben az összes fontos érdekelt fél összeült a millenniumi fejlesztési célok kitűzése érdekében, hogy 2015-re el lehessen érni a fejlesztési és a szegénység felszámolására vonatkozó konkrét célokat;

| B. | mivel a millenniumi fejlesztési célok tudatosították, hogy a globális szegénység felszámolása sürgős kihívás és globális cselekvési prioritás; mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésének mértéke változó, de a mélyszegénység csökkentésében, a malária és a tuberkulózis elleni küzdelemben, az ivóvízhez való hozzáférés javításában és az alapfokú oktatással kapcsolatban a beiskolázás terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésében látható pozitív hatásokat sikerült elérni; mivel a millenniumi fejlesztési célok bizonyos hiányosságaival részletesen foglalkozni kell a 2015 utáni időszakra vonatkozó keret meghatározása során; |
| --- | --- |

B.

mivel a millenniumi fejlesztési célok tudatosították, hogy a globális szegénység felszámolása sürgős kihívás és globális cselekvési prioritás; mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésének mértéke változó, de a mélyszegénység csökkentésében, a malária és a tuberkulózis elleni küzdelemben, az ivóvízhez való hozzáférés javításában és az alapfokú oktatással kapcsolatban a beiskolázás terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésében látható pozitív hatásokat sikerült elérni; mivel a millenniumi fejlesztési célok bizonyos hiányosságaival részletesen foglalkozni kell a 2015 utáni időszakra vonatkozó keret meghatározása során;

| C. | mivel a jelenlegi millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén elért előrehaladás értékelése rámutatott, hogy az új keretben döntő fontosságú a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása közötti erős kapcsolat, valamint az egységes és egyetemes célok sora, a differenciált megközelítésekkel együtt; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén elért előrehaladás értékelése rámutatott, hogy az új keretben döntő fontosságú a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés előmozdítása közötti erős kapcsolat, valamint az egységes és egyetemes célok sora, a differenciált megközelítésekkel együtt;

| D. | mivel az előrejelzések szerint a városi lakosság száma a jelenlegi 3,6 milliárdról több mint 6 milliárdra fog nőni, a legnagyobb városokból pedig több mint 100 millió lakost számláló megavárosok lesznek; mivel a túlzott mértékű urbanizáció minden szempontból aláássa a fejlődés fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

D.

mivel az előrejelzések szerint a városi lakosság száma a jelenlegi 3,6 milliárdról több mint 6 milliárdra fog nőni, a legnagyobb városokból pedig több mint 100 millió lakost számláló megavárosok lesznek; mivel a túlzott mértékű urbanizáció minden szempontból aláássa a fejlődés fenntarthatóságát;

| E. | mivel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia követelte a reproduktív és szexuális egészségügyi, többek között a családtervezési szolgáltatásokhoz való hozzáférést; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy 2013-ban a becslések szerint 289 000 nő halt meg a terhesség ideje alatt és gyermekszülésben; emlékeztet az 5. millenniumi fejlesztési célra, és arra, hogy az anyák halálozási rátájának csaknem egyharmaddal való csökkentése érdekében a nőknek hatékony fogamzásgátlási módszerekhez és családtervezéshez kell hozzájutniuk; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia követelte a reproduktív és szexuális egészségügyi, többek között a családtervezési szolgáltatásokhoz való hozzáférést; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy 2013-ban a becslések szerint 289 000 nő halt meg a terhesség ideje alatt és gyermekszülésben; emlékeztet az 5. millenniumi fejlesztési célra, és arra, hogy az anyák halálozási rátájának csaknem egyharmaddal való csökkentése érdekében a nőknek hatékony fogamzásgátlási módszerekhez és családtervezéshez kell hozzájutniuk;

| F. | mivel nem egyenletes a szegénység visszaszorítása, és az országok közötti, a mind a fejlett, mind a fejlődő országokban növekedést mutató egyenlőtlenségek kiemelt fejlesztési kihívást jelentenek, különösen az alacsony jövedelmű országokban és a közepes jövedelmű országokban; mivel 1,5 milliárd ember él szegénységben, többszörös nélkülözésben, ami az egészségügyet, az oktatást és az életszínvonalat illeti, különösen a konfliktusok által érintett és az instabil államokban; |
| --- | --- |

F.

mivel nem egyenletes a szegénység visszaszorítása, és az országok közötti, a mind a fejlett, mind a fejlődő országokban növekedést mutató egyenlőtlenségek kiemelt fejlesztési kihívást jelentenek, különösen az alacsony jövedelmű országokban és a közepes jövedelmű országokban; mivel 1,5 milliárd ember él szegénységben, többszörös nélkülözésben, ami az egészségügyet, az oktatást és az életszínvonalat illeti, különösen a konfliktusok által érintett és az instabil államokban;

| G. | mivel az erőszakos konfliktusok és a humanitárius válságok továbbra is romboló hatással vannak a fejlesztési erőfeszítésekre; mivel a nőket jobban sújtják a katonai konfliktusok és válságok; |
| --- | --- |

G.

mivel az erőszakos konfliktusok és a humanitárius válságok továbbra is romboló hatással vannak a fejlesztési erőfeszítésekre; mivel a nőket jobban sújtják a katonai konfliktusok és válságok;

| H. | mivel további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy felére lehessen csökkenteni az éhezéstől szenvedők arányát, mivel 162 millió kisgyermeket fenyeget az alultápláltság veszélye; mivel a„rejtett éhezés” a mikrotápanyagok hiányát jelenti, ami a termelékenység csökkenésével összefüggésben visszafordíthatatlan egészségügyi, illetve társadalmi és gazdasági következményekkel is járhat; |
| --- | --- |

H.

mivel további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy felére lehessen csökkenteni az éhezéstől szenvedők arányát, mivel 162 millió kisgyermeket fenyeget az alultápláltság veszélye; mivel a„rejtett éhezés” a mikrotápanyagok hiányát jelenti, ami a termelékenység csökkenésével összefüggésben visszafordíthatatlan egészségügyi, illetve társadalmi és gazdasági következményekkel is járhat;

| I. | figyelembe véve, hogy 2014 a Családi Gazdálkodás Nemzetközi Éve; |
| --- | --- |

I.

figyelembe véve, hogy 2014 a Családi Gazdálkodás Nemzetközi Éve;

| J. | mivel a fejlődéshez való jogról szóló 1986-os nyilatkozat a fejlődést alapvető emberi jogként határozza meg; mivel a nyilatkozat az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett foglal állást, amelyet az összes emberi jog (gazdasági, szociális, kulturális, polgári és politikai) érvényre juttatása jellemez; mivel a nyilatkozat a nemzetközi együttműködés erősítése mellett is elkötelezi magát; |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlődéshez való jogról szóló 1986-os nyilatkozat a fejlődést alapvető emberi jogként határozza meg; mivel a nyilatkozat az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett foglal állást, amelyet az összes emberi jog (gazdasági, szociális, kulturális, polgári és politikai) érvényre juttatása jellemez; mivel a nyilatkozat a nemzetközi együttműködés erősítése mellett is elkötelezi magát;

| K. | mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás veszélyezteti a szegénység csökkentését a meglévő kiszolgáltatottság növelésével, azzal együtt, hogy sok fejlődő ország még mindig a mezőgazdaságtól és az éghajlatérzékeny természeti erőforrásoktól függ, és nem rendelkezik az éghajlattal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges képességekkel; mivel sürgető szükség van az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának globális csökkentésére és a természeti erőforrások igazságosabb és fenntarthatóbb kezelésének és irányításának elérésére; |
| --- | --- |

K.

mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás veszélyezteti a szegénység csökkentését a meglévő kiszolgáltatottság növelésével, azzal együtt, hogy sok fejlődő ország még mindig a mezőgazdaságtól és az éghajlatérzékeny természeti erőforrásoktól függ, és nem rendelkezik az éghajlattal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges képességekkel; mivel sürgető szükség van az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának globális csökkentésére és a természeti erőforrások igazságosabb és fenntarthatóbb kezelésének és irányításának elérésére;

| L. | mivel az egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépés nagymértékben az évekkel korábban végrehajtott K+F beruházásokon alapult; mivel a szellemi tulajdonjogoknak nem szabad akadályozniuk a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

L.

mivel az egészséggel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében tett előrelépés nagymértékben az évekkel korábban végrehajtott K+F beruházásokon alapult; mivel a szellemi tulajdonjogoknak nem szabad akadályozniuk a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférést;

| M. | mivel a szegénység és egyenlőtlenség generációkon átívelő ciklusának megszakításához elengedhetetlen előfeltétel, hogy minden gyermek, fiatal és felnőtt hozzáférhessen a kisgyermekkori fejlesztési programokhoz, valamint a lehető legmagasabb színvonalú oktatáshoz és képzéshez; |
| --- | --- |

M.

mivel a szegénység és egyenlőtlenség generációkon átívelő ciklusának megszakításához elengedhetetlen előfeltétel, hogy minden gyermek, fiatal és felnőtt hozzáférhessen a kisgyermekkori fejlesztési programokhoz, valamint a lehető legmagasabb színvonalú oktatáshoz és képzéshez;

| N. | mivel alig történt előrelépés a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalása terén; mivel a nők gyakran hátrányos megkülönböztetés és erőszak áldozatai; |
| --- | --- |

N.

mivel alig történt előrelépés a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalása terén; mivel a nők gyakran hátrányos megkülönböztetés és erőszak áldozatai;

| O. | mivel globális szinten a nők és lányok alkotják a mélyszegénységben élők többségét, és mivel a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai szükséges feltételei a 2015 utáni globális fejlesztési keret sikerének; mivel becslések szerint a világon naponta 800 nő hal meg a terhesség vagy szülés során fellépő komplikációk miatt; mivel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia követelte a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférést, ami akár életmentő is lehet; |
| --- | --- |

O.

mivel globális szinten a nők és lányok alkotják a mélyszegénységben élők többségét, és mivel a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai szükséges feltételei a 2015 utáni globális fejlesztési keret sikerének; mivel becslések szerint a világon naponta 800 nő hal meg a terhesség vagy szülés során fellépő komplikációk miatt; mivel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia követelte a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférést, ami akár életmentő is lehet;

| P. | mivel a migránsok több mint fele nő; |
| --- | --- |

P.

mivel a migránsok több mint fele nő;

| Q. | mivel Afrika lényegesen több tőkét exportál a világba jogellenes pénzáramlásokon keresztül, mint amennyit nemzetközi segélyként és átutalásként kap; |
| --- | --- |

Q.

mivel Afrika lényegesen több tőkét exportál a világba jogellenes pénzáramlásokon keresztül, mint amennyit nemzetközi segélyként és átutalásként kap;

| R. | mivel az új fenntartható fejlesztési keret lehetőséget kínál a civil társadalmi szervezetek, a helyi hatóságok és a nemzeti parlamentek széles körű bevonásának biztosítására; |
| --- | --- |

R.

mivel az új fenntartható fejlesztési keret lehetőséget kínál a civil társadalmi szervezetek, a helyi hatóságok és a nemzeti parlamentek széles körű bevonásának biztosítására;

| S. | mivel több új és méltányos munkahelyet kell létesíteni a demográfiai növekedésre való globális válaszadás céljából; mivel a magánszektor a fejlett és a fejlődő országokban is jelentős munkahelyteremtő, és ezáltal nélkülözhetetlen partner lehet a szegénység elleni küzdelemben, ha világos elszámoltathatósági mechanizmusokat vezetnek be, és maradéktalanul tiszteletben tartják a szociális védelemre vonatkozó nemzetközi előírásokat; |
| --- | --- |

S.

mivel több új és méltányos munkahelyet kell létesíteni a demográfiai növekedésre való globális válaszadás céljából; mivel a magánszektor a fejlett és a fejlődő országokban is jelentős munkahelyteremtő, és ezáltal nélkülözhetetlen partner lehet a szegénység elleni küzdelemben, ha világos elszámoltathatósági mechanizmusokat vezetnek be, és maradéktalanul tiszteletben tartják a szociális védelemre vonatkozó nemzetközi előírásokat;

| T. | mivel a fejlődő országokban a segélyezés továbbra is különleges szerepet játszik a szegénység csökkentésében és gyökeres változást előidézni képes tényezőként; |
| --- | --- |

T.

mivel a fejlődő országokban a segélyezés továbbra is különleges szerepet játszik a szegénység csökkentésében és gyökeres változást előidézni képes tényezőként;

| U. | mivel a hazai erőforrások mozgósítása fontos a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

U.

mivel a hazai erőforrások mozgósítása fontos a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemben;

| V. | mivel az EU és a tagállamai a legnagyobb fejlesztésisegély-nyújtók, ennélfogva továbbra is ösztönző erőként kell közreműködniük az ENSZ keretében sorra kerülő tárgyalások következő szakaszában, előmozdítva különösen az emberi jogokon, egyenlőségen, megkülönböztetésmentességen, részvételen és befogadáson alapuló megközelítést a keret tervezése és végrehajtása során; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU és a tagállamai a legnagyobb fejlesztésisegély-nyújtók, ennélfogva továbbra is ösztönző erőként kell közreműködniük az ENSZ keretében sorra kerülő tárgyalások következő szakaszában, előmozdítva különösen az emberi jogokon, egyenlőségen, megkülönböztetésmentességen, részvételen és befogadáson alapuló megközelítést a keret tervezése és végrehajtása során;

| W. | mivel a Tanács a 2014. decemberi következtetéseiben le fogja fektetni a következetes elveket és a tárgyalási stratégia fő vonalait; |
| --- | --- |

W.

mivel a Tanács a 2014. decemberi következtetéseiben le fogja fektetni a következetes elveket és a tárgyalási stratégia fő vonalait;

| X. | mivel az EUMSZ 208. cikke kimondja, hogy az Unió fejlesztési politikája elsődleges célként a szegénység felszámolására irányul, és megalapozza politikák fejlesztési célú koherenciáját; |
| --- | --- |

X.

mivel az EUMSZ 208. cikke kimondja, hogy az Unió fejlesztési politikája elsődleges célként a szegénység felszámolására irányul, és megalapozza politikák fejlesztési célú koherenciáját;

I.   
  A millenniumi fejlesztési célok: értékelés és új kihívások

| 1. | kiemeli, hogy az utóbbi években megváltozott a globális környezet, többek között jelentős változások következtek be a globális gazdasági és politikai egyensúly vonatkozásában, és hogy bár egyes fejlődő és feltörekvő gazdaságok jelentős gazdasági növekedést értek el, még mindig nagymértékű és egyre növekvő egyenlőtlenséggel szembesülnek; megítélése szerint új megközelítésre van szükség, amely felöleli a globális kormányzást, jobban összpontosítva a politikák fejlesztési célú koherenciájára és a globális közjavak biztosítására; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy az utóbbi években megváltozott a globális környezet, többek között jelentős változások következtek be a globális gazdasági és politikai egyensúly vonatkozásában, és hogy bár egyes fejlődő és feltörekvő gazdaságok jelentős gazdasági növekedést értek el, még mindig nagymértékű és egyre növekvő egyenlőtlenséggel szembesülnek; megítélése szerint új megközelítésre van szükség, amely felöleli a globális kormányzást, jobban összpontosítva a politikák fejlesztési célú koherenciájára és a globális közjavak biztosítására;

| 2. | emlékeztet arra, hogy bár a millenniumi fejlesztési céloknak megvan az az előnyük, hogy lényegre törőek, nem foglalkoztak a szegénységet és egyenlőtlenséget előidéző alapvető strukturális tényezőkkel; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretnek átalakító jellegűnek kell lennie azáltal, hogy megvizsgálja a szegénység és az egyenlőtlenség kiváltó okait, és így elvégzi a jelenlegi millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos befejezetlen munkát; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy bár a millenniumi fejlesztési céloknak megvan az az előnyük, hogy lényegre törőek, nem foglalkoztak a szegénységet és egyenlőtlenséget előidéző alapvető strukturális tényezőkkel; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretnek átalakító jellegűnek kell lennie azáltal, hogy megvizsgálja a szegénység és az egyenlőtlenség kiváltó okait, és így elvégzi a jelenlegi millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos befejezetlen munkát;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2000-ben kitűzött millenniumi fejlesztési célok a közepes jövedelmű országokban és a fejlődő országokban számos sikert értek el, a fejlődés azonban egyenlőtlen volt, mind az országokon belül, mind azok között, ezért ezeket az eredményeket helyesen kell elemezni, és le kell vonni a tanulságokat a 2015 utáni globális fejlesztési keret kialakítása során; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a 2000-ben kitűzött millenniumi fejlesztési célok a közepes jövedelmű országokban és a fejlődő országokban számos sikert értek el, a fejlődés azonban egyenlőtlen volt, mind az országokon belül, mind azok között, ezért ezeket az eredményeket helyesen kell elemezni, és le kell vonni a tanulságokat a 2015 utáni globális fejlesztési keret kialakítása során;

| 4. | emlékeztet arra, hogy bár a millenniumi fejlesztési célok alapjaiban változtattak az emberek életén, az olyan fontos kérdések, mint az emberi jogok megsértései, a nemek közötti egyenlőtlenséget is magában foglaló egyenlőtlenségek, a fegyveres konfliktusok és a terrorizmus, az éghajlatváltozás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a tulajdonjogok hiánya, a földdel kapcsolatos jogok hiánya, a migráció, az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való korlátozott hozzáférés, a demográfiai változások, a források szűkössége, a biológiai sokféleség csökkenése, a korrupció, az adócsalás és az adókikerülés, a fenntarthatatlan növekedés, a munkanélküliség, valamint a pénzügyi és gazdasági válságok továbbra is rendkívül összetett és kölcsönösen összefüggő kihívásokat jelentenek az elkövetkező évtizedekre, ami miatt olyan új fejlődési irányokat kell találni, amelyek mindenki számára inkluzív és fenntartható fejlődést eredményezhetnek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy bár a millenniumi fejlesztési célok alapjaiban változtattak az emberek életén, az olyan fontos kérdések, mint az emberi jogok megsértései, a nemek közötti egyenlőtlenséget is magában foglaló egyenlőtlenségek, a fegyveres konfliktusok és a terrorizmus, az éghajlatváltozás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a tulajdonjogok hiánya, a földdel kapcsolatos jogok hiánya, a migráció, az egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való korlátozott hozzáférés, a demográfiai változások, a források szűkössége, a biológiai sokféleség csökkenése, a korrupció, az adócsalás és az adókikerülés, a fenntarthatatlan növekedés, a munkanélküliség, valamint a pénzügyi és gazdasági válságok továbbra is rendkívül összetett és kölcsönösen összefüggő kihívásokat jelentenek az elkövetkező évtizedekre, ami miatt olyan új fejlődési irányokat kell találni, amelyek mindenki számára inkluzív és fenntartható fejlődést eredményezhetnek;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a környezeti fenntarthatóság az egyik legfontosabb kihívás, amelynek kudarca valószínűleg az emberi fejlődés minden dimenzióját fenyegeti; emlékeztet különösen arra, hogy a környezetkárosodás hatalmas akadályt jelent a mélyszegénység és az éhezés felszámolásával kapcsolatos célkitűzés teljesítése szempontjából; emlékeztet például arra, hogy a tartós egyenlőtlenségek és a szűkös erőforrásokért folyó küzdelem a konfliktusok, az éhezés, az instabilitás és az erőszak fő mozgatórugói, amelyek viszont az emberi fejlődést és a fenntartható fejlődés elérésére irányuló erőfeszítéseket visszafogó fő tényezők; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a környezeti fenntarthatóság az egyik legfontosabb kihívás, amelynek kudarca valószínűleg az emberi fejlődés minden dimenzióját fenyegeti; emlékeztet különösen arra, hogy a környezetkárosodás hatalmas akadályt jelent a mélyszegénység és az éhezés felszámolásával kapcsolatos célkitűzés teljesítése szempontjából; emlékeztet például arra, hogy a tartós egyenlőtlenségek és a szűkös erőforrásokért folyó küzdelem a konfliktusok, az éhezés, az instabilitás és az erőszak fő mozgatórugói, amelyek viszont az emberi fejlődést és a fenntartható fejlődés elérésére irányuló erőfeszítéseket visszafogó fő tényezők;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az új keretnek hatékonyan kell reagálnia ezekre a kihívásokra, és foglalkoznia kell olyan fontos kérdésekkel, mint az összes ember méltóságának tiszteletben tartása, az igazságosság, az egyenlőség, a jó kormányzás, a demokrácia, a jogállamiság, a béke és a biztonság, az éghajlatváltozás, a katasztrófakockázat-csökkentés és az ellenálló képesség kiépítése, a biológiai sokszínűség megőrzése, az inkluzív és fenntartható fejlődés, a tulajdonjogok, a földdel kapcsolatos jogok, az egészségügy és a szociális védelem, az oktatás, a kutatás és az innováció, valamint a nők, a gyermekek, a fiatalok és a kisebbségek jogai; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az új keretnek hatékonyan kell reagálnia ezekre a kihívásokra, és foglalkoznia kell olyan fontos kérdésekkel, mint az összes ember méltóságának tiszteletben tartása, az igazságosság, az egyenlőség, a jó kormányzás, a demokrácia, a jogállamiság, a béke és a biztonság, az éghajlatváltozás, a katasztrófakockázat-csökkentés és az ellenálló képesség kiépítése, a biológiai sokszínűség megőrzése, az inkluzív és fenntartható fejlődés, a tulajdonjogok, a földdel kapcsolatos jogok, az egészségügy és a szociális védelem, az oktatás, a kutatás és az innováció, valamint a nők, a gyermekek, a fiatalok és a kisebbségek jogai;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az új fejlesztési keretnek jellegét tekintve egyetemesnek és valamennyi országban, többek között az uniós tagállamokban is alkalmazandónak kell lennie, ennélfogva mind a fejlett, mind a fejlődő országok szempontjából relevánsnak és méltányosnak kell lennie, ugyanakkor figyelembe kell vennie az eltérő országos körülményeket, kapacitásokat, szakpolitikákat és prioritásokat; hangsúlyozza, hogy a létrehozott új felelősségi köröket és terheket egyenlően, de igazságosan kell megosztani valamennyi ország között; felszólítja az Uniót, hogy közölje, milyen konkrét intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat tud javasolni az egyetemesség elvének nemzeti és nemzetközi követése érdekében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az új fejlesztési keretnek jellegét tekintve egyetemesnek és valamennyi országban, többek között az uniós tagállamokban is alkalmazandónak kell lennie, ennélfogva mind a fejlett, mind a fejlődő országok szempontjából relevánsnak és méltányosnak kell lennie, ugyanakkor figyelembe kell vennie az eltérő országos körülményeket, kapacitásokat, szakpolitikákat és prioritásokat; hangsúlyozza, hogy a létrehozott új felelősségi köröket és terheket egyenlően, de igazságosan kell megosztani valamennyi ország között; felszólítja az Uniót, hogy közölje, milyen konkrét intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat tud javasolni az egyetemesség elvének nemzeti és nemzetközi követése érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a minden szinten érvényesülő kölcsönös elszámoltathatóságnak és átláthatóságnak kell alkotnia az új fejlesztési keret gerincét, továbbá fontos, hogy a nemzeti kormányok és más szereplők, köztük a magánszektor, elszámoltathatók legyenek a keret végrehajtásáért; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a minden szinten érvényesülő kölcsönös elszámoltathatóságnak és átláthatóságnak kell alkotnia az új fejlesztési keret gerincét, továbbá fontos, hogy a nemzeti kormányok és más szereplők, köztük a magánszektor, elszámoltathatók legyenek a keret végrehajtásáért;

| 9. | felszólítja az EU-t, hogy irányítsa a folyamatot egy egységes, átfogó és integrált 2015 utáni globális fejlesztési keret meghatározása felé, és üdvözli azt a konszenzust, hogy az új globális fejlesztési menetrendhez a végrehajtási eszközök megerősítésére és a fenntartható fejlődésre irányuló globális partnerség megújítására van szükség; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az EU-t, hogy irányítsa a folyamatot egy egységes, átfogó és integrált 2015 utáni globális fejlesztési keret meghatározása felé, és üdvözli azt a konszenzust, hogy az új globális fejlesztési menetrendhez a végrehajtási eszközök megerősítésére és a fenntartható fejlődésre irányuló globális partnerség megújítására van szükség;

II.   
  Egy megújult globális partnerség, illetve egy erős és koherens uniós álláspont szükségessége

| 10. | felszólítja az EU-t, hogy vállaljon aktív szerepet egy új globális partnerség kialakításában, amely mozgósít minden országot, köztük a feltörekvő gazdaságokat is, valamint minden érintett érdekelt felet, ideértve a magánszektort, a civil társadalmi szervezeteket, a helyi hatóságokat és a nemzeti parlamenteket; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az EU-t, hogy vállaljon aktív szerepet egy új globális partnerség kialakításában, amely mozgósít minden országot, köztük a feltörekvő gazdaságokat is, valamint minden érintett érdekelt felet, ideértve a magánszektort, a civil társadalmi szervezeteket, a helyi hatóságokat és a nemzeti parlamenteket;

| 11. | felszólítja az EU-t, hogy fogadjon el erős, koherens és egységes álláspontot a soron következő kormányközi tárgyalások során, figyelembe véve az ezen állásfoglalásban hangsúlyozott prioritásokat; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EU-t, hogy fogadjon el erős, koherens és egységes álláspontot a soron következő kormányközi tárgyalások során, figyelembe véve az ezen állásfoglalásban hangsúlyozott prioritásokat;

| 12. | támogatja a nyílt munkacsoport következtetéseit; úgy véli ugyanakkor, hogy az e következtetésekben megfogalmazott keretet akár csoportosítani is lehet, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés három dimenziója közötti egyensúly megtartása mellett, és nem a jogokon alapuló megközelítés, vagy ambiciózusabb és innovatívabb célok kárára; |
| --- | --- |

12.

támogatja a nyílt munkacsoport következtetéseit; úgy véli ugyanakkor, hogy az e következtetésekben megfogalmazott keretet akár csoportosítani is lehet, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés három dimenziója közötti egyensúly megtartása mellett, és nem a jogokon alapuló megközelítés, vagy ambiciózusabb és innovatívabb célok kárára;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az új globális keretnek magában kell foglalnia a megfelelő intézményi struktúrát, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés előmozdításának fő céljait szem előtt tartva, a végrehajtásának felügyeletére vonatkozó világos iránymutatásokkal, és hogy e struktúrának megoldást kell adnia a leendő keret összetett problémáira és különböző részei közötti egymásra ható kapcsolatokra is; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az új globális keretnek magában kell foglalnia a megfelelő intézményi struktúrát, a szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés előmozdításának fő céljait szem előtt tartva, a végrehajtásának felügyeletére vonatkozó világos iránymutatásokkal, és hogy e struktúrának megoldást kell adnia a leendő keret összetett problémáira és különböző részei közötti egymásra ható kapcsolatokra is;

| 14. | úgy véli, hogy a politikák fenntartható fejlesztési célú koherenciája a 2015 utáni keret végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze; e célból felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy az iránymutatások, hatásvizsgálatok és nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusok révén a politikák fejlesztési célú koherenciája a keretben megvalósuljon; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a politikák fenntartható fejlesztési célú koherenciája a 2015 utáni keret végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze; e célból felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy az iránymutatások, hatásvizsgálatok és nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusok révén a politikák fejlesztési célú koherenciája a keretben megvalósuljon;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési menetrend egyetemessége az EU és a tagállamok részéről nagyobb követelményt támasztó kötelezettségvállalásokat von maga után; hangsúlyozza, hogy a globális keret szerinti új fenntartható fejlesztési céloknak az EU belső és külső szakpolitikáiban egyaránt tükröződniük kell majd; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési menetrend egyetemessége az EU és a tagállamok részéről nagyobb követelményt támasztó kötelezettségvállalásokat von maga után; hangsúlyozza, hogy a globális keret szerinti új fenntartható fejlesztési céloknak az EU belső és külső szakpolitikáiban egyaránt tükröződniük kell majd;

III.   
  Kiemelt tevékenységi területek

| 16. | emlékeztet arra, hogy a szegénység felszámolásának továbbra is a 2015 utáni globális fejlesztési menetrend fő prioritásának kell lennie, csakúgy mint a gazdasági, ökológiai és társadalmi fenntarthatóság összekapcsolódó pilléreivel és a megerősített partnerséggel kapcsolatos kérdések kezelésének; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a szegénység felszámolásának továbbra is a 2015 utáni globális fejlesztési menetrend fő prioritásának kell lennie, csakúgy mint a gazdasági, ökológiai és társadalmi fenntarthatóság összekapcsolódó pilléreivel és a megerősített partnerséggel kapcsolatos kérdések kezelésének;

A szegénység felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés

| 17. | hangsúlyozza, hogy a szegénység felszámolásának, az egyenlőtlenségek elleni küzdelemnek és a fenntartható fejlődésnek alapvető szerepet kell kapnia a 2015 utáni globális fejlesztési keretben; kiemeli, hogy a keretnek emberközpontúnak kell lennie, és jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával kell foglalkoznia az igazságosság hiányának kérdésével, miközben az új keret egyik fő prioritása az egyenlőtlenségek csökkentése mind az országokon belül, mind azok között; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a szegénység felszámolásának, az egyenlőtlenségek elleni küzdelemnek és a fenntartható fejlődésnek alapvető szerepet kell kapnia a 2015 utáni globális fejlesztési keretben; kiemeli, hogy a keretnek emberközpontúnak kell lennie, és jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával kell foglalkoznia az igazságosság hiányának kérdésével, miközben az új keret egyik fő prioritása az egyenlőtlenségek csökkentése mind az országokon belül, mind azok között;

| 18. | úgy véli, hogy az egyenlőtlenség akadályozza a fejlődést és a szegénység visszaszorítását célzó erőfeszítéseket; megismétli, hogy a szegénység felszámolása, az egyenlőség és a fenntartható fejlődés csak valamennyi kiszolgáltatott csoport figyelembevételével és az igazságos hozzáférés, a fenntartható felhasználás és a jó kormányzás támogatásával lehetséges; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az új keretben önálló célként támogassák az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt 10. fenntartható fejlesztési célt; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az egyenlőtlenség akadályozza a fejlődést és a szegénység visszaszorítását célzó erőfeszítéseket; megismétli, hogy a szegénység felszámolása, az egyenlőség és a fenntartható fejlődés csak valamennyi kiszolgáltatott csoport figyelembevételével és az igazságos hozzáférés, a fenntartható felhasználás és a jó kormányzás támogatásával lehetséges; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az új keretben önálló célként támogassák az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt 10. fenntartható fejlesztési célt;

| 19. | kiemeli, hogy célul kell kitűzni a napi 2 dollárból való megélhetést jelentő mélyszegénység felszámolását, ha azt akarjuk, hogy a keret valóban átalakulást hozzon; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy célul kell kitűzni a napi 2 dollárból való megélhetést jelentő mélyszegénység felszámolását, ha azt akarjuk, hogy a keret valóban átalakulást hozzon;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli keretnek foglalkoznia kell a szegénység és az egyenlőtlenség többdimenziós vonatkozásaival, amelyek túlmutatnak a jövedelem hiányán, és kiterjednek az emberi méltóság kérdésére és annak valamennyi dimenziójára, beleértve a társadalmi dimenziókat is; hangsúlyozza, hogy a szegénységet nem csupán a jövedelmi szint alapján kell megítélni, hanem a GDP mellett a jólléti mutatókat is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli keretnek foglalkoznia kell a szegénység és az egyenlőtlenség többdimenziós vonatkozásaival, amelyek túlmutatnak a jövedelem hiányán, és kiterjednek az emberi méltóság kérdésére és annak valamennyi dimenziójára, beleértve a társadalmi dimenziókat is; hangsúlyozza, hogy a szegénységet nem csupán a jövedelmi szint alapján kell megítélni, hanem a GDP mellett a jólléti mutatókat is figyelembe kell venni;

| 21. | javasolja, hogy nagyobb mértékű és a jó kormányzás kritériumaitól függő általános költségvetési és/vagy ágazati támogatással segítsék az államépítést; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy nagyobb mértékű és a jó kormányzás kritériumaitól függő általános költségvetési és/vagy ágazati támogatással segítsék az államépítést;

| 22. | kiemeli azt is, hogy a nagymértékben globalizálódó gazdaságban a munkavállalók alkuereje csökkent a liberalizáció révén, ami viszont veszélyezteti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és a méltányos munka programban felsorolt jogok érvényesítését; ennek megfelelően sürgeti az Uniót, hogy oly módon alakítsa ki kereskedelempolitikai stratégiáját, hogy fenntartsa és védelmezze a magas szintű szociális és környezetvédelmi normákat, ugyanakkor megakadályozza a szociális és környezeti dömping minden formáját; |
| --- | --- |

22.

kiemeli azt is, hogy a nagymértékben globalizálódó gazdaságban a munkavállalók alkuereje csökkent a liberalizáció révén, ami viszont veszélyezteti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és a méltányos munka programban felsorolt jogok érvényesítését; ennek megfelelően sürgeti az Uniót, hogy oly módon alakítsa ki kereskedelempolitikai stratégiáját, hogy fenntartsa és védelmezze a magas szintű szociális és környezetvédelmi normákat, ugyanakkor megakadályozza a szociális és környezeti dömping minden formáját;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás, a fenntartható fejlődés, a növekedés és a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése között fontos és kölcsönös összefüggés áll fenn; kiemeli a jog- és esélyegyenlőség, illetve a társadalmi párbeszéd elősegítésének fontosságát; a szegénységnek a GDP-n alapulónál átfogóbb, a fejlődés szélesebb körű mutatóit tartalmazó meghatározását szorgalmazza; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a jó kormányzás, a fenntartható fejlődés, a növekedés és a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése között fontos és kölcsönös összefüggés áll fenn; kiemeli a jog- és esélyegyenlőség, illetve a társadalmi párbeszéd elősegítésének fontosságát; a szegénységnek a GDP-n alapulónál átfogóbb, a fejlődés szélesebb körű mutatóit tartalmazó meghatározását szorgalmazza;

| 24. | emlékeztet az erős és stabil középosztály meghatározó gazdasági és társadalmi szerepére; hangsúlyozza, hogy a középosztályt jobban be kell vonni az inkluzív növekedést elősegítő politikai folyamatba; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet az erős és stabil középosztály meghatározó gazdasági és társadalmi szerepére; hangsúlyozza, hogy a középosztályt jobban be kell vonni az inkluzív növekedést elősegítő politikai folyamatba;

| 25. | szorgalmazza, hogy minden országban, a fejlettekben és a fejlődőkben is az ökológiai szempontból fenntartható fejlődést támogassák a megújuló természeti erőforrások fenntartható felhasználása és a környezet védelme révén; |
| --- | --- |

25.

szorgalmazza, hogy minden országban, a fejlettekben és a fejlődőkben is az ökológiai szempontból fenntartható fejlődést támogassák a megújuló természeti erőforrások fenntartható felhasználása és a környezet védelme révén;

| 26. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a fenntartható fejlődést a regionális fejlesztés kiegyensúlyozása, a kisebb városok fejlődésének ösztönzése és a nagyvárosok túlzott mértékű növekedésének megakadályozása révén; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a fenntartható fejlődést a regionális fejlesztés kiegyensúlyozása, a kisebb városok fejlődésének ösztönzése és a nagyvárosok túlzott mértékű növekedésének megakadályozása révén;

Az emberi jogokon alapuló megközelítés

| 27. | üdvözli az emberi jogokon alapuló és emberközpontú megközelítés ösztönzésének felvételét az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt fenntartható fejlesztési célok közé; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy eddig nem sikerült egy ambiciózusabb megközelítést felvállalni, és hangsúlyozza, hogy egy ilyen megközelítés feltétlenül szükséges a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az egyenlőtlenség gyökereinek kezeléséhez; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az emberi jogokon alapuló és emberközpontú megközelítés ösztönzésének felvételét az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt fenntartható fejlesztési célok közé; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy eddig nem sikerült egy ambiciózusabb megközelítést felvállalni, és hangsúlyozza, hogy egy ilyen megközelítés feltétlenül szükséges a szegénység, a társadalmi kirekesztés és az egyenlőtlenség gyökereinek kezeléséhez;

| 28. | hangsúlyozza minden ember valamennyi emberi jogának mindenfajta megkülönböztetés nélküli egyetemességét, oszthatatlanságát és egymástól való függését, minden ember méltósághoz való alapvető jogával kezdve, különös figyelmet fordítva a nők és a lányok emberi jogaira, beleértve a szexuális és a reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférés elősegítését, emellett hangsúlyozza a migránsok és a kisebbségek, köztük az LMBTI személyek és a HIV-vel élők emberi jogainak védelmét és tiszteletben tartását; kiemeli a fogyatékossággal élők jogai tiszteletben tartásának és elősegítésének fontosságát az új keretben; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza minden ember valamennyi emberi jogának mindenfajta megkülönböztetés nélküli egyetemességét, oszthatatlanságát és egymástól való függését, minden ember méltósághoz való alapvető jogával kezdve, különös figyelmet fordítva a nők és a lányok emberi jogaira, beleértve a szexuális és a reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférés elősegítését, emellett hangsúlyozza a migránsok és a kisebbségek, köztük az LMBTI személyek és a HIV-vel élők emberi jogainak védelmét és tiszteletben tartását; kiemeli a fogyatékossággal élők jogai tiszteletben tartásának és elősegítésének fontosságát az új keretben;

| 29. | felszólítja az EU-t arra, hogy hangsúlyozza a 2015 utáni menetrenden belül egy megfelelő jogi keret elfogadását és végrehajtása prioritásként való kezelésének fontosságát, illetve azt, hogy a nemzeti és helyi szakpolitikáknak fel kell lépniük a korrupció és a büntetlenség ellen, biztosítva az igazságszolgáltatás pártatlan és független intézményeihez való egyenlő hozzáférést és az emberi jogok megsértésére vonatkozó hatékony jogorvoslati lehetőségeket, különösen a társadalom perifériájára szorult csoportok tekintetében, valamint az emberi jogi jogvédők védelmét; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretnek biztosítania kell a jó kormányzást, a demokráciát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az EU-t arra, hogy hangsúlyozza a 2015 utáni menetrenden belül egy megfelelő jogi keret elfogadását és végrehajtása prioritásként való kezelésének fontosságát, illetve azt, hogy a nemzeti és helyi szakpolitikáknak fel kell lépniük a korrupció és a büntetlenség ellen, biztosítva az igazságszolgáltatás pártatlan és független intézményeihez való egyenlő hozzáférést és az emberi jogok megsértésére vonatkozó hatékony jogorvoslati lehetőségeket, különösen a társadalom perifériájára szorult csoportok tekintetében, valamint az emberi jogi jogvédők védelmét; hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretnek biztosítania kell a jó kormányzást, a demokráciát és a jogállamiságot;

| 30. | felszólítja az EU-t, hogy a közelgő kormányközi tárgyalásokon kettőzze meg az annak biztosítására irányuló erőfeszítéseket, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítés és a fejlődéshez való jog a 2015 utáni fejlesztési keret alapvető koncepcióivá váljanak, és hogy ezért az emberi jogokon alapuló megközelítés kulcsfontosságú pillérei – az egyetemesség és az oszthatatlanság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlőség, az elszámoltathatóság és a jogállamiság, a részvétel és a befogadás – beépüljenek a 2015 utáni globális fejlesztési keret tervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új keretben önálló célként maradjon meg az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt 16. fenntartható fejlesztési cél; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az EU-t, hogy a közelgő kormányközi tárgyalásokon kettőzze meg az annak biztosítására irányuló erőfeszítéseket, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítés és a fejlődéshez való jog a 2015 utáni fejlesztési keret alapvető koncepcióivá váljanak, és hogy ezért az emberi jogokon alapuló megközelítés kulcsfontosságú pillérei – az egyetemesség és az oszthatatlanság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlőség, az elszámoltathatóság és a jogállamiság, a részvétel és a befogadás – beépüljenek a 2015 utáni globális fejlesztési keret tervezésébe, végrehajtásába és ellenőrzésébe; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új keretben önálló célként maradjon meg az ENSZ nyílt munkacsoportja által javasolt 16. fenntartható fejlesztési cél;

Konfliktusmegelőzés, konfliktus utáni újjáépítés, béketeremtés és a tartós béke támogatása

| 31. | úgy véli, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretben megfelelően tükröződnie kell az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodásnak és a Puszanban egyeztetett béketeremtési és államépítési céloknak; kiemeli, hogy az új keretben különös figyelmet kell fordítani az instabil államokra; üdvözli, hogy a békés társadalmak támogatása az Unió prioritásai közé tartozik, és hogy ez az új keret fontos elemévé válik; úgy véli emellett, hogy rendkívül fontos olyan strukturális, intenzív és hosszú távú partnerségeket kezdeni, amelyek a biztonsági ágazat reformját, valamint a jogállamiság és a demokratikus intézmények létrehozását helyezik az előtérbe; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a 2015 utáni globális fejlesztési keretben megfelelően tükröződnie kell az instabil államokban való szerepvállalásról szóló új megállapodásnak és a Puszanban egyeztetett béketeremtési és államépítési céloknak; kiemeli, hogy az új keretben különös figyelmet kell fordítani az instabil államokra; üdvözli, hogy a békés társadalmak támogatása az Unió prioritásai közé tartozik, és hogy ez az új keret fontos elemévé válik; úgy véli emellett, hogy rendkívül fontos olyan strukturális, intenzív és hosszú távú partnerségeket kezdeni, amelyek a biztonsági ágazat reformját, valamint a jogállamiság és a demokratikus intézmények létrehozását helyezik az előtérbe;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az új keretnek foglalkoznia kell a konfliktus és az instabilitás kiváltó okaival; szorgalmazza, hogy az uniós intézmények vezessenek be reaktívabb eljárásokat a konfliktus utáni helyzetekben, és fogadjanak el olyan stratégiát, amely révén a fejlesztési támogatás jobban szolgálhatja a biztonsági célokat; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az új keretnek foglalkoznia kell a konfliktus és az instabilitás kiváltó okaival; szorgalmazza, hogy az uniós intézmények vezessenek be reaktívabb eljárásokat a konfliktus utáni helyzetekben, és fogadjanak el olyan stratégiát, amely révén a fejlesztési támogatás jobban szolgálhatja a biztonsági célokat;

| 33. | határozottan elítéli a konfliktusövezetekben a bírósági eljárás és büntetés hiányát, különösen ami a nők és a lányok ellen irányuló szexuális erőszakot illeti; hangsúlyozza, hogy az új globális keretben meg kell kettőzni az erőfeszítéseket a fegyveres konfliktusok által érintett civilek védelme érdekében, javítani kell a pszichológiai támogatáshoz való hozzáférést különösen a nők és gyermekek számára, és meg kell erősíteni a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

33.

határozottan elítéli a konfliktusövezetekben a bírósági eljárás és büntetés hiányát, különösen ami a nők és a lányok ellen irányuló szexuális erőszakot illeti; hangsúlyozza, hogy az új globális keretben meg kell kettőzni az erőfeszítéseket a fegyveres konfliktusok által érintett civilek védelme érdekében, javítani kell a pszichológiai támogatáshoz való hozzáférést különösen a nők és gyermekek számára, és meg kell erősíteni a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolatot;

| 34. | elismeri a nők hozzájárulásának fontosságát a konfliktusmegelőzési és béketeremtési erőfeszítésekhez, és ezért felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 sz. határozatának előmozdítására a nők konfliktuskezelésben és demokráciaépítésben való részvételének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

elismeri a nők hozzájárulásának fontosságát a konfliktusmegelőzési és béketeremtési erőfeszítésekhez, és ezért felszólít az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 sz. határozatának előmozdítására a nők konfliktuskezelésben és demokráciaépítésben való részvételének biztosítása érdekében;

Az éghajlatváltozás mérséklése, a környezet védelme és a katasztrófakockázat csökkentése

| 35. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, mint több területet érintő kérdést, látható és ambiciózus módon, hatékonyan érvényesíteni kell a 2015 utáni globális fejlesztési keretben; támogatja az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére és az új generáció számára jobb jövő biztosítására irányuló széles körű intézkedéseket, köztük a környezetre káros támogatások fokozatos kivezetését; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a fenntartható energiára, mivel az az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, mint több területet érintő kérdést, látható és ambiciózus módon, hatékonyan érvényesíteni kell a 2015 utáni globális fejlesztési keretben; támogatja az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére és az új generáció számára jobb jövő biztosítására irányuló széles körű intézkedéseket, köztük a környezetre káros támogatások fokozatos kivezetését; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a fenntartható energiára, mivel az az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából kulcsfontosságú;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az érvényesítési folyamat nem vezethet a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) olyan éghajlat-politikai célokra való felhasználásához, amelyek közvetlenül nem csökkentik a szegénységet; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az érvényesítési folyamat nem vezethet a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) olyan éghajlat-politikai célokra való felhasználásához, amelyek közvetlenül nem csökkentik a szegénységet;

| 37. | úgy véli, hogy sok szegény közösség már szembesül az éghajlatváltozás következményeivel, miközben ezért őket terheli a legkevesebb felelősség; megismétli, hogy a szén-dioxid-mentes stratégiákra összpontosítva sürgősen fel kell lépni a kibocsátáscsökkentés érdekében; hangsúlyozza, hogy az energiahatékony és megújuló energián alapuló gazdaság felé tett lépések a szegénység felszámolása terén előrelépést jelenthetnek; úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kell a megújuló, megbízható és megfizethető energiaszolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférést; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy sok szegény közösség már szembesül az éghajlatváltozás következményeivel, miközben ezért őket terheli a legkevesebb felelősség; megismétli, hogy a szén-dioxid-mentes stratégiákra összpontosítva sürgősen fel kell lépni a kibocsátáscsökkentés érdekében; hangsúlyozza, hogy az energiahatékony és megújuló energián alapuló gazdaság felé tett lépések a szegénység felszámolása terén előrelépést jelenthetnek; úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kell a megújuló, megbízható és megfizethető energiaszolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférést;

| 38. | üdvözli az éghajlatváltozás mérséklésének és a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának határozott jelenlétét és beépülését a nyílt munkacsoport záródokumentumába, ideértve az óceánok és tengerek, valamint a biológiai sokféleség és az erdők megőrzését is; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az éghajlatváltozás mérséklésének és a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának határozott jelenlétét és beépülését a nyílt munkacsoport záródokumentumába, ideértve az óceánok és tengerek, valamint a biológiai sokféleség és az erdők megőrzését is;

| 39. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új keretben szerepeljenek humanitárius segítségnyújtási, kapacitásépítési, megelőző és az alulról építkező részvételt elősegítő intézkedések, hogy hatékonyan csökkentsék a katasztrófakockázatot, és erősítsék az ellenálló képességet; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a katasztrófát követő helyzetekben a vészhelyzetre való reagálásra, helyreállításra és újjáépítésre szolgáló nemzetközi támogatást, koordinációt és erőforrásokat; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új keretben szerepeljenek humanitárius segítségnyújtási, kapacitásépítési, megelőző és az alulról építkező részvételt elősegítő intézkedések, hogy hatékonyan csökkentsék a katasztrófakockázatot, és erősítsék az ellenálló képességet; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a katasztrófát követő helyzetekben a vészhelyzetre való reagálásra, helyreállításra és újjáépítésre szolgáló nemzetközi támogatást, koordinációt és erőforrásokat;

| 40. | elismeri, hogy a nők megkülönböztetett szerepet játszanak a fenntarthatóságban, és ezért kéri a nemek közötti egyenlőség szempontjának beépítését a környezetvédelmi és éghajlatváltozási politikákba annak biztosítása érdekében, hogy csökkenjenek a nemek közötti egyenlőtlenségek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló erőforrásokhoz való hozzáférés és az azok feletti ellenőrzés terén; |
| --- | --- |

40.

elismeri, hogy a nők megkülönböztetett szerepet játszanak a fenntarthatóságban, és ezért kéri a nemek közötti egyenlőség szempontjának beépítését a környezetvédelmi és éghajlatváltozási politikákba annak biztosítása érdekében, hogy csökkenjenek a nemek közötti egyenlőtlenségek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló erőforrásokhoz való hozzáférés és az azok feletti ellenőrzés terén;

Élelmezésbiztonság, táplálkozás, fenntartható mezőgazdaság, a talajromlás elleni küzdelem, víz és megfelelő higiénés körülmények

| 41. | üdvözli, hogy az élelmezés és a táplálkozás biztonsága kiemelt terület lett az új globális fejlesztési keretben, és üdvözli, hogy a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoport záródokumentumába önálló célként vették fel az éhezés felszámolását, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérését, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítását; elismeri a női mezőgazdasági termelők élelmezésbiztonsággal kapcsolatos konkrét szükségleteit, amelyeket az új keret kialakítása során figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy az élelmezés és a táplálkozás biztonsága kiemelt terület lett az új globális fejlesztési keretben, és üdvözli, hogy a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoport záródokumentumába önálló célként vették fel az éhezés felszámolását, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérését, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítását; elismeri a női mezőgazdasági termelők élelmezésbiztonsággal kapcsolatos konkrét szükségleteit, amelyeket az új keret kialakítása során figyelembe kell venni;

| 42. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a fenntartható mezőgazdaság és halászat termelékenységének javításával való összefüggéssel, amely kevesebb élelmiszer elvesztéséhez és hulladékká válásához, a természeti erőforrásokkal való átlátható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz vezet; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a fenntartható mezőgazdaság és halászat termelékenységének javításával való összefüggéssel, amely kevesebb élelmiszer elvesztéséhez és hulladékká válásához, a természeti erőforrásokkal való átlátható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz vezet;

| 43. | rámutat arra, hogy a kistermelők földbirtoklásának biztonsága – amely figyelembe veszi a hagyományos földhasználati jogokat – egyszerre serkenti a helyi gazdaságokat és növeli az élelmezésbiztonságot; |
| --- | --- |

43.

rámutat arra, hogy a kistermelők földbirtoklásának biztonsága – amely figyelembe veszi a hagyományos földhasználati jogokat – egyszerre serkenti a helyi gazdaságokat és növeli az élelmezésbiztonságot;

| 44. | felhívja a figyelmet arra, hogy annak érdekében, hogy a „Zéró éhezés” kezdeményezés keretében világos célt lehessen kitűzni és 2025-ig véget lehessen vetni a botrányos éhezésnek, túl kell lépni az élelmezésbiztonságon, és alapvető emberi jognak tartja az élelmiszert; hangsúlyozza, hogy az éhezés felszámolására és az alultápláltság, valamint a „rejtett éhezés” megszüntetésére irányuló erőfeszítéseknek különösen a gyermekekre és a szoptató nőkre kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

44.

felhívja a figyelmet arra, hogy annak érdekében, hogy a „Zéró éhezés” kezdeményezés keretében világos célt lehessen kitűzni és 2025-ig véget lehessen vetni a botrányos éhezésnek, túl kell lépni az élelmezésbiztonságon, és alapvető emberi jognak tartja az élelmiszert; hangsúlyozza, hogy az éhezés felszámolására és az alultápláltság, valamint a „rejtett éhezés” megszüntetésére irányuló erőfeszítéseknek különösen a gyermekekre és a szoptató nőkre kell összpontosítaniuk;

| 45. | hangsúlyozza a Rio+20 konferencia talajromlásra vonatkozó kötelezettségvállalásai és az élelmiszerhez való jogról és a földhaszonbérletről szóló FAO-iránymutatások valamennyi országban való végrehajtásának fontosságát; hangsúlyozza a globális jó kormányzás fontosságát a földfoglalás megakadályozásában; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza a Rio+20 konferencia talajromlásra vonatkozó kötelezettségvállalásai és az élelmiszerhez való jogról és a földhaszonbérletről szóló FAO-iránymutatások valamennyi országban való végrehajtásának fontosságát; hangsúlyozza a globális jó kormányzás fontosságát a földfoglalás megakadályozásában;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a földágazatban meg kell erősíteni a jó kormányzást, és hogy a földeket meg kell óvni annak növekvő kockázatától, hogy azokat gazdasági csoportosulások vásárolják fel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a földágazatban meg kell erősíteni a jó kormányzást, és hogy a földeket meg kell óvni annak növekvő kockázatától, hogy azokat gazdasági csoportosulások vásárolják fel;

| 47. | rámutat arra, hogy fontos megvizsgálni a biztonságos ivóvízhez való egyetemes hozzáférést, a megfelelő higiénés körülményeket és az integrált vízgazdálkodást; hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a veszélyes vegyi anyagok használatának csökkentése és a szennyezés megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy fontos megvizsgálni a biztonságos ivóvízhez való egyetemes hozzáférést, a megfelelő higiénés körülményeket és az integrált vízgazdálkodást; hangsúlyozza, hogy fel kell lépni a veszélyes vegyi anyagok használatának csökkentése és a szennyezés megakadályozása érdekében;

Egészség és oktatás

| 48. | úgy véli, hogy az egészségügyi ágazat döntő szerepet játszik a társadalmak gazdasági és szociális fejlődésében; kéri ezért az EU-t, hogy az új globális keretben összpontosítson a méltányos, egyetemes és fenntartható egészségvédelemre, különös hangsúlyt helyezve a gyermekek és az anyák megfizethető egészségügyi ellátására, többek között a megelőzhető gyermekágyi, újszülött- és gyermekhalál felszámolására, valamint az AIDS, a tuberkulózis, a malária és más fertőző járványos betegségek megszüntetésére vonatkozó ambiciózus célkitűzésekre; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az egészségügyi ágazat döntő szerepet játszik a társadalmak gazdasági és szociális fejlődésében; kéri ezért az EU-t, hogy az új globális keretben összpontosítson a méltányos, egyetemes és fenntartható egészségvédelemre, különös hangsúlyt helyezve a gyermekek és az anyák megfizethető egészségügyi ellátására, többek között a megelőzhető gyermekágyi, újszülött- és gyermekhalál felszámolására, valamint az AIDS, a tuberkulózis, a malária és más fertőző járványos betegségek megszüntetésére vonatkozó ambiciózus célkitűzésekre;

| 49. | elismeri az egészséget mint emberi jogot; rámutat a jó higiéniához és a magas szintű egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés fontosságára, beleértve a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatásokat is; kéri az EU-t, hogy helyezzen különös hangsúlyt a legkiszolgáltatottabb csoportok egészségügyi rendszer tekintetében történő kirekesztésének és megkülönböztetésének megakadályozására; |
| --- | --- |

49.

elismeri az egészséget mint emberi jogot; rámutat a jó higiéniához és a magas szintű egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférés fontosságára, beleértve a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatásokat is; kéri az EU-t, hogy helyezzen különös hangsúlyt a legkiszolgáltatottabb csoportok egészségügyi rendszer tekintetében történő kirekesztésének és megkülönböztetésének megakadályozására;

| 50. | kiemeli annak rendkívüli fontosságát, hogy folytatódjon a vízhez, a megfelelő higiénés feltételekhez és a higiéniához való hozzáférés javítására irányuló munka, minthogy olyan horizontális kérdésről van szó, amely a 2015 utáni menetrendben szereplő más célok – így az egészség, az oktatás és a nemek közötti egyenlőség – elérését is érinti; |
| --- | --- |

50.

kiemeli annak rendkívüli fontosságát, hogy folytatódjon a vízhez, a megfelelő higiénés feltételekhez és a higiéniához való hozzáférés javítására irányuló munka, minthogy olyan horizontális kérdésről van szó, amely a 2015 utáni menetrendben szereplő más célok – így az egészség, az oktatás és a nemek közötti egyenlőség – elérését is érinti;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az oktatás a kulcs az önfenntartó társadalmak kialakulásához; arra sürget, hogy a valamennyi szinten magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférés képezze részét az új globális fejlesztési keretnek, valamint hogy a keret foglalkozzon az oktatáshoz való hozzáférés kérdésével a vész- és válsághelyzetek tekintetében is; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a polgári és politikai jogok teljes körű gyakorlása révén megvalósuló aktív polgári szerepvállalást, valamint a tudáson alapuló és innovatív társadalmak építését; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az oktatás a kulcs az önfenntartó társadalmak kialakulásához; arra sürget, hogy a valamennyi szinten magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférés képezze részét az új globális fejlesztési keretnek, valamint hogy a keret foglalkozzon az oktatáshoz való hozzáférés kérdésével a vész- és válsághelyzetek tekintetében is; hangsúlyozza, hogy elő kell segíteni a polgári és politikai jogok teljes körű gyakorlása révén megvalósuló aktív polgári szerepvállalást, valamint a tudáson alapuló és innovatív társadalmak építését;

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy a 2015 utáni keretben mozdítsa elő az egészséghez és az oktatáshoz való hozzáférés terén fennálló egyenlőtlenségek megszüntetésére vonatkozó prioritást, és abba vegyen fel konkrét intézkedéseket a hátrányos helyzetű személyek és a megkülönböztetés által fenyegetett csoportok elérése céljából; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a Bizottságot, hogy a 2015 utáni keretben mozdítsa elő az egészséghez és az oktatáshoz való hozzáférés terén fennálló egyenlőtlenségek megszüntetésére vonatkozó prioritást, és abba vegyen fel konkrét intézkedéseket a hátrányos helyzetű személyek és a megkülönböztetés által fenyegetett csoportok elérése céljából;

A nők központi szerepe a 2015 utáni globális fejlesztési keretben

| 53. | üdvözli azt a tényt, hogy a nyílt munkacsoport záródokumentuma prioritásként ismeri el a nők és lányok társadalmi szerepvállalása és a nemek közötti egyenlőség fontosságát, figyelembe véve a nőknek az új globális fejlesztési keretben betöltött központi szerepét; kéri az Uniót és tagállamait, hogy támogassák a nyílt munkacsoport felhívását a nemek közötti egyenlőség önálló célként való kitűzésére a nemek közötti egyenlőség valamennyi célkitűzésben való általános érvényesítésének biztosítása mellett, valamint hogy mozdítsák elő a nők és lányok jogaival kapcsolatos ambiciózus célok beillesztését és e célok fokozottabb végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

üdvözli azt a tényt, hogy a nyílt munkacsoport záródokumentuma prioritásként ismeri el a nők és lányok társadalmi szerepvállalása és a nemek közötti egyenlőség fontosságát, figyelembe véve a nőknek az új globális fejlesztési keretben betöltött központi szerepét; kéri az Uniót és tagállamait, hogy támogassák a nyílt munkacsoport felhívását a nemek közötti egyenlőség önálló célként való kitűzésére a nemek közötti egyenlőség valamennyi célkitűzésben való általános érvényesítésének biztosítása mellett, valamint hogy mozdítsák elő a nők és lányok jogaival kapcsolatos ambiciózus célok beillesztését és e célok fokozottabb végrehajtását;

| 54. | ismételten nyomatékosítja a nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és erőszak valamennyi formája megszüntetésének fontosságát az új keretben; hangsúlyozza valamennyi megkülönböztető jogszabály és gyakorlat kiiktatásának fontosságát; sürgeti az EU-t, hogy az új globális keretben az emberi jogok területén kiemelt prioritásként határozza meg az erőszak valamennyi formájának, így a családon belüli erőszaknak, az emberkereskedelemnek, a szexuális kizsákmányolásnak és a szexuális zaklatásnak és valamennyi káros gyakorlatnak – többek között a gyermekházasságnak, a korai házasságnak és a kényszerházasságnak, valamint a női nemi szervek megcsonkításának – megszüntetését; |
| --- | --- |

54.

ismételten nyomatékosítja a nőkkel és lányokkal szembeni megkülönböztetés és erőszak valamennyi formája megszüntetésének fontosságát az új keretben; hangsúlyozza valamennyi megkülönböztető jogszabály és gyakorlat kiiktatásának fontosságát; sürgeti az EU-t, hogy az új globális keretben az emberi jogok területén kiemelt prioritásként határozza meg az erőszak valamennyi formájának, így a családon belüli erőszaknak, az emberkereskedelemnek, a szexuális kizsákmányolásnak és a szexuális zaklatásnak és valamennyi káros gyakorlatnak – többek között a gyermekházasságnak, a korai házasságnak és a kényszerházasságnak, valamint a női nemi szervek megcsonkításának – megszüntetését;

| 55. | úgy véli, hogy a 2015 utáni globális menetrendnek világos üzenetet kell közvetítenie a nők döntéshozatali folyamatokban való részvételét illetően; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a 2015 utáni globális menetrendnek világos üzenetet kell közvetítenie a nők döntéshozatali folyamatokban való részvételét illetően;

| 56. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind a nők, mind a férfiak számára egyenlő hozzáférést biztosítsanak a foglalkoztatáshoz, valamint az azonos értékű munkáért mindenütt biztosítsák az egyenlő díjazást; elismeri a gyermeket vállaló nők azon joga védelmének szükségességét, hogy emellett alkalmazásban maradjanak; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mind a nők, mind a férfiak számára egyenlő hozzáférést biztosítsanak a foglalkoztatáshoz, valamint az azonos értékű munkáért mindenütt biztosítsák az egyenlő díjazást; elismeri a gyermeket vállaló nők azon joga védelmének szükségességét, hogy emellett alkalmazásban maradjanak;

| 57. | hangsúlyozza a lányoknak az oktatás valamennyi szintjéhez való hozzáférése fokozásának, és a tanulással kapcsolatos nemi akadályok felszámolásának fontosságát; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza a lányoknak az oktatás valamennyi szintjéhez való hozzáférése fokozásának, és a tanulással kapcsolatos nemi akadályok felszámolásának fontosságát;

| 58. | hangsúlyozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz, például a családtervezéshez való egyetemes hozzáférés biztosításának fontosságát, ideértve a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat is; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza az egészségügyi szolgáltatásokhoz, például a családtervezéshez való egyetemes hozzáférés biztosításának fontosságát, ideértve a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat is;

| 59. | rámutat arra, hogy a migráns nők számára konkrét és hatékony védelmi mechanizmusokat kell kidolgozni, és elismeri a nők migrációhoz és egy új kultúrába való beilleszkedéshez való jogának fontosságát; |
| --- | --- |

59.

rámutat arra, hogy a migráns nők számára konkrét és hatékony védelmi mechanizmusokat kell kidolgozni, és elismeri a nők migrációhoz és egy új kultúrába való beilleszkedéshez való jogának fontosságát;

Inkluzív és fenntartható növekedés, foglalkoztatás és méltányos munkahelyteremtés

| 60. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő munkahelyteremtéssel és erőforrás-hatékonysággal kísért, egy fenntarthatóbb fogyasztási és termelési modell felé való elmozdulásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés kulcsfontosságú a 2015 utáni keret sikeréhez; úgy véli, hogy a kvalitatív mutatók meghatározása kritikus jelentőségű mind a fejlesztési folyamat befogadó és fenntartható jellegének foka, mind pedig annak nyomon követése szempontjából, hogy milyen mértékben kezelik a leginkább rászoruló és kiszolgáltatott csoportok szükségleteit; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő munkahelyteremtéssel és erőforrás-hatékonysággal kísért, egy fenntarthatóbb fogyasztási és termelési modell felé való elmozdulásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés kulcsfontosságú a 2015 utáni keret sikeréhez; úgy véli, hogy a kvalitatív mutatók meghatározása kritikus jelentőségű mind a fejlesztési folyamat befogadó és fenntartható jellegének foka, mind pedig annak nyomon követése szempontjából, hogy milyen mértékben kezelik a leginkább rászoruló és kiszolgáltatott csoportok szükségleteit;

| 61. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen annak nyomon követése, hogy a gazdasági fejlődésből milyen mértékben részesülnek a leginkább rászoruló és kiszolgáltatott csoportok, valamint hogy mely bérek tartanak lépést a termelékenység növekedésével; emlékeztet arra, hogy az állam kötelessége alapvető szociális szolgáltatásokat biztosítani polgárai számára, és ezáltal hozzájárulni a szegénység felszámolásához; úgy véli, hogy elengedhetetlen a nemzeti szinten meghatározott szociális védelmi minimumok és a minimálbér szabályozása a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen annak nyomon követése, hogy a gazdasági fejlődésből milyen mértékben részesülnek a leginkább rászoruló és kiszolgáltatott csoportok, valamint hogy mely bérek tartanak lépést a termelékenység növekedésével; emlékeztet arra, hogy az állam kötelessége alapvető szociális szolgáltatásokat biztosítani polgárai számára, és ezáltal hozzájárulni a szegénység felszámolásához; úgy véli, hogy elengedhetetlen a nemzeti szinten meghatározott szociális védelmi minimumok és a minimálbér szabályozása a fejlődő országokban;

| 62. | felhívja az EU-t arra, hogy teremtsen ösztönző környezetet a vállalkozói készség, a kereskedelem, a befektetés és az innováció számára, ami elő fogja segíteni az egyenlőtlenségek csökkentését, és amelynek a célja a társadalmi igazságosság erősítése; |
| --- | --- |

62.

felhívja az EU-t arra, hogy teremtsen ösztönző környezetet a vállalkozói készség, a kereskedelem, a befektetés és az innováció számára, ami elő fogja segíteni az egyenlőtlenségek csökkentését, és amelynek a célja a társadalmi igazságosság erősítése;

| 63. | hangsúlyozza, hogy az új globális fejlesztési keretben fokozatosan meg kell szüntetni a gyermekmunkát; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy az új globális fejlesztési keretben fokozatosan meg kell szüntetni a gyermekmunkát;

| 64. | olyan új globális keretet szorgalmaz, amely a párbeszéden, az átláthatóságon és a tiszteleten alapuló, méltányosabb és fenntarthatóbb kereskedelmi rendszert teremt, amely nagyobb fokú méltányosságra törekszik a nemzetközi kereskedelemben; az az álláspontja, hogy a Fair Trade jól példázza a sikeres partnerséget, amelyben világszerte sok, az ellátási lánc különböző szakaszaiban működő érdekelt fél vesz részt, amely biztosítja a hátrányos helyzetű termelők – különösen a nők – piacra jutását, fenntartható megélhetést garantál, tiszteletben tartja a munkaügyi normákat, fokozatosan megszünteti a gyermekmunkát, és ösztönzi a környezeti szempontból fenntartható gazdálkodási és termelési gyakorlatokat; |
| --- | --- |

64.

olyan új globális keretet szorgalmaz, amely a párbeszéden, az átláthatóságon és a tiszteleten alapuló, méltányosabb és fenntarthatóbb kereskedelmi rendszert teremt, amely nagyobb fokú méltányosságra törekszik a nemzetközi kereskedelemben; az az álláspontja, hogy a Fair Trade jól példázza a sikeres partnerséget, amelyben világszerte sok, az ellátási lánc különböző szakaszaiban működő érdekelt fél vesz részt, amely biztosítja a hátrányos helyzetű termelők – különösen a nők – piacra jutását, fenntartható megélhetést garantál, tiszteletben tartja a munkaügyi normákat, fokozatosan megszünteti a gyermekmunkát, és ösztönzi a környezeti szempontból fenntartható gazdálkodási és termelési gyakorlatokat;

| 65. | hangsúlyozza, hogy az új globális keretnek támogatnia kell egy WTO keretein belüli egyetemes, átlátható, szabályokon alapuló, nyílt, megkülönböztetéstől mentes és méltányos multilaterális kereskedelmi rendszert; kéri az EU-t, hogy ismételten gondolja át a fenntartható fejlődési politikákkal kapcsolatos stratégiáit, a tisztességes kereskedelmet is ideértve; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az új globális keretnek támogatnia kell egy WTO keretein belüli egyetemes, átlátható, szabályokon alapuló, nyílt, megkülönböztetéstől mentes és méltányos multilaterális kereskedelmi rendszert; kéri az EU-t, hogy ismételten gondolja át a fenntartható fejlődési politikákkal kapcsolatos stratégiáit, a tisztességes kereskedelmet is ideértve;

| 66. | kéri a zöld ösztönzők, például a zöld munkahelyteremtés kifejlesztésének támogatását; |
| --- | --- |

66.

kéri a zöld ösztönzők, például a zöld munkahelyteremtés kifejlesztésének támogatását;

| 67. | hangsúlyozza, hogy az új globális keretben fontos foglalkozni az ifjúsági munkanélküliséggel; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy az új globális keretben fontos foglalkozni az ifjúsági munkanélküliséggel;

A magánszektor

| 68. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor vezető szerepet játszhat az inkluzív és fenntartható növekedésben, ha figyelembe veszik a fő fejlesztési elveket, így az emberi jogokat, a munkavállalói jogokat, a vállalati elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat, a társadalmi párbeszédet és a környezeti kötelezettségvállalásokat; kéri az EU-t, hogy támogassa olyan szabályozási rendszerek felépítését, amelyek csökkentenék a túlságosan nehéz adminisztratív terheket, elősegítenék a jó kormányzást, leküzdenék a vesztegetést és a korrupciót, valamint támogatnák a munkahelyteremtést; kitart amellett, hogy jogi kötelező erővel rendelkező szabályok révén javítani kell a multinacionális vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalását; e körülmények között úgy ítéli meg, hogy a magánszektornak vezető szerepet kell játszania az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődésben; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor vezető szerepet játszhat az inkluzív és fenntartható növekedésben, ha figyelembe veszik a fő fejlesztési elveket, így az emberi jogokat, a munkavállalói jogokat, a vállalati elszámoltathatósági és átláthatósági mechanizmusokat, a társadalmi párbeszédet és a környezeti kötelezettségvállalásokat; kéri az EU-t, hogy támogassa olyan szabályozási rendszerek felépítését, amelyek csökkentenék a túlságosan nehéz adminisztratív terheket, elősegítenék a jó kormányzást, leküzdenék a vesztegetést és a korrupciót, valamint támogatnák a munkahelyteremtést; kitart amellett, hogy jogi kötelező erővel rendelkező szabályok révén javítani kell a multinacionális vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalását; e körülmények között úgy ítéli meg, hogy a magánszektornak vezető szerepet kell játszania az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődésben;

| 69. | átlátható és méltányos szabályokat kér a helyi és nemzetközi piacra jutás tekintetében, amelyek minden érintett érdekelt fél számára egyenlő esélyeket biztosítanak; |
| --- | --- |

69.

átlátható és méltányos szabályokat kér a helyi és nemzetközi piacra jutás tekintetében, amelyek minden érintett érdekelt fél számára egyenlő esélyeket biztosítanak;

| 70. | rámutat arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak az új keret fontos elemét kell képeznie; |
| --- | --- |

70.

rámutat arra, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak az új keret fontos elemét kell képeznie;

| 71. | kéri az EU-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a magánszektorba áramló valamennyi támogatás kövesse a fejlesztéshatékonysági elveket, valamint biztosítsa, hogy a magánszektor a fejlődő országokban az emberek szegénységből való kiemelését célozza; |
| --- | --- |

71.

kéri az EU-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a magánszektorba áramló valamennyi támogatás kövesse a fejlesztéshatékonysági elveket, valamint biztosítsa, hogy a magánszektor a fejlődő országokban az emberek szegénységből való kiemelését célozza;

| 72. | üdvözli azt a tanácsi ajánlást, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kkv-k támogatására a kisvállalkozások tulajdonosai számára kedvező, a forráshoz jutást és a képzéshez való hozzáférést elősegítő környezet megteremtése által; |
| --- | --- |

72.

üdvözli azt a tanácsi ajánlást, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kkv-k támogatására a kisvállalkozások tulajdonosai számára kedvező, a forráshoz jutást és a képzéshez való hozzáférést elősegítő környezet megteremtése által;

| 73. | támogatja különösen a szociális vállalkozási kezdeményezés továbbfejlesztését a fejlesztési együttműködés terén; kéri olyan új eszközök létrehozását, amelyek elősegítik a kis- és középvállalkozások közötti jobb koordinációt a fejlett és a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

73.

támogatja különösen a szociális vállalkozási kezdeményezés továbbfejlesztését a fejlesztési együttműködés terén; kéri olyan új eszközök létrehozását, amelyek elősegítik a kis- és középvállalkozások közötti jobb koordinációt a fejlett és a fejlődő országokban;

| 74. | sürgeti az EU-t, hogy a 2015 utáni menetrendben biztosítson prioritást az igazságos adózásnak és a hazai források mozgósításának, mivel ennek jelentős szerepet kell játszania a társadalom átalakításában, a szegénység felszámolásában és az egyenlőtlenségek csökkentésében; |
| --- | --- |

74.

sürgeti az EU-t, hogy a 2015 utáni menetrendben biztosítson prioritást az igazságos adózásnak és a hazai források mozgósításának, mivel ennek jelentős szerepet kell játszania a társadalom átalakításában, a szegénység felszámolásában és az egyenlőtlenségek csökkentésében;

A civil társadalom

| 75. | elismeri, hogy az új keretben részvételen alapuló megközelítésre van szükség, amelynek a szereplők minden szinten történő bevonására kell törekednie, hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek és köztük a női szervezetek kulcsfontosságú szerepét a nőknek a fejlődés támogatóiként és az egyetemesség, egyenlőség, befogadó jelleg, elszámoltathatóság és átláthatóság elősegítőiként a globális fejlődésben betöltött központi szerepét illetően; hangsúlyozza a helyben működő szervezetekkel folytatott párbeszéd, valamint az emberek és a közösségek közvetlen részvétele elősegítésének fontosságát; |
| --- | --- |

75.

elismeri, hogy az új keretben részvételen alapuló megközelítésre van szükség, amelynek a szereplők minden szinten történő bevonására kell törekednie, hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek és köztük a női szervezetek kulcsfontosságú szerepét a nőknek a fejlődés támogatóiként és az egyetemesség, egyenlőség, befogadó jelleg, elszámoltathatóság és átláthatóság elősegítőiként a globális fejlődésben betöltött központi szerepét illetően; hangsúlyozza a helyben működő szervezetekkel folytatott párbeszéd, valamint az emberek és a közösségek közvetlen részvétele elősegítésének fontosságát;

| 76. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek sajátos szerepét a jogállamiság, az igazságszolgáltatás, az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításában, különösen azokban az országokban, amelyekben az államépítés korai szakaszban jár, és az állam és a kormány kapacitásai korlátozottak; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek sajátos szerepét a jogállamiság, az igazságszolgáltatás, az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításában, különösen azokban az országokban, amelyekben az államépítés korai szakaszban jár, és az állam és a kormány kapacitásai korlátozottak;

Helyi hatóságok és nemzeti parlamentek

| 77. | hangsúlyozza a helyi hatóságok és a nemzeti parlamentek fejlesztési tervezésbe, végrehajtásba és a pénzügyi támogatás áramlásába a való bevonásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy ehhez valódi részvételi folyamatra lenne szükség már a kidolgozási fázis elején, és hogy ebből a szempontból el kell ismerni és meg kell erősíteni a decentralizált állami támogatást; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza a helyi hatóságok és a nemzeti parlamentek fejlesztési tervezésbe, végrehajtásba és a pénzügyi támogatás áramlásába a való bevonásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy ehhez valódi részvételi folyamatra lenne szükség már a kidolgozási fázis elején, és hogy ebből a szempontból el kell ismerni és meg kell erősíteni a decentralizált állami támogatást;

IV.   
  A pénzügyi források mozgósítása

| 78. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget annak a kötelezettségvállalásuknak, hogy a GNI legalább 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, ezen belül pedig a GNI legalább 0,2 %-át a legkevésbé fejlett országokhoz és más rendkívül rászoruló államokhoz irányítják; kéri az EU részéről a 2015 utáni finanszírozás következetes és átfogó nemzetközi megközelítését; ismételten hangsúlyozza a más donorokkal való szoros együttműködés szükségességét az újabb innovatív pénzügyi mechanizmusok – így a pénzügyi tranzakciós adó – kidolgozása során; |
| --- | --- |

78.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek eleget annak a kötelezettségvállalásuknak, hogy a GNI legalább 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, ezen belül pedig a GNI legalább 0,2 %-át a legkevésbé fejlett országokhoz és más rendkívül rászoruló államokhoz irányítják; kéri az EU részéről a 2015 utáni finanszírozás következetes és átfogó nemzetközi megközelítését; ismételten hangsúlyozza a más donorokkal való szoros együttműködés szükségességét az újabb innovatív pénzügyi mechanizmusok – így a pénzügyi tranzakciós adó – kidolgozása során;

| 79. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztés keretében tiszteletben tartsák a tulajdonlás elvét; emlékeztet arra, hogy meg kell erősíteni a donorok és a partnerországok közötti politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztés keretében tiszteletben tartsák a tulajdonlás elvét; emlékeztet arra, hogy meg kell erősíteni a donorok és a partnerországok közötti politikai párbeszédet;

| 80. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak továbbra is a szegénység felszámolását célzó európai fejlesztési együttműködési politika alapvető elemét kell képeznie; |
| --- | --- |

80.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak továbbra is a szegénység felszámolását célzó európai fejlesztési együttműködési politika alapvető elemét kell képeznie;

| 81. | felhívja az EU-t, hogy értékelje az összehangolási mechanizmusokat annak érdekében, hogy biztosítsa azok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, valamint hogy azok egyértelműen a fenntartható fejlődést szolgálják; kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé harmonizált szegénységcsökkentési stratégiákon alapuló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

81.

felhívja az EU-t, hogy értékelje az összehangolási mechanizmusokat annak érdekében, hogy biztosítsa azok átláthatóságát és elszámoltathatóságát, valamint hogy azok egyértelműen a fenntartható fejlődést szolgálják; kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé harmonizált szegénységcsökkentési stratégiákon alapuló iránymutatásokat;

| 82. | ismételten felhív arra, hogy tegyék a fejlesztési finanszírozás kiemelt prioritásává a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás és adóelkerülés, az adóparadicsomok, a jogszerűtlen tőkeáramlások és a káros adózási konstrukciók leküzdését; emlékeztet arra, hogy a becslések szerint a fejlődő országok a jogszerűtlen tőkeáramlások következtében csaknem 6 trillió dollárt veszítettek el az elmúlt évtizedben, ami messze meghaladja az ugyanezen időszakban nyújtott hivatalos fejlesztési támogatást, és így hangsúlyozza az átláthatóság és a globális jó kormányzás megerősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

82.

ismételten felhív arra, hogy tegyék a fejlesztési finanszírozás kiemelt prioritásává a korrupció, a pénzmosás, az adócsalás és adóelkerülés, az adóparadicsomok, a jogszerűtlen tőkeáramlások és a káros adózási konstrukciók leküzdését; emlékeztet arra, hogy a becslések szerint a fejlődő országok a jogszerűtlen tőkeáramlások következtében csaknem 6 trillió dollárt veszítettek el az elmúlt évtizedben, ami messze meghaladja az ugyanezen időszakban nyújtott hivatalos fejlesztési támogatást, és így hangsúlyozza az átláthatóság és a globális jó kormányzás megerősítésének fontosságát;

| 83. | felhívja az EU-t, hogy ahol csak lehetséges, könnyítse meg a köz-magán társulásokat, és adjon elsőbbséget annak, hogy az állami erőforrásokkal társulva bevonják a magánszektor tapasztalatait, szakértelmét és irányítási rendszereit; |
| --- | --- |

83.

felhívja az EU-t, hogy ahol csak lehetséges, könnyítse meg a köz-magán társulásokat, és adjon elsőbbséget annak, hogy az állami erőforrásokkal társulva bevonják a magánszektor tapasztalatait, szakértelmét és irányítási rendszereit;

| 84. | kéri az EU-t, hogy továbbra is támogassa a fejlődő országoknak a köz- és magánforrások mobilizálásának növelésére irányuló erőfeszítéseit, és segítse őket olyan igazságos, fenntartható és méltányos adórendszerek bevezetésében, amelyek a szegénység és a segélyfüggőség csökkenéséhez vezetnek; |
| --- | --- |

84.

kéri az EU-t, hogy továbbra is támogassa a fejlődő országoknak a köz- és magánforrások mobilizálásának növelésére irányuló erőfeszítéseit, és segítse őket olyan igazságos, fenntartható és méltányos adórendszerek bevezetésében, amelyek a szegénység és a segélyfüggőség csökkenéséhez vezetnek;

V.   
  Mutatók és elszámoltathatóság

| 85. | hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető és részletes, megbízható adatok döntő fontosságúak ahhoz, hogy az új kerethez megfelelő szakpolitikákat lehessen kidolgozni, és el lehessen számoltatni a kormányokat és a nemzetközi közösséget; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető és részletes, megbízható adatok döntő fontosságúak ahhoz, hogy az új kerethez megfelelő szakpolitikákat lehessen kidolgozni, és el lehessen számoltatni a kormányokat és a nemzetközi közösséget;

| 86. | hangsúlyozza, hogy erős elszámoltathatósági mechanizmusokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy mind a fejlett, mind pedig a fejlődő országok eleget tegyenek kötelezettségvállalásaiknak, és eredményesen megbirkózzanak azokkal a szegénységgel és a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokkal, amelyekkel a 2015 utáni keret foglalkozni fog; hangsúlyozza, hogy a keretnek bizonyítékokon kell alapulnia, továbbá pénzügyi célértékeket és minden szinten robusztus nyomon követési és elszámoltathatósági mechanizmusokat kell magában foglalnia; emlékeztet arra, hogy a nyomon követési mechanizmusnak részét kell képezze egy nyitottságon és átláthatóságon alapuló felülvizsgálati folyamat; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy erős elszámoltathatósági mechanizmusokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy mind a fejlett, mind pedig a fejlődő országok eleget tegyenek kötelezettségvállalásaiknak, és eredményesen megbirkózzanak azokkal a szegénységgel és a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokkal, amelyekkel a 2015 utáni keret foglalkozni fog; hangsúlyozza, hogy a keretnek bizonyítékokon kell alapulnia, továbbá pénzügyi célértékeket és minden szinten robusztus nyomon követési és elszámoltathatósági mechanizmusokat kell magában foglalnia; emlékeztet arra, hogy a nyomon követési mechanizmusnak részét kell képezze egy nyitottságon és átláthatóságon alapuló felülvizsgálati folyamat;

o

o o

| 87. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának és a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoport elnökének. |
| --- | --- |

87.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának és a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó nyílt munkacsoport elnökének.

---

(1)  A Tanács 2007. május 15-i 9558/07. számú következtetései.

(2)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(3)  HL L 77., 2014.3.15., 44. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0269.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0283.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/19

---

P8_TA(2014)0060

Foglalkoztatási és szociális aspektusok az Európa 2020 stratégiában

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól (2014/2779(RSP))

(2016/C 289/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. és 9. cikkére,

| — | tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20-i és 21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20-i és 21-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című, 2013. november 13-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című, 2013. november 13-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0785),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az ifjúsági foglalkoztatásról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági foglalkoztatásról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000076/2014 – B8-0035/2014 and O-000077/2014 – B8-0036/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000076/2014 – B8-0035/2014 and O-000077/2014 – B8-0036/2014),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének 2. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének 2. bekezdésére,

| A. | mivel az Európa 2020 stratégia integrált megközelítése hangsúlyozza azt az alapelvet, miszerint intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés nem érhető el mind az öt kiemelt cél teljesítése nélkül; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégia integrált megközelítése hangsúlyozza azt az alapelvet, miszerint intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés nem érhető el mind az öt kiemelt cél teljesítése nélkül;

| B. | mivel az Európa 2020 stratégia integrált jellege ellenére más szakpolitikai területeken nem ismerték fel kellőképpen a költségvetési konszolidációs intézkedések társadalmi hatását, valamint azt, hogy megfelelő szinten kell tartani a fejlesztést és növekedést ösztönző társadalmi beruházásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európa 2020 stratégia integrált jellege ellenére más szakpolitikai területeken nem ismerték fel kellőképpen a költségvetési konszolidációs intézkedések társadalmi hatását, valamint azt, hogy megfelelő szinten kell tartani a fejlesztést és növekedést ösztönző társadalmi beruházásokat;

| C. | mivel az EU messze van az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó, a foglalkoztatásra és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt célok teljesítésétől; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU messze van az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó, a foglalkoztatásra és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt célok teljesítésétől;

| D. | mivel az Európa 2020 stratégia 2010-es elindítása óta néhány tagállamban tovább emelkedett a munkanélküliség szintje, és az EU 28 tagállamában a munkanélküliségi arány 2014-ben elérte a riasztó mértékű 10,1 %-os szintet, azaz 24,6 millió munkanélküli él az Unióban, és a szegénységben élő munkavállalók száma is nő; mivel a legkülső régiókban még ennél is magasabb szintet rögzítettek, ott az átlagos munkanélküliségi arány eléri a 24 %-ot és a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség átlagos aránya 51 % (4); |
| --- | --- |

D.

mivel az Európa 2020 stratégia 2010-es elindítása óta néhány tagállamban tovább emelkedett a munkanélküliség szintje, és az EU 28 tagállamában a munkanélküliségi arány 2014-ben elérte a riasztó mértékű 10,1 %-os szintet, azaz 24,6 millió munkanélküli él az Unióban, és a szegénységben élő munkavállalók száma is nő; mivel a legkülső régiókban még ennél is magasabb szintet rögzítettek, ott az átlagos munkanélküliségi arány eléri a 24 %-ot és a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség átlagos aránya 51 % (4);

| E. | mivel a szegénységben vagy a társadalmi kirekesztettségben élők száma 2008 óta 10 millióval, több mint 122,6 millióra növekedett, és négy polgárból egyet érint; mivel a tagállamok közötti különbségek is nőnek; mivel az Unióban a szegénységben élők átlagos aránya 24,8 %, és ugyanez a mutató a gyermekek (18 éves kornál fiatalabbak) esetében 28 %, és mivel ezek az értékek emelkedtek az Európa 2020 stratégia 2010-es elindítása óta; |
| --- | --- |

E.

mivel a szegénységben vagy a társadalmi kirekesztettségben élők száma 2008 óta 10 millióval, több mint 122,6 millióra növekedett, és négy polgárból egyet érint; mivel a tagállamok közötti különbségek is nőnek; mivel az Unióban a szegénységben élők átlagos aránya 24,8 %, és ugyanez a mutató a gyermekek (18 éves kornál fiatalabbak) esetében 28 %, és mivel ezek az értékek emelkedtek az Európa 2020 stratégia 2010-es elindítása óta;

| F. | mivel a fogyatékossággal élők körében a szegénység aránya – részben a foglalkoztatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt – 70 %-kal magasabb az átlagnál; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogyatékossággal élők körében a szegénység aránya – részben a foglalkoztatáshoz való korlátozott hozzáférés miatt – 70 %-kal magasabb az átlagnál;

| G. | mivel további 16 millió polgárnak kell munkába állnia ahhoz, hogy 2020-ra teljesüljön a 75 %-os foglalkoztatási arány; |
| --- | --- |

G.

mivel további 16 millió polgárnak kell munkába állnia ahhoz, hogy 2020-ra teljesüljön a 75 %-os foglalkoztatási arány;

| H. | mivel a Bizottság legutóbbi előrejelzései szerint az uniós munkanélküliségi arány várhatóan csak igen elhanyagolható mértékben, 10,4 %-ra csökken 2015-ben; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság legutóbbi előrejelzései szerint az uniós munkanélküliségi arány várhatóan csak igen elhanyagolható mértékben, 10,4 %-ra csökken 2015-ben;

| I. | mivel az Európai Unióban tapasztalható magas munkanélküliségi arányok összefüggnek azzal, hogy csökken ipari és gyártási termelőbázisa; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unióban tapasztalható magas munkanélküliségi arányok összefüggnek azzal, hogy csökken ipari és gyártási termelőbázisa;

| J. | mivel a reformokat folytatni kell a polgárok foglalkoztatási és szociális területekkel kapcsolatos elvárásainak teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a reformokat folytatni kell a polgárok foglalkoztatási és szociális területekkel kapcsolatos elvárásainak teljesítése érdekében;

| K. | mivel a foglalkoztatási arányban tapasztalható, tagállamok és régiók közötti különbség nő, ami az Unión belül a központ és a periféria közötti polarizációhoz és hosszú távon a szociális egyenlőtlenségek növekedéséhez vezet; |
| --- | --- |

K.

mivel a foglalkoztatási arányban tapasztalható, tagállamok és régiók közötti különbség nő, ami az Unión belül a központ és a periféria közötti polarizációhoz és hosszú távon a szociális egyenlőtlenségek növekedéséhez vezet;

| L. | mivel az EUMSZ 174. cikke kimondja, hogy az EU úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze az olyan régiókban is, amelyek súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdenek; |
| --- | --- |

L.

mivel az EUMSZ 174. cikke kimondja, hogy az EU úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze az olyan régiókban is, amelyek súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdenek;

| M. | mivel a válság leküzdése érdekében egyes tagállamok éppen akkor csökkentették jelentősen költségvetésüket, amikor a munkanélküliek számának növekedése következtében megnőtt a szociális védelem iránti igény; mivel a nemzeti szociális védelem költségvetési előirányzatainak további nehézséggel kellett szembesülniük, mivel a befizetett járulékok csökkentek annak következtében, hogy számos ember veszítette el a munkahelyét, vagy hogy csökkentek a bérek, és ezáltal komolyan veszélybe került az európai szociális modell; |
| --- | --- |

M.

mivel a válság leküzdése érdekében egyes tagállamok éppen akkor csökkentették jelentősen költségvetésüket, amikor a munkanélküliek számának növekedése következtében megnőtt a szociális védelem iránti igény; mivel a nemzeti szociális védelem költségvetési előirányzatainak további nehézséggel kellett szembesülniük, mivel a befizetett járulékok csökkentek annak következtében, hogy számos ember veszítette el a munkahelyét, vagy hogy csökkentek a bérek, és ezáltal komolyan veszélybe került az európai szociális modell;

| N. | mivel a súlyos természeti vagy demográfiai problémákkal küzdő régiókban gyakran alacsonyabb a foglalkoztatási arány és nehezebb hozzáférni az olyan közszolgáltatásokhoz, mint az oktatás vagy az egészségügy; |
| --- | --- |

N.

mivel a súlyos természeti vagy demográfiai problémákkal küzdő régiókban gyakran alacsonyabb a foglalkoztatási arány és nehezebb hozzáférni az olyan közszolgáltatásokhoz, mint az oktatás vagy az egészségügy;

| O. | mivel továbbra is aggasztó a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség szintje, amely elérte a riasztó mértékű 23,3 %-os arányt (2013-ban uniós átlagban), miközben a fiatalok több mint 40 %-a ideiglenes alkalmazott, és közel 25 %-a részmunkaidőben dolgozik; |
| --- | --- |

O.

mivel továbbra is aggasztó a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség szintje, amely elérte a riasztó mértékű 23,3 %-os arányt (2013-ban uniós átlagban), miközben a fiatalok több mint 40 %-a ideiglenes alkalmazott, és közel 25 %-a részmunkaidőben dolgozik;

| P. | mivel a munkanélküliség és az ifjúsági munkanélküliség összefügg az innováció, kutatás és fejlesztés, a szakképesítés és szakismeretek terén történő állami beruházások ösztönzésére irányuló hatékony intézkedések hiányával, amely intézkedések a gazdasági növekedés és a méretgazdaságosság kialakulásának mozgatórugói; |
| --- | --- |

P.

mivel a munkanélküliség és az ifjúsági munkanélküliség összefügg az innováció, kutatás és fejlesztés, a szakképesítés és szakismeretek terén történő állami beruházások ösztönzésére irányuló hatékony intézkedések hiányával, amely intézkedések a gazdasági növekedés és a méretgazdaságosság kialakulásának mozgatórugói;

| Q. | mivel 2013 februárjában a Bizottság elfogadta a szociális beruházási csomagot; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2013 februárjában a Bizottság elfogadta a szociális beruházási csomagot;

| R. | mivel az Európa 2020 stratégia keretében a nők foglalkoztatásának ösztönzését célzó országspecifikus ajánlásokat címeztek 13 országnak; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európa 2020 stratégia keretében a nők foglalkoztatásának ösztönzését célzó országspecifikus ajánlásokat címeztek 13 országnak;

| S. | mivel a nők foglalkoztatási arányának emelkedése bizonyos tagállamokban főként a részmunkaidős foglalkoztatás emelkedésének köszönhető; mivel teljes munkaidős egyenértékben mérve a női munkaerő csupán 53,5 %-a foglalkoztatott az Unióban; mivel a nők részmunkaidős foglalkoztatási aránya 32,9 %, míg a férfiaké 8,4 % volt 2012-ben; |
| --- | --- |

S.

mivel a nők foglalkoztatási arányának emelkedése bizonyos tagállamokban főként a részmunkaidős foglalkoztatás emelkedésének köszönhető; mivel teljes munkaidős egyenértékben mérve a női munkaerő csupán 53,5 %-a foglalkoztatott az Unióban; mivel a nők részmunkaidős foglalkoztatási aránya 32,9 %, míg a férfiaké 8,4 % volt 2012-ben;

| T. | mivel az Európai Szociális Alap a munkanélküliség – különösen a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség – leküzdésére irányuló intézkedések révén támogatja az Európa 2020 célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseket; mivel a Jean-Claude Juncker által ígért 300 milliárd eurós beruházási csomagot az Európa 2020 célkitűzéseinek eléréséhez kell felhasználni; mivel különös figyelmet kell fordítani a szegénység csökkentésére és minőségi munkahelyek létrehozására; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Szociális Alap a munkanélküliség – különösen a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség – leküzdésére irányuló intézkedések révén támogatja az Európa 2020 célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseket; mivel a Jean-Claude Juncker által ígért 300 milliárd eurós beruházási csomagot az Európa 2020 célkitűzéseinek eléréséhez kell felhasználni; mivel különös figyelmet kell fordítani a szegénység csökkentésére és minőségi munkahelyek létrehozására;

| U. | mivel az Európai Tanács 2014. június 27-i közleményében hangsúlyozta, hogy a munkanélküliség jelenlegi uniós szintje elfogadhatatlanul magas, és ezért megállapodott egy, a munkahelyekre, növekedésre és versenyképességre összpontosító stratégiai menetrendben; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Tanács 2014. június 27-i közleményében hangsúlyozta, hogy a munkanélküliség jelenlegi uniós szintje elfogadhatatlanul magas, és ezért megállapodott egy, a munkahelyekre, növekedésre és versenyképességre összpontosító stratégiai menetrendben;

| V. | mivel miközben az Európai Unió közel van a korai iskolaelhagyókkal kapcsolatos célkitűzései teljesítéséhez, még mindig nagy különbségek tapasztalhatók a tagállamok között az iskolaelhagyók arányát tekintve; mivel az iskolaelhagyók arányának csökkentése növelni fogja a fiatalok foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

V.

mivel miközben az Európai Unió közel van a korai iskolaelhagyókkal kapcsolatos célkitűzései teljesítéséhez, még mindig nagy különbségek tapasztalhatók a tagállamok között az iskolaelhagyók arányát tekintve; mivel az iskolaelhagyók arányának csökkentése növelni fogja a fiatalok foglalkoztathatóságát;

| W. | mivel növekedtek a jövedelmi egyenlőtlenségek: a legmagasabb jövedelemmel rendelkező 20 % 2012-ben 5,1-szer többet keresett, mint a legalacsonyabb jövedelmű 20 %-ba tartozók, ami szintén jól mutatja a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti növekvő szociális különbségeket; mivel az egyenlőtlenségek növekedése a társadalom destabilizálódásának kockázatával jár, ezért ezt a problémát a foglalkoztatás és a nyilvános ismeretekhez való hozzáférés területét érintő, a növekedést ösztönző intézkedések, illetve minőségi munkahelyek létrehozása révén kell orvosolni; |
| --- | --- |

W.

mivel növekedtek a jövedelmi egyenlőtlenségek: a legmagasabb jövedelemmel rendelkező 20 % 2012-ben 5,1-szer többet keresett, mint a legalacsonyabb jövedelmű 20 %-ba tartozók, ami szintén jól mutatja a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti növekvő szociális különbségeket; mivel az egyenlőtlenségek növekedése a társadalom destabilizálódásának kockázatával jár, ezért ezt a problémát a foglalkoztatás és a nyilvános ismeretekhez való hozzáférés területét érintő, a növekedést ösztönző intézkedések, illetve minőségi munkahelyek létrehozása révén kell orvosolni;

| X. | mivel külön figyelmet kell szentelni mind a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének, mind a férfiak és nők közötti egyenlőséget célzó politikáknak az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint meg kell szüntetni a nemek közötti aránytalanságokat a foglalkoztatottság és szegénység tekintetében; |
| --- | --- |

X.

mivel külön figyelmet kell szentelni mind a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének, mind a férfiak és nők közötti egyenlőséget célzó politikáknak az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint meg kell szüntetni a nemek közötti aránytalanságokat a foglalkoztatottság és szegénység tekintetében;

| Y. | mivel a demográfiai problémák és a népesség elöregedése továbbra is kihatással lesz arra, hogy a tagállamok mennyire tudják teljesíteni az Európa 2020 célkitűzéseit; |
| --- | --- |

Y.

mivel a demográfiai problémák és a népesség elöregedése továbbra is kihatással lesz arra, hogy a tagállamok mennyire tudják teljesíteni az Európa 2020 célkitűzéseit;

| Z. | mivel a Bizottság rámutat a makrogazdasági egyensúlyhiányok és a tagállamok munkaerőpiacainak teljesítményei között fennálló különbségekre, különös figyelemmel a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliségre; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság rámutat a makrogazdasági egyensúlyhiányok és a tagállamok munkaerőpiacainak teljesítményei között fennálló különbségekre, különös figyelemmel a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliségre;

| AA. | mivel a gazdasági növekedés önmagában nem garantálja a jobb munkahelyeket, a szegénység csökkentését vagy a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentését, e célok eléréséhez megfelelő szakpolitikai döntésekre van szükség; |
| --- | --- |

AA.

mivel a gazdasági növekedés önmagában nem garantálja a jobb munkahelyeket, a szegénység csökkentését vagy a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentését, e célok eléréséhez megfelelő szakpolitikai döntésekre van szükség;

| AB. | mivel – noha a szociális, foglalkoztatási, pénzügyi és gazdasági szakpolitikák szorosan összefüggnek egymással – a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPC), a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO), a Gazdaságpolitikai Bizottság (EPC) és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) még mindig viszonylag elszigetelten foglalkozik ezekkel a kérdésekkel, és ez gátolja az integrált politikai döntéshozatalt; |
| --- | --- |

AB.

mivel – noha a szociális, foglalkoztatási, pénzügyi és gazdasági szakpolitikák szorosan összefüggnek egymással – a szociális védelemmel foglalkozó bizottság (SPC), a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO), a Gazdaságpolitikai Bizottság (EPC) és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) még mindig viszonylag elszigetelten foglalkozik ezekkel a kérdésekkel, és ez gátolja az integrált politikai döntéshozatalt;

| 1. | sajnálattal állapítja meg, hogy a jelenlegi szakpolitikák továbbra is kizárólag a gazdasági növekedésre összpontosítanak anélkül, hogy elismernék egy inkluzív, jogalapú és fenntartható megközelítés szükségességét; hangsúlyozza, hogy a növekedésből fakadó előnyöknek a társadalom egészében érvényesülniük kell ahhoz, hogy fenntarthatók legyenek; |
| --- | --- |

1.

sajnálattal állapítja meg, hogy a jelenlegi szakpolitikák továbbra is kizárólag a gazdasági növekedésre összpontosítanak anélkül, hogy elismernék egy inkluzív, jogalapú és fenntartható megközelítés szükségességét; hangsúlyozza, hogy a növekedésből fakadó előnyöknek a társadalom egészében érvényesülniük kell ahhoz, hogy fenntarthatók legyenek;

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy az éves növekedési jelentések és az éves európai szemeszter ciklusainak részeként eddig elfogadott országspecifikus ajánlások nem igazodtak kellőképpen az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szegénységcsökkentési és oktatási célkitűzéseihez; sajnálattal állapítja meg, hogy nem veszik kellően figyelembe a társadalombiztosítási rendszerek fontosságát, amelyek a gazdaság és a társadalom stabilizálásának és a szegénység csökkentésének kulcsfontosságú eszközei; az uniós szakpolitikák irányítása és összehangolása tekintetében elszántabb erőfeszítésekre hív fel az egységes piac megerősítése érdekében az annak teljesítménye előtt álló akadályok elhárítása, illetve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésére irányuló képességének érvényesítése céljával; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon róla, hogy a jövőbeni országspecifikus ajánlásokban prioritásként szerepeljen az Európa 2020 célkitűzéseinek elérése; |
| --- | --- |

2.

sajnálatosnak tartja, hogy az éves növekedési jelentések és az éves európai szemeszter ciklusainak részeként eddig elfogadott országspecifikus ajánlások nem igazodtak kellőképpen az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási, szegénységcsökkentési és oktatási célkitűzéseihez; sajnálattal állapítja meg, hogy nem veszik kellően figyelembe a társadalombiztosítási rendszerek fontosságát, amelyek a gazdaság és a társadalom stabilizálásának és a szegénység csökkentésének kulcsfontosságú eszközei; az uniós szakpolitikák irányítása és összehangolása tekintetében elszántabb erőfeszítésekre hív fel az egységes piac megerősítése érdekében az annak teljesítménye előtt álló akadályok elhárítása, illetve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésére irányuló képességének érvényesítése céljával; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon róla, hogy a jövőbeni országspecifikus ajánlásokban prioritásként szerepeljen az Európa 2020 célkitűzéseinek elérése;

| 3. | méltányolja „A növekedésen túl” témával kapcsolatos, folyamatban lévő munkát, melyet az olasz elnökség törekvése is példáz, és úgy véli, hogy ez hozzájárul majd az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatához; emlékeztet „A GDP-n innen és túl – a haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalásában kifejtett álláspontjára (5); |
| --- | --- |

3.

méltányolja „A növekedésen túl” témával kapcsolatos, folyamatban lévő munkát, melyet az olasz elnökség törekvése is példáz, és úgy véli, hogy ez hozzájárul majd az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatához; emlékeztet „A GDP-n innen és túl – a haladás mérése változó világunkban” című 2011. június 8-i állásfoglalásában kifejtett álláspontjára (5);

| 4. | felszólít arra, hogy az Európa 2020 stratégiában kötelező alapelv legyen az uniós tagállamok politikájában – különösen az európai munkaerőpiac vonatkozásában – a bench-learning (egymás bevált gyakorlataiból való tanulás) alkalmazása, vagyis a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség – csökkentésére irányuló, Európában alkalmazott modellek és módszerek bevált gyakorlatainak hatékony nyomon követése és rögzítése; ennek eredményeképpen pedig el kell végezni a vonatkozó nemzeti példák teljesítményértékelését és rangsorolását, majd ezek alapján valamennyi uniós tagállamnak konkrét politikai következtetéseket kell levonnia; |
| --- | --- |

4.

felszólít arra, hogy az Európa 2020 stratégiában kötelező alapelv legyen az uniós tagállamok politikájában – különösen az európai munkaerőpiac vonatkozásában – a bench-learning (egymás bevált gyakorlataiból való tanulás) alkalmazása, vagyis a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség – csökkentésére irányuló, Európában alkalmazott modellek és módszerek bevált gyakorlatainak hatékony nyomon követése és rögzítése; ennek eredményeképpen pedig el kell végezni a vonatkozó nemzeti példák teljesítményértékelését és rangsorolását, majd ezek alapján valamennyi uniós tagállamnak konkrét politikai következtetéseket kell levonnia;

| 5. | kéri a tagállamokat, hogy ambiciózusabb és konkrétabb megközelítést alkalmazzanak az uniós célkitűzések nemzeti szintű célokká történő átültetésénél; különösen kéri, hogy a foglalkoztatásra, a szegénység csökkentésére és az oktatásra vonatkozó célokat kor és nem szerint határozzák meg; |
| --- | --- |

5.

kéri a tagállamokat, hogy ambiciózusabb és konkrétabb megközelítést alkalmazzanak az uniós célkitűzések nemzeti szintű célokká történő átültetésénél; különösen kéri, hogy a foglalkoztatásra, a szegénység csökkentésére és az oktatásra vonatkozó célokat kor és nem szerint határozzák meg;

| 6. | úgy véli, hogy az újraiparosításra vonatkozó célkitűzések teljesítése alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából, illetve, hogy egy valódi európai iparpolitika újraindítása elősegíthetné a növekedést és új, minőségi munkahelyeket teremthetne; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az újraiparosításra vonatkozó célkitűzések teljesítése alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából, illetve, hogy egy valódi európai iparpolitika újraindítása elősegíthetné a növekedést és új, minőségi munkahelyeket teremthetne;

| 7. | felhív a kettős oktatási rendszer nemzeti vagy regionális rugalmas formában történő bevezetésére, illetve egy hatékony, az európai hálózattal szoros kapcsolatban álló foglalkoztatási szolgálat elindítására; továbbá felhív a valódi, egész életen át tartó tanulásra vonatkozó koncepciók és intézkedések alkalmazására a munkaerőpiacon annak érdekében, hogy érezhető javulást érjenek el az idősebb munkavállalók képesítésének terén; |
| --- | --- |

7.

felhív a kettős oktatási rendszer nemzeti vagy regionális rugalmas formában történő bevezetésére, illetve egy hatékony, az európai hálózattal szoros kapcsolatban álló foglalkoztatási szolgálat elindítására; továbbá felhív a valódi, egész életen át tartó tanulásra vonatkozó koncepciók és intézkedések alkalmazására a munkaerőpiacon annak érdekében, hogy érezhető javulást érjenek el az idősebb munkavállalók képesítésének terén;

| 8. | emlékeztet a szociális partnerek fontosságára a munkaerő-piaci politikák tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a velük folytatott konzultáció szerves része ennek a folyamatnak; ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtása érdekében jobban vonják be a szociális partnereket; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a szociális partnerek fontosságára a munkaerő-piaci politikák tekintetében, és hangsúlyozza, hogy a velük folytatott konzultáció szerves része ennek a folyamatnak; ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtása érdekében jobban vonják be a szociális partnereket;

| 9. | felhív egy, a szociális partnereket tömörítő platform létrehozására a munkaadók és munkavállalók érdekeinek egyeztetése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhív egy, a szociális partnereket tömörítő platform létrehozására a munkaadók és munkavállalók érdekeinek egyeztetése érdekében;

| 10. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy a foglalkoztatási arány emelkedése az európai gazdaságon belüli minőségi munkahelyek számának emelkedéséből fakadjon; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy a foglalkoztatási arány emelkedése az európai gazdaságon belüli minőségi munkahelyek számának emelkedéséből fakadjon;

| 11. | sajnálattal állapítja meg, hogy a foglalkoztatási arány növekedése részben a bizonytalan foglalkoztatási formákból – úgymint a kötetlen munkaidős szerződések, a színlelt önfoglalkoztatás és a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás – fakad; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezek a munkahelyek nem biztosítanak a munkavállalóknak tisztességes megélhetést és megfelelő munkavállalói jogokat; |
| --- | --- |

11.

sajnálattal állapítja meg, hogy a foglalkoztatási arány növekedése részben a bizonytalan foglalkoztatási formákból – úgymint a kötetlen munkaidős szerződések, a színlelt önfoglalkoztatás és a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás – fakad; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezek a munkahelyek nem biztosítanak a munkavállalóknak tisztességes megélhetést és megfelelő munkavállalói jogokat;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a munka minősége fontos a foglalkoztatottak számának növeléséhez és hosszabb távú foglalkoztatásukhoz, és így elengedhetetlen az Európa 2020 foglalkoztatási célkitűzéseinek eléréséhez; ezért úgy véli, hogy a nemzeti munkaerőpiacok alaposabb feltérképezéséhez nem csak a munkát találók számát, hanem a munka minőségét is figyelembe vevő foglalkoztatási mutatókra van szükség; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a munka minősége fontos a foglalkoztatottak számának növeléséhez és hosszabb távú foglalkoztatásukhoz, és így elengedhetetlen az Európa 2020 foglalkoztatási célkitűzéseinek eléréséhez; ezért úgy véli, hogy a nemzeti munkaerőpiacok alaposabb feltérképezéséhez nem csak a munkát találók számát, hanem a munka minőségét is figyelembe vevő foglalkoztatási mutatókra van szükség;

| 13. | úgy véli, hogy valamennyi tagállamnak be kell nyújtani az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése irányába tett éves előrehaladásról szóló nemzeti jelentést; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen az Európa 2020 végrehajtására és valamennyi kiemelt céljára vonatkozó előrehaladási jelentést; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy valamennyi tagállamnak be kell nyújtani az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése irányába tett éves előrehaladásról szóló nemzeti jelentést; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen az Európa 2020 végrehajtására és valamennyi kiemelt céljára vonatkozó előrehaladási jelentést;

| 14. | örömmel veszi tudomásul, hogy az idei ciklusban először alkalmazták a foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját; kéri, hogy alkalmazzanak további mutatókat, többek között a gyermekszegénység szintjére, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, a hajléktalanságra, a munka minőségére vagy a tisztességes munkára vonatkozóan; kéri, hogy a szakpolitikai törekvések jobb összpontosítása érdekében további, a tagállamok szegénységben élő népességcsoportjainak jellemzőire vonatkozó elemzés is készüljön; felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy korai előrejelző mechanizmusként használják az eredménytáblát a megfelelő szakpolitikák kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

14.

örömmel veszi tudomásul, hogy az idei ciklusban először alkalmazták a foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytábláját; kéri, hogy alkalmazzanak további mutatókat, többek között a gyermekszegénység szintjére, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, a hajléktalanságra, a munka minőségére vagy a tisztességes munkára vonatkozóan; kéri, hogy a szakpolitikai törekvések jobb összpontosítása érdekében további, a tagállamok szegénységben élő népességcsoportjainak jellemzőire vonatkozó elemzés is készüljön; felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy korai előrejelző mechanizmusként használják az eredménytáblát a megfelelő szakpolitikák kidolgozása céljából;

| 15. | kéri, hogy a pénzügyi és gazdasági prioritásokra vonatkozó stratégián belül állítsák helyre az egyensúlyokat és erőteljesen érvényesítsék a szociális prioritásokat annak érdekében, hogy érvényesülhessenek a szociális szakpolitikák; hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter folyamatában a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat ugyanolyan mértékben kell figyelembe venni, mint a makrogazdasági szempontokat; továbbá az EPSCO és az ECOFIN álláspontjának összehangolása érdekében együttes ülések megrendezésére szólít fel; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a pénzügyi és gazdasági prioritásokra vonatkozó stratégián belül állítsák helyre az egyensúlyokat és erőteljesen érvényesítsék a szociális prioritásokat annak érdekében, hogy érvényesülhessenek a szociális szakpolitikák; hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter folyamatában a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat ugyanolyan mértékben kell figyelembe venni, mint a makrogazdasági szempontokat; továbbá az EPSCO és az ECOFIN álláspontjának összehangolása érdekében együttes ülések megrendezésére szólít fel;

| 16. | úgy véli, hogy az Európa 2020 kiemelt kezdeményezéseiben – különösen az Erőforrás-hatékony Európa, az Innovatív Unió, a digitális menetrend és az iparpolitikai kezdeményezésben – többek között számszerűsíthető foglalkoztatási mutatóknak az adott eredménytáblákba való beépítésével hatékonyabbá és láthatóbbá kell tenni a minőségi foglalkoztatásra és a minőségi munkahelyekre, valamint az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az Európa 2020 kiemelt kezdeményezéseiben – különösen az Erőforrás-hatékony Európa, az Innovatív Unió, a digitális menetrend és az iparpolitikai kezdeményezésben – többek között számszerűsíthető foglalkoztatási mutatóknak az adott eredménytáblákba való beépítésével hatékonyabbá és láthatóbbá kell tenni a minőségi foglalkoztatásra és a minőségi munkahelyekre, valamint az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó célkitűzést;

| 17. | fontosnak tartja, hogy a későbbiekben az eredménytáblában szereplő fő foglalkoztatási és szociális mutatók mindig külön feltüntessék a nőkre, illetve a férfiakra vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

17.

fontosnak tartja, hogy a későbbiekben az eredménytáblában szereplő fő foglalkoztatási és szociális mutatók mindig külön feltüntessék a nőkre, illetve a férfiakra vonatkozó adatokat;

| 18. | kéri az Európai Tanácsot, hogy sürgősen hajtsa végre a gazdasági és monetáris unió (GMU) reformját, különös tekintettel a jövőbeni főbb gazdasági reformtervek előzetes koordinációjára, a szociális hatásvizsgálatra és az ezekhez kapcsolódó szolidaritási mechanizmusokra; kéri, hogy ezt a koordinációt átfogó előzetes és utólagos társadalmi és nemi szempontú hatásvizsgálattal támasszák alá; |
| --- | --- |

18.

kéri az Európai Tanácsot, hogy sürgősen hajtsa végre a gazdasági és monetáris unió (GMU) reformját, különös tekintettel a jövőbeni főbb gazdasági reformtervek előzetes koordinációjára, a szociális hatásvizsgálatra és az ezekhez kapcsolódó szolidaritási mechanizmusokra; kéri, hogy ezt a koordinációt átfogó előzetes és utólagos társadalmi és nemi szempontú hatásvizsgálattal támasszák alá;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Eurofound szerint a NEET-ek költsége (kiesett jövedelem, kiesett adóbevételek és a jóléti transzferek növekedése révén) a 2011-es 153 milliárd euróról 2012-ben 162 milliárd euróra nőtt, és hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerint összesen 21 milliárd euróra van szükség az euróövezeten belüli, a fiatalokat érintő munkanélküliség problémájának megoldásához való hozzájáruláshoz; ezért úgy véli, hogy az uniós források növelésére van szükség az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatási célkitűzésének eléréséhez; hangsúlyozza, hogy az előreütemezés nem jelent friss pénzt, és azzal a kockázattal jár, hogy a finanszírozás a kezdeti időszakra összpontosul, amikor a felhasználás szintje még alacsony, és a nagy igénybevétel időszakára elfogy, ami nehezebbé és kiszámíthatatlanná teszi a projekt kedvezményezettjeinek terepen végzett munkáját; emellett szükségesnek tartja a Bizottság részéről a tagállamok és állami foglalkoztatási szolgálataik felé irányuló átfogó és pontos iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy programjaik támogathatók-e az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az Eurofound szerint a NEET-ek költsége (kiesett jövedelem, kiesett adóbevételek és a jóléti transzferek növekedése révén) a 2011-es 153 milliárd euróról 2012-ben 162 milliárd euróra nőtt, és hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerint összesen 21 milliárd euróra van szükség az euróövezeten belüli, a fiatalokat érintő munkanélküliség problémájának megoldásához való hozzájáruláshoz; ezért úgy véli, hogy az uniós források növelésére van szükség az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatási célkitűzésének eléréséhez; hangsúlyozza, hogy az előreütemezés nem jelent friss pénzt, és azzal a kockázattal jár, hogy a finanszírozás a kezdeti időszakra összpontosul, amikor a felhasználás szintje még alacsony, és a nagy igénybevétel időszakára elfogy, ami nehezebbé és kiszámíthatatlanná teszi a projekt kedvezményezettjeinek terepen végzett munkáját; emellett szükségesnek tartja a Bizottság részéről a tagállamok és állami foglalkoztatási szolgálataik felé irányuló átfogó és pontos iránymutatásokat arra vonatkozóan, hogy programjaik támogathatók-e az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében;

| 20. | úgy véli, hogy a tagállamoknak jobban figyelembe kell venniük a munkaerő-piaci igényeket, elsősorban az oktatás és a munka világa közötti erős kapcsolatok biztosításával; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a tagállamoknak jobban figyelembe kell venniük a munkaerő-piaci igényeket, elsősorban az oktatás és a munka világa közötti erős kapcsolatok biztosításával;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Szociális Alapot és a többi európai strukturális és beruházási alapot szorosan hangolja össze az Európa 2020 stratégiával annak érdekében, hogy a stratégia pénzügyi pilléreként betöltött szerepüket megerősítse; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Szociális Alapot és a többi európai strukturális és beruházási alapot szorosan hangolja össze az Európa 2020 stratégiával annak érdekében, hogy a stratégia pénzügyi pilléreként betöltött szerepüket megerősítse;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia megvalósítását nyomon kell követni, hogy a tagállamok elszámoltathatók legyenek az ifjúsági garanciára vonatkozó ajánlásokkal összefüggő vállalásaikkal; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia megvalósítását nyomon kell követni, hogy a tagállamok elszámoltathatók legyenek az ifjúsági garanciára vonatkozó ajánlásokkal összefüggő vállalásaikkal;

| 23. | arra buzdítja a tagállamokat, hogy a 75 %-os foglalkoztatási ráta elérése érdekében javítsák a fiatalok vezetői, irányítási és vállalkozási készségét annak érdekében, hogy az új és induló vállalkozások kiaknázhassák az új piacokban rejlő lehetőségeket, és ki tudják teljesíteni növekedési potenciáljukat, és ezáltal a fiatalok ne csak munkavállalók lehessenek, hanem munkáltatókká is válhassanak; |
| --- | --- |

23.

arra buzdítja a tagállamokat, hogy a 75 %-os foglalkoztatási ráta elérése érdekében javítsák a fiatalok vezetői, irányítási és vállalkozási készségét annak érdekében, hogy az új és induló vállalkozások kiaknázhassák az új piacokban rejlő lehetőségeket, és ki tudják teljesíteni növekedési potenciáljukat, és ezáltal a fiatalok ne csak munkavállalók lehessenek, hanem munkáltatókká is válhassanak;

| 24. | üdvözli egyes tagállamok ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés hatálya alá tartozó programjainak elfogadását; hangsúlyozza, hogy a 6 milliárd eurós összeg nem elegendő az Unióban tapasztalható fiatalkorú munkanélküliség problémájának kezelésére; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy oldja meg a 2014–2015 közötti időszak utáni finanszírozás problémáját; |
| --- | --- |

24.

üdvözli egyes tagállamok ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés hatálya alá tartozó programjainak elfogadását; hangsúlyozza, hogy a 6 milliárd eurós összeg nem elegendő az Unióban tapasztalható fiatalkorú munkanélküliség problémájának kezelésére; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy oldja meg a 2014–2015 közötti időszak utáni finanszírozás problémáját;

| 25. | üdvözli a Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek a munkanélküliség leküzdésére irányuló átfogó beruházási programmal kapcsolatos bejelentését; hangsúlyozza, hogy növelni kell az olyan beruházásokat (az infrastruktúra, a kutatás-fejlesztés, a környezetbarát munkahelyek és a digitális belső piac kiteljesítése terén), amelyek az Európa 2020 stratégia beruházásaival összhangban munkahelyek megtartását és létrehozását célozzák, és nem csak a ráfordításokat, hanem a valós politikai eredményeket is figyelembe veszik; hangsúlyozza, hogy ezek a beruházások a hosszabb távú előnyök érdekében a minőségi formális és nem formális oktatási infrastruktúrákba, valamint az egyenlő hozzáférés javítása érdekében a korlátok megszüntetésébe irányíthatók; szorgalmazza, hogy ezeket a beruházásokat kössék össze konkrét foglalkoztatási és szegénységgel összefüggő célokkal, miután a minőségi közszolgáltatásokhoz hasonló területekre irányuló beruházások a befogadó társadalom céljainak elérése szempontjából is fontosak; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság elnökének, Jean-Claude Junckernek a munkanélküliség leküzdésére irányuló átfogó beruházási programmal kapcsolatos bejelentését; hangsúlyozza, hogy növelni kell az olyan beruházásokat (az infrastruktúra, a kutatás-fejlesztés, a környezetbarát munkahelyek és a digitális belső piac kiteljesítése terén), amelyek az Európa 2020 stratégia beruházásaival összhangban munkahelyek megtartását és létrehozását célozzák, és nem csak a ráfordításokat, hanem a valós politikai eredményeket is figyelembe veszik; hangsúlyozza, hogy ezek a beruházások a hosszabb távú előnyök érdekében a minőségi formális és nem formális oktatási infrastruktúrákba, valamint az egyenlő hozzáférés javítása érdekében a korlátok megszüntetésébe irányíthatók; szorgalmazza, hogy ezeket a beruházásokat kössék össze konkrét foglalkoztatási és szegénységgel összefüggő célokkal, miután a minőségi közszolgáltatásokhoz hasonló területekre irányuló beruházások a befogadó társadalom céljainak elérése szempontjából is fontosak;

| 26. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy különös figyelmet fordítsanak a legkülső régiókra, ahol a távoli elhelyezkedés és földrajzi széttagoltság, a törékeny gazdaság és hátrányos természeti adottságok miatt komoly egyenlőtlenségek alakultak ki a népesség munkalehetőségekhez, szakmai gyakorlatokhoz és képzésekhez való hozzáférése tekintetében; hangsúlyozza, hogy ennélfogva e régiók esetében külön megerősített mechanizmusokra van szükség a beruházási programok végrehajtásához az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése és a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából e régiókban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy különös figyelmet fordítsanak a legkülső régiókra, ahol a távoli elhelyezkedés és földrajzi széttagoltság, a törékeny gazdaság és hátrányos természeti adottságok miatt komoly egyenlőtlenségek alakultak ki a népesség munkalehetőségekhez, szakmai gyakorlatokhoz és képzésekhez való hozzáférése tekintetében; hangsúlyozza, hogy ennélfogva e régiók esetében külön megerősített mechanizmusokra van szükség a beruházási programok végrehajtásához az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése és a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából e régiókban rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a nagy növekedési és munkahelyteremtő potenciállal rendelkező ágazatokra, például a zöld ágazatra, a fehér ágazatra, valamint az ikt-ra; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a nagy növekedési és munkahelyteremtő potenciállal rendelkező ágazatokra, például a zöld ágazatra, a fehér ágazatra, valamint az ikt-ra;

| 28. | a munkanélküliség elleni küzdelemnek szentelt új beruházási programmal összefüggésben javasolja az ifjúsági munkanélküliség elleni harc középpontba állítását, amely napjaink egyik legsúlyosabb problémája; e célból az ifjúsági munkanélküliség, szegénység és társadalmi kirekesztés elleni fellépés hatékony eszközeként a fiatal vállalkozók és az ifjúkori mobilitás hatékonyabb támogatása érdekében további pénzeszközöket kell az Erasmus fiatal vállalkozóknak programra fordítani; |
| --- | --- |

28.

a munkanélküliség elleni küzdelemnek szentelt új beruházási programmal összefüggésben javasolja az ifjúsági munkanélküliség elleni harc középpontba állítását, amely napjaink egyik legsúlyosabb problémája; e célból az ifjúsági munkanélküliség, szegénység és társadalmi kirekesztés elleni fellépés hatékony eszközeként a fiatal vállalkozók és az ifjúkori mobilitás hatékonyabb támogatása érdekében további pénzeszközöket kell az Erasmus fiatal vállalkozóknak programra fordítani;

| 29. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti foglalkoztatási különbségek csökkentése terén elért eredmények mérése céljából és annak érdekében, hogy az éves növekedési jelentésben szereplő szakpolitikai intézkedések eredményei tükröződjenek az országspecifikus ajánlásokban, építsenek be egy nemi szempontú pillért az Európa 2020 keretrendszerébe; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti foglalkoztatási különbségek csökkentése terén elért eredmények mérése céljából és annak érdekében, hogy az éves növekedési jelentésben szereplő szakpolitikai intézkedések eredményei tükröződjenek az országspecifikus ajánlásokban, építsenek be egy nemi szempontú pillért az Európa 2020 keretrendszerébe;

| 30. | ismételten szorgalmazza, hogy hajtsák végre a szociális beruházási csomagot, beleértve a következőket: a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében” című közlemény; a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című ajánlás; a demográfiai és társadalmi trendek alakulásáról, a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről, az általános érdekű szociális szolgáltatásokról, az idősödő társadalomban a tartós ápolás-gondozásról, a hajléktalanság problémájának kezeléséről az Európai Unióban, az egészségbe való befektetésről, valamint az Európai Szociális Alapon keresztül történő szociális beruházásról szóló munkadokumentumok; |
| --- | --- |

30.

ismételten szorgalmazza, hogy hajtsák végre a szociális beruházási csomagot, beleértve a következőket: a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében” című közlemény; a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés”című ajánlás; a demográfiai és társadalmi trendek alakulásáról, a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről, az általános érdekű szociális szolgáltatásokról, az idősödő társadalomban a tartós ápolás-gondozásról, a hajléktalanság problémájának kezeléséről az Európai Unióban, az egészségbe való befektetésről, valamint az Európai Szociális Alapon keresztül történő szociális beruházásról szóló munkadokumentumok;

| 31. | megállapítja, hogy az európai szemeszter ütemterve és eljárásai úgy alakultak, hogy az nem biztosít hivatalos szerepet, így elegendő időt sem a Parlamentnek a ciklus során ahhoz, hogy még az Európai Tanács tavaszi ülése előtt tárgyalhassa a kérdést; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az európai szemeszter ütemterve és eljárásai úgy alakultak, hogy az nem biztosít hivatalos szerepet, így elegendő időt sem a Parlamentnek a ciklus során ahhoz, hogy még az Európai Tanács tavaszi ülése előtt tárgyalhassa a kérdést;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy az önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében számolják fel a fölösleges igazgatási terheket és bürokráciát, és enyhítsék az induló vállalkozásokra vonatkozó feltételeket; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy az önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében számolják fel a fölösleges igazgatási terheket és bürokráciát, és enyhítsék az induló vállalkozásokra vonatkozó feltételeket;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az adóterhet a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében a munkáról a fenntartható adózás egyéb formái felé kell eltolni; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az adóterhet a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében a munkáról a fenntartható adózás egyéb formái felé kell eltolni;

| 34. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a foglalkoztatás és a fiatalok foglalkoztatása növelése érdekében népszerűsítsék és javítsák a munkaerő mobilitását szolgáló mechanizmusokat, különösen az EURES-t és az állami foglalkoztatási szolgálatokat; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a foglalkoztatás és a fiatalok foglalkoztatása növelése érdekében népszerűsítsék és javítsák a munkaerő mobilitását szolgáló mechanizmusokat, különösen az EURES-t és az állami foglalkoztatási szolgálatokat;

| 35. | megállapítja, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzései még nem teljesültek, és úgy véli, hogy e célok elérése érdekében erőteljesebb intézkedéseket kell tenni a jelenlegi szakadék áthidalására; ezért kéri a Bizottságot, hogy – tekintettel arra, hogy a szemeszter folyamatának segítenie kell az Európa 2020 stratégia teljesítését – a félidős felülvizsgálat részeként indítson nyilvános konzultációs eljárást az európai szemeszter felülvizsgálatára a hatékonyság és a legitimitás növelése érdekében; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzései még nem teljesültek, és úgy véli, hogy e célok elérése érdekében erőteljesebb intézkedéseket kell tenni a jelenlegi szakadék áthidalására; ezért kéri a Bizottságot, hogy – tekintettel arra, hogy a szemeszter folyamatának segítenie kell az Európa 2020 stratégia teljesítését – a félidős felülvizsgálat részeként indítson nyilvános konzultációs eljárást az európai szemeszter felülvizsgálatára a hatékonyság és a legitimitás növelése érdekében;

| 36. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Tanács 2014. március 20-án és 21-én az Európa 2020 stratégiáról tartott előzetes megbeszélése alkalmával nem tárgyalta a szegénység enyhítésére vonatkozó kiemelt célkitűzést; |
| --- | --- |

36.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Tanács 2014. március 20-án és 21-én az Európa 2020 stratégiáról tartott előzetes megbeszélése alkalmával nem tárgyalta a szegénység enyhítésére vonatkozó kiemelt célkitűzést;

| 37. | kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan stratégiát, amely integrált szakpolitikák és megfelelő szociális beruházások révén támogatná a tagállamokat a hajléktalanság problémájának leküzdésében; |
| --- | --- |

37.

kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan stratégiát, amely integrált szakpolitikák és megfelelő szociális beruházások révén támogatná a tagállamokat a hajléktalanság problémájának leküzdésében;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az egyenlőtlenség Unióban tapasztalt és a szemeszter során az országjelentésekben dokumentált fokozódása jelentős demokratikus kockázatokkal jár; rámutat az IMF és az ILO figyelmeztetéseire, amelyek szerint az egyenlőtlenség Unión belüli további növekedése destabilizálhatja társadalmainkat; ismét hangsúlyozza, hogy ambiciózusabb célkitűzésekre, illetve pontosabb és objektívebb mérési módszerekre van szükség a tagállamokon belüli és közötti egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése céljából, különösen a néhány tagállamban tapasztalható növekvő szociális különbségek fényében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az egyenlőtlenség Unióban tapasztalt és a szemeszter során az országjelentésekben dokumentált fokozódása jelentős demokratikus kockázatokkal jár; rámutat az IMF és az ILO figyelmeztetéseire, amelyek szerint az egyenlőtlenség Unión belüli további növekedése destabilizálhatja társadalmainkat; ismét hangsúlyozza, hogy ambiciózusabb célkitűzésekre, illetve pontosabb és objektívebb mérési módszerekre van szükség a tagállamokon belüli és közötti egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése céljából, különösen a néhány tagállamban tapasztalható növekvő szociális különbségek fényében;

| 39. | felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt céljának, azaz legalább 20 millió ember szegénységből vagy társadalmi kirekesztettségből való kiemelésének teljesítése érdekében sürgősen hozzanak intézkedéseket a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők arányának növekedését mutató tendenciák megfordítására; |
| --- | --- |

39.

felkéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt céljának, azaz legalább 20 millió ember szegénységből vagy társadalmi kirekesztettségből való kiemelésének teljesítése érdekében sürgősen hozzanak intézkedéseket a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők arányának növekedését mutató tendenciák megfordítására;

| 40. | kéri a tagállamokat, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai számára garantálják a munkaerőpiachoz való hozzáférést és a megfelelő szociális biztonságot; |
| --- | --- |

40.

kéri a tagállamokat, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai számára garantálják a munkaerőpiachoz való hozzáférést és a megfelelő szociális biztonságot;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy a növekedés és az egyenlőtlenség elleni fellépés egymást kiegészítő jellegének erősítése érdekében hozzon új, konkrét intézkedéseket az oktatási és az innovációs politika területén; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy a növekedés és az egyenlőtlenség elleni fellépés egymást kiegészítő jellegének erősítése érdekében hozzon új, konkrét intézkedéseket az oktatási és az innovációs politika területén;

| 42. | kéri a gyermekszegénység mérséklésére vonatkozó részcélkitűzés meghatározását az Európa 2020 félidős felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

42.

kéri a gyermekszegénység mérséklésére vonatkozó részcélkitűzés meghatározását az Európa 2020 félidős felülvizsgálata során;

| 43. | ezért azt kéri, hogy a tagállamok szegénységi arányának megállapításához a „szegénységre” vonatkozó objektív mutatókat alkalmazzanak a kirekesztés veszélyének kitett személyek azonosítására; |
| --- | --- |

43.

ezért azt kéri, hogy a tagállamok szegénységi arányának megállapításához a „szegénységre” vonatkozó objektív mutatókat alkalmazzanak a kirekesztés veszélyének kitett személyek azonosítására;

| 44. | emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a szegénységi mutató nem nyújt közvetlen bizonyítékot a társadalmi kirekesztés megtapasztalásáról, ezért kéri a megélt társadalmi kirekesztettség mérésének javítását a társadalmi kirekesztés okainak jobb megértése és a különösen érintett csoportok azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a szegénységi mutató nem nyújt közvetlen bizonyítékot a társadalmi kirekesztés megtapasztalásáról, ezért kéri a megélt társadalmi kirekesztettség mérésének javítását a társadalmi kirekesztés okainak jobb megértése és a különösen érintett csoportok azonosítása érdekében;

| 45. | elismeri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok felelnek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséért, és az EU támogatja őket fellépéseikben; úgy véli, hogy a kölcsönös felülvizsgálat és a bevált gyakorlatok cseréje révén a folyamatban benne rejlik annak lehetősége, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak szükséges szerkezeti reformjaik végrehajtásához, munkaerőpiacuk rugalmasságának növeléséhez és a vállalkozások munkahelyteremtő képességét segítő feltételek megteremtéséhez; felhívja azonban a figyelmet az időszerű tagállami fellépés fontosságára, mivel a cselekvés hiánya súlyos következményekkel járna az EU egészére nézve; kéri a nemzeti parlamentek, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonását a nemzeti reformprogramok tervezésébe és végrehajtásába, többek között többszintű kormányzási mechanizmusok révén is; |
| --- | --- |

45.

elismeri, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok felelnek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséért, és az EU támogatja őket fellépéseikben; úgy véli, hogy a kölcsönös felülvizsgálat és a bevált gyakorlatok cseréje révén a folyamatban benne rejlik annak lehetősége, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak szükséges szerkezeti reformjaik végrehajtásához, munkaerőpiacuk rugalmasságának növeléséhez és a vállalkozások munkahelyteremtő képességét segítő feltételek megteremtéséhez; felhívja azonban a figyelmet az időszerű tagállami fellépés fontosságára, mivel a cselekvés hiánya súlyos következményekkel járna az EU egészére nézve; kéri a nemzeti parlamentek, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonását a nemzeti reformprogramok tervezésébe és végrehajtásába, többek között többszintű kormányzási mechanizmusok révén is;

| 46. | sajnálja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra elfogadott többéves pénzügyi keret volt az első olyan uniós költségvetés, amelynek 960 milliárd eurós költségvetési előirányzata nettó csökkenést jelentett; véleménye szerint a többéves pénzügyi keret nem elegendő az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzéseinek elérésére; ezért úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata kiemelkedően fontos az uniós kiadások stratégiai irányának a munkahelyekben bővelkedő gazdasági fellendülés irányába történő átalakítása szempontjából; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy a 2014–2020 közötti időszakra elfogadott többéves pénzügyi keret volt az első olyan uniós költségvetés, amelynek 960 milliárd eurós költségvetési előirányzata nettó csökkenést jelentett; véleménye szerint a többéves pénzügyi keret nem elegendő az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzéseinek elérésére; ezért úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata kiemelkedően fontos az uniós kiadások stratégiai irányának a munkahelyekben bővelkedő gazdasági fellendülés irányába történő átalakítása szempontjából;

| 47. | emlékeztet a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság szerepére annak nyomon követésében, hogy hatékonyan költik-e el az ESZA forrásait és nem utolsósorban a társadalmi befogadásra rendelkezésre álló 20 %-ot, és hogy a tagállamok milyen hatékonyan használták fel e beruházási forrást az Európa 2020 célkitűzéseinek elérése tekintetében; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság szerepére annak nyomon követésében, hogy hatékonyan költik-e el az ESZA forrásait és nem utolsósorban a társadalmi befogadásra rendelkezésre álló 20 %-ot, és hogy a tagállamok milyen hatékonyan használták fel e beruházási forrást az Európa 2020 célkitűzéseinek elérése tekintetében;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási, az oktatási és a szegénység mérséklésére vonatkozó célkitűzések pontosabb nyomon követésére és az összehasonlítható statisztikák időszerűbb összeállítására van szükség; kéri ezért, hogy álljanak rendelkezésre valós idejű, – különösen NUTS 3 szintű –munkanélküliségi adatok és szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élőkre vonatkozó mutatók a tagállami munkaerőpiacok aktuális helyzetének értékeléséhez; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatási, az oktatási és a szegénység mérséklésére vonatkozó célkitűzések pontosabb nyomon követésére és az összehasonlítható statisztikák időszerűbb összeállítására van szükség; kéri ezért, hogy álljanak rendelkezésre valós idejű, – különösen NUTS 3 szintű –munkanélküliségi adatok és szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élőkre vonatkozó mutatók a tagállami munkaerőpiacok aktuális helyzetének értékeléséhez;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata alkalmával állapítson meg egy ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó speciális célkitűzést és/vagy az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó speciális integrált iránymutatást; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata alkalmával állapítson meg egy ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó speciális célkitűzést és/vagy az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó speciális integrált iránymutatást;

| 50. | kéri, hogy a szociális partnerek mellett a civil társadalommal folytatott érdemi konzultációk is váljanak az Európa 2020 stratégia rendszeres elemévé a folyamat minden szakaszában; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő iránymutatásokat ezen eljárásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy a szociális partnerek mellett a civil társadalommal folytatott érdemi konzultációk is váljanak az Európa 2020 stratégia rendszeres elemévé a folyamat minden szakaszában; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő iránymutatásokat ezen eljárásra vonatkozóan;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom érdekelt feleivel folytatott őszinte konzultáció amellett, hogy növeli a folyamat demokratikus legitimációját és a reformok polgárok körében való elfogadhatóságának és végrehajtása sikerességének esélyét, egyúttal a reformok értékelésének megalapozottságát is erősítheti; úgy véli, hogy e célból a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja éves konferenciáját szorosabban hozzá kell igazítani az európai szemeszterhez; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalom érdekelt feleivel folytatott őszinte konzultáció amellett, hogy növeli a folyamat demokratikus legitimációját és a reformok polgárok körében való elfogadhatóságának és végrehajtása sikerességének esélyét, egyúttal a reformok értékelésének megalapozottságát is erősítheti; úgy véli, hogy e célból a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja éves konferenciáját szorosabban hozzá kell igazítani az európai szemeszterhez;

| 52. | kéri a Bizottságot, hogy a stratégia középtávú felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatok közzététele előtt vegye figyelembe a folyamatban lévő nyilvános konzultáció eredményeit; ugyancsak hangsúlyozza, hogy hogy a végső döntésekről azok elfogadása előtt konzultálni kell a Parlamenttel; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot, hogy a stratégia középtávú felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatok közzététele előtt vegye figyelembe a folyamatban lévő nyilvános konzultáció eredményeit; ugyancsak hangsúlyozza, hogy hogy a végső döntésekről azok elfogadása előtt konzultálni kell a Parlamenttel;

| 53. | határozott törekvést szorgalmaz az éghajlatváltozással és az energiaellátás fenntarthatóságával kapcsolatos célkitűzések elérésére, mivel ezek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szerves részét képezik; |
| --- | --- |

53.

határozott törekvést szorgalmaz az éghajlatváltozással és az energiaellátás fenntarthatóságával kapcsolatos célkitűzések elérésére, mivel ezek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szerves részét képezik;

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a nemzeti parlamenteknek és az Európai Tanácsnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a nemzeti parlamenteknek és az Európai Tanácsnak.

---

(1)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(2)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0010.

(4)  Eurostat, A foglalkoztatásról és szociális helyzetről szóló uniós negyedéves áttekintés (2014. szeptember).

(5)  HL C 380. E, 2012.12.11., 81. o.

---

2014. november 26., szerda

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/27

---

P8_TA(2014)0063

Az ENSZ 2014. évi éghajlat-változási konferenciája, COP 20, Lima, Peru (2014. december 1–12.)

Az Európai Parlament 2014. november 26-i állásfoglalása az ENSZ 2014. december 1–12. között Limában (Peru) megrendezendő 2014. évi éghajlat-változási konferenciájáról (COP 20) (2014/2777(RSP))

(2016/C 289/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 13. Konferenciája (COP13) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2007-ben Balin megrendezett harmadik konferenciájára, valamint a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 13. Konferenciája (COP13) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2007-ben Balin megrendezett harmadik konferenciájára, valamint a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 15. Konferenciája (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában (Dánia) megrendezett ötödik konferenciájára (CMP5), valamint a Koppenhágai Megegyezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 15. Konferenciája (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában (Dánia) megrendezett ötödik konferenciájára (CMP5), valamint a Koppenhágai Megegyezésre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 16. Konferenciája (COP 16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban (Mexikó) megrendezett hatodik konferenciájára (CMP6), valamint a Cancúni Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 16. Konferenciája (COP 16) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban (Mexikó) megrendezett hatodik konferenciájára (CMP6), valamint a Cancúni Megállapodásra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 17. Konferenciája (COP 17) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a részes felek 2011. november 28. és december 9. között Durbanben (Dél-Afrika) megrendezett hetedik konferenciájára (CMP7), valamint különös tekintettel a fokozott fellépést célzó Durban Platformra kiterjedő határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 17. Konferenciája (COP 17) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a részes felek 2011. november 28. és december 9. között Durbanben (Dél-Afrika) megrendezett hetedik konferenciájára (CMP7), valamint különös tekintettel a fokozott fellépést célzó Durban Platformra kiterjedő határozatokra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 18. Konferenciája (COP 18) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2012. november 26. és december 8. között Dohában (Katar) megrendezett nyolcadik konferenciájára (CMP8), valamint a dohai „Climate Gateway” elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 18. Konferenciája (COP 18) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2012. november 26. és december 8. között Dohában (Katar) megrendezett nyolcadik konferenciájára (CMP8), valamint a dohai „Climate Gateway” elfogadására,

| — | tekintettel Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 19. Konferenciája (COP19) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2013. november 11–23. között Varsóban (Lengyelország) megrendezett kilencedik konferenciájára (CMP9), valamint a veszteségekre és károkra vonatkozó varsói nemzetközi mechanizmus kialakítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 19. Konferenciája (COP19) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2013. november 11–23. között Varsóban (Lengyelország) megrendezett kilencedik konferenciájára (CMP9), valamint a veszteségekre és károkra vonatkozó varsói nemzetközi mechanizmus kialakítására,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 20. Konferenciája (COP 20) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2014. december 1–12. között Limában (Peru) megrendezendő tizedik konferenciájára (CMP10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 20. Konferenciája (COP 20) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló, a felek 2014. december 1–12. között Limában (Peru) megrendezendő tizedik konferenciájára (CMP10),

| — | tekintettel az EU 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára,

| — | tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169),

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2009. november 25-i (2), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP 15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i (3), a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP 16) szóló 2010. november 25-i (4), a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló 2011. november 16-i (5), a dohai (Katar) éghajlat-változási konferenciáról (COP 18) szóló 2012. november 22-i (6), valamint a varsói (Lengyelország) éghajlat-változási konferenciáról (COP 19) szóló 2013. október 23-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2009. november 25-i (2), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP 15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i (3), a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP 16) szóló 2010. november 25-i (4), a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP 17) szóló 2011. november 16-i (5), a dohai (Katar) éghajlat-változási konferenciáról (COP 18) szóló 2012. november 22-i (6), valamint a varsói (Lengyelország) éghajlat-változási konferenciáról (COP 19) szóló 2013. október 23-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i (8), az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló 2012. március 15-i (9), valamint az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló 2014. február 5-i (10) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című 2009. február 4-i (8), az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló 2012. március 15-i (9), valamint az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló 2014. február 5-i (10) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság „A 2015. évi nemzetközi éghajlat-változási megállapodás: a nemzetközi éghajlat-változási politika alakítása 2020 után” című 2013. március 26-i konzultációs közleményére (SWD(2013)0097), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A 2015. évi nemzetközi éghajlat-változási megállapodás: a nemzetközi éghajlat-változási politika alakítása 2020 után” című 2013. március 26-i konzultációs közleményére (SWD(2013)0097),

| — | tekintettel a COP17/ CMP7 konferenciát követő intézkedésekről szóló 2012. március 9-i, „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról – Gyorsfinanszírozás” című 2012. május 15-i, az EU éghajlatváltozással kapcsolatos diplomáciai tevékenységéről szóló, 2011. július 18-i és 2013. június 24-i, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek mozgósítására vonatkozó uniós és tagállami kötelezettségvállalásról szóló 2013. október 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COP17/ CMP7 konferenciát követő intézkedésekről szóló 2012. március 9-i, „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásáról – Gyorsfinanszírozás” című 2012. május 15-i, az EU éghajlatváltozással kapcsolatos diplomáciai tevékenységéről szóló, 2011. július 18-i és 2013. június 24-i, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek mozgósítására vonatkozó uniós és tagállami kötelezettségvállalásról szóló 2013. október 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó 2013. áprilisi uniós stratégiára és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó 2013. áprilisi uniós stratégiára és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2012 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2012. évi összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának (UNEP) 2012 novemberében közzétett, a kibocsátási szakadékokról szóló 2012. évi összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Világbank „Csavard le a fűtést! Miért kell elkerülni, hogy a világ négy Celsius-fokkal melegebb legyen?”, „Csavard le a fűtést! Éghajlati szélsőségek, regionális hatások és a stressztűrő képesség előmozdítása”, valamint „Az éghajlatváltozásra reagáló fejlesztés: az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés előnyeinek összegzése” című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Csavard le a fűtést! Miért kell elkerülni, hogy a világ négy Celsius-fokkal melegebb legyen?”, „Csavard le a fűtést! Éghajlati szélsőségek, regionális hatások és a stressztűrő képesség előmozdítása”, valamint „Az éghajlatváltozásra reagáló fejlesztés: az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés előnyeinek összegzése” című jelentéseire,

| — | tekintettel a Globális Gazdasági és Klímabizottság „Jobb növekedés, jobb éghajlat: Az új klímagazdasági jelentés” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális Gazdasági és Klímabizottság „Jobb növekedés, jobb éghajlat: Az új klímagazdasági jelentés” című jelentésére,

| — | tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentéséről és annak összefoglaló jelentéséről szóló, munkacsoport által készített három jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentéséről és annak összefoglaló jelentéséről szóló, munkacsoport által készített három jelentésre,

| — | tekintettel arra, hogy Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 szeptemberére éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra hívta az államfőket azzal a céllal, hogy egyértelmű kötelezettségvállalásokat tegyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos további lépések vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 szeptemberére éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra hívta az államfőket azzal a céllal, hogy egyértelmű kötelezettségvállalásokat tegyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos további lépések vonatkozásában,

| — | tekintettel a Meteorológiai Világszervezet üvegházhatású gázokról szóló, 2014. szeptember 9-én kiadott 10. sz. közleményére, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek a COP-ot megelőzően 2014. november 4–7. között Venezuelában megrendezett szociális konferenciája eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Meteorológiai Világszervezet üvegházhatású gázokról szóló, 2014. szeptember 9-én kiadott 10. sz. közleményére, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek a COP-ot megelőzően 2014. november 4–7. között Venezuelában megrendezett szociális konferenciája eredményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az éghajlatváltozás azonnali és valószínűleg visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberiségre, a biológiai sokféleségre és a bolygóra nézve, és ezért e problémát valamennyi fél bevonásával, nemzetközi szinten kell kezelni; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás azonnali és valószínűleg visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberiségre, a biológiai sokféleségre és a bolygóra nézve, és ezért e problémát valamennyi fél bevonásával, nemzetközi szinten kell kezelni;

| B. | mivel az éghajlatváltozás minden eddiginél nagyobb mértékben veszélyezteti a bioszférát, a víz- és az élelmiszerellátást – a legtöbb kontinensen különös tekintettel a szegénységben élőkre –, továbbá az egészséget, a megélhetést és a gazdasági fejlődést világszerte; mivel az éghajlatváltozáshoz kötődő fejlemények közösségeket és társadalmakat ingathatnak meg, nehézségeket okozó migrációs hullámokat indíthatnak el, továbbá feszültségeket és konfliktusokat provokálhatnak vagy mélyíthetnek el; |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás minden eddiginél nagyobb mértékben veszélyezteti a bioszférát, a víz- és az élelmiszerellátást – a legtöbb kontinensen különös tekintettel a szegénységben élőkre –, továbbá az egészséget, a megélhetést és a gazdasági fejlődést világszerte; mivel az éghajlatváltozáshoz kötődő fejlemények közösségeket és társadalmakat ingathatnak meg, nehézségeket okozó migrációs hullámokat indíthatnak el, továbbá feszültségeket és konfliktusokat provokálhatnak vagy mélyíthetnek el;

| C. | mivel az elmúlt évtizedek során az éghajlatváltozás kihatással volt valamennyi kontinens és óceán természeti és humán rendszereire is; mivel a csapadék megváltozása vagy a hó és jég elolvadása számos régióban befolyásolja a hidrológiai rendszereket, minőségi és mennyiségi szempontból egyaránt kedvezőtlen hatást gyakorolva a vízkészletekre; mivel az éghajlatváltozás következtében csaknem az egész világon folytatódik a gleccserek zsugorodása, kedvezőtlenül befolyásolva a lejjebb elhelyezkedő vízleeresztőket és vízgyűjtőket; |
| --- | --- |

C.

mivel az elmúlt évtizedek során az éghajlatváltozás kihatással volt valamennyi kontinens és óceán természeti és humán rendszereire is; mivel a csapadék megváltozása vagy a hó és jég elolvadása számos régióban befolyásolja a hidrológiai rendszereket, minőségi és mennyiségi szempontból egyaránt kedvezőtlen hatást gyakorolva a vízkészletekre; mivel az éghajlatváltozás következtében csaknem az egész világon folytatódik a gleccserek zsugorodása, kedvezőtlenül befolyásolva a lejjebb elhelyezkedő vízleeresztőket és vízgyűjtőket;

| D. | mivel az éghajlatváltozás a bolygó növény- és állatvilágára is kihat; mivel számos szárazföldi, édesvízi és tengeri faj megváltoztatta földrajzi helyét, szezonális tevékenységeit, migrációs szokásait, mennyiségi jellemzőit és interakcióját a többi fajjal a jelenleg zajló éghajlatváltozásra reagálva; |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás a bolygó növény- és állatvilágára is kihat; mivel számos szárazföldi, édesvízi és tengeri faj megváltoztatta földrajzi helyét, szezonális tevékenységeit, migrációs szokásait, mennyiségi jellemzőit és interakcióját a többi fajjal a jelenleg zajló éghajlatváltozásra reagálva;

| E. | mivel az IPCC ötödik értékelő jelentéséről szóló, a munkacsoport 2014. évi jelentéseiben bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény; az éghajlat változóban van, és a 20. század közepe óta megfigyelt felmelegedésnek az emberi tevékenység a fő oka; az éghajlatváltozás természeti és emberi rendszerekre gyakorolt széles körű és jelentős hatásai már valamennyi földrészen és óceánban nyilvánvalóak; az üvegházhatású gázok kibocsátásának folytatása további felmelegedést fog okozni, továbbá a világ összes régiójában meg fog változni a föld, a légkör és az óceánok; az éghajlatváltozás hatásai a jóléti szinttől függetlenül minden országban érezhetőek lesznek; az üvegházhatású gázok globális kibocsátása az emberiség történelme során 2000 és 2010 között volt a legmagasabb; az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős mérséklését célzó globális intézkedések nélkül a század végére a globális átlaghőmérséklet valószínűleg akár 5 oC-kal is megemelkedhet; mivel az IPCC megállapításai szerint az éghajlatváltozás bizonyos kockázatai jelentősek, és a hőmérséklet 1–2 oC-os emelkedése hatására aránytalanul növekednek; |
| --- | --- |

E.

mivel az IPCC ötödik értékelő jelentéséről szóló, a munkacsoport 2014. évi jelentéseiben bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény; az éghajlat változóban van, és a 20. század közepe óta megfigyelt felmelegedésnek az emberi tevékenység a fő oka; az éghajlatváltozás természeti és emberi rendszerekre gyakorolt széles körű és jelentős hatásai már valamennyi földrészen és óceánban nyilvánvalóak; az üvegházhatású gázok kibocsátásának folytatása további felmelegedést fog okozni, továbbá a világ összes régiójában meg fog változni a föld, a légkör és az óceánok; az éghajlatváltozás hatásai a jóléti szinttől függetlenül minden országban érezhetőek lesznek; az üvegházhatású gázok globális kibocsátása az emberiség történelme során 2000 és 2010 között volt a legmagasabb; az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős mérséklését célzó globális intézkedések nélkül a század végére a globális átlaghőmérséklet valószínűleg akár 5 oC-kal is megemelkedhet; mivel az IPCC megállapításai szerint az éghajlatváltozás bizonyos kockázatai jelentősek, és a hőmérséklet 1–2 oC-os emelkedése hatására aránytalanul növekednek;

| F. | mivel az IPCC ötödik értékelő jelentésének megállapításai szerint ahhoz, hogy esélyünk legyen a globális átlaghőmérséklet növekedésének 2 oC alatt tartására, 2011 után a rendelkezésre álló globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés 1 010 gigatonna CO2, miközben az éves globális kibocsátás szintje jelenleg körülbelül 36 gigatonna CO2, és ennek következtében amennyiben a kibocsátás a jelenlegi szinten marad, 28 évig tart a 2 oC-kal összeegyeztethető szén-dioxid-kibocsátási költségvetés kimerítése; |
| --- | --- |

F.

mivel az IPCC ötödik értékelő jelentésének megállapításai szerint ahhoz, hogy esélyünk legyen a globális átlaghőmérséklet növekedésének 2 oC alatt tartására, 2011 után a rendelkezésre álló globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés 1 010 gigatonna CO2, miközben az éves globális kibocsátás szintje jelenleg körülbelül 36 gigatonna CO2, és ennek következtében amennyiben a kibocsátás a jelenlegi szinten marad, 28 évig tart a 2 oC-kal összeegyeztethető szén-dioxid-kibocsátási költségvetés kimerítése;

| G. | mivel minden eddiginél fontosabb az a nemzetközi célkitűzés, mely szerint a globális felmelegedést 2 oC alatt kell tartani; mivel az IPCC ötödik értékelő jelentéséből kiderül, hogy világszerte a hőmérséklet felmelegedésének 2 oC fokra való korlátozása érdekében 2050-ig folytatni kell az „agresszív” kibocsátáscsökkentést; mivel a Parlament kezdeményezése szerint a 2015-ös egyezménynek azt kell célul kitűznie, hogy 2050-ig globális szinten fokozatosan csökkenjen a szén-dioxid-kibocsátás; mivel ennek megfelelően arra van szükség, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás sürgősen tetőzzön, majd pedig egyenletesen csökkenjen; mivel ilyen tetőzésre nincs kilátás, és az üvegházhatású gázok (ÜHG) légköri koncentrációja 2013-ban gyorsabban nőtt, mint 1984 óta bármely évben; |
| --- | --- |

G.

mivel minden eddiginél fontosabb az a nemzetközi célkitűzés, mely szerint a globális felmelegedést 2 oC alatt kell tartani; mivel az IPCC ötödik értékelő jelentéséből kiderül, hogy világszerte a hőmérséklet felmelegedésének 2 oC fokra való korlátozása érdekében 2050-ig folytatni kell az „agresszív” kibocsátáscsökkentést; mivel a Parlament kezdeményezése szerint a 2015-ös egyezménynek azt kell célul kitűznie, hogy 2050-ig globális szinten fokozatosan csökkenjen a szén-dioxid-kibocsátás; mivel ennek megfelelően arra van szükség, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás sürgősen tetőzzön, majd pedig egyenletesen csökkenjen; mivel ilyen tetőzésre nincs kilátás, és az üvegházhatású gázok (ÜHG) légköri koncentrációja 2013-ban gyorsabban nőtt, mint 1984 óta bármely évben;

| H. | mivel az EU a Kiotói Jegyzőkönyv keretében az 1990-es szinthez képest 2010-re 19 %-kal csökkentette az üvegházhatású gázok kibocsátását, több mint 45 %-os GDP-növekedés mellett, ennek eredményeképpen 1990 és 2012 között majdnem megfelezte az átlagos kibocsátási intenzitást és 25 %-kal – 9 tonna szén-dioxid-egyenértékre – csökkentette az egy főre eső szén-dioxid-kibocsátást (valamennyi gázt és emisszióforrást beleértve, a szénelnyelőket kivéve); mivel ezt figyelembe kell venni mind a 2020-at megelőző éghajlati törekvésekről szóló tárgyalásokon, mind pedig a 2030-as, ambiciózus célkitűzések előkészítése során; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU a Kiotói Jegyzőkönyv keretében az 1990-es szinthez képest 2010-re 19 %-kal csökkentette az üvegházhatású gázok kibocsátását, több mint 45 %-os GDP-növekedés mellett, ennek eredményeképpen 1990 és 2012 között majdnem megfelezte az átlagos kibocsátási intenzitást és 25 %-kal – 9 tonna szén-dioxid-egyenértékre – csökkentette az egy főre eső szén-dioxid-kibocsátást (valamennyi gázt és emisszióforrást beleértve, a szénelnyelőket kivéve); mivel ezt figyelembe kell venni mind a 2020-at megelőző éghajlati törekvésekről szóló tárgyalásokon, mind pedig a 2030-as, ambiciózus célkitűzések előkészítése során;

| I. | mivel sok országban tesznek lépéseket az ipar és az energiaszektor zöldebb gazdaságra történő átállása irányába, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint a globális CO2-kibocsátások 2012-ben ennek ellenére rekordmagasságba emelkedtek, az Éghajlat-változási Kormányközi Testület szerint pedig tovább emelkedik a globális felszíni középhőmérséklet és a tengerszint; |
| --- | --- |

I.

mivel sok országban tesznek lépéseket az ipar és az energiaszektor zöldebb gazdaságra történő átállása irányába, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint a globális CO2-kibocsátások 2012-ben ennek ellenére rekordmagasságba emelkedtek, az Éghajlat-változási Kormányközi Testület szerint pedig tovább emelkedik a globális felszíni középhőmérséklet és a tengerszint;

| J. | mivel a 2014. évi nemzetközi energiaügyi kitekintés szerint 2010 és 2040 között várhatóan 56 %-kal fog nőni a globális energiaszükséglet (11), és ennek az igénynek a kielégítése a szén-dioxod-kibocsátások jelentős növekedésével járna, mivel a növekvő mértékű energiaigény és kibocsátás nagy része a feltörekvő gazdaságokban fog jelentkezni; mivel az IMF adatai szerint az egész világon a fosszilis üzemanyagok támogatása 1,9 billió USA-dollárt tesz ki, és e támogatások hozzávetőlegesen felét az USA, Kína és Oroszország mint fő támogatók teszik ki (12); |
| --- | --- |

J.

mivel a 2014. évi nemzetközi energiaügyi kitekintés szerint 2010 és 2040 között várhatóan 56 %-kal fog nőni a globális energiaszükséglet (11), és ennek az igénynek a kielégítése a szén-dioxod-kibocsátások jelentős növekedésével járna, mivel a növekvő mértékű energiaigény és kibocsátás nagy része a feltörekvő gazdaságokban fog jelentkezni; mivel az IMF adatai szerint az egész világon a fosszilis üzemanyagok támogatása 1,9 billió USA-dollárt tesz ki, és e támogatások hozzávetőlegesen felét az USA, Kína és Oroszország mint fő támogatók teszik ki (12);

| K. | mivel az ember okozta összes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 1970-től 2010-ig folyamatosan nőtt, és ezen időszak vége felé a növekedés abszolút mértéke évtizedenként egyre nagyobb volt; mivel a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából és az ipari folyamatokból származó szén-dioxid-kibocsátás az 1970 és 2010 közötti ÜHG-kibocsátás teljes növekedésének körülbelül 78 %-át tette ki, hasonló százalékarányos hozzájárulással a 2000–2010 közötti időszakban; |
| --- | --- |

K.

mivel az ember okozta összes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 1970-től 2010-ig folyamatosan nőtt, és ezen időszak vége felé a növekedés abszolút mértéke évtizedenként egyre nagyobb volt; mivel a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából és az ipari folyamatokból származó szén-dioxid-kibocsátás az 1970 és 2010 közötti ÜHG-kibocsátás teljes növekedésének körülbelül 78 %-át tette ki, hasonló százalékarányos hozzájárulással a 2000–2010 közötti időszakban;

| L. | mivel a világ két legnagyobb ÜHG-kibocsátója, Kína és az USA a közelmúltban megerősítették éghajlat-politikájukat és vitákat kezdeményeztek a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos felszámolására vonatkozóan; és mivel az EU elkötelezte magát egy olyan ütemterv mellett, amely 2050-ig legalább 80 %-kal csökkentené az ÜHG-kibocsátást; |
| --- | --- |

L.

mivel a világ két legnagyobb ÜHG-kibocsátója, Kína és az USA a közelmúltban megerősítették éghajlat-politikájukat és vitákat kezdeményeztek a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos felszámolására vonatkozóan; és mivel az EU elkötelezte magát egy olyan ütemterv mellett, amely 2050-ig legalább 80 %-kal csökkentené az ÜHG-kibocsátást;

| M. | mivel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) még nem ismerte el a fosszilis üzemanyagok támogatásának reformja által játszott pozitív szerepet annak ellenére, hogy e támogatások felszámolása komoly éghajlati előnyökkel járna az üvegházhatású gázok (ÜHG) légköri koncentrációjának csökkentése és a gazdaságoknak az intenzív szén-dioxid-kibocsátástól való elmozdítása tekintetében; mivel ez jelentős környezetvédelmi és egészségügyi előnyökkel is járhat, mint például a helyi légszennyezés, illetve a forgalmi dugók, balesetek és útkárok számának csökkenése, és további ösztönzőként hathat az energiahatékonyságba, a megújuló energiákba és fenntartható forráskezelésbe való befektetés terén; |
| --- | --- |

M.

mivel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) még nem ismerte el a fosszilis üzemanyagok támogatásának reformja által játszott pozitív szerepet annak ellenére, hogy e támogatások felszámolása komoly éghajlati előnyökkel járna az üvegházhatású gázok (ÜHG) légköri koncentrációjának csökkentése és a gazdaságoknak az intenzív szén-dioxid-kibocsátástól való elmozdítása tekintetében; mivel ez jelentős környezetvédelmi és egészségügyi előnyökkel is járhat, mint például a helyi légszennyezés, illetve a forgalmi dugók, balesetek és útkárok számának csökkenése, és további ösztönzőként hathat az energiahatékonyságba, a megújuló energiákba és fenntartható forráskezelésbe való befektetés terén;

| N. | mivel a Világbank (13) szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2030-ig évente akár 2,6 trillió dollár (1,9 trillió euró) további GDP-növekedéshez vezetne; mivel az éghajlathoz kapcsolódó innovációk alkalmazása az energiaágazatban és az iparban, különösen az energiahatékonyság terén, előnyös lehet Európa számára, mert úttörő szerepre tehet szert az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán, emellett előnyös lehet a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés ösztönzése és az energiafüggetlenség megerősítése, valamint a mindenki számára megfizethető energiaárak biztosítása szempontjából is, miközben kezeli az energiaszegénységet, enyhíti az éghajlatváltozás hatásait, és a fenntartható gazdaság irányába halad; |
| --- | --- |

N.

mivel a Világbank (13) szerint az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2030-ig évente akár 2,6 trillió dollár (1,9 trillió euró) további GDP-növekedéshez vezetne; mivel az éghajlathoz kapcsolódó innovációk alkalmazása az energiaágazatban és az iparban, különösen az energiahatékonyság terén, előnyös lehet Európa számára, mert úttörő szerepre tehet szert az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán, emellett előnyös lehet a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés ösztönzése és az energiafüggetlenség megerősítése, valamint a mindenki számára megfizethető energiaárak biztosítása szempontjából is, miközben kezeli az energiaszegénységet, enyhíti az éghajlatváltozás hatásait, és a fenntartható gazdaság irányába halad;

| O. | mivel az anyagok újrafelhasználása és újrahasznosítása révén az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez való hozzájárulás egyben a versenyképes körkörös gazdasághoz is hozzájárul; |
| --- | --- |

O.

mivel az anyagok újrafelhasználása és újrahasznosítása révén az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez való hozzájárulás egyben a versenyképes körkörös gazdasághoz is hozzájárul;

| P. | mivel az éghajlat-változási politikák céljait csak úgy lehet elérni, ha a fejlődés általános irányát a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt az ökológiai fenntarthatóság felé mozdítjuk el; |
| --- | --- |

P.

mivel az éghajlat-változási politikák céljait csak úgy lehet elérni, ha a fejlődés általános irányát a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt az ökológiai fenntarthatóság felé mozdítjuk el;

| Q. | mivel a fejlődő országoknak az alkalmazkodásuk és kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseik terén való támogatása a globális erőfeszítés része kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fejlődő országoknak az alkalmazkodásuk és kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseik terén való támogatása a globális erőfeszítés része kell, hogy legyen;

| R. | mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem kihívásai nem választhatók el a fenntartható globális fejlődés finanszírozásának tágabb kihívásaitól; |
| --- | --- |

R.

mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem kihívásai nem választhatók el a fenntartható globális fejlődés finanszírozásának tágabb kihívásaitól;

| S. | mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén elért főbb eredmények alapvető jelentőséggel bírnak az EU környezetvédelmi és fejlesztéspolitikával, humanitárius segélyezéssel, katasztrófakockázat-csökkentéssel, gazdasággal, kül- és biztonságpolitikával, valamint emberi jogi politikával kapcsolatos számos célkitűzésének megvalósítása, valamint az EU-ba irányuló, kezelhető szintű migrációs hullámokra vonatkozó hosszabb távú kilátások tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén elért főbb eredmények alapvető jelentőséggel bírnak az EU környezetvédelmi és fejlesztéspolitikával, humanitárius segélyezéssel, katasztrófakockázat-csökkentéssel, gazdasággal, kül- és biztonságpolitikával, valamint emberi jogi politikával kapcsolatos számos célkitűzésének megvalósítása, valamint az EU-ba irányuló, kezelhető szintű migrációs hullámokra vonatkozó hosszabb távú kilátások tekintetében;

| T. | mivel a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend az olyan globális problémák megoldásához nyújtott segítség fenntarthatóságára összpontosít, mint például a szegénység, az egyenlőtlenség, az egészség, valamint az élelmiszer- és vízellátási biztonság; |
| --- | --- |

T.

mivel a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend az olyan globális problémák megoldásához nyújtott segítség fenntarthatóságára összpontosít, mint például a szegénység, az egyenlőtlenség, az egészség, valamint az élelmiszer- és vízellátási biztonság;

| U. | mivel előreláthatóan a 21. századi éghajlatváltozással fokozódni fog a lakhelyüket elhagyni kényszerülők száma; mivel a lakhely elhagyásának kockázata még nagyobb, ha a lakosság részére nincs elég föld, alapvető élelmiszer vagy lakhatási lehetőség; mivel az éghajlatváltozás által a számos állam alapvető infrastruktúrájára és területi épségére gyakorolt hatások várhatóan befolyásolják majd a kis szigetállamok és a kiterjedt partszakaszokkal rendelkező államok nemzeti biztonságpolitikáját, illetve területi épségét; mivel az éghajlatváltozás miatti lakhelyelhagyások közvetett formában fokozzák majd a polgárháború vagy csoportok közötti agresszió formájában fellépő erőszakos konfliktusokat; |
| --- | --- |

U.

mivel előreláthatóan a 21. századi éghajlatváltozással fokozódni fog a lakhelyüket elhagyni kényszerülők száma; mivel a lakhely elhagyásának kockázata még nagyobb, ha a lakosság részére nincs elég föld, alapvető élelmiszer vagy lakhatási lehetőség; mivel az éghajlatváltozás által a számos állam alapvető infrastruktúrájára és területi épségére gyakorolt hatások várhatóan befolyásolják majd a kis szigetállamok és a kiterjedt partszakaszokkal rendelkező államok nemzeti biztonságpolitikáját, illetve területi épségét; mivel az éghajlatváltozás miatti lakhelyelhagyások közvetett formában fokozzák majd a polgárháború vagy csoportok közötti agresszió formájában fellépő erőszakos konfliktusokat;

| V. | mivel a 21. század során az éghajlatváltozás hatásai várhatóan lelassítják a gazdasági növekedést, megnehezítik a szegénység leküzdését, tovább gyengítik az élelmiszer-biztonságot, illetve fenntartják a már meglévő szegénységi csapdákat és újak kialakulását is előidézik; mivel az éghajlatváltozás hatásai a legtöbb fejlődő országban várhatóan fokozzák a szegénységet és mind a fejlődő, mind pedig a fejlett országokban új szegénynegyedek létrejöttéhez vezetnek egyre növekvő egyenlőtlenségek mellett; |
| --- | --- |

V.

mivel a 21. század során az éghajlatváltozás hatásai várhatóan lelassítják a gazdasági növekedést, megnehezítik a szegénység leküzdését, tovább gyengítik az élelmiszer-biztonságot, illetve fenntartják a már meglévő szegénységi csapdákat és újak kialakulását is előidézik; mivel az éghajlatváltozás hatásai a legtöbb fejlődő országban várhatóan fokozzák a szegénységet és mind a fejlődő, mind pedig a fejlett országokban új szegénynegyedek létrejöttéhez vezetnek egyre növekvő egyenlőtlenségek mellett;

| W. | mivel a világnak sürgősen felelnie kell az éghajlatváltozás jelentette rendkívüli és összetett kihívásra, és ugrásszerű változást kell elérnie az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás terén, többek között az alábbiak révén:






  — | megállapodás elérése a 2015. decemberi párizsi éghajlat-változási konferencián (COP 21) egy, a 2020-at követő időszakra vonatkozó éghajlat-politikára alkalmazandó, nagyratörő, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásról, amely összhangban áll a 2 oC-os csökkentés célkitűzésével, egyidejűleg tiszteletben tartva az igazságos és fenntartható fejlődéshez való jogot, |
| --- | --- | --- |

W.

mivel a világnak sürgősen felelnie kell az éghajlatváltozás jelentette rendkívüli és összetett kihívásra, és ugrásszerű változást kell elérnie az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás terén, többek között az alábbiak révén:

—

megállapodás elérése a 2015. decemberi párizsi éghajlat-változási konferencián (COP 21) egy, a 2020-at követő időszakra vonatkozó éghajlat-politikára alkalmazandó, nagyratörő, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásról, amely összhangban áll a 2 oC-os csökkentés célkitűzésével, egyidejűleg tiszteletben tartva az igazságos és fenntartható fejlődéshez való jogot,

| — | a hatályos intézkedések sürgős megerősítése és kiszélesítése az ÜHG-kibocsátás 2020-ig és azt követően történő csökkentése érdekében, valamint |
| --- | --- |

—

a hatályos intézkedések sürgős megerősítése és kiszélesítése az ÜHG-kibocsátás 2020-ig és azt követően történő csökkentése érdekében, valamint

| — | a fejlődő országok számára a hatásmérséklés, az alkalmazkodás, a technológiafejlesztés és -átadás, valamint a kapacitásépítés céljából nyújtott támogatások megerősítése az Éghajlat-változási Alap létrehozásával, és azzal a kötelezettségvállalással összhangban, mely szerint e célokhoz további ilyen pénzösszegeket rendelnek, 2020-ra elérve az 100 milliárd dollár/év összeget, növelve eközben a hivatalos fejlesztési támogatást, hogy a réges régi kötelezettségvállalás értelmében elérjék a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át; |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok számára a hatásmérséklés, az alkalmazkodás, a technológiafejlesztés és -átadás, valamint a kapacitásépítés céljából nyújtott támogatások megerősítése az Éghajlat-változási Alap létrehozásával, és azzal a kötelezettségvállalással összhangban, mely szerint e célokhoz további ilyen pénzösszegeket rendelnek, 2020-ra elérve az 100 milliárd dollár/év összeget, növelve eközben a hivatalos fejlesztési támogatást, hogy a réges régi kötelezettségvállalás értelmében elérjék a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át;

Sürgős fellépés szükséges

| 1. | elismeri az éghajlatváltozás által előidézett veszélyek jelentőségét és súlyosságát, és mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a kihívásokra adott nemzetközi válasz továbbra is gyenge; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a világ egyáltalán nem jó úton halad a globális felmelegedés 2 oC-ra történő korlátozása tekintetében, és felszólítja a kormányokat, hogy haladéktalanul tegyenek konkrét lépéseket az éghajlatváltozás megelőzésére és egy olyan globális megállapodás 2015-i, párizsi elérésére, amely megvalósítja ezt a célkitűzést; |
| --- | --- |

1.

elismeri az éghajlatváltozás által előidézett veszélyek jelentőségét és súlyosságát, és mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a kihívásokra adott nemzetközi válasz továbbra is gyenge; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a világ egyáltalán nem jó úton halad a globális felmelegedés 2 oC-ra történő korlátozása tekintetében, és felszólítja a kormányokat, hogy haladéktalanul tegyenek konkrét lépéseket az éghajlatváltozás megelőzésére és egy olyan globális megállapodás 2015-i, párizsi elérésére, amely megvalósítja ezt a célkitűzést;

| 2. | megjegyzi, hogy az IPCC ötödik értékelő jelentésének megállapításaival összhangban ahhoz, hogy esélyünk legyen a globális átlaghőmérséklet növekedésének 2 oC alatt tartására, 2011 után a rendelkezésre álló globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés 1 010 gigatonna CO2 kell legyen; hangsúlyozza, hogy ehhez valamennyi országnak hozzá kell járulnia, illetve a fellépések elodázása növelni fogja a költségeket és csökkenteni fogja a lehetőségeket; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az IPCC ötödik értékelő jelentésének megállapításaival összhangban ahhoz, hogy esélyünk legyen a globális átlaghőmérséklet növekedésének 2 oC alatt tartására, 2011 után a rendelkezésre álló globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés 1 010 gigatonna CO2 kell legyen; hangsúlyozza, hogy ehhez valamennyi országnak hozzá kell járulnia, illetve a fellépések elodázása növelni fogja a költségeket és csökkenteni fogja a lehetőségeket;

| 3. | aggodalommal veszi tudomásul a Tyndall Éghajlatváltozási Kutatóközpont legújabb tudományos megállapításait, amelyek szerint 2014-ben rekordmagasságú, 40 milliárd tonna lesz az éves szén-dioxid-kibocsátás, a jövőbeli teljes szén-dioxid-kibocsátás pedig nem haladhatja meg az 1 200 milliárd tonnát ahhoz, hogy 66 %-os esély legyen a globális felmelegedés 2 oC alatt tartására; |
| --- | --- |

3.

aggodalommal veszi tudomásul a Tyndall Éghajlatváltozási Kutatóközpont legújabb tudományos megállapításait, amelyek szerint 2014-ben rekordmagasságú, 40 milliárd tonna lesz az éves szén-dioxid-kibocsátás, a jövőbeli teljes szén-dioxid-kibocsátás pedig nem haladhatja meg az 1 200 milliárd tonnát ahhoz, hogy 66 %-os esély legyen a globális felmelegedés 2 oC alatt tartására;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 2015-ös megállapodásnak el kell érnie azt a célt, hogy a globális kibocsátások a 2 oC-os szén-dioxid-kibocsátási költségvetéssel összeegyeztethető szintre csökkenjenek, 2050-ig pedig a globális szén-dioxid-kibocsátások fokozatos megszüntetésére kell törekednie; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a 2015-ös megállapodásnak el kell érnie azt a célt, hogy a globális kibocsátások a 2 oC-os szén-dioxid-kibocsátási költségvetéssel összeegyeztethető szintre csökkenjenek, 2050-ig pedig a globális szén-dioxid-kibocsátások fokozatos megszüntetésére kell törekednie;

| 5. | emlékeztet, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének folyamata meg fogja fontolni, hogy megerősítse a 1,5 oC-os hőmérsékletnövekedéssel kapcsolatos hosszú távú célkitűzést; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének folyamata meg fogja fontolni, hogy megerősítse a 1,5 oC-os hőmérsékletnövekedéssel kapcsolatos hosszú távú célkitűzést;

| 6. | kiemeli a „Jobb növekedés, jobb éghajlat” című új klímagazdasági jelentés megállapításait, miszerint jövedelmi szinttől függetlenül már minden országnak lehetősége van arra, hogy tartós gazdasági növekedést érjen el, miközben csökkenti az éghajlatváltozás hatalmas kockázatait; |
| --- | --- |

6.

kiemeli a „Jobb növekedés, jobb éghajlat” című új klímagazdasági jelentés megállapításait, miszerint jövedelmi szinttől függetlenül már minden országnak lehetősége van arra, hogy tartós gazdasági növekedést érjen el, miközben csökkenti az éghajlatváltozás hatalmas kockázatait;

| 7. | elvárja az új Bizottságtól a proaktív szerepvállalást az éghajlatváltozással kapcsolatos globális válság orvoslása tekintetében, többek között további éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás biztosítása terén is; felszólítja a Bizottságot annak egyértelművé tételére, hogy az éghajlatváltozás az egyik legfontosabb stratégiai prioritása, és hogy ezt tükröző módon szerveződjön valamennyi szinten és valamennyi ágazatban, mind belső, mind külső szakpolitikáiban és fellépéseiben, többek között beruházva a fenntartható mezőgazdaságba – összhangban az ENSZ élelemhez való jog kérdésével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival – és a fenntartható közlekedésbe; |
| --- | --- |

7.

elvárja az új Bizottságtól a proaktív szerepvállalást az éghajlatváltozással kapcsolatos globális válság orvoslása tekintetében, többek között további éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozás biztosítása terén is; felszólítja a Bizottságot annak egyértelművé tételére, hogy az éghajlatváltozás az egyik legfontosabb stratégiai prioritása, és hogy ezt tükröző módon szerveződjön valamennyi szinten és valamennyi ágazatban, mind belső, mind külső szakpolitikáiban és fellépéseiben, többek között beruházva a fenntartható mezőgazdaságba – összhangban az ENSZ élelemhez való jog kérdésével foglalkozó különmegbízottjának ajánlásaival – és a fenntartható közlekedésbe;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a globális éghajlat-változási politikák alapja az 1992-es ENSZ Környezet és Fejlődés Konferencia (UNCED), valamint hogy e politikák a fenntartható fejlődést világszerte elősegítő globális erőfeszítések szerves részét képezik; hangsúlyozza, hogy a globális éghajlat-változási politikákat ebben a tágabb összefüggésben, valamint a riói konferenciát követő intézkedésekkel, a millenniumi fejlesztési célokkal és a - 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrenddel összefüggésben kell látni; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a globális éghajlat-változási politikák alapja az 1992-es ENSZ Környezet és Fejlődés Konferencia (UNCED), valamint hogy e politikák a fenntartható fejlődést világszerte elősegítő globális erőfeszítések szerves részét képezik; hangsúlyozza, hogy a globális éghajlat-változási politikákat ebben a tágabb összefüggésben, valamint a riói konferenciát követő intézkedésekkel, a millenniumi fejlesztési célokkal és a - 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrenddel összefüggésben kell látni;

A Durban Platform előmozdítása

| 9. | emlékeztet az éghajlattal foglalkozó ENSZ-csúcstalálkozóról az ENSZ-főtitkár által megfogalmazott összegzésre, amely kiemeli, hogy valamennyi régióból és a gazdasági fejlettség valamennyi szintjén álló számos vezető állt ki amellett, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása még 2020 előtt érje el a csúcsát, hogy azután drámai módon csökkenjen a kibocsátás, és hogy a század második felében megvalósuljon az éghajlat-semlegesség; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet az éghajlattal foglalkozó ENSZ-csúcstalálkozóról az ENSZ-főtitkár által megfogalmazott összegzésre, amely kiemeli, hogy valamennyi régióból és a gazdasági fejlettség valamennyi szintjén álló számos vezető állt ki amellett, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása még 2020 előtt érje el a csúcsát, hogy azután drámai módon csökkenjen a kibocsátás, és hogy a század második felében megvalósuljon az éghajlat-semlegesség;

| 10. | elvárja, hogy az EU és tagállamai központi szerepet töltsenek be a COP 20 limai konferenciáján annak érdekében, hogy kidolgozzák a 2015-ben Párizsban megkötendő sikeres, globális, kötelező erejű éghajlat-változási megállapodáshoz szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy a világ kormányai a jövő generációi felé is kollektív felelősséggel tartoznak a megfelelő éghajlat-politika követéséért; |
| --- | --- |

10.

elvárja, hogy az EU és tagállamai központi szerepet töltsenek be a COP 20 limai konferenciáján annak érdekében, hogy kidolgozzák a 2015-ben Párizsban megkötendő sikeres, globális, kötelező erejű éghajlat-változási megállapodáshoz szükséges feltételeket; hangsúlyozza, hogy a világ kormányai a jövő generációi felé is kollektív felelősséggel tartoznak a megfelelő éghajlat-politika követéséért;

| 11. | emlékeztet arra, hogy valamennyi részes fél elfogadta Varsóban az UNFCCC 1/CP.19. sz. határozatát, amely az összes felet arra szólítja fel, hogy kezdje meg vagy fokozza a nemzeti szinten elhatározott hozzájárulásainak teljesítéséhez szükséges belső előkészületeket, és ezekről e hozzájárulások egyértelműségét, átláthatóságát és megértését megkönnyítő és számszerűsítését lehetővé tevő formában, a COP 21 előtt időben (az erre vállalkozó felek számára 2015 első negyedévében) számoljon be; felszólítja a feleket annak biztosítására, hogy hozzájárulásaik feleljenek meg a korlátozott 2 oC-os szén-dioxid-kibocsátási költségvetésnek, és hogy a globális kibocsátási csúcs a lehető leghamarabb bekövetkezzen; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy valamennyi részes fél elfogadta Varsóban az UNFCCC 1/CP.19. sz. határozatát, amely az összes felet arra szólítja fel, hogy kezdje meg vagy fokozza a nemzeti szinten elhatározott hozzájárulásainak teljesítéséhez szükséges belső előkészületeket, és ezekről e hozzájárulások egyértelműségét, átláthatóságát és megértését megkönnyítő és számszerűsítését lehetővé tevő formában, a COP 21 előtt időben (az erre vállalkozó felek számára 2015 első negyedévében) számoljon be; felszólítja a feleket annak biztosítására, hogy hozzájárulásaik feleljenek meg a korlátozott 2 oC-os szén-dioxid-kibocsátási költségvetésnek, és hogy a globális kibocsátási csúcs a lehető leghamarabb bekövetkezzen;

| 12. | felszólítja a limai konferenciát, hogy jusson megállapodásra az előzetes tájékoztatási kötelezettségek terén, hogy a hozzájárulások átláthatók, mérhetők és összehasonlíthatók, illetve a hozzájárulás típusa szerint differenciáltak legyenek; felszólítja a limai konferenciát emellett, hogy jusson megállapodásra egy értékelési szakaszról a párizsi COP előtt annak megfontolására, hogy a bemutatott hozzájárulások együttesen elegendőek-e a 2 oC alatti célkitűzéshez, és egyenként elég méltányosak-e; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a limai konferenciát, hogy jusson megállapodásra az előzetes tájékoztatási kötelezettségek terén, hogy a hozzájárulások átláthatók, mérhetők és összehasonlíthatók, illetve a hozzájárulás típusa szerint differenciáltak legyenek; felszólítja a limai konferenciát emellett, hogy jusson megállapodásra egy értékelési szakaszról a párizsi COP előtt annak megfontolására, hogy a bemutatott hozzájárulások együttesen elegendőek-e a 2 oC alatti célkitűzéshez, és egyenként elég méltányosak-e;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentés mellett elkötelezett országoknak folytatniuk és fokozniuk kell e csökkentést, és a többi – különösen pedig a legnagyobb kibocsátóknak, illetve a nagyobb felelősséggel és kapacitással rendelkező – országnak is olyan, a gazdaság egészére kiterjedő célokat kell kitűznie, amelyek meghatározzák a kibocsátási szinteket és csökkentik az ÜHG-kibocsátás intenzitását; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a gazdaság egészére kiterjedő kibocsátáscsökkentés mellett elkötelezett országoknak folytatniuk és fokozniuk kell e csökkentést, és a többi – különösen pedig a legnagyobb kibocsátóknak, illetve a nagyobb felelősséggel és kapacitással rendelkező – országnak is olyan, a gazdaság egészére kiterjedő célokat kell kitűznie, amelyek meghatározzák a kibocsátási szinteket és csökkentik az ÜHG-kibocsátás intenzitását;

| 14. | 2030-as határidővel felszólít az uniós éghajlat-politika általános megerősítésére és mielőbbi nagyratörő és kötelező kibocsátás-csökkentési célokat tartalmazó megállapodásra, valamint energiahatékonyságra és megújuló energiaforrások használatára – a társadalmi és környezeti szempontból káros bioüzemanyagok kivételével –, mivel ezek a fellépések segítenének lendületet adni az éghajlatról folytatott nemzetközi megbeszéléseknek, és összhangban állnak az Unió azon kötelezettségvállalásával, hogy 2050-ig az 1990-es szint 80–95 %-a alá csökkenti az ÜHG-kibocsátást; |
| --- | --- |

14.

2030-as határidővel felszólít az uniós éghajlat-politika általános megerősítésére és mielőbbi nagyratörő és kötelező kibocsátás-csökkentési célokat tartalmazó megállapodásra, valamint energiahatékonyságra és megújuló energiaforrások használatára – a társadalmi és környezeti szempontból káros bioüzemanyagok kivételével –, mivel ezek a fellépések segítenének lendületet adni az éghajlatról folytatott nemzetközi megbeszéléseknek, és összhangban állnak az Unió azon kötelezettségvállalásával, hogy 2050-ig az 1990-es szint 80–95 %-a alá csökkenti az ÜHG-kibocsátást;

| 15. | ismételten hangsúlyozza, hogy egy 2030-ig tartó időszakra vonatkozó ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai keret lehetővé fogja tenni az EU számára, hogy megőrizze úttörő szerepét, és arra ösztönözhetné nemzetközi partnereit, hogy ennek megfelelően nagyratörőbb célokat tűzzenek ki; |
| --- | --- |

15.

ismételten hangsúlyozza, hogy egy 2030-ig tartó időszakra vonatkozó ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai keret lehetővé fogja tenni az EU számára, hogy megőrizze úttörő szerepét, és arra ösztönözhetné nemzetközi partnereit, hogy ennek megfelelően nagyratörőbb célokat tűzzenek ki;

| 16. | kiemeli, hogy az Európai Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki kötelező uniós célt 2030-ra az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-os csökkentésére, kötelező 40 %-os energiahatékonysági uniós célt 2030-ra a költséghatékony energia-megtakarítási potenciálról szóló kutatásokkal összhangban, valamint kötelező uniós célt 2030-ra a tekintetben, hogy a teljes végső energiafogyasztás legalább 30 %-át megújuló energiaforrásokból állítsák elő; sürgeti a tagállamokat, hogy a folyamatban lévő tárgyalásaik során vegyék figyelembe ezeket a célokat; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy az Európai Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki kötelező uniós célt 2030-ra az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-os csökkentésére, kötelező 40 %-os energiahatékonysági uniós célt 2030-ra a költséghatékony energia-megtakarítási potenciálról szóló kutatásokkal összhangban, valamint kötelező uniós célt 2030-ra a tekintetben, hogy a teljes végső energiafogyasztás legalább 30 %-át megújuló energiaforrásokból állítsák elő; sürgeti a tagállamokat, hogy a folyamatban lévő tárgyalásaik során vegyék figyelembe ezeket a célokat;

A 2015. évi megállapodás elemei

| 17. | hangsúlyozza, hogy a 2015. évi megállapodásnak a legelejétől fogva, annak párizsi elfogadásától kezdve ambiciózusnak kell lennie annak érdekében, hogy a világ tartani tudja a 2 oC alatti célkitűzést, és felszólítja az Uniót, hogy e célból működjön együtt nemzetközi partnereivel; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a 2015. évi megállapodásnak a legelejétől fogva, annak párizsi elfogadásától kezdve ambiciózusnak kell lennie annak érdekében, hogy a világ tartani tudja a 2 oC alatti célkitűzést, és felszólítja az Uniót, hogy e célból működjön együtt nemzetközi partnereivel;

| 18. | véleménye szerint a limai konferenciának a Durban Platform keretében 2014 során megvalósított előrelépésre építve a 2015. évi megállapodás főbb elemeit kell meghatároznia, továbbá megismétli, hogy a hatásmérsékléssel, alkalmazkodással, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával és végrehajtási eszközökkel kapcsolatos intézkedések mind a 2015. évi megállapodás alapvető részét fogják képezni; |
| --- | --- |

18.

véleménye szerint a limai konferenciának a Durban Platform keretében 2014 során megvalósított előrelépésre építve a 2015. évi megállapodás főbb elemeit kell meghatároznia, továbbá megismétli, hogy a hatásmérsékléssel, alkalmazkodással, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával és végrehajtási eszközökkel kapcsolatos intézkedések mind a 2015. évi megállapodás alapvető részét fogják képezni;

| 19. | felszólítja az EU-t, hogy egy nagyratörő és méltányos 2015. évi megállapodást célzó munkájába minden felet vonjon be, és hogy a megállapodás legyen összhangban a legújabb tudományos eredményekkel és reagáljon is azokra és a változó körülményekre, hogy 2020 után is sokáig megfeleljen céljának és fenntartható legyen; hangsúlyozza ennélfogva, hogy olyan mechanizmusra van szükség, amely lehetővé teszi a mérséklési kötelezettségvállalások rendszeres felülvizsgálatát, ami lehetővé teszi a felek számára kötelezettségvállalásaik felfelé történő kiigazítását a „2 oC alatti” célkitűzés fényében anélkül, hogy a megállapodást újból meg kellene nyitni; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az EU-t, hogy egy nagyratörő és méltányos 2015. évi megállapodást célzó munkájába minden felet vonjon be, és hogy a megállapodás legyen összhangban a legújabb tudományos eredményekkel és reagáljon is azokra és a változó körülményekre, hogy 2020 után is sokáig megfeleljen céljának és fenntartható legyen; hangsúlyozza ennélfogva, hogy olyan mechanizmusra van szükség, amely lehetővé teszi a mérséklési kötelezettségvállalások rendszeres felülvizsgálatát, ami lehetővé teszi a felek számára kötelezettségvállalásaik felfelé történő kiigazítását a „2 oC alatti” célkitűzés fényében anélkül, hogy a megállapodást újból meg kellene nyitni;

| 20. | hangsúlyozza, hogy olyan hatékony megfelelési rendszerre van szükség, amely a 2015. évi megállapodás értelmében valamennyi félre alkalmazandó; kiemeli, hogy a 2015. évi megállapodásnak elő kell mozdítania az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot egy közös szabályokon alapuló rendszeren keresztül, amely magában foglalja az elszámolási szabályokat és a nyomon követési, jelentéstételi és ellenőrzési előírásokat; kiemeli, hogy a szabályokat a felek által választott kötelezettségvállalás típusa alapján differenciálni kell, levonva az egyezmény és a hozzá csatolt Kiotói Jegyzőkönyv tanulságait; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy olyan hatékony megfelelési rendszerre van szükség, amely a 2015. évi megállapodás értelmében valamennyi félre alkalmazandó; kiemeli, hogy a 2015. évi megállapodásnak elő kell mozdítania az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot egy közös szabályokon alapuló rendszeren keresztül, amely magában foglalja az elszámolási szabályokat és a nyomon követési, jelentéstételi és ellenőrzési előírásokat; kiemeli, hogy a szabályokat a felek által választott kötelezettségvállalás típusa alapján differenciálni kell, levonva az egyezmény és a hozzá csatolt Kiotói Jegyzőkönyv tanulságait;

| 21. | úgy véli, hogy az erőfeszítések megosztásának a méltányosság elvén kell alapulnia, előtérbe helyezve az ÜHG-kibocsátás jelenlegi és eddigi összesített szintjét, valamint a képességeket, az értékeléshez felhasználva többek között a fejenkénti GDP-adatokat és humánfejlődési és szegénységi indexeket és adatokat, amelyek képet adnak arról, hogy milyen nehézségek árán lehet csökkenteni vagy korlátozni a kibocsátásokat; megjegyzi, hogy az új éghajlat-változási megállapodás felé történő előrelépéshez fontos az éghajlattal összefüggő finanszírozás területén történő előrelépés is; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az erőfeszítések megosztásának a méltányosság elvén kell alapulnia, előtérbe helyezve az ÜHG-kibocsátás jelenlegi és eddigi összesített szintjét, valamint a képességeket, az értékeléshez felhasználva többek között a fejenkénti GDP-adatokat és humánfejlődési és szegénységi indexeket és adatokat, amelyek képet adnak arról, hogy milyen nehézségek árán lehet csökkenteni vagy korlátozni a kibocsátásokat; megjegyzi, hogy az új éghajlat-változási megállapodás felé történő előrelépéshez fontos az éghajlattal összefüggő finanszírozás területén történő előrelépés is;

A 2020-ig tartó időszakra szóló mérséklési ambíciók és a Kiotói Jegyzőkönyv

| 22. | különös hangsúlyt fektet arra, hogy a tudományos megállapítások és a felek jelenlegi, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó ígéretei közötti „gigatonnás szakadék” bezárására kell törekedni; kötelezettségvállalásra szólítja fel azokat a feleket, amelyek még nem vállaltak kötelezettséget; hangsúlyozza a többi szakpolitikai intézkedés, úgymint az energiahatékonyságot, a jelentős energiamegtakarításokat, a megújuló energiát, az erőforrás-hatékonyságot és a fluorozott szénhidrogének kibocsátásának fokozatos csökkentését, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos felszámolását és a széles körben elterjedt szén-dioxid-árazás szerepének erősítését célzó intézkedések fontosságát a „gigatonnás szakadék” áthidalásának elősegítésében; |
| --- | --- |

22.

különös hangsúlyt fektet arra, hogy a tudományos megállapítások és a felek jelenlegi, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó ígéretei közötti „gigatonnás szakadék” bezárására kell törekedni; kötelezettségvállalásra szólítja fel azokat a feleket, amelyek még nem vállaltak kötelezettséget; hangsúlyozza a többi szakpolitikai intézkedés, úgymint az energiahatékonyságot, a jelentős energiamegtakarításokat, a megújuló energiát, az erőforrás-hatékonyságot és a fluorozott szénhidrogének kibocsátásának fokozatos csökkentését, a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos felszámolását és a széles körben elterjedt szén-dioxid-árazás szerepének erősítését célzó intézkedések fontosságát a „gigatonnás szakadék” áthidalásának elősegítésében;

| 23. | felhívja valamennyi felet, nemzetközi szervezetet, szubnacionális szereplőt és nem kormányzati szervezetet, hogy sürgősen dolgozzanak ki, erősítsenek meg és hajtsanak végre nemzeti szakpolitikákat és nemzetközi együttműködési kezdeményezéseket a „gigatonnás szakadék” áthidalása érdekében, elsősorban az ENSZ főtitkára által megrendezett klíma-csúcstalálkozón kialakított kezdeményezésekre (mint például az Éghajlat és Tiszta Levegő Koalíció), illetve az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén belül műszaki és politikai szinten folytatott, az éghajlat, a fejlődés és a növekedés hatékony lehetőségeit megfogalmazó szakpolitikai párbeszédekre építve; |
| --- | --- |

23.

felhívja valamennyi felet, nemzetközi szervezetet, szubnacionális szereplőt és nem kormányzati szervezetet, hogy sürgősen dolgozzanak ki, erősítsenek meg és hajtsanak végre nemzeti szakpolitikákat és nemzetközi együttműködési kezdeményezéseket a „gigatonnás szakadék” áthidalása érdekében, elsősorban az ENSZ főtitkára által megrendezett klíma-csúcstalálkozón kialakított kezdeményezésekre (mint például az Éghajlat és Tiszta Levegő Koalíció), illetve az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményén belül műszaki és politikai szinten folytatott, az éghajlat, a fejlődés és a növekedés hatékony lehetőségeit megfogalmazó szakpolitikai párbeszédekre építve;

| 24. | figyelembe véve a Kiotói Jegyzőkönyv megfelelési egységeinek (AAU, CER és ERU) jelentős többletét, amelyet vissza fognak utalni az Unió és a tagállamok számláira a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára, felszólítja az Uniót és a tagállamokat az 1/CMP.8. sz. határozat értelmében – amely kötelezi a feleket, hogy 2014-ig vizsgálják felül a második kötelezettségvállalási időszakra tett kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket –, hogy szüntessenek meg számos kibocsátási egységet az előirányzott tényleges kibocsátásokhoz és a 2050-es uniós éghajlati célkitűzés teljesítését szolgáló költséghatékony belső kibocsátási menetrendhez való igazodás érdekében; |
| --- | --- |

24.

figyelembe véve a Kiotói Jegyzőkönyv megfelelési egységeinek (AAU, CER és ERU) jelentős többletét, amelyet vissza fognak utalni az Unió és a tagállamok számláira a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára, felszólítja az Uniót és a tagállamokat az 1/CMP.8. sz. határozat értelmében – amely kötelezi a feleket, hogy 2014-ig vizsgálják felül a második kötelezettségvállalási időszakra tett kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket –, hogy szüntessenek meg számos kibocsátási egységet az előirányzott tényleges kibocsátásokhoz és a 2050-es uniós éghajlati célkitűzés teljesítését szolgáló költséghatékony belső kibocsátási menetrendhez való igazodás érdekében;

| 25. | várakozással tekint az EU és számos tagállama, valamint más részes felek által 2020-ig vállalt csökkentési célok megvalósításával kapcsolatos eredményeknek a limai konferencián történő többoldalú értékelése elé, a nemzetközi értékeléssel és felülvizsgálattal kapcsolatos folyamat részeként; úgy véli, hogy az ilyen átláthatóság elengedhetetlen a valamennyi részes fél közötti kölcsönös erőfeszítések megértése és a bizalomépítés érdekében; |
| --- | --- |

25.

várakozással tekint az EU és számos tagállama, valamint más részes felek által 2020-ig vállalt csökkentési célok megvalósításával kapcsolatos eredményeknek a limai konferencián történő többoldalú értékelése elé, a nemzetközi értékeléssel és felülvizsgálattal kapcsolatos folyamat részeként; úgy véli, hogy az ilyen átláthatóság elengedhetetlen a valamennyi részes fél közötti kölcsönös erőfeszítések megértése és a bizalomépítés érdekében;

| 26. | megállapítja, hogy az Unió jó úton halad afelé, hogy jóval a jelenlegi 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt meghaladó csökkentést érjen el, és megismétli, hogy az Unió felajánlotta, hogy a kibocsátások csökkentésének célját 30 %-ra emeli 2020-ig, ha más jelentős kibocsátó országok is hasonló célok mellett kötelezik el magukat; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy az Unió jó úton halad afelé, hogy jóval a jelenlegi 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt meghaladó csökkentést érjen el, és megismétli, hogy az Unió felajánlotta, hogy a kibocsátások csökkentésének célját 30 %-ra emeli 2020-ig, ha más jelentős kibocsátó országok is hasonló célok mellett kötelezik el magukat;

| 27. | kifejti, hogy bár a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka korlátozott mértékű lesz, nagyon fontos átmeneti lépésként kell rá tekinteni, ezért felszólítja a feleket, köztük az uniós tagállamokat is, hogy rövid időn belül ratifikálják a második kötelezettségvállalási időszakot; |
| --- | --- |

27.

kifejti, hogy bár a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka korlátozott mértékű lesz, nagyon fontos átmeneti lépésként kell rá tekinteni, ezért felszólítja a feleket, köztük az uniós tagállamokat is, hogy rövid időn belül ratifikálják a második kötelezettségvállalási időszakot;

| 28. | kiemeli, hogy az újrafelhasználás és az újrahasznosítás hozzájárulhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, miután a nyersanyag-felhasználás az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős forrása; megismétli a megnövelt újrafeldolgozási aránnyal rendelkező körkörös gazdaság felé történő elmozdulás fontosságát; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy az újrafelhasználás és az újrahasznosítás hozzájárulhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, miután a nyersanyag-felhasználás az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős forrása; megismétli a megnövelt újrafeldolgozási aránnyal rendelkező körkörös gazdaság felé történő elmozdulás fontosságát;

| 29. | megjegyzi, hogy az Uniónak a nagymértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal, például az olajhomokkal kapcsolatos fejlesztések megállítására irányuló szakpolitikák révén kell betöltenie a kibocsátáscsökkentésben játszott nélkülözhetetlen szerepét; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy az Uniónak a nagymértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal, például az olajhomokkal kapcsolatos fejlesztések megállítására irányuló szakpolitikák révén kell betöltenie a kibocsátáscsökkentésben játszott nélkülözhetetlen szerepét;

| 30. | megjegyzi, hogy sok ország már jó példával jár elöl, ami azt mutatja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlesztési stratégiák és a gazdasági növekedés kéz a kézben járnak; hangsúlyozza, hogy egy erős nemzetközi megállapodás további ambiciózus nemzeti fellépésre ösztönöz majd; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy sok ország már jó példával jár elöl, ami azt mutatja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fejlesztési stratégiák és a gazdasági növekedés kéz a kézben járnak; hangsúlyozza, hogy egy erős nemzetközi megállapodás további ambiciózus nemzeti fellépésre ösztönöz majd;

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása

| 31. | emlékeztet az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek mozgósításának fokozására vonatkozó uniós és tagállami kötelezettségvállalásra annak érdekében, hogy teljesítsék a Koppenhágai Megegyezésben foglalt kötelezettségvállalásukat és feltőkésítsék az Éghajlat-változási Alapot, továbbá együtt összesen évi 100 milliárd dollárt mozgósítsanak 2020-ig különböző forrásokból, állami és magán-, két- és többoldalú, továbbá többek között alternatív finanszírozási forrásokból; felszólítja az egyéb donor országokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek további mozgósításában történő szerepvállalásra; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek mozgósításának fokozására vonatkozó uniós és tagállami kötelezettségvállalásra annak érdekében, hogy teljesítsék a Koppenhágai Megegyezésben foglalt kötelezettségvállalásukat és feltőkésítsék az Éghajlat-változási Alapot, továbbá együtt összesen évi 100 milliárd dollárt mozgósítsanak 2020-ig különböző forrásokból, állami és magán-, két- és többoldalú, továbbá többek között alternatív finanszírozási forrásokból; felszólítja az egyéb donor országokat az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására szolgáló összegek további mozgósításában történő szerepvállalásra;

| 32. | kéri, hogy a 2020-ig történő évi 100 milliárd dolláros vállalásból rá eső méltányos rész elérése érdekében az EU állapodjon meg a jelenlegi kötelezettségvállalásokkal összhangban álló, kiszámítható, új és kiegészítő finanszírozás fokozásának menetrendjéről, továbbá hogy alakítson ki mechanizmust az elszámoltathatóság és a nyomon követés megkönnyítése érdekében; üdvözli az Éghajlat-változási Alaphoz való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó közelmúltbeli kötelezettségvállalásokat, és sürgeti a többi országot, hogy maguk is nyújtsanak méltányos hozzájárulást, amellett hogy a fejlett országok a következő három évben 15 milliárd USD támogatást bocsátanak az Éghajlat-változási Alap rendelkezésére; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a 2020-ig történő évi 100 milliárd dolláros vállalásból rá eső méltányos rész elérése érdekében az EU állapodjon meg a jelenlegi kötelezettségvállalásokkal összhangban álló, kiszámítható, új és kiegészítő finanszírozás fokozásának menetrendjéről, továbbá hogy alakítson ki mechanizmust az elszámoltathatóság és a nyomon követés megkönnyítése érdekében; üdvözli az Éghajlat-változási Alaphoz való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó közelmúltbeli kötelezettségvállalásokat, és sürgeti a többi országot, hogy maguk is nyújtsanak méltányos hozzájárulást, amellett hogy a fejlett országok a következő három évben 15 milliárd USD támogatást bocsátanak az Éghajlat-változási Alap rendelkezésére;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy már jóval a konferenciák előtt fizessék be pénzügyi hozzájárulásaikat, és jobban hangolják össze az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával kapcsolatos bejelentéseiket az EU-val, hogy megkönnyítsék a harmadik felekkel folytatott kommunikációt a teljes uniós hozzájárulásról, és hogy a lehető legpozitívabb hatást lehessen elérni a tárgyalások tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Ban Ki Mun által szervezett csúcson tett pénzügyi kötelezettségvállalások jó jelzések voltak, és pozitívan hatottak az EU-ról kialakult képre a limai tárgyalásokat megelőzően; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy már jóval a konferenciák előtt fizessék be pénzügyi hozzájárulásaikat, és jobban hangolják össze az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásával kapcsolatos bejelentéseiket az EU-val, hogy megkönnyítsék a harmadik felekkel folytatott kommunikációt a teljes uniós hozzájárulásról, és hogy a lehető legpozitívabb hatást lehessen elérni a tárgyalások tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Ban Ki Mun által szervezett csúcson tett pénzügyi kötelezettségvállalások jó jelzések voltak, és pozitívan hatottak az EU-ról kialakult képre a limai tárgyalásokat megelőzően;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a 2020-ra, illetve azt követően az évi 100 milliárd dolláros cél elérése érdekében innovatív pénzügyi forrásokra lehet szükség, és felszólítja a nemzeteket, hogy Limában vizsgálják meg a lehetőségeket; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a 2020-ra, illetve azt követően az évi 100 milliárd dolláros cél elérése érdekében innovatív pénzügyi forrásokra lehet szükség, és felszólítja a nemzeteket, hogy Limában vizsgálják meg a lehetőségeket;

| 35. | ismételten felszólít arra, hogy a globális légi közlekedésből és hajózásból származó kibocsátások csökkentésére szolgáló piaci alapú eszközökből biztosítsanak bevételeket az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2020 utáni nemzetközi finanszírozása és az Éghajlat-változási Alap számára; úgy véli, hogy az EU-nak a 2015-ös megállapodáshoz az éghajlatváltozás elleni küzdelem megfelelő és kiszámítható nemzetközi finanszírozására vonatkozó javaslatokat kell előterjesztenie; |
| --- | --- |

35.

ismételten felszólít arra, hogy a globális légi közlekedésből és hajózásból származó kibocsátások csökkentésére szolgáló piaci alapú eszközökből biztosítsanak bevételeket az éghajlatváltozás elleni küzdelem 2020 utáni nemzetközi finanszírozása és az Éghajlat-változási Alap számára; úgy véli, hogy az EU-nak a 2015-ös megállapodáshoz az éghajlatváltozás elleni küzdelem megfelelő és kiszámítható nemzetközi finanszírozására vonatkozó javaslatokat kell előterjesztenie;

| 36. | sürgeti, hogy a tagállamok a szén-dioxid-piacokon befolyó
  bevételek egy részét
  használják fel a fejlődő országokban az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására és a fejlesztési támogatásra; ugyanakkor kiemeli, hogy e mechanizmus súlyos problémákkal küzd, mivel a bevételek a szén-dioxid globális árának zuhanásával együtt lecsökkentek; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere sokkal hatékonyabb eszközzé váljon, az előirányzott tényleges kibocsátásokhoz és a 2050-es uniós éghajlati célkitűzés teljesítését szolgáló költséghatékony belső kibocsátási menetrendhez való igazítása érdekében, amely eszköz ebben az esetben jelentős forrásokat tud teremteni, melyeknek a fejlődő országok alkalmazkodást és mérséklést szolgáló intézkedéseinek finanszírozását kell elősegíteniük; |
| --- | --- |

36.

sürgeti, hogy a tagállamok a szén-dioxid-piacokon befolyó
  bevételek egy részét
  használják fel a fejlődő országokban az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására és a fejlesztési támogatásra; ugyanakkor kiemeli, hogy e mechanizmus súlyos problémákkal küzd, mivel a bevételek a szén-dioxid globális árának zuhanásával együtt lecsökkentek; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere sokkal hatékonyabb eszközzé váljon, az előirányzott tényleges kibocsátásokhoz és a 2050-es uniós éghajlati célkitűzés teljesítését szolgáló költséghatékony belső kibocsátási menetrendhez való igazítása érdekében, amely eszköz ebben az esetben jelentős forrásokat tud teremteni, melyeknek a fejlődő országok alkalmazkodást és mérséklést szolgáló intézkedéseinek finanszírozását kell elősegíteniük;

| 37. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy egyértelműen határozzák meg a magánforrások szerepét a kiegészítő finanszírozás növelésében, elismerve egyúttal, hogy mindez – különösen az alkalmazkodás esetében – nem helyettesítheti a közfinanszírozást, hogy hangsúlyozzák az ilyen finanszírozásról szóló átlátható jelentéstétel és az elszámoltathatóság szükségességét, valamint hogy biztosítsák a megfelelő szociális és környezetvédelmi biztosítékok végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy egyértelműen határozzák meg a magánforrások szerepét a kiegészítő finanszírozás növelésében, elismerve egyúttal, hogy mindez – különösen az alkalmazkodás esetében – nem helyettesítheti a közfinanszírozást, hogy hangsúlyozzák az ilyen finanszírozásról szóló átlátható jelentéstétel és az elszámoltathatóság szükségességét, valamint hogy biztosítsák a megfelelő szociális és környezetvédelmi biztosítékok végrehajtását;

Kiigazítás; veszteség és kár

| 38. | felszólítja a nagyobb fejlett gazdaságokat, hogy meglévő fejlett infrastruktúrájukat használják a fenntartható növekedés elősegítésére, fokozására és kialakítására, továbbá vállalják, hogy a fejlődő országokat támogatják saját kapacitásaik kiépítésében annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli gazdasági növekedést a világ minden részén a környezet további károsítása nélkül érjék el; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a nagyobb fejlett gazdaságokat, hogy meglévő fejlett infrastruktúrájukat használják a fenntartható növekedés elősegítésére, fokozására és kialakítására, továbbá vállalják, hogy a fejlődő országokat támogatják saját kapacitásaik kiépítésében annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli gazdasági növekedést a világ minden részén a környezet további károsítása nélkül érjék el;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek, és központi szerepet kell játszaniuk az új megállapodásban; hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló azonnali cselekvés a globális és a nemzeti gazdaságok számára kevésbé lesz drága, és az alkalmazkodást olcsóbbá tenné; arra sürgeti az országokat, hogy népük, társadalmuk, gazdaságuk és környezetük védelme, továbbá az éghajlatváltozásnak ellenálló fenntartható fejlődés elérése érdekében tegyenek megfelelő intézkedéseket az éghajlatváltozás hatásainak tervezésével, az azokhoz való alkalmazkodással és az azokra való válasszal kapcsolatban; megállapítja, hogy az éghajlattal kapcsolatos kockázatok kezelése együtt jár azzal, hogy egy változó világban kell döntéseket hozni az éghajlatváltozás hatásainak súlyosságával és e hatások időbeli jelentkezésével kapcsolatos állandó bizonytalanság mellett, illetve az alkalmazkodás eredményességét akadályozó korlátok között; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodást célzó intézkedések elkerülhetetlenül szükségesek, és központi szerepet kell játszaniuk az új megállapodásban; hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló azonnali cselekvés a globális és a nemzeti gazdaságok számára kevésbé lesz drága, és az alkalmazkodást olcsóbbá tenné; arra sürgeti az országokat, hogy népük, társadalmuk, gazdaságuk és környezetük védelme, továbbá az éghajlatváltozásnak ellenálló fenntartható fejlődés elérése érdekében tegyenek megfelelő intézkedéseket az éghajlatváltozás hatásainak tervezésével, az azokhoz való alkalmazkodással és az azokra való válasszal kapcsolatban; megállapítja, hogy az éghajlattal kapcsolatos kockázatok kezelése együtt jár azzal, hogy egy változó világban kell döntéseket hozni az éghajlatváltozás hatásainak súlyosságával és e hatások időbeli jelentkezésével kapcsolatos állandó bizonytalanság mellett, illetve az alkalmazkodás eredményességét akadályozó korlátok között;

| 40. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé a légkörben található üvegházhatású gázok koncentrációjának emelkedéséhez, mégis ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; arra szólítja fel a megfelelő helyzetben lévő valamennyi országot, hogy az éghajlatváltozásnak ellenálló fenntartható fejlődés elérése, illetve a nemzeti alkalmazkodási tervezési folyamatok megerősítése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása, a technológiatranszfer és a kapacitásépítés érdekében támogassa az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás és az azokra való reagálás terén legsérülékenyebb országokat; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országok – különösen a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé a légkörben található üvegházhatású gázok koncentrációjának emelkedéséhez, mégis ők a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; arra szólítja fel a megfelelő helyzetben lévő valamennyi országot, hogy az éghajlatváltozásnak ellenálló fenntartható fejlődés elérése, illetve a nemzeti alkalmazkodási tervezési folyamatok megerősítése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása, a technológiatranszfer és a kapacitásépítés érdekében támogassa az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás és az azokra való reagálás terén legsérülékenyebb országokat;

| 41. | elismeri, hogy az utolsó két éghajlat-változási konferencián azon veszteségek és károk megtárgyalásának szükségességét helyezték a központba, amelyeket az éghajlatváltozás káros hatásainak különösen kiszolgáltatott fejlődő és legkevésbé fejlett országok az éghajlatváltozás hatásaival összefüggésben elszenvedtek; megjegyzi, hogy teljes mértékben végre kell hajtani a Varsóban hozott határozatokat, és ezzel Limában tovább kell foglalkozni; |
| --- | --- |

41.

elismeri, hogy az utolsó két éghajlat-változási konferencián azon veszteségek és károk megtárgyalásának szükségességét helyezték a központba, amelyeket az éghajlatváltozás káros hatásainak különösen kiszolgáltatott fejlődő és legkevésbé fejlett országok az éghajlatváltozás hatásaival összefüggésben elszenvedtek; megjegyzi, hogy teljes mértékben végre kell hajtani a Varsóban hozott határozatokat, és ezzel Limában tovább kell foglalkozni;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának kiszámíthatóságát, hogy segítséget kapjanak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében tett erőfeszítéseikben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Éghajlat-változási Alaphoz hozzájáruló országoknak egyértelművé kell tenniük, hogy milyen finanszírozási forrásokat fognak használni, és hogyan fogják előteremteni ezeket az összegeket, mivel az ilyen információ a fejlődő országok számára biztosítaná a bevételek kiszámíthatóságát; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának kiszámíthatóságát, hogy segítséget kapjanak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében tett erőfeszítéseikben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az Éghajlat-változási Alaphoz hozzájáruló országoknak egyértelművé kell tenniük, hogy milyen finanszírozási forrásokat fognak használni, és hogyan fogják előteremteni ezeket az összegeket, mivel az ilyen információ a fejlődő országok számára biztosítaná a bevételek kiszámíthatóságát;

| 43. | elismeri az éghajlat-politikai és a fejlesztéspolitikai fellépések elkülönítésének nehézségét, és ezeknek az egyes országok szintjén jelentkező számos szinergiáját, ugyanakkor kitart amellett, hogy léteznek hiteles és átlátható módszerek a kiegészítő jelleg tiszteletben tartásának értékelésére; |
| --- | --- |

43.

elismeri az éghajlat-politikai és a fejlesztéspolitikai fellépések elkülönítésének nehézségét, és ezeknek az egyes országok szintjén jelentkező számos szinergiáját, ugyanakkor kitart amellett, hogy léteznek hiteles és átlátható módszerek a kiegészítő jelleg tiszteletben tartásának értékelésére;

| 44. | sajnálja, hogy – noha egyre többet költenek mérséklési és alkalmazkodási célokra – ez eltörpül amellett, hogy a legtöbb kormány – köztük a fejlett országok kormányai is – még mindig aktívan támogatja a fosszilis üzemanyagok termelését és használatát; |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy – noha egyre többet költenek mérséklési és alkalmazkodási célokra – ez eltörpül amellett, hogy a legtöbb kormány – köztük a fejlett országok kormányai is – még mindig aktívan támogatja a fosszilis üzemanyagok termelését és használatát;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépéseket a nemek közötti egyenlőséget tiszteletben tartó, részvételi és jogokon alapuló megközelítésekre kell alapítani, valamint hogy le kell küzdeni az éghajlatváltozás hatásait, különösen a szegény és marginalizált emberek és közösségek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépéseket a nemek közötti egyenlőséget tiszteletben tartó, részvételi és jogokon alapuló megközelítésekre kell alapítani, valamint hogy le kell küzdeni az éghajlatváltozás hatásait, különösen a szegény és marginalizált emberek és közösségek támogatása érdekében;

Földművelő ágazat

| 46. | hangsúlyozza, hogy az IPCC megállapításaival összhangban a földhasználat (mezőgazdasági, erdészeti és egyéb földhasználat) gazdaságunk egyik leginkább kiszolgáltatottabb és veszélyeztetett része, míg ugyanakkor jelentős költséghatékony potenciállal bír az éghajlatváltozás mérséklése és az ellenálló képesség fokozása tekintetében; megállapítja valamennyi részes fél számára annak fontosságát, hogy nemzeti hozzájárulásuk tartalmazzon mezőgazdasági elemet, megfelelő közös mérőszámokkal a különböző kapcsolódó célkitűzésekre (például az éghajlatváltozás mérséklésére, termelékenységre és ellenálló képességre) irányuló mérhető haladás nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a megállapodásban meg kell határozni egy átfogó, a kibocsátásokra és a művelés alól kivont földekre vonatkozó elszámolási keretrendszert; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az IPCC megállapításaival összhangban a földhasználat (mezőgazdasági, erdészeti és egyéb földhasználat) gazdaságunk egyik leginkább kiszolgáltatottabb és veszélyeztetett része, míg ugyanakkor jelentős költséghatékony potenciállal bír az éghajlatváltozás mérséklése és az ellenálló képesség fokozása tekintetében; megállapítja valamennyi részes fél számára annak fontosságát, hogy nemzeti hozzájárulásuk tartalmazzon mezőgazdasági elemet, megfelelő közös mérőszámokkal a különböző kapcsolódó célkitűzésekre (például az éghajlatváltozás mérséklésére, termelékenységre és ellenálló képességre) irányuló mérhető haladás nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a megállapodásban meg kell határozni egy átfogó, a kibocsátásokra és a művelés alól kivont földekre vonatkozó elszámolási keretrendszert;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás fényében különös figyelmet kell fordítani az kiszolgáltatott népek élelmezés- és táplálkozásbiztonságára; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás fényében különös figyelmet kell fordítani az kiszolgáltatott népek élelmezés- és táplálkozásbiztonságára;

Nemzetközi légi és tengeri közlekedés

| 48. | megismétli a tengeri és légi közlekedés fontosságát az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését illetően, valamint a kielégítő és időben elért eredmények érdekében a gyors előrehaladás és ambíció szükségességét a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél egyaránt, az éghajlatváltozás jelentette kihívás nagyságával és sürgősségével összhangban; |
| --- | --- |

48.

megismétli a tengeri és légi közlekedés fontosságát az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését illetően, valamint a kielégítő és időben elért eredmények érdekében a gyors előrehaladás és ambíció szükségességét a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél egyaránt, az éghajlatváltozás jelentette kihívás nagyságával és sürgősségével összhangban;

Klímadiplomácia

| 49. | ezzel kapcsolatban hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU kulcsfontosságú szereplőként egységes hangon szólaljon meg a konferencián a nemzetközi megállapodás irányába történő elmozdulás elérése érdekében, valamint hogy egységes maradjon e tekintetben; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyan hangolják össze álláspontjaikat az EU álláspontjával; hangsúlyozza, hogy az Uniónak nyomást kell gyakorolnia azokra a felekre, amelyek nem álltak még rá a 2 oC-os célkitűzéssel összhangban lévő pályára; kéri az EU küldöttségét, hogy hangsúlyozzák a más kormányok által a Kiotói Jegyzőkönyv aláírása körében tett kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

49.

ezzel kapcsolatban hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU kulcsfontosságú szereplőként egységes hangon szólaljon meg a konferencián a nemzetközi megállapodás irányába történő elmozdulás elérése érdekében, valamint hogy egységes maradjon e tekintetben; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyan hangolják össze álláspontjaikat az EU álláspontjával; hangsúlyozza, hogy az Uniónak nyomást kell gyakorolnia azokra a felekre, amelyek nem álltak még rá a 2 oC-os célkitűzéssel összhangban lévő pályára; kéri az EU küldöttségét, hogy hangsúlyozzák a más kormányok által a Kiotói Jegyzőkönyv aláírása körében tett kötelezettségvállalásokat;

| 50. | felszólítja a tagállamokat, hogy folytassanak intenzív diplomáciai kapcsolatokat partnerországaikkal az EU tárgyalási pozíciójának előmozdítása érdekében, az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal összehangoltan, többek között a zöld diplomáciai hálózaton keresztül; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a tagállamokat, hogy folytassanak intenzív diplomáciai kapcsolatokat partnerországaikkal az EU tárgyalási pozíciójának előmozdítása érdekében, az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal összehangoltan, többek között a zöld diplomáciai hálózaton keresztül;

| 51. | üdvözli az ENSZ-főtitkár által 2014. szeptember 23-án New Yorkban megrendezett klíma-csúcstalálkozót, ahol Koppenhága óta először vitatták meg az éghajlatváltozás kérdését, amely során több mint 130 állam- és kormányfő, valamint a civil társadalom és az üzleti élet számos szereplője gyűlt össze; üdvözli különösen, hogy a vezetők konkrét intézkedéseket jelentettek be a kibocsátáscsökkentésre, a tiszta energiába és a dekarbonizációs növekedésbe való befektetésre, a szén-dioxid-árazás támogatására és az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához való hozzájárulására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a vezetők new yorki kötelezettségvállalásainak nyomon követése kritikus fontosságú lesz a limai és a párizsi konferenciákig tartó időszakban a lendület megőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

51.

üdvözli az ENSZ-főtitkár által 2014. szeptember 23-án New Yorkban megrendezett klíma-csúcstalálkozót, ahol Koppenhága óta először vitatták meg az éghajlatváltozás kérdését, amely során több mint 130 állam- és kormányfő, valamint a civil társadalom és az üzleti élet számos szereplője gyűlt össze; üdvözli különösen, hogy a vezetők konkrét intézkedéseket jelentettek be a kibocsátáscsökkentésre, a tiszta energiába és a dekarbonizációs növekedésbe való befektetésre, a szén-dioxid-árazás támogatására és az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához való hozzájárulására vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a vezetők new yorki kötelezettségvállalásainak nyomon követése kritikus fontosságú lesz a limai és a párizsi konferenciákig tartó időszakban a lendület megőrzése szempontjából;

| 52. | úgy véli, hogy az EU hitelessége az éghajlatváltozásról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban belső fellépése ambiciózusságától függ; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az EU hitelessége az éghajlatváltozásról folytatott tárgyalásokkal kapcsolatban belső fellépése ambiciózusságától függ;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó menetrendnek meg kell erősítenie a nemzetközi közösség elkötelezettségét a fenntartható fejlődés mellett, valamint támogatnia kell a nemzetközi kötelezettségvállalásokat és célokat, többek között az éghajlatváltozás tekintetében; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a 2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó menetrendnek meg kell erősítenie a nemzetközi közösség elkötelezettségét a fenntartható fejlődés mellett, valamint támogatnia kell a nemzetközi kötelezettségvállalásokat és célokat, többek között az éghajlatváltozás tekintetében;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a COP 21 egyedülálló alkalmat teremt az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, és ez utóbbinak az ENSZ 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tevékenységével, valamint a katasztrófakockázat csökkentésére irányuló hyogói keretről szóló konferencia előkészítésével való összekötésére; e két folyamat összekötése érdekében erőteljesebb uniós klímadiplomáciára szólít fel a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek koherens és ambiciózus megvalósítása során, |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a COP 21 egyedülálló alkalmat teremt az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, és ez utóbbinak az ENSZ 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tevékenységével, valamint a katasztrófakockázat csökkentésére irányuló hyogói keretről szóló konferencia előkészítésével való összekötésére; e két folyamat összekötése érdekében erőteljesebb uniós klímadiplomáciára szólít fel a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek koherens és ambiciózus megvalósítása során,

Ipar és versenyképesség

| 55. | aggodalmát fejezi ki, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) adatai szerint a globális CO2-kibocsátások 2013-ban megemelkedtek, annak ellenére, hogy az Egyesült Államokban és Európában csökkent a kibocsátás; javasolja ezért a differenciált felelősség átgondolását annak érdekében, hogy minden ország hozzájáruljon az ipar- és energiapolitika területén megvalósítandó globális erőfeszítésekhez; felszólít a műholdakhoz hasonló technológiák hatékonyabb felhasználására a kibocsátásokra és a hőmérsékletre vonatkozó adatok pontos összegyűjtése céljából, valamint felszólít az országok közötti átlátható együttműködésre és információmegosztásra; |
| --- | --- |

55.

aggodalmát fejezi ki, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) adatai szerint a globális CO2-kibocsátások 2013-ban megemelkedtek, annak ellenére, hogy az Egyesült Államokban és Európában csökkent a kibocsátás; javasolja ezért a differenciált felelősség átgondolását annak érdekében, hogy minden ország hozzájáruljon az ipar- és energiapolitika területén megvalósítandó globális erőfeszítésekhez; felszólít a műholdakhoz hasonló technológiák hatékonyabb felhasználására a kibocsátásokra és a hőmérsékletre vonatkozó adatok pontos összegyűjtése céljából, valamint felszólít az országok közötti átlátható együttműködésre és információmegosztásra;

| 56. | hangsúlyozza, hogy Európának tovább kell növelnie a környezetbarát technológiák piaci térnyerését, többek között az ikt, a megújuló energiák, a fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos innovatív és hatékony alacsony kibocsátású technológiák, és kiváltképp az energiahatékony technológiák terén; hangsúlyozza, hogy egy stabil nemzetközi jogi keretrendszer ösztönözné a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével, az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos beruházásokat, és lehetőségeket biztosít az ezekben az ágazatokban vezető szerepet játszó uniós vállalkozások számára; megjegyzi, hogy az innovatív és fenntartható befektetések növekedést idézhetnek elő és munkahelyeket teremthetnek; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy Európának tovább kell növelnie a környezetbarát technológiák piaci térnyerését, többek között az ikt, a megújuló energiák, a fosszilis üzemanyagokkal kapcsolatos innovatív és hatékony alacsony kibocsátású technológiák, és kiváltképp az energiahatékony technológiák terén; hangsúlyozza, hogy egy stabil nemzetközi jogi keretrendszer ösztönözné a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével, az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos beruházásokat, és lehetőségeket biztosít az ezekben az ágazatokban vezető szerepet játszó uniós vállalkozások számára; megjegyzi, hogy az innovatív és fenntartható befektetések növekedést idézhetnek elő és munkahelyeket teremthetnek;

| 57. | úgy véli, hogy egy ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás elősegítené az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezése és a versenyképesség miatti aggodalmaira való válaszadást; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy egy ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás elősegítené az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szén-dioxid-kibocsátás áthelyezése és a versenyképesség miatti aggodalmaira való válaszadást;

Kutatás és innováció

| 58. | hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő fenntartható technológiák kifejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség és a munkahelyek számának növelésével is megvalósítható; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő fenntartható technológiák kifejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség és a munkahelyek számának növelésével is megvalósítható;

| 59. | nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő fenntartható technológiáiba történő kutatási és fejlesztési (K+F) beruházás fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy az EU példát mutasson azáltal, hogy a kutatásokra szánt kiadásokat innovatív éghajlatbarát és energiahatékony technológiák bemutatása felé irányítja, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

59.

nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő fenntartható technológiáiba történő kutatási és fejlesztési (K+F) beruházás fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy az EU példát mutasson azáltal, hogy a kutatásokra szánt kiadásokat innovatív éghajlatbarát és energiahatékony technológiák bemutatása felé irányítja, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal;

Az energiapolitika

| 60. | üdvözli az Egyesült Államok és Kína kormányának az éghajlatváltozással kapcsolatos, közelmúltbeli pozitív jelzéseit és az arra irányuló hajlandóságát, hogy jelentősebb szerepet játsszon az éghajlatváltozás kezelésére irányuló globális erőfeszítésekben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes fejlett országok továbbra is növelik egy főre eső kibocsátásukat; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az Egyesült Államok és Kína kormányának az éghajlatváltozással kapcsolatos, közelmúltbeli pozitív jelzéseit és az arra irányuló hajlandóságát, hogy jelentősebb szerepet játsszon az éghajlatváltozás kezelésére irányuló globális erőfeszítésekben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes fejlett országok továbbra is növelik egy főre eső kibocsátásukat;

| 61. | megállapítja, hogy a különféle energiaforrások árai kiemelkedő szerepet játszanak a piaci szereplők – többek között az ipar és a fogyasztók – viselkedésének meghatározásában, valamint megállapítja, hogy a hatályos nemzetközi politikai keretek képtelensége a külső költségek teljes internalizálására állandósítja a fenntarthatatlan fogyasztási mintákat; ismételten hangsúlyozza továbbá, hogy egy megfelelően magas kereskedési árral rendelkező globális szén-dioxid-piac szilárd alapot biztosítana a jelentős kibocsátáscsökkentés és az ágazatban az egyenlő versenyfeltételek megvalósításához; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, a likviditás és az átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható az energiaszektor és az ipar számára; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy a különféle energiaforrások árai kiemelkedő szerepet játszanak a piaci szereplők – többek között az ipar és a fogyasztók – viselkedésének meghatározásában, valamint megállapítja, hogy a hatályos nemzetközi politikai keretek képtelensége a külső költségek teljes internalizálására állandósítja a fenntarthatatlan fogyasztási mintákat; ismételten hangsúlyozza továbbá, hogy egy megfelelően magas kereskedési árral rendelkező globális szén-dioxid-piac szilárd alapot biztosítana a jelentős kibocsátáscsökkentés és az ágazatban az egyenlő versenyfeltételek megvalósításához; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, a likviditás és az átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható az energiaszektor és az ipar számára;

| 62. | felszólít a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat szorosabb együttműködésére, hogy az EU egységes álláspontot tudjon képviselni az olyan nemzetközi szervezetekben, mint a Nemzetközi Energia Ügynökség, a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség, az Energiahatékonysági Nemzetközi Együttműködési Partnerség és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség, és ekképp tevékenyebb és befolyásosabb szerepet játsszon, különösen a fenntartható energiát, az energiahatékonyságot és az energiabiztonságot támogató politikák terén; |
| --- | --- |

62.

felszólít a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat szorosabb együttműködésére, hogy az EU egységes álláspontot tudjon képviselni az olyan nemzetközi szervezetekben, mint a Nemzetközi Energia Ügynökség, a Nemzetközi Megújulóenergia-ügynökség, az Energiahatékonysági Nemzetközi Együttműködési Partnerség és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség, és ekképp tevékenyebb és befolyásosabb szerepet játsszon, különösen a fenntartható energiát, az energiahatékonyságot és az energiabiztonságot támogató politikák terén;

| 63. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy késedelem nélkül fogadjanak el konkrét intézkedéseket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások – 2020-ig történő fokozatos kivezetése érdekében, a Bizottság irányítása mellett, cselekvésközpontú szemléletmódot és az európai szemeszter keretében történő ellenőrzést alkalmazva; felszólít továbbá a pittsburghi G-20 csúcstalálkozón a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások fokozatos megszüntetésére vonatkozóan kitűzött cél nemzetközi szinten összehangolt megvalósítására, amely támogatások az IEA szerint világszerte 544 milliárd dollárt tettek ki 2012-ben, mivel ez jelentősen csökkentené a szén-dioxid-kibocsátást, és sok országban elősegítené az államháztartási hiány csökkentését; üdvözli a G20 csoport szentpétervári találkozóján megfogalmazott szándékát a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetéséhez kapcsolódó szakmai értékelési rendszer létrehozására; sajnálatát fejezi ki az e célkitűzés megvalósítására irányuló konkrét intézkedésekre vonatkozó előrelépések hiánya miatt; felszólít a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) felülvizsgálatára, különös hangsúlyt fektetve a CDM-projektek emberi jogokra, élelmiszer-biztonságra és környezetvédelemre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak megelőzésére; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy késedelem nélkül fogadjanak el konkrét intézkedéseket a környezetvédelmi szempontból káros valamennyi támogatás – köztük a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások – 2020-ig történő fokozatos kivezetése érdekében, a Bizottság irányítása mellett, cselekvésközpontú szemléletmódot és az európai szemeszter keretében történő ellenőrzést alkalmazva; felszólít továbbá a pittsburghi G-20 csúcstalálkozón a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatások fokozatos megszüntetésére vonatkozóan kitűzött cél nemzetközi szinten összehangolt megvalósítására, amely támogatások az IEA szerint világszerte 544 milliárd dollárt tettek ki 2012-ben, mivel ez jelentősen csökkentené a szén-dioxid-kibocsátást, és sok országban elősegítené az államháztartási hiány csökkentését; üdvözli a G20 csoport szentpétervári találkozóján megfogalmazott szándékát a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának fokozatos megszüntetéséhez kapcsolódó szakmai értékelési rendszer létrehozására; sajnálatát fejezi ki az e célkitűzés megvalósítására irányuló konkrét intézkedésekre vonatkozó előrelépések hiánya miatt; felszólít a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) felülvizsgálatára, különös hangsúlyt fektetve a CDM-projektek emberi jogokra, élelmiszer-biztonságra és környezetvédelemre gyakorolt kedvezőtlen hatásainak megelőzésére;

| 64. | sajnálatosnak tartja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket nemzetközi és uniós szinten nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság munkahelyeket teremt, energiamegtakarításhoz és energiabiztonsághoz, versenyképességhez és a kibocsátások csökkenéséhez vezet, valamint hozzá tud járulni ahhoz, hogy a kibocsátás ne legyen a gazdasági növekedés szerves része; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalások során követeljen több figyelmet és intézkedést az energiamegtakarítással kapcsolatban, akár a technológiaátadás, a fejlődő országokra vonatkozó fejlesztési tervek, akár a pénzügyi támogatás megvitatásakor; kiemeli, hogy a hitelesség érdekében az EU-nak és tagállamainak ambiciózus energiahatékonysági célkitűzéseket kell meghatározniuk és teljesíteniük; hangsúlyozza az energiapazarlás csökkentésének fontosságát a közlekedési és az építési ágazatban, valamint a háztartási elektromos rendszereket és berendezéseket illetően, az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

64.

sajnálatosnak tartja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket nemzetközi és uniós szinten nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság munkahelyeket teremt, energiamegtakarításhoz és energiabiztonsághoz, versenyképességhez és a kibocsátások csökkenéséhez vezet, valamint hozzá tud járulni ahhoz, hogy a kibocsátás ne legyen a gazdasági növekedés szerves része; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalások során követeljen több figyelmet és intézkedést az energiamegtakarítással kapcsolatban, akár a technológiaátadás, a fejlődő országokra vonatkozó fejlesztési tervek, akár a pénzügyi támogatás megvitatásakor; kiemeli, hogy a hitelesség érdekében az EU-nak és tagállamainak ambiciózus energiahatékonysági célkitűzéseket kell meghatározniuk és teljesíteniük; hangsúlyozza az energiapazarlás csökkentésének fontosságát a közlekedési és az építési ágazatban, valamint a háztartási elektromos rendszereket és berendezéseket illetően, az energiamegtakarítás és az energiahatékonyság maximalizálása érdekében;

| 65. | hangsúlyozza, hogy alacsony energiafogyasztású és hidrogén üzemanyaggal működő közlekedési rendszereket kell bevezetni; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy alacsony energiafogyasztású és hidrogén üzemanyaggal működő közlekedési rendszereket kell bevezetni;

Fluorozott szénhidrogének és a Montreáli Jegyzőkönyv

| 66. | felhívja a feleket, hogy próbáljanak meg az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében is felhasználható példaként tekinteni a sikeres Montreáli Jegyzőkönyv szavazási és döntési mechanizmusaira, a felelősségekkel kapcsolatos eltérő megközelítésre, valamint a végrehajtási és szankciós mechanizmusokra és a finanszírozásra; kéri az Uniót, hogy a Montreáli Jegyzőkönyv keretében fokozza a fluorozottszénhidrogén-kibocsátás fokozatos globális megszüntetésének szabályozására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

66.

felhívja a feleket, hogy próbáljanak meg az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében is felhasználható példaként tekinteni a sikeres Montreáli Jegyzőkönyv szavazási és döntési mechanizmusaira, a felelősségekkel kapcsolatos eltérő megközelítésre, valamint a végrehajtási és szankciós mechanizmusokra és a finanszírozásra; kéri az Uniót, hogy a Montreáli Jegyzőkönyv keretében fokozza a fluorozottszénhidrogén-kibocsátás fokozatos globális megszüntetésének szabályozására irányuló erőfeszítéseket;

| 67. | emlékeztet arra, hogy az EU ambiciózus jogszabályokat fogadott el a fluorozott szénhidrogének 2030-ig történő 79 %-os fokozatos csökkentésére vonatkozóan, mivel széles körben rendelkezésre állnak az éghajlatbarát alternatívák, és az ezekben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni; megjegyzi, hogy a fluorozott szénhidrogének használatának fokozatos csökkentése kézenfekvő, könnyen megvalósítható módja az éghajlatváltozás mérséklését célzó fellépésnek az Unióban és azon kívül egyaránt, és kéri az Uniót, hogy tevékenyen segítse elő a fluorozott szénhidrogénekkel kapcsolatos globális fellépést; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy az EU ambiciózus jogszabályokat fogadott el a fluorozott szénhidrogének 2030-ig történő 79 %-os fokozatos csökkentésére vonatkozóan, mivel széles körben rendelkezésre állnak az éghajlatbarát alternatívák, és az ezekben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni; megjegyzi, hogy a fluorozott szénhidrogének használatának fokozatos csökkentése kézenfekvő, könnyen megvalósítható módja az éghajlatváltozás mérséklését célzó fellépésnek az Unióban és azon kívül egyaránt, és kéri az Uniót, hogy tevékenyen segítse elő a fluorozott szénhidrogénekkel kapcsolatos globális fellépést;

| 68. | üdvözli a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek eljuttatott, a fluorozott szénhidrogén-kibocsátás világszintű csökkentésének elősegítéséről szóló uniós vitaanyagot, és ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek 2015-ben tartandó 27. ülésén nyújtsanak be megfontolásra ennek módosítására irányuló hivatalos javaslatot; |
| --- | --- |

68.

üdvözli a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek eljuttatott, a fluorozott szénhidrogén-kibocsátás világszintű csökkentésének elősegítéséről szóló uniós vitaanyagot, és ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Montreali Jegyzőkönyv részes feleinek 2015-ben tartandó 27. ülésén nyújtsanak be megfontolásra ennek módosítására irányuló hivatalos javaslatot;

Az Európai Parlament küldöttsége

| 69. | úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem vehettek részt az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáinak keretén belül; elvárja, hogy a limai uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnöke részt vehessen; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem vehettek részt az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáinak keretén belül; elvárja, hogy a limai uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnöke részt vehessen;

o

o o

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

70.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek.

---

(1)  HL L 8., 2009.1.13., 3. o.

(2)  HL C 285. E, 2010.10.21., 1. o.

(3)  HL C 341. E, 2010.12.16., 25. o.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 77. o.

(5)  HL C 153. E, 2013.5.31., 83. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0452.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0443.

(8)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

(9)  HL C 251. E, 2013.8.31., 75. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

(11)  http://www.eia.gov/forecasts/ieo/?src=Analysis-b2

(12)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/survey/so/2013/int032713a.htm

(13)  http://documents.worldbank.org/curated/en/2014/06/19703432/climate-smart-development-adding-up-benefits-actions-help-build-prosperity-end-poverty-combat-climate-change-vol-1-2-main-report

---

2014. november 27., csütörtök

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/40

---

P8_TA(2014)0064

Pakisztán: Az istenkáromlással kapcsolatos törvények

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Pakisztánról: az istenkáromlással kapcsolatos törvények (2014/2969(RSP))

(2016/C 289/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Pakisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, valamint az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, valamint az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára;

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó jelentéseire,

| — | tekintettel a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Gabriela Knaul 2013. április 4-i jelentésére, melyet 2012. május 19–29-i pakisztáni kiküldetése után készített, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, Gabriela Knaul 2013. április 4-i jelentésére, melyet 2012. május 19–29-i pakisztáni kiküldetése után készített,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (1), amelyben elítéli a keresztények és más vallási kisebbségek üldözését, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (1), amelyben elítéli a keresztények és más vallási kisebbségek üldözését,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra (2)

| — | tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás és az emberi jogokról folytatott párbeszéd, valamint tekintettel az ezzel szorosan összefüggő második, 2014. március 25-én tartott uniós-pakisztáni stratégiai párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012 márciusában elfogadott EU–Pakisztán ötéves együttműködési tervre, amely olyan prioritásokat tartalmaz, mint a jó kormányzás és az emberi jogokról folytatott párbeszéd, valamint tekintettel az ezzel szorosan összefüggő második, 2014. március 25-én tartott uniós-pakisztáni stratégiai párbeszédre,

| — | tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2013. március 11-i következtetéseire (3), amelyekben megismétli az EU emberi jogok előmozdításával és tiszteletben tartásával kapcsolatos elvárásait, és elítél minden – többek között a vallási kisebbségek ellen irányuló – erőszakos cselekményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Pakisztánról szóló 2013. március 11-i következtetéseire (3), amelyekben megismétli az EU emberi jogok előmozdításával és tiszteletben tartásával kapcsolatos elvárásait, és elítél minden – többek között a vallási kisebbségek ellen irányuló – erőszakos cselekményt,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének 2014. október 18-i nyilatkozatára a lahorei fellebbviteli bíróság azon döntéséről, hogy fenntartja Aszia Bibi ítéletét Pakisztánban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének 2014. október 18-i nyilatkozatára a lahorei fellebbviteli bíróság azon döntéséről, hogy fenntartja Aszia Bibi ítéletét Pakisztánban,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének 2014. október 26–29. közötti pakisztáni látogatása alkalmából az Európai Unió pakisztáni küldöttsége által 2014. október 29-én kiadott sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének 2014. október 26–29. közötti pakisztáni látogatása alkalmából az Európai Unió pakisztáni küldöttsége által 2014. október 29-én kiadott sajtóközleményre,

| — | tekintettel 2014. március 12-i állásfoglalására Pakisztán regionális szerepéről és az Unióval ápolt politikai kapcsolatairól (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2014. március 12-i állásfoglalására Pakisztán regionális szerepéről és az Unióval ápolt politikai kapcsolatairól (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a pakisztáni büntető törvénykönyv 295-C szakasza értelmében istenkáromlás miatt 2009-ben letartóztatták Aszia Bibi pandzsábi keresztény nőt, majd 2010-ben halálra ítélték; mivel a lahorei fellebbviteli bíróság 2014. október 16-án elutasította Aszia Bibi fellebbezését és fenntartotta az ítéletet; mivel 2014. november 24-én az alperes fellebbezést nyújtott be a legfelsőbb bírósághoz, és mivel az eljárás évekig is eltarthat; mivel a pakisztáni elnök elnöki kegyelem révén még mindig megsemmisítheti a lahorei fellebbviteli bíróság által hozott döntést és amnesztiában részesítheti Aszia Bibit; |
| --- | --- |

A.

mivel a pakisztáni büntető törvénykönyv 295-C szakasza értelmében istenkáromlás miatt 2009-ben letartóztatták Aszia Bibi pandzsábi keresztény nőt, majd 2010-ben halálra ítélték; mivel a lahorei fellebbviteli bíróság 2014. október 16-án elutasította Aszia Bibi fellebbezését és fenntartotta az ítéletet; mivel 2014. november 24-én az alperes fellebbezést nyújtott be a legfelsőbb bírósághoz, és mivel az eljárás évekig is eltarthat; mivel a pakisztáni elnök elnöki kegyelem révén még mindig megsemmisítheti a lahorei fellebbviteli bíróság által hozott döntést és amnesztiában részesítheti Aszia Bibit;

| B. | mivel 2014. november 7-én Kelet-Pakisztánban összevertek egy keresztény párt, Shama Bibit és Shahbaz Masiht, akiket a tömeg azzal vádolt, hogy elégették a Korán lapjait; mivel testeiket egy téglaégető kemencében elégették, és egyes jelentések szerint még éltek, amikor a kemencébe dobták őket; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014. november 7-én Kelet-Pakisztánban összevertek egy keresztény párt, Shama Bibit és Shahbaz Masiht, akiket a tömeg azzal vádolt, hogy elégették a Korán lapjait; mivel testeiket egy téglaégető kemencében elégették, és egyes jelentések szerint még éltek, amikor a kemencébe dobták őket;

| C. | mivel a közelmúltban több pakisztáni állampolgár is halálos ítéletet kapott az istenkáromlásra vonatkozó törvények megsértése miatt, így a keresztény Sawan Masih is, aki állítólag egy beszélgetés során sértegette Mohamed prófétát, és egy keresztény pár, Shafqat Emmanuel és Shagufta Kausar, akik állítólag szöveges üzenetben sértegették a prófétát; |
| --- | --- |

C.

mivel a közelmúltban több pakisztáni állampolgár is halálos ítéletet kapott az istenkáromlásra vonatkozó törvények megsértése miatt, így a keresztény Sawan Masih is, aki állítólag egy beszélgetés során sértegette Mohamed prófétát, és egy keresztény pár, Shafqat Emmanuel és Shagufta Kausar, akik állítólag szöveges üzenetben sértegették a prófétát;

| D. | mivel 2014. május 7-én meggyilkolták Rashid Rehman emberi jogi aktivistát és ügyvédet; mivel Rehmant hetekkel korábban megfenyegették egy, a pakisztáni istenkáromlásról szóló törvények megsértése miatt per elé néző előadó védelme miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel 2014. május 7-én meggyilkolták Rashid Rehman emberi jogi aktivistát és ügyvédet; mivel Rehmant hetekkel korábban megfenyegették egy, a pakisztáni istenkáromlásról szóló törvények megsértése miatt per elé néző előadó védelme miatt;

| E. | mivel a pakisztáni származású brit állampolgár Mohamed Asghart elmebetegként diagnosztizálták Nagy-Britanniában, mégis börtönbüntetésre ítélték istenkáromlás miatt, és 2014 októberében egy börtönőr lőfegyvere megsebesítette; mivel támadóját letartóztatták és a tartományi hatóságok gyilkossági kísérlet miatt perbe fogták, és mivel nyolc másik börtönőrt is felfüggesztettek állásából; |
| --- | --- |

E.

mivel a pakisztáni származású brit állampolgár Mohamed Asghart elmebetegként diagnosztizálták Nagy-Britanniában, mégis börtönbüntetésre ítélték istenkáromlás miatt, és 2014 októberében egy börtönőr lőfegyvere megsebesítette; mivel támadóját letartóztatták és a tartományi hatóságok gyilkossági kísérlet miatt perbe fogták, és mivel nyolc másik börtönőrt is felfüggesztettek állásából;

| F. | mivel 2014. november 5-én egy kihallgatást végző rendőrtiszt megölte a 45 éves síita Tufail Haidert, és később arra hivatkozott, hogy Tufail Haider „Mohamed próféta társait” becsmérelte; |
| --- | --- |

F.

mivel 2014. november 5-én egy kihallgatást végző rendőrtiszt megölte a 45 éves síita Tufail Haidert, és később arra hivatkozott, hogy Tufail Haider „Mohamed próféta társait” becsmérelte;

| G. | mivel a jelentések szerint 1987 és 2014 októbere között összesen 1 438 személyt vádoltak istenkáromlással Pakisztánban, köztük 633 muzulmánt, 494 ahmadit, 187 keresztényt és 21 hindut; mivel 1990 óta legalább 60 ember csoportosan elkövetett erőszak áldozata lett istenkáromlással kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelentések szerint 1987 és 2014 októbere között összesen 1 438 személyt vádoltak istenkáromlással Pakisztánban, köztük 633 muzulmánt, 494 ahmadit, 187 keresztényt és 21 hindut; mivel 1990 óta legalább 60 ember csoportosan elkövetett erőszak áldozata lett istenkáromlással kapcsolatos ügyekben;

| H. | mivel jelenleg több tucat ember van bebörtönözve istenkáromlással kapcsolatos vádak miatt, köztük muzulmánok, hinduk, keresztények és mások; mivel eddig egyetlen istenkáromlás miatt hozott halálos ítéletet sem hajtottak végre, de több vádlott is csoportosan elkövetett erőszak áldozata lett; mivel egyes vallási vezetők részéről hatalmas nyomás nehezedik a pakisztáni igazságszolgáltatási rendszerre, hogy tartsák fenn és hajtsák végre a halálos ítéleteket, amelyeket általában az alacsonyabb szintű bíróságok szabnak ki; mivel a bírósági eljárások gyakran évekig is eltartanak és pusztító hatással vannak ártatlan pakisztáni polgárokra, családjaikra és közösségeikre; |
| --- | --- |

H.

mivel jelenleg több tucat ember van bebörtönözve istenkáromlással kapcsolatos vádak miatt, köztük muzulmánok, hinduk, keresztények és mások; mivel eddig egyetlen istenkáromlás miatt hozott halálos ítéletet sem hajtottak végre, de több vádlott is csoportosan elkövetett erőszak áldozata lett; mivel egyes vallási vezetők részéről hatalmas nyomás nehezedik a pakisztáni igazságszolgáltatási rendszerre, hogy tartsák fenn és hajtsák végre a halálos ítéleteket, amelyeket általában az alacsonyabb szintű bíróságok szabnak ki; mivel a bírósági eljárások gyakran évekig is eltartanak és pusztító hatással vannak ártatlan pakisztáni polgárokra, családjaikra és közösségeikre;

| I. | mivel Pakisztán istenkáromlásra vonatkozó jogszabályai veszélyessé teszik a vallási kisebbségek számára a szabad önkifejezést, illetve a vallási tevékenységekben való nyílt részvételt; mivel az e jogszabályokkal való széleskörű visszaélés jól dokumentált; mivel a vallási közösségek védelme helyett félelem ködébe sodorták a pakisztáni társadalmat; mivel az e jogszabályok vagy alkalmazásuk megreformálására irányuló minden kísérletet fenyegetésekkel vagy gyilkosságokkal fojtottak el; mivel az e kérdések médiában, online vagy offline történő megbeszélésére irányuló kísérleteket gyakran fenyegetések és zaklatások kísérik, még a kormány részéről is; |
| --- | --- |

I.

mivel Pakisztán istenkáromlásra vonatkozó jogszabályai veszélyessé teszik a vallási kisebbségek számára a szabad önkifejezést, illetve a vallási tevékenységekben való nyílt részvételt; mivel az e jogszabályokkal való széleskörű visszaélés jól dokumentált; mivel a vallási közösségek védelme helyett félelem ködébe sodorták a pakisztáni társadalmat; mivel az e jogszabályok vagy alkalmazásuk megreformálására irányuló minden kísérletet fenyegetésekkel vagy gyilkosságokkal fojtottak el; mivel az e kérdések médiában, online vagy offline történő megbeszélésére irányuló kísérleteket gyakran fenyegetések és zaklatások kísérik, még a kormány részéről is;

| J. | mivel Pakisztán Dél-Ázsián belül fontos szerepet játszik a stabilitás megteremtésében, és ezért a jogállamiság és az emberi jogok megerősítése terén példát kellene mutatnia; |
| --- | --- |

J.

mivel Pakisztán Dél-Ázsián belül fontos szerepet játszik a stabilitás megteremtésében, és ezért a jogállamiság és az emberi jogok megerősítése terén példát kellene mutatnia;

| K. | mivel Pakisztán a kilenc fő nemzetközi emberi jogi megállapodás közül hetet a közelmúltban erősített meg, köztük a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát (ICCPR) és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményt, amelyek számos, az igazságszolgáltatásra, a tisztességes eljáráshoz való jogra, a törvény előtti egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó rendelkezést tartalmaznak; |
| --- | --- |

K.

mivel Pakisztán a kilenc fő nemzetközi emberi jogi megállapodás közül hetet a közelmúltban erősített meg, köztük a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát (ICCPR) és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményt, amelyek számos, az igazságszolgáltatásra, a tisztességes eljáráshoz való jogra, a törvény előtti egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó rendelkezést tartalmaznak;

| L. | mivel az ENSZ emberi jogi mechanizmusán keresztül felkérték Pakisztánt, hogy vonja vissza az istenkáromlásra vonatkozó jogszabályokat, vagy legalább vezessen be védintézkedéseket a gyakran kisebbségi vallási közösségekhez tartozó polgárokat elnyomó jogszabályokkal való visszaélések megakadályozására; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ emberi jogi mechanizmusán keresztül felkérték Pakisztánt, hogy vonja vissza az istenkáromlásra vonatkozó jogszabályokat, vagy legalább vezessen be védintézkedéseket a gyakran kisebbségi vallási közösségekhez tartozó polgárokat elnyomó jogszabályokkal való visszaélések megakadályozására;

| M. | mivel az EU és Pakisztán elmélyítette és kiszélesítette kétoldalú kapcsolatait, amint azt a 2012 februárjában elindított ötéves együttműködési terv és a 2014 márciusában tartott második EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd is jól példáz; mivel az ötéves EU–Pakisztán együttműködési terv célja stratégiai kapcsolat kialakítsa és a közös értékeken és elveken alapuló béke- és fejlesztési partnerség kovácsolása; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU és Pakisztán elmélyítette és kiszélesítette kétoldalú kapcsolatait, amint azt a 2012 februárjában elindított ötéves együttműködési terv és a 2014 márciusában tartott második EU–Pakisztán stratégiai párbeszéd is jól példáz; mivel az ötéves EU–Pakisztán együttműködési terv célja stratégiai kapcsolat kialakítsa és a közös értékeken és elveken alapuló béke- és fejlesztési partnerség kovácsolása;

| N. | mivel Pakisztán 2014. január 1-jén lépett be először a GSP+ rendszerbe; mivel ez a rendszer elvileg erősen ösztönzi az alapvető emberi és munkavállalói jogok tiszteletben tartását, valamint a környezetvédelem és a jó kormányzás elveit; |
| --- | --- |

N.

mivel Pakisztán 2014. január 1-jén lépett be először a GSP+ rendszerbe; mivel ez a rendszer elvileg erősen ösztönzi az alapvető emberi és munkavállalói jogok tiszteletben tartását, valamint a környezetvédelem és a jó kormányzás elveit;

| 1. | mély aggodalmának és szomorúságának ad hangot a lahorei fellebbviteli bíróság 2014. október 16-i azon döntése miatt, hogy megerősíti az Aszia Bibire istenkáromlás miatt kirótt halálbüntetést; felhívja a legfelsőbb bíróságot, hogy haladéktalanul kezdje meg az eljárást az ügyben és ítéletében biztosítsa a jogállamiságot és az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának és szomorúságának ad hangot a lahorei fellebbviteli bíróság 2014. október 16-i azon döntése miatt, hogy megerősíti az Aszia Bibire istenkáromlás miatt kirótt halálbüntetést; felhívja a legfelsőbb bíróságot, hogy haladéktalanul kezdje meg az eljárást az ügyben és ítéletében biztosítsa a jogállamiságot és az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását;

| 2. | felhívja a pakisztáni bíróságokat, hogy haladéktalanul kezdjék meg Sawan Masih, Mohamed Ashgar és Shafqat Emmanuel, valamint felesége, Shagufta Kausar, és jelenleg az istenkáromlásra vonatkozó törvények állítólagos megsértése miatt halálsoron lévő minden más polgár halálos ítéletének felülvizsgálatát is; |
| --- | --- |

2.

felhívja a pakisztáni bíróságokat, hogy haladéktalanul kezdjék meg Sawan Masih, Mohamed Ashgar és Shafqat Emmanuel, valamint felesége, Shagufta Kausar, és jelenleg az istenkáromlásra vonatkozó törvények állítólagos megsértése miatt halálsoron lévő minden más polgár halálos ítéletének felülvizsgálatát is;

| 3. | határozottan elítéli Shama Bibi és Shahbaz Masih meggyilkolását, és részvétét fejezi ki családjaiknak, valamint minden olyan ártatlan áldozat családtagjainak, akiket a pakisztáni istenkáromlással kapcsolatos törvények miatt gyilkoltak meg; felszólít az elkövetők igazságszolgáltatás elé állítására; tudomásul veszi a pandzsábi kormány azon döntését, hogy bizottságot állít fel Shama Bibi és Shahbaz Masih meggyilkolásának gyorsított kivizsgálására, és hogy további rendőri védelmet rendel el a tartomány keresztények lakta részeinek védelmére; kiemeli azonban, hogy véget kell vetni a büntetlenségnek és hogy átfogó reformokra van szükség a vallási kisebbségek elleni erőszak problémájának orvoslása érdekében, mivel ez egész Pakisztánt áthatja; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítéli Shama Bibi és Shahbaz Masih meggyilkolását, és részvétét fejezi ki családjaiknak, valamint minden olyan ártatlan áldozat családtagjainak, akiket a pakisztáni istenkáromlással kapcsolatos törvények miatt gyilkoltak meg; felszólít az elkövetők igazságszolgáltatás elé állítására; tudomásul veszi a pandzsábi kormány azon döntését, hogy bizottságot állít fel Shama Bibi és Shahbaz Masih meggyilkolásának gyorsított kivizsgálására, és hogy további rendőri védelmet rendel el a tartomány keresztények lakta részeinek védelmére; kiemeli azonban, hogy véget kell vetni a büntetlenségnek és hogy átfogó reformokra van szükség a vallási kisebbségek elleni erőszak problémájának orvoslása érdekében, mivel ez egész Pakisztánt áthatja;

| 4. | mélységesen aggasztónak tartja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos vitatott törvényekkel könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is; különösen aggódik amiatt, hogy a vallási tolerancia melletti kiállásuk miatt meggyilkolt Shahbaz Bhatti miniszter, Salman Taseer kormányzó és Rashid Rehman által nyilvánosan elítélt, istenkáromlással kapcsolatos törvényeket egyre gyakrabban használják fel a kiszolgáltatott kisebbségi csoportok, köztük az ahmadik és a keresztények elleni támadásokra Pakisztánban; |
| --- | --- |

4.

mélységesen aggasztónak tartja, hogy az istenkáromlással kapcsolatos vitatott törvényekkel könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzanak is; különösen aggódik amiatt, hogy a vallási tolerancia melletti kiállásuk miatt meggyilkolt Shahbaz Bhatti miniszter, Salman Taseer kormányzó és Rashid Rehman által nyilvánosan elítélt, istenkáromlással kapcsolatos törvényeket egyre gyakrabban használják fel a kiszolgáltatott kisebbségi csoportok, köztük az ahmadik és a keresztények elleni támadásokra Pakisztánban;

| 5. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy a törvények hatályon kívül helyezése érdekében alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat, különösen a büntető törvénykönyv 295 B. és C. szakaszait, amelyek az istenkáromlás állítólagos bűntettében vétkesnek találtakra kötelezően kiszabandó életfogytig tartó szabadságvesztést (295 B. és C.) vagy akár halálbüntetést (295 C.) írnak elő; felhívja a pakisztáni kormányt, hogy törölje el a többek között istenkáromlásért és a hit megtagadásáért kiszabható halálbüntetést és vezessen be védintézkedéseket, hogy megelőzze az istenkáromlásra vagy a hit megtagadására vonatkozó jogi rendelkezésekkel való visszaéléseket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy a törvények hatályon kívül helyezése érdekében alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat, különösen a büntető törvénykönyv 295 B. és C. szakaszait, amelyek az istenkáromlás állítólagos bűntettében vétkesnek találtakra kötelezően kiszabandó életfogytig tartó szabadságvesztést (295 B. és C.) vagy akár halálbüntetést (295 C.) írnak elő; felhívja a pakisztáni kormányt, hogy törölje el a többek között istenkáromlásért és a hit megtagadásáért kiszabható halálbüntetést és vezessen be védintézkedéseket, hogy megelőzze az istenkáromlásra vagy a hit megtagadására vonatkozó jogi rendelkezésekkel való visszaéléseket;

| 6. | felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy garantálják a bíróságok függetlenségét, a jogállamiságot és a bírósági eljárásokkal kapcsolatos nemzetközi normákkal összhangban a tisztességes eljárást, többek között figyelembe véve az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának közelmúltbeli ajánlásait; felszólítja továbbá a pakisztáni hatóságokat, hogy biztosítsanak elegendő védelmet az istenkáromlással kapcsolatos ügyekben érintett valamennyi személy számára, többek között azáltal, hogy a bírákat óvják a külső nyomással szemben, a vádlottakat, családjukat és közösségüket megvédik a tömeges erőszaktól, valamint hogy megoldást kínálnak azok számára, akiket felmentettek ugyan, de származási helyükre nem térhetnek vissza; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a pakisztáni hatóságokat, hogy garantálják a bíróságok függetlenségét, a jogállamiságot és a bírósági eljárásokkal kapcsolatos nemzetközi normákkal összhangban a tisztességes eljárást, többek között figyelembe véve az ENSZ bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különmegbízottjának közelmúltbeli ajánlásait; felszólítja továbbá a pakisztáni hatóságokat, hogy biztosítsanak elegendő védelmet az istenkáromlással kapcsolatos ügyekben érintett valamennyi személy számára, többek között azáltal, hogy a bírákat óvják a külső nyomással szemben, a vádlottakat, családjukat és közösségüket megvédik a tömeges erőszaktól, valamint hogy megoldást kínálnak azok számára, akiket felmentettek ugyan, de származási helyükre nem térhetnek vissza;

| 7. | emlékeztet rá, hogy a pakisztáni alkotmány garantálja a vallásszabadságot és a kisebbségi jogokat; üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy 5 %-os kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet rá, hogy a pakisztáni alkotmány garantálja a vallásszabadságot és a kisebbségi jogokat; üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy 5 %-os kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját;

| 8. | mindazonáltal nyomatékosan kéri a pakisztáni kormányt, hogy fokozza a vallási közösségek közötti jobb megértésre irányuló erőfeszítéseket, tegyen tevőleges lépéseket a vallási alapú erőszakos cselekmények kezelése érdekében, lépjen fel a vallási intolerancia, az erőszakos cselekmények és a megfélemlítés ellen, valamint oszlassa el a büntetlenséggel kapcsolatos valós vagy vélt aggályokat; |
| --- | --- |

8.

mindazonáltal nyomatékosan kéri a pakisztáni kormányt, hogy fokozza a vallási közösségek közötti jobb megértésre irányuló erőfeszítéseket, tegyen tevőleges lépéseket a vallási alapú erőszakos cselekmények kezelése érdekében, lépjen fel a vallási intolerancia, az erőszakos cselekmények és a megfélemlítés ellen, valamint oszlassa el a büntetlenséggel kapcsolatos valós vagy vélt aggályokat;

| 9. | határozottan elítéli a vallási közösségek elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását és a valláson és meggyőződésen alapuló mindennemű megkülönböztetést és intoleranciát; hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; hangsúlyozza továbbá, hogy hitétől és vallásától függetlenül valamennyi pakisztáni egyenlő tiszteletet és emberi jogaik előmozdítását és védelmét érdemli; |
| --- | --- |

9.

határozottan elítéli a vallási közösségek elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását és a valláson és meggyőződésen alapuló mindennemű megkülönböztetést és intoleranciát; hangsúlyozza, hogy a gondolat és a lelkiismeret szabadságához és a vallásszabadsághoz való jog alapvető emberi jog; hangsúlyozza továbbá, hogy hitétől és vallásától függetlenül valamennyi pakisztáni egyenlő tiszteletet és emberi jogaik előmozdítását és védelmét érdemli;

| 10. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközzel, többek között a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokban megfogalmazottak szerint segítse a vallási közösségeket és gyakoroljon nyomást a pakisztáni kormányra, hogy tegyen többet a vallási kisebbségek védelmére; e tekintetben nagyra értékeli az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének közelmúltbeli pakisztáni látogatását és az ott folytatott megbeszélést; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközzel, többek között a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokban megfogalmazottak szerint segítse a vallási közösségeket és gyakoroljon nyomást a pakisztáni kormányra, hogy tegyen többet a vallási kisebbségek védelmére; e tekintetben nagyra értékeli az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének közelmúltbeli pakisztáni látogatását és az ott folytatott megbeszélést;

| 11. | kiemeli, hogy a GSP+ státusz megadása feltételektől függ, többek között az új GSP alaprendelet VIII. mellékletében említett, jórészt emberi jogokkal kapcsolatos 27 nemzetközi egyezmény megerősítésétől és végrehajtásától, és hogy az EU úgy is dönthet, hogy visszavonja a GSP+ vámkedvezményeket, amennyiben egy ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy a GSP+ státusz megadása feltételektől függ, többek között az új GSP alaprendelet VIII. mellékletében említett, jórészt emberi jogokkal kapcsolatos 27 nemzetközi egyezmény megerősítésétől és végrehajtásától, és hogy az EU úgy is dönthet, hogy visszavonja a GSP+ vámkedvezményeket, amennyiben egy ország nem teljesíti kötelezettségvállalásait;

| 12. | sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon, hogy Pakisztán teljesíti-e a GSP+ rendszer keretében vállalt kötelezettségeit, és hogy mozdítsa elő és védje meg az emberi jogokat Pakisztánban; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon, hogy Pakisztán teljesíti-e a GSP+ rendszer keretében vállalt kötelezettségeit, és hogy mozdítsa elő és védje meg az emberi jogokat Pakisztánban;

| 13. | Felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy működjön együtt a pakisztáni hatóságokkal az istenkáromlásra vonatkozó törvények alkalmazásának reformja érdekében, többek között végrehajtva a fenti (6) bekezdésben említett intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

Felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy működjön együtt a pakisztáni hatóságokkal az istenkáromlásra vonatkozó törvények alkalmazásának reformja érdekében, többek között végrehajtva a fenti (6) bekezdésben említett intézkedéseket;

| 14. | arra ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy az ENSZ szerveivel, többek között a vallás és a hit szabadságával foglalkozó különmegbízottal együttműködve foglalkozzon az emberi jogi problémákkal kapcsolatos jogos aggályokkal; |
| --- | --- |

14.

arra ösztönzi a pakisztáni kormányt, hogy az ENSZ szerveivel, többek között a vallás és a hit szabadságával foglalkozó különmegbízottal együttműködve foglalkozzon az emberi jogi problémákkal kapcsolatos jogos aggályokkal;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0575.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/135946.pdf

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0208.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/44

---

P8_TA(2014)0065

Szerbia: A háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Szerbiáról: a háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye (2014/2970(RSP))

(2016/C 289/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szerbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba lépett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba lépett,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért haladásról szóló 2014. október 8-i 2014. évi jelentésére (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért haladásról szóló 2014. október 8-i 2014. évi jelentésére (SWD(2014)0302),

| — | tekintettel a volt Jugoszlávia területén 1991 óta elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő cselekményekért felelős személyek megbüntetésére létrehozott Nemzetközi Törvényszék (ICTY) Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a volt Jugoszlávia területén 1991 óta elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő cselekményekért felelős személyek megbüntetésére létrehozott Nemzetközi Törvényszék (ICTY) Alapokmányára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Törvényszék eljárási és bizonyítási szabályzata 65. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Törvényszék eljárási és bizonyítási szabályzata 65. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Vojislav Šešeljt, a szerb radikális párt elnökét az ICTY az alábbiakkal vádolja: politikai, faji vagy vallási alapon való üldözés, deportálás, embertelen cselekmények (erőszakos elhurcolás), emberiesség elleni bűncselekmények, gyilkosság, kínzás, kegyetlen bánásmód, falvak kegyetlen lerombolása vagy katonailag indokolatlan pusztítás, vallási vagy oktatási intézmények lerombolása vagy szándékos megrongálása, állami vagy magántulajdon kifosztása (a háború törvényeinek és szokásainak megsértése) Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában és a Vajdaságban (Szerbia) 1991 és 1993 között; |
| --- | --- |

A.

mivel Vojislav Šešeljt, a szerb radikális párt elnökét az ICTY az alábbiakkal vádolja: politikai, faji vagy vallási alapon való üldözés, deportálás, embertelen cselekmények (erőszakos elhurcolás), emberiesség elleni bűncselekmények, gyilkosság, kínzás, kegyetlen bánásmód, falvak kegyetlen lerombolása vagy katonailag indokolatlan pusztítás, vallási vagy oktatási intézmények lerombolása vagy szándékos megrongálása, állami vagy magántulajdon kifosztása (a háború törvényeinek és szokásainak megsértése) Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában és a Vajdaságban (Szerbia) 1991 és 1993 között;

| B. | mivel az Egyesült Nemzetek 1993-ban hozta létre az ICTY-t azzal a céllal, hogy kivizsgálja az 1990-es évek háborús bűncselekményeit, megalapozva a konfliktusok rendezésére és a konfliktusokat követő fejlesztésekre vonatkozó új normákat a régióban; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Nemzetek 1993-ban hozta létre az ICTY-t azzal a céllal, hogy kivizsgálja az 1990-es évek háborús bűncselekményeit, megalapozva a konfliktusok rendezésére és a konfliktusokat követő fejlesztésekre vonatkozó új normákat a régióban;

| C. | mivel 2014. november 6-án, több mint 11 évvel Šešelj letartóztatását követően és miközben az ellene folyó tárgyalás még nem zárult le, a bíróság Elsőfokú Tanácsa Šešelj egészségi állapotának romlása miatt saját hatáskörében rendelkezett ideiglenes szabadon bocsátásáról az alábbi feltételekkel: (i) i. nem befolyásolja a szemtanúkat és az áldozatokat; és ii. azonnal megjelenik az Elsőfokú Tanács előtt, amint ez ilyen irányú rendelkezést bocsát ki; mivel Šešelj a tárgyalás kezdetétől fogva ellenséges magatartást tanúsított az ICTY-vel szemben, rendszeresen félbeszakítva, bomlasztva és hátráltatva a bírósági eljárást, valamint három különböző alkalommal vádolták meg a bíróság megsértésével, amiért megpróbálta a tanúkat megfélemlíteni; |
| --- | --- |

C.

mivel 2014. november 6-án, több mint 11 évvel Šešelj letartóztatását követően és miközben az ellene folyó tárgyalás még nem zárult le, a bíróság Elsőfokú Tanácsa Šešelj egészségi állapotának romlása miatt saját hatáskörében rendelkezett ideiglenes szabadon bocsátásáról az alábbi feltételekkel: (i) i. nem befolyásolja a szemtanúkat és az áldozatokat; és ii. azonnal megjelenik az Elsőfokú Tanács előtt, amint ez ilyen irányú rendelkezést bocsát ki; mivel Šešelj a tárgyalás kezdetétől fogva ellenséges magatartást tanúsított az ICTY-vel szemben, rendszeresen félbeszakítva, bomlasztva és hátráltatva a bírósági eljárást, valamint három különböző alkalommal vádolták meg a bíróság megsértésével, amiért megpróbálta a tanúkat megfélemlíteni;

| D. | mivel Szerbiába való visszatérését követően Šešelj több alkalommal is nyilvános beszédet tartott Belgrádban, amelyekben hangsúlyozta, hogy nem fog önként visszatérni a bíróságra, és ezzel azon szándékának adott hangot, hogy szabadlábra bocsátásának két feltétele közül egyet meg fog sérteni; |
| --- | --- |

D.

mivel Szerbiába való visszatérését követően Šešelj több alkalommal is nyilvános beszédet tartott Belgrádban, amelyekben hangsúlyozta, hogy nem fog önként visszatérni a bíróságra, és ezzel azon szándékának adott hangot, hogy szabadlábra bocsátásának két feltétele közül egyet meg fog sérteni;

| E. | mivel Šešelj nyilvános kijelentéseiben többször felszólított „nagy Szerbia” megalakítására, és nyilvánosan követeléseket fogalmazott meg a szomszédos országokat, többek között Horvátországot illetően, amely az Unió tagja, továbbá gyűlöletet szított a nem szerbek ellen; mivel a horvát város, Vukovár 1991. évi elestének és szerb félkatonai erők és a jugoszláv hadsereg irányítása alá kerülésének, valamint az ehhez kapcsolódó kegyetlenkedéseknek a 23. évfordulóján Šešelj sajtóközleményt adott ki, amelyben gratulált a szerb csetnikeknek Vukovár „felszabadítása” alkalmából, és ezáltal megsértette azt a követelményt, hogy ne befolyásolja a tanúkat; mivel az „asszonyok feketében” békemozgalom a „sohasem felejtjük el a vukovári bűntetteket” elnevezésű fellépése keretében Belgrádban gyűlt össze, hogy meggyászolja a megszállás áldozatait; |
| --- | --- |

E.

mivel Šešelj nyilvános kijelentéseiben többször felszólított „nagy Szerbia” megalakítására, és nyilvánosan követeléseket fogalmazott meg a szomszédos országokat, többek között Horvátországot illetően, amely az Unió tagja, továbbá gyűlöletet szított a nem szerbek ellen; mivel a horvát város, Vukovár 1991. évi elestének és szerb félkatonai erők és a jugoszláv hadsereg irányítása alá kerülésének, valamint az ehhez kapcsolódó kegyetlenkedéseknek a 23. évfordulóján Šešelj sajtóközleményt adott ki, amelyben gratulált a szerb csetnikeknek Vukovár „felszabadítása” alkalmából, és ezáltal megsértette azt a követelményt, hogy ne befolyásolja a tanúkat; mivel az „asszonyok feketében” békemozgalom a „sohasem felejtjük el a vukovári bűntetteket” elnevezésű fellépése keretében Belgrádban gyűlt össze, hogy meggyászolja a megszállás áldozatait;

| 1. | erőteljesen elítéli Šešelj háborús uszítását, gyűlöletkeltését, területi követelésekre való bátorítását és arra irányuló kísérleteit, hogy Szerbiát letérítse Európába vezető útjáról; sajnálattal állapítja meg Šešelj provokatív nyilvános fellépéseit és háborús retorikáját, amelyet ideiglenes szabadon bocsátása óta folytat, mivel az feltépi az áldozatoknak a háború és a ’90-es évek elején elkövetett rémtettek során szerzett lelki sebeit; hangsúlyozza, hogy Šešelj nemrégiben tett kijelentései alááshatják a regionális együttműködés és megbékélés területén tett előrelépéseket, és hiábavalóvá tehetik az utóbbi évek erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

1.

erőteljesen elítéli Šešelj háborús uszítását, gyűlöletkeltését, területi követelésekre való bátorítását és arra irányuló kísérleteit, hogy Szerbiát letérítse Európába vezető útjáról; sajnálattal állapítja meg Šešelj provokatív nyilvános fellépéseit és háborús retorikáját, amelyet ideiglenes szabadon bocsátása óta folytat, mivel az feltépi az áldozatoknak a háború és a ’90-es évek elején elkövetett rémtettek során szerzett lelki sebeit; hangsúlyozza, hogy Šešelj nemrégiben tett kijelentései alááshatják a regionális együttműködés és megbékélés területén tett előrelépéseket, és hiábavalóvá tehetik az utóbbi évek erőfeszítéseit;

| 2. | emlékezteti a szerb hatóságokat az ICTY-vel folytatott együttműködés keretében, illetve uniós tagjelölt országként vállalt kötelezettségeikre; aggodalommal állapítja meg, hogy Šešelj viselkedésével kapcsolatosan a szerb hatóságok részéről hiányzik a megfelelő politikai reakció és jogi válasz, ami megingatja a tanúk bírósági eljárásba vetett bizalmát; ösztönzi a szerb hatóságokat és a demokratikus pártokat, hogy ítéljék el a gyűlöletbeszéd és a háborús retorika valamennyi nyilvános formáját, és mozdítsák elő a kisebbségi és kulturális jogok védelmét; kéri a szerb hatóságokat annak kivizsgálására, hogy Šešelj megsértette-e a szerb törvényeket, továbbá erősítsék meg és teljes mértékben alkalmazzák azokat a jogszabályokat, amelyek megtiltják a gyűlöletbeszédet, a diszkriminációt és az erőszakra való felbujtást; támogatja a gyűlöletbeszéd ellen küzdő összes politikai pártot, nem kormányzati szervezetet és magánszemélyt; |
| --- | --- |

2.

emlékezteti a szerb hatóságokat az ICTY-vel folytatott együttműködés keretében, illetve uniós tagjelölt országként vállalt kötelezettségeikre; aggodalommal állapítja meg, hogy Šešelj viselkedésével kapcsolatosan a szerb hatóságok részéről hiányzik a megfelelő politikai reakció és jogi válasz, ami megingatja a tanúk bírósági eljárásba vetett bizalmát; ösztönzi a szerb hatóságokat és a demokratikus pártokat, hogy ítéljék el a gyűlöletbeszéd és a háborús retorika valamennyi nyilvános formáját, és mozdítsák elő a kisebbségi és kulturális jogok védelmét; kéri a szerb hatóságokat annak kivizsgálására, hogy Šešelj megsértette-e a szerb törvényeket, továbbá erősítsék meg és teljes mértékben alkalmazzák azokat a jogszabályokat, amelyek megtiltják a gyűlöletbeszédet, a diszkriminációt és az erőszakra való felbujtást; támogatja a gyűlöletbeszéd ellen küzdő összes politikai pártot, nem kormányzati szervezetet és magánszemélyt;

| 3. | felszólítja az ICTY-t és az ICTY ügyészi hivatalát, hogy hozzon intézkedéseket annak újbóli kivizsgálására, hogy léteznek-e követelmények az új körülmények fennálltakor történő ideiglenes szabadon bocsátásra; megjegyzi, hogy az ideiglenes szabadon bocsátással kapcsolatos bírósági gyakorlatokra vonatkozó különböző szabályok nem járulnak hozzá az ICTY célkitűzéseihez; ösztönzi az ICTY-t, hogy tegyen határozott fellépéseket az ICTY-be vetett bizalom helyreállítása érdekében, amely Šešelj megdöbbentő és elfogadhatatlan nyilvános kijelentései következtében gyengült meg, többek között tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy felgyorsítsa valamennyi előtte zajló tárgyalás és fellebbezés lezárását; emlékeztet arra, hogy a háborús bűnök elkövetőinek bíróság elé állítása elengedhetetlen feltétele a valódi és tartós megbékélési folyamatnak; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az ICTY-t és az ICTY ügyészi hivatalát, hogy hozzon intézkedéseket annak újbóli kivizsgálására, hogy léteznek-e követelmények az új körülmények fennálltakor történő ideiglenes szabadon bocsátásra; megjegyzi, hogy az ideiglenes szabadon bocsátással kapcsolatos bírósági gyakorlatokra vonatkozó különböző szabályok nem járulnak hozzá az ICTY célkitűzéseihez; ösztönzi az ICTY-t, hogy tegyen határozott fellépéseket az ICTY-be vetett bizalom helyreállítása érdekében, amely Šešelj megdöbbentő és elfogadhatatlan nyilvános kijelentései következtében gyengült meg, többek között tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy felgyorsítsa valamennyi előtte zajló tárgyalás és fellebbezés lezárását; emlékeztet arra, hogy a háborús bűnök elkövetőinek bíróság elé állítása elengedhetetlen feltétele a valódi és tartós megbékélési folyamatnak;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Szerbia elnökének, kormányának és országgyűlésének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ICTY elnökének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Szerbia elnökének, kormányának és országgyűlésének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és az ICTY elnökének.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/46

---

P8_TA(2014)0066

Irak: Nők elrablása és a velük való rossz bánásmód

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása Irakról: Nők elrablása és a velük való rossz bánásmód (2014/2971(RSP))

(2016/C 289/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának az ISIL/Dá'is által Szíriában és Irakban előidézett válságról szóló, 2014. október 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának az ISIL/Dá'is által Szíriában és Irakban előidézett válságról szóló, 2014. október 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa S-22/1 számú, 2014. szeptember 1-jei határozatára az emberi jogi helyzetről Irakban az úgynevezett Iraki és Levantei Iszlám Állam és a társult csoportok által elkövetett visszaélések fényében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa S-22/1 számú, 2014. szeptember 1-jei határozatára az emberi jogi helyzetről Irakban az úgynevezett Iraki és Levantei Iszlám Állam és a társult csoportok által elkövetett visszaélések fényében,

| — | tekintettel az ENSZ Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottságának 2014. november 14-i, „A terror törvénye: élet az IS alatt Szíriában” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottságának 2014. november 14-i, „A terror törvénye: élet az IS alatt Szíriában” című jelentésére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során és a konfliktusokat követő helyzetekben elkövetett szexuális erőszakról szóló 2013. június 24-i, 2127 (2013) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során és a konfliktusokat követő helyzetekben elkövetett szexuális erőszakról szóló 2013. június 24-i, 2127 (2013) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, Irak által is aláírt egyezményre, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325 (2000) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló, Irak által is aláírt egyezményre, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325 (2000) sz. határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az úgynevezett Iszlám Állam (IS) az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát kimerítő számos atrocitást követett el, amelyek között szerepelnek tömeggyilkosságok, önjelölt IS-bíróságok által elrendelt kivégzések, a szigorúan értelmezett saría vallásjog lakosságra kényszerítése, szexuális erőszak nőkkel és gyermekekkel szemben, rabszolgaságra kényszerítés, erőszakos közösülés, kényszerházasságok, emberkereskedelem, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítése és emberrablás, amely atrocitások miatt katasztrofális humanitárius válság alakult ki és az emberek nagy számban kényszerültek lakóhelyük elhagyására az IS ellenőrzése alatt tartott területeken; |
| --- | --- |

A.

mivel az úgynevezett Iszlám Állam (IS) az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát kimerítő számos atrocitást követett el, amelyek között szerepelnek tömeggyilkosságok, önjelölt IS-bíróságok által elrendelt kivégzések, a szigorúan értelmezett saría vallásjog lakosságra kényszerítése, szexuális erőszak nőkkel és gyermekekkel szemben, rabszolgaságra kényszerítés, erőszakos közösülés, kényszerházasságok, emberkereskedelem, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítése és emberrablás, amely atrocitások miatt katasztrofális humanitárius válság alakult ki és az emberek nagy számban kényszerültek lakóhelyük elhagyására az IS ellenőrzése alatt tartott területeken;

| B. | mivel 2014 augusztusában az Iszlám Állam harcosai még mélyebbre hatoltak be Észak-Irakba, megsemmisítve a kurd fegyveres erőket (Pesmerga), amelyek benyomultak az iraki hadsereg által elhagyott területekre; mivel Szindzsár városát megszállták, és elfoglalták a stratégiai jelentőségű moszuli gátat, amely vízzel és árammal látja el Irak nagy részét, és az Iszlám Állam harcosai 40 kilométerre megközelítették Irbilt, az iraki kurd régió fővárosát; mivel sok kurd nő harcol Kobaniban, többek között olyan nők is, akik a PKK-erők tagjai és vezetői; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014 augusztusában az Iszlám Állam harcosai még mélyebbre hatoltak be Észak-Irakba, megsemmisítve a kurd fegyveres erőket (Pesmerga), amelyek benyomultak az iraki hadsereg által elhagyott területekre; mivel Szindzsár városát megszállták, és elfoglalták a stratégiai jelentőségű moszuli gátat, amely vízzel és árammal látja el Irak nagy részét, és az Iszlám Állam harcosai 40 kilométerre megközelítették Irbilt, az iraki kurd régió fővárosát; mivel sok kurd nő harcol Kobaniban, többek között olyan nők is, akik a PKK-erők tagjai és vezetői;

| C. | mivel az IS által Moszul városban és a környező területeken, közöttük Szindzsár és Tal Afar városokban is megcélzott csoportok közé tartoznak etnikai és vallási kisebbségek tagjai, különösen keresztény, jezidita, türkmén, sabak és síita közösségek, valamint számos arab és szunnita muzulmán; |
| --- | --- |

C.

mivel az IS által Moszul városban és a környező területeken, közöttük Szindzsár és Tal Afar városokban is megcélzott csoportok közé tartoznak etnikai és vallási kisebbségek tagjai, különösen keresztény, jezidita, türkmén, sabak és síita közösségek, valamint számos arab és szunnita muzulmán;

| D. | mivel a Human Rights Watch becslései szerint az IS 3 133 jeziditát rabolt el és gyilkolt meg, illetve közülük sokan eltűntek az IS augusztus elején kezdődött támadásai óta; mivel a feltételezések szerint az IS a fent említett áldozatok közül 2 305 embert, közöttük 412 gyermeket hurcolt el; mivel az IS az általa elrabolt jezidita gyermekeket a saját soraiba kényszeríti; |
| --- | --- |

D.

mivel a Human Rights Watch becslései szerint az IS 3 133 jeziditát rabolt el és gyilkolt meg, illetve közülük sokan eltűntek az IS augusztus elején kezdődött támadásai óta; mivel a feltételezések szerint az IS a fent említett áldozatok közül 2 305 embert, közöttük 412 gyermeket hurcolt el; mivel az IS az általa elrabolt jezidita gyermekeket a saját soraiba kényszeríti;

| E. | mivel 2014 októberében ENSZ szakértők azt állították, hogy az IS ideiglenes fogvatartási központokban a becslések szerint 5 000 – 7 000 nőt tart fogva, akik innen kikerülve vagy szolgasorra jutnak, vagy ágyasokként dzsihádisták kezére kerülnek; mivel feltételezések szerint egyedül Tal Afar városban öt fogvatartási központban mintegy 3 500 nőt és gyermeket tartanak fogva; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014 októberében ENSZ szakértők azt állították, hogy az IS ideiglenes fogvatartási központokban a becslések szerint 5 000 – 7 000 nőt tart fogva, akik innen kikerülve vagy szolgasorra jutnak, vagy ágyasokként dzsihádisták kezére kerülnek; mivel feltételezések szerint egyedül Tal Afar városban öt fogvatartási központban mintegy 3 500 nőt és gyermeket tartanak fogva;

| F. | mivel az IS és más dzsihádista szélsőségesek Irakban és Szíriában menekültek áradatát idézték elő, akik Törökországban, Libanonban és Jordániában felállított menekülttáborokban próbálnak menedéket találni, ahol különösen a nők és a lányok kerülnek rendkívül nehezen elviselhető körülmények közé, és különösen kiszolgáltatottak a zaklatással, a szexuális erőszakkal, a kényszerházassággal és más visszaélésekkel szemben; |
| --- | --- |

F.

mivel az IS és más dzsihádista szélsőségesek Irakban és Szíriában menekültek áradatát idézték elő, akik Törökországban, Libanonban és Jordániában felállított menekülttáborokban próbálnak menedéket találni, ahol különösen a nők és a lányok kerülnek rendkívül nehezen elviselhető körülmények közé, és különösen kiszolgáltatottak a zaklatással, a szexuális erőszakkal, a kényszerházassággal és más visszaélésekkel szemben;

| G. | mivel az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok transznacionális jellege globális aggodalmat vált ki; |
| --- | --- |

G.

mivel az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok transznacionális jellege globális aggodalmat vált ki;

| H. | mivel az ENSZ menekültügyi ügynökségét (UNHCR) mélyen aggasztja, hogy a nemzetközi közösség képes lesz-e az Irakban – különösen az otthonukat a közelmúltban elhagyni kényszerült személyek számára – a tél beköszöntével összefüggő sürgős szükségletek kielégítésére; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ menekültügyi ügynökségét (UNHCR) mélyen aggasztja, hogy a nemzetközi közösség képes lesz-e az Irakban – különösen az otthonukat a közelmúltban elhagyni kényszerült személyek számára – a tél beköszöntével összefüggő sürgős szükségletek kielégítésére;

| I. | mivel Irak egysége, szuverenitása és területi integritása az ország és a régió stabilitásának és gazdasági fejlődésének lényeges elemeit képezik; |
| --- | --- |

I.

mivel Irak egysége, szuverenitása és területi integritása az ország és a régió stabilitásának és gazdasági fejlődésének lényeges elemeit képezik;

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok által rendszeresen elkövetett emberi jogi jogsértéseket és visszaéléseket, valamint a nemzetközi humanitárius jog sorozatos megsértését, amelyek kimerítik a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát; határozottan elítéli különösen az áldozatok vallási vagy etnikai hovatartozásán alapuló erőszak minden formáját, valamint a nőkkel és a gyermekekkel szemben alkalmazott erőszakot; |
| --- | --- |

1.

a lehető leghatározottabban elítéli az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok által rendszeresen elkövetett emberi jogi jogsértéseket és visszaéléseket, valamint a nemzetközi humanitárius jog sorozatos megsértését, amelyek kimerítik a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát; határozottan elítéli különösen az áldozatok vallási vagy etnikai hovatartozásán alapuló erőszak minden formáját, valamint a nőkkel és a gyermekekkel szemben alkalmazott erőszakot;

| 2. | határozottan elítéli az IS által elkövetett számos atrocitást, amelyek célpontjai különösen a nők, és amelyek kimerítik az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát, közöttük az emberrablásokat, az erőszakos nemi közösülést és a szexuális erőszak egyéb formáit, a rabszolgaságra kényszerítést, a kényszerházasságokat és kényszertérítéseket; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog e megsértéseiért felelős személyeket felelősségre kell vonni; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az IS által elkövetett számos atrocitást, amelyek célpontjai különösen a nők, és amelyek kimerítik az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát, közöttük az emberrablásokat, az erőszakos nemi közösülést és a szexuális erőszak egyéb formáit, a rabszolgaságra kényszerítést, a kényszerházasságokat és kényszertérítéseket; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog e megsértéseiért felelős személyeket felelősségre kell vonni;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a gyermekeket haladéktalanul vissza kell juttatni családjaikhoz, véget kell vetni a kényszerházasságoknak és a szexuális visszaéléseknek, valamint az IS által fogva tartott minden polgári személyt, közöttük a nőket is szabadon kell bocsátani; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a gyermekeket haladéktalanul vissza kell juttatni családjaikhoz, véget kell vetni a kényszerházasságoknak és a szexuális visszaéléseknek, valamint az IS által fogva tartott minden polgári személyt, közöttük a nőket is szabadon kell bocsátani;

| 4. | felhívja az iraki kormányt, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróságot (ICC) létrehozó Római Statútumot annak érdekében, hogy az ICC büntetőeljárás alá vonhassa az IS által elkövetett háborús bűncselekmények és emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények felelőseit; |
| --- | --- |

4.

felhívja az iraki kormányt, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróságot (ICC) létrehozó Római Statútumot annak érdekében, hogy az ICC büntetőeljárás alá vonhassa az IS által elkövetett háborús bűncselekmények és emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények felelőseit;

| 5. | kéri az iraki kormányt, hogy az iraki társadalom minden rétegét bevonva, a nemzeti egység és a megbékélés szellemében mozdítsa elő és védje meg az emberi jogokat, és az Iszlám Állammal folytatott küzdelme során tartsa tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot; felajánlja segítségét a kormánynak egy méltányosabb és befogadóbb jellegű társadalom kiépítésében, amely többek között megvédi és előmozdítja a nők jogait; |
| --- | --- |

5.

kéri az iraki kormányt, hogy az iraki társadalom minden rétegét bevonva, a nemzeti egység és a megbékélés szellemében mozdítsa elő és védje meg az emberi jogokat, és az Iszlám Állammal folytatott küzdelme során tartsa tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot; felajánlja segítségét a kormánynak egy méltányosabb és befogadóbb jellegű társadalom kiépítésében, amely többek között megvédi és előmozdítja a nők jogait;

| 6. | üdvözli a nemzetközi közösség, és annak tagjai között az Egyesült Államok erőfeszítéseit, amelyek célja az iraki nemzeti és helyi hatóságok támogatása az IS elleni küzdelemben, az IS előretörésének megállítása és a humanitárius támogatáshoz való hozzáférés elősegítése érdekében; támogatja az Iszlám Állammal szembeni globális koalíciót és az általa folytatott küzdelmet, ideértve katonai eszközök alkalmazását is; nyomatékosan kéri a nemzetközi közösséget, hogy a tél közeledtére tekintettel bocsásson rendelkezésre életmentő támogatást az Irakban élő emberek, közöttük azon jezidita családok számára, amelyek templomaiknak a IS pusztításával szembeni védelme érdekében továbbra is a Szindzsár-hegységben maradtak; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a nemzetközi közösség, és annak tagjai között az Egyesült Államok erőfeszítéseit, amelyek célja az iraki nemzeti és helyi hatóságok támogatása az IS elleni küzdelemben, az IS előretörésének megállítása és a humanitárius támogatáshoz való hozzáférés elősegítése érdekében; támogatja az Iszlám Állammal szembeni globális koalíciót és az általa folytatott küzdelmet, ideértve katonai eszközök alkalmazását is; nyomatékosan kéri a nemzetközi közösséget, hogy a tél közeledtére tekintettel bocsásson rendelkezésre életmentő támogatást az Irakban élő emberek, közöttük azon jezidita családok számára, amelyek templomaiknak a IS pusztításával szembeni védelme érdekében továbbra is a Szindzsár-hegységben maradtak;

| 7. | felszólítja valamennyi térségbeli szereplőt, hogy tegyenek meg mindent, ami hatalmukban áll azon hivatalos vagy magánszférabeli szervezetek tevékenységének beszüntetése érdekében, amelyek célja szélsőséges iszlamista ideológia hirdetése és terjesztése szóban és tettekben; felszólítja a nemzetközi közösséget, elsősorban az Uniót, hogy könnyítse meg a Közel-Keletet sújtó problémákról folytatott regionális párbeszédet, és abba vonja be valamennyi fontos felet, különösen Iránt és Szaúd-Arábiát; |
| --- | --- |

7.

felszólítja valamennyi térségbeli szereplőt, hogy tegyenek meg mindent, ami hatalmukban áll azon hivatalos vagy magánszférabeli szervezetek tevékenységének beszüntetése érdekében, amelyek célja szélsőséges iszlamista ideológia hirdetése és terjesztése szóban és tettekben; felszólítja a nemzetközi közösséget, elsősorban az Uniót, hogy könnyítse meg a Közel-Keletet sújtó problémákról folytatott regionális párbeszédet, és abba vonja be valamennyi fontos felet, különösen Iránt és Szaúd-Arábiát;

| 8. | nyomatékosan kéri az Egyesült Nemzetek Szervezetét, és különösen Rashida Manjoo-t, az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadóját, hogy tegyen meg minden lehetséges lépést az áldozatok felkutatására, indítson vizsgálatot és tárja fel az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok által Irakban és Szíriában lányok és nők ellen elkövetett visszaélések és erőszak tényeit és körülményeit azzal a céllal, hogy e tettek elkövetői ne maradhassanak büntetlenül, és biztosított legyen a teljes elszámoltathatóság; támogatja Zainab Hawa Bangura, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottja munkáját; |
| --- | --- |

8.

nyomatékosan kéri az Egyesült Nemzetek Szervezetét, és különösen Rashida Manjoo-t, az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadóját, hogy tegyen meg minden lehetséges lépést az áldozatok felkutatására, indítson vizsgálatot és tárja fel az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista csoportok által Irakban és Szíriában lányok és nők ellen elkövetett visszaélések és erőszak tényeit és körülményeit azzal a céllal, hogy e tettek elkövetői ne maradhassanak büntetlenül, és biztosított legyen a teljes elszámoltathatóság; támogatja Zainab Hawa Bangura, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különmegbízottja munkáját;

| 9. | kéri az Irakban működő nemzetközi humanitárius szervezeteket, közöttük az ENSZ ügynökségeit is, hogy fokozzák az IS előrenyomulása miatt lakhelyükről elmenekült embereket segítő egészségügyi és tanácsadói szolgáltatásaikat, különös figyelmet fordítva a szexuális erőszak túlélői és a gyermekek szükségleteire; |
| --- | --- |

9.

kéri az Irakban működő nemzetközi humanitárius szervezeteket, közöttük az ENSZ ügynökségeit is, hogy fokozzák az IS előrenyomulása miatt lakhelyükről elmenekült embereket segítő egészségügyi és tanácsadói szolgáltatásaikat, különös figyelmet fordítva a szexuális erőszak túlélői és a gyermekek szükségleteire;

| 10. | ismételten felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Unió tagállamait, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az iraki és szíriai nők helyzetének kezelése, illetve szabadságuk garantálása és legalapvetőbb jogaik tiszteletben tartása érdekében, továbbá fogadjanak el intézkedéseket a nők és gyermekek kizsákmányolásának, a velük való visszaéléseknek és az ellenük alkalmazott erőszaknak a megelőzése érdekében; különösen aggasztja a jezidita nők elleni erőszak eseteinek megszaporodása annak valamennyi formájában, akiket az Iszlám Állam tagjai börtönbe vetnek, megerőszakolnak, szexuálisan bántalmaznak és eladnak; kéri különösen a tagállamokat politikáik oly módon való megerősítésére, amelynek révén a túlélők szükségletei kielégíthetővé válnak, és létrejöhet egy olyan mechanizmus, amely lehetővé teszi a traumát szenvedett szíriai és iraki nők, közöttük a jezidita nők számára, hogy szükségleteikhez igazodó, egyedi poszttraumás tanácsadásban részesülhessenek; |
| --- | --- |

10.

ismételten felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Unió tagállamait, hogy tegyenek konkrét intézkedéseket az iraki és szíriai nők helyzetének kezelése, illetve szabadságuk garantálása és legalapvetőbb jogaik tiszteletben tartása érdekében, továbbá fogadjanak el intézkedéseket a nők és gyermekek kizsákmányolásának, a velük való visszaéléseknek és az ellenük alkalmazott erőszaknak a megelőzése érdekében; különösen aggasztja a jezidita nők elleni erőszak eseteinek megszaporodása annak valamennyi formájában, akiket az Iszlám Állam tagjai börtönbe vetnek, megerőszakolnak, szexuálisan bántalmaznak és eladnak; kéri különösen a tagállamokat politikáik oly módon való megerősítésére, amelynek révén a túlélők szükségletei kielégíthetővé válnak, és létrejöhet egy olyan mechanizmus, amely lehetővé teszi a traumát szenvedett szíriai és iraki nők, közöttük a jezidita nők számára, hogy szükségleteikhez igazodó, egyedi poszttraumás tanácsadásban részesülhessenek;

| 11. | meggyőződése, hogy az azonnali humanitárius segítséget és védelmet olyan hosszú távú stratégiának kell kiegészítenie, amely támogatást nyújt a társadalmi-gazdasági jogok érvényesítése és a megélhetőségi lehetőségek megteremtése tekintetében a hazatelepülő, az országon belül lakhelyeiket elhagyó és a menekült nők számára, valamint ösztönzi vezetői szerepvállalásukat és részvételüket azzal a céllal, hogy képesek legyenek a szükségleteikkel összhangban álló, hosszú távú megoldásokat választani; úgy véli, hogy megoldást kell találni a hátrányos megkülönböztetés többszörös és halmozott formáinak kitett nők különböző csoportjainak egyedi kockázataira és szükségleteire; |
| --- | --- |

11.

meggyőződése, hogy az azonnali humanitárius segítséget és védelmet olyan hosszú távú stratégiának kell kiegészítenie, amely támogatást nyújt a társadalmi-gazdasági jogok érvényesítése és a megélhetőségi lehetőségek megteremtése tekintetében a hazatelepülő, az országon belül lakhelyeiket elhagyó és a menekült nők számára, valamint ösztönzi vezetői szerepvállalásukat és részvételüket azzal a céllal, hogy képesek legyenek a szükségleteikkel összhangban álló, hosszú távú megoldásokat választani; úgy véli, hogy megoldást kell találni a hátrányos megkülönböztetés többszörös és halmozott formáinak kitett nők különböző csoportjainak egyedi kockázataira és szükségleteire;

| 12. | elítéli, hogy az IS előrenyomulásával egyidejűleg az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberekkel szembeni erőszakos cselekedetekre és gyilkosságokra került sor, amelyek teljes büntetlenséget élveznek; megjegyzi, hogy bár az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek nem az egyedüli veszélyeztetett csoportot jelentik, ugyanakkor szélsőségesen kiszolgáltatott helyzetben vannak, mert a család és a közösség támogatása, valamint a kormány védelme csak korlátozottan áll rendelkezésükre; megjegyzi, hogy az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek a menekültközösségekben, illetve egyes befogadó országokban is marginális és veszélyeztetett helyzetben maradnak; kéri az iraki kormányt, hogy biztosítson védelmet az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek számára; |
| --- | --- |

12.

elítéli, hogy az IS előrenyomulásával egyidejűleg az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberekkel szembeni erőszakos cselekedetekre és gyilkosságokra került sor, amelyek teljes büntetlenséget élveznek; megjegyzi, hogy bár az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek nem az egyedüli veszélyeztetett csoportot jelentik, ugyanakkor szélsőségesen kiszolgáltatott helyzetben vannak, mert a család és a közösség támogatása, valamint a kormány védelme csak korlátozottan áll rendelkezésükre; megjegyzi, hogy az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek a menekültközösségekben, illetve egyes befogadó országokban is marginális és veszélyeztetett helyzetben maradnak; kéri az iraki kormányt, hogy biztosítson védelmet az iraki leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű emberek számára;

| 13. | sajnálja, hogy a diktatúra és a konfliktushelyzet hosszú éveinek következményeként az iraki nők élete jelentősen rosszabbra fordult; valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatának előmozdítására és alkalmazására annak biztosítása érdekében, hogy a nők részt vegyenek a konfliktus rendezésében és a demokrácia építésében; síkraszáll amellett, hogy a nők döntéshozatalban való részvétele nélkül nem lehetséges sem a nők tényleges védelme, sem tényleges biztonsága Irakban; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy a diktatúra és a konfliktushelyzet hosszú éveinek következményeként az iraki nők élete jelentősen rosszabbra fordult; valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatának előmozdítására és alkalmazására annak biztosítása érdekében, hogy a nők részt vegyenek a konfliktus rendezésében és a demokrácia építésében; síkraszáll amellett, hogy a nők döntéshozatalban való részvétele nélkül nem lehetséges sem a nők tényleges védelme, sem tényleges biztonsága Irakban;

| 14. | felhív a muzulmán országokkal, szervezetekkel és közösségekkel együttműködő, összehangolt nemzetközi erőfeszítésekre annak érdekében, hogy megszűnjön a radikális szalafita/vahhabita ideológia térhódítása, amely az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista szervezetek tetteinek alapja és táplálója, és egyre növekvő biztonsági fenyegetést jelent az Unió tagállamai számára; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy a Perzsa-öböl országaival folytatott párbeszéd során adjanak hangot erőteljes aggodalmuknak amiatt, hogy számos muzulmán többségű országban, és az ezekből az országokból származó személyek révén világszerte számos muzulmán közösségekben jelenleg a szalafita/vahhabita ideológia híveinek toborzására történnek erőfeszítések; |
| --- | --- |

14.

felhív a muzulmán országokkal, szervezetekkel és közösségekkel együttműködő, összehangolt nemzetközi erőfeszítésekre annak érdekében, hogy megszűnjön a radikális szalafita/vahhabita ideológia térhódítása, amely az IS és a hozzá kapcsolódó terrorista szervezetek tetteinek alapja és táplálója, és egyre növekvő biztonsági fenyegetést jelent az Unió tagállamai számára; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy a Perzsa-öböl országaival folytatott párbeszéd során adjanak hangot erőteljes aggodalmuknak amiatt, hogy számos muzulmán többségű országban, és az ezekből az országokból származó személyek révén világszerte számos muzulmán közösségekben jelenleg a szalafita/vahhabita ideológia híveinek toborzására történnek erőfeszítések;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurd regionális kormánynak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurd regionális kormánynak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0022.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/50

---

P8_TA(2014)0068

Késedelem a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika elindulásában

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika késedelmes elindulásáról (2014/2946(RSP))

(2016/C 289/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 4., 162., valamint 174–178. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 4., 162., valamint 174–178. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a 2014. évi általános költségvetéshez fűzött 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2014)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. évi általános költségvetéshez fűzött 3/2014. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2014)0329),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a kohéziós politika a legfőbb, reálgazdaságra irányuló uniós szintű beruházási politika, és 2020-ig 350 milliárd eurót meghaladó költségvetésével az Unió növekedésének és munkahelyteremtésének bevált katalizátora; mivel az Unió stratégiájának fontos részét képezi a regionális egyensúlyhiányok és egyenlőtlenségek orvoslása, a diverzifikáció és az ipari változásokhoz való alkalmazkodás segítése, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítása; mivel egyes tagállamokban a kohéziós politika az állami beruházások elsődleges forrása; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika a legfőbb, reálgazdaságra irányuló uniós szintű beruházási politika, és 2020-ig 350 milliárd eurót meghaladó költségvetésével az Unió növekedésének és munkahelyteremtésének bevált katalizátora; mivel az Unió stratégiájának fontos részét képezi a regionális egyensúlyhiányok és egyenlőtlenségek orvoslása, a diverzifikáció és az ipari változásokhoz való alkalmazkodás segítése, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósítása; mivel egyes tagállamokban a kohéziós politika az állami beruházások elsődleges forrása;

| B. | mivel a tematikus koncentráció révén a források korlátozott számú, növekedésösztönző potenciállal rendelkező stratégiai célkitűzésre irányulnak, köztük az innovációra és a kutatásra, a digitális menetrendre, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra, a képzésre, az oktatásra és az infrastruktúrára; |
| --- | --- |

B.

mivel a tematikus koncentráció révén a források korlátozott számú, növekedésösztönző potenciállal rendelkező stratégiai célkitűzésre irányulnak, köztük az innovációra és a kutatásra, a digitális menetrendre, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra, a képzésre, az oktatásra és az infrastruktúrára;

| C. | mivel a partnerségi megállapodások és az operatív programok stratégiai eszközei a beruházások tagállamokba és régiókba irányításának, összhangban az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló átfogó célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

C.

mivel a partnerségi megállapodások és az operatív programok stratégiai eszközei a beruházások tagállamokba és régiókba irányításának, összhangban az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló átfogó célkitűzéseivel;

| D. | mivel az 1303/2013/EU rendelet 14., 16. és 29. cikke rögzíti a partnerségi megállapodások és az operatív programok benyújtásának és elfogadásának menetrendjét, amelynek értelmében a partnerségi megállapodásokat 2014. augusztus végéig kellett volna elfogadni, az operatív programokat pedig legkésőbb 2015. január végéig; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1303/2013/EU rendelet 14., 16. és 29. cikke rögzíti a partnerségi megállapodások és az operatív programok benyújtásának és elfogadásának menetrendjét, amelynek értelmében a partnerségi megállapodásokat 2014. augusztus végéig kellett volna elfogadni, az operatív programokat pedig legkésőbb 2015. január végéig;

| E. | mivel egyértelmű késedelem tapasztalható a programozási folyamat tekintetében, hiszen várhatóan csupán kisszámú (alig több mint 100) operatív program kerül elfogadásra 2014 végéig; |
| --- | --- |

E.

mivel egyértelmű késedelem tapasztalható a programozási folyamat tekintetében, hiszen várhatóan csupán kisszámú (alig több mint 100) operatív program kerül elfogadásra 2014 végéig;

| F. | mivel a Bizottság a tagállamok kérésére informális dokumentumot készített az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott, a Bizottság által 2014. december 31-ig el nem fogadott programokra vonatkozó 2014. évi kötelezettségvállalások kezeléséről; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság a tagállamok kérésére informális dokumentumot készített az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott, a Bizottság által 2014. december 31-ig el nem fogadott programokra vonatkozó 2014. évi kötelezettségvállalások kezeléséről;

| G. | mivel két forgatókönyv létezik az operatív programok elfogadására, és mindkettő további késedelmeket von maga után a végrehajtás megkezdése tekintetében, nevezetesen: 1) az átviteli eljárás a 2014. december 31-ére„elfogadásra késznek” minősülő programok esetében, valamint 2) a 2014. évi fel nem használt előirányzatok európai strukturális és beruházási alapokhoz való – a többéves pénzügyi keret technikai felülvizsgálatával együtt járó – költségvetési átcsoportosítása a 2014. december 31-éig„elfogadásra nem késznek” minősülő programok esetében; |
| --- | --- |

G.

mivel két forgatókönyv létezik az operatív programok elfogadására, és mindkettő további késedelmeket von maga után a végrehajtás megkezdése tekintetében, nevezetesen: 1) az átviteli eljárás a 2014. december 31-ére„elfogadásra késznek” minősülő programok esetében, valamint 2) a 2014. évi fel nem használt előirányzatok európai strukturális és beruházási alapokhoz való – a többéves pénzügyi keret technikai felülvizsgálatával együtt járó – költségvetési átcsoportosítása a 2014. december 31-éig„elfogadásra nem késznek” minősülő programok esetében;

| H. | mivel a Bizottság által előterjesztett menetrend szerint az operatív programokat az átviteli eljárás keretében 2015. február 15. és március 31. között fogadnák el, a költségvetési átcsoportosítás keretében pedig 2015. május 1. után; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság által előterjesztett menetrend szerint az operatív programokat az átviteli eljárás keretében 2015. február 15. és március 31. között fogadnák el, a költségvetési átcsoportosítás keretében pedig 2015. május 1. után;

| I. | mivel a 2014–2020-as programozási időszakot érintő késedelmes végrehajtás mellett a kohéziós politika terén a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében fennálló, körülbelül 23 milliárd eurót kitevő kifizetési hátralékkal is szembe kell nézni, ami még jobban aláássa hitelességét, hatékonyságát és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2014–2020-as programozási időszakot érintő késedelmes végrehajtás mellett a kohéziós politika terén a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében fennálló, körülbelül 23 milliárd eurót kitevő kifizetési hátralékkal is szembe kell nézni, ami még jobban aláássa hitelességét, hatékonyságát és fenntarthatóságát;

| J. | mivel a Bizottság elnöke jelezte, hogy 315 milliárd eurós beruházási programot kíván indítani; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság elnöke jelezte, hogy 315 milliárd eurós beruházási programot kíván indítani;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politika végrehajtása tekintetében fennálló jelentős késedelmek miatt, miközben elismeri annak fontosságát, hogy a későbbi átprogramozás elkerülése érdekében a programozási időszak kezdetén jó minőségű operatív programok kerüljenek elfogadásra; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politika végrehajtása tekintetében fennálló jelentős késedelmek miatt, miközben elismeri annak fontosságát, hogy a későbbi átprogramozás elkerülése érdekében a programozási időszak kezdetén jó minőségű operatív programok kerüljenek elfogadásra;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi késések megpróbáltatást jelentenek a nemzeti, regionális és helyi hatóságok számára az európai strukturális és beruházási alapok hatékony tervezése és végrehajtása tekintetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi késések megpróbáltatást jelentenek a nemzeti, regionális és helyi hatóságok számára az európai strukturális és beruházási alapok hatékony tervezése és végrehajtása tekintetében a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika a tagállamok által biztosított társfinanszírozással együtt a növekedést elősegítő uniós közkiadások jelentős részét teszi ki; hangsúlyozza, hogy ezért nagyon fontos az új programok végrehajtásának mielőbbi elindítása a beruházások eredményeinek maximalizálása, a munkahelyteremtés előmozdítása és a termelékenység növekedésének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika a tagállamok által biztosított társfinanszírozással együtt a növekedést elősegítő uniós közkiadások jelentős részét teszi ki; hangsúlyozza, hogy ezért nagyon fontos az új programok végrehajtásának mielőbbi elindítása a beruházások eredményeinek maximalizálása, a munkahelyteremtés előmozdítása és a termelékenység növekedésének fokozása érdekében;

| 4. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak felelős magatartást, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy gyorsabb eljárással 2014-ben a lehető legtöbb operatív program elfogadásra kerüljön, valamint hogy 2014. december 31-éig a lehető legtöbb program „elfogadásra kész” legyen és ezáltal alkalmazni lehessen az átviteli eljárást, összhangban a költségvetési rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és a rendelet alkalmazási szabályainak 4. cikkével; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanúsítsanak felelős magatartást, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy gyorsabb eljárással 2014-ben a lehető legtöbb operatív program elfogadásra kerüljön, valamint hogy 2014. december 31-éig a lehető legtöbb program „elfogadásra kész” legyen és ezáltal alkalmazni lehessen az átviteli eljárást, összhangban a költségvetési rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és a rendelet alkalmazási szabályainak 4. cikkével;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a minőségre, valamint a csalás elleni harc fenntartására való határozott összpontosítás mellett – vizsgálja meg belső eljárásai ésszerűsítésének valamennyi lehetséges módját, amelyekkel biztosítható, hogy a 2014. november 24-i határidőt követően újra benyújtott operatív programokat is vegyék figyelembe a szolgálatközi konzultáció év végig történő lezárásához, és kezeljék őket elfogadásra készként, amennyiben megfelelnek a minőségi követelményeknek; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a minőségre, valamint a csalás elleni harc fenntartására való határozott összpontosítás mellett – vizsgálja meg belső eljárásai ésszerűsítésének valamennyi lehetséges módját, amelyekkel biztosítható, hogy a 2014. november 24-i határidőt követően újra benyújtott operatív programokat is vegyék figyelembe a szolgálatközi konzultáció év végig történő lezárásához, és kezeljék őket elfogadásra készként, amennyiben megfelelnek a minőségi követelményeknek;

| 6. | tudatában van annak, hogy a fent említett forgatókönyvek közül a második, amely a 2014 végére elfogadásra még nem kész operatív programok esetében alkalmazandó, nevezetesen a 2014-ben le nem kötött összegek 2015-ös költségvetésben történő újbóli előirányzása, a többéves pénzügyi keret 19. cikkének megfelelően szükségessé teszi a többéves pénzügyi keret 2015. május 1-jéig történő felülvizsgálatát, amelynek – még ha technikai jellegű is – a többéves költségvetési eljárás szerint kell megtörténnie: felkéri ezért a Bizottságot, hogy mielőbb kezdjen megbeszéléseket a Parlamenttel és a Tanáccsal egy olyan hiteles ütemterv kidolgozása érdekében, amely biztosítja a többéves pénzügyi keret 2015-ös felülvizsgálatának mielőbbi elfogadását; |
| --- | --- |

6.

tudatában van annak, hogy a fent említett forgatókönyvek közül a második, amely a 2014 végére elfogadásra még nem kész operatív programok esetében alkalmazandó, nevezetesen a 2014-ben le nem kötött összegek 2015-ös költségvetésben történő újbóli előirányzása, a többéves pénzügyi keret 19. cikkének megfelelően szükségessé teszi a többéves pénzügyi keret 2015. május 1-jéig történő felülvizsgálatát, amelynek – még ha technikai jellegű is – a többéves költségvetési eljárás szerint kell megtörténnie: felkéri ezért a Bizottságot, hogy mielőbb kezdjen megbeszéléseket a Parlamenttel és a Tanáccsal egy olyan hiteles ütemterv kidolgozása érdekében, amely biztosítja a többéves pénzügyi keret 2015-ös felülvizsgálatának mielőbbi elfogadását;

| 7. | hangsúlyozza továbbá, hogy az operatív programok elfogadásához az adott 2015. évi kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó költségvetés-módosítás tervezetét is jóvá kell hagyni, valamint hogy ez azt jelenti, hogy a programok végrehajtásának tényleges elindítására a legjobb esetben is 2015 közepéig kell várni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza továbbá, hogy az operatív programok elfogadásához az adott 2015. évi kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó költségvetés-módosítás tervezetét is jóvá kell hagyni, valamint hogy ez azt jelenti, hogy a programok végrehajtásának tényleges elindítására a legjobb esetben is 2015 közepéig kell várni;

| 8. | a fentiekre tekintettel kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel azokat az intézkedéseket, amelyeket az operatív programok végrehajtásának mielőbbi elősegítése érdekében tervez, valamint adjon tájékoztatást az intézkedések időbeli ütemezéséről; |
| --- | --- |

8.

a fentiekre tekintettel kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel azokat az intézkedéseket, amelyeket az operatív programok végrehajtásának mielőbbi elősegítése érdekében tervez, valamint adjon tájékoztatást az intézkedések időbeli ütemezéséről;

| 9. | riasztónak tartja a kohéziós politika 2007–2013-as operatív programjaival kapcsolatos kifizetési hátralékok helyzetét; hangsúlyozza, hogy fontos és sürgető, hogy az új bizottsági javaslatok alapján 2014 végére létrejöjjön a témára vonatkozó megállapodás; |
| --- | --- |

9.

riasztónak tartja a kohéziós politika 2007–2013-as operatív programjaival kapcsolatos kifizetési hátralékok helyzetét; hangsúlyozza, hogy fontos és sürgető, hogy az új bizottsági javaslatok alapján 2014 végére létrejöjjön a témára vonatkozó megállapodás;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy fejtse ki, milyen hatással jár a kifizetések e késedelme az új operatív programok végrehajtásának elindítására nézve, és terjesszen elő megoldásokat a károk mértékének lehető legcsekélyebbre korlátozása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a közös rendelkezéseket megállapító rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében előírt tárgyalások eredményeiről szóló jelentés keretében elemezze, milyen következményekkel jár a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kohéziós politika késedelmes megindítása a növekedésre és a munkahelyteremtésre, és a levont tanulságok alapján tegyen ajánlásokat; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy fejtse ki, milyen hatással jár a kifizetések e késedelme az új operatív programok végrehajtásának elindítására nézve, és terjesszen elő megoldásokat a károk mértékének lehető legcsekélyebbre korlátozása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a közös rendelkezéseket megállapító rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében előírt tárgyalások eredményeiről szóló jelentés keretében elemezze, milyen következményekkel jár a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kohéziós politika késedelmes megindítása a növekedésre és a munkahelyteremtésre, és a levont tanulságok alapján tegyen ajánlásokat;

| 11. | kéri, hogy a Bizottság által bejelentendő 315 milliárdos beruházási csomag a 2014–2020-as kohéziós politikához képest teljes mértékben kiegészítő jellegű legyen; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a Bizottság által bejelentendő 315 milliárdos beruházási csomag a 2014–2020-as kohéziós politikához képest teljes mértékben kiegészítő jellegű legyen;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a többi érintett intézménynek. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a többi érintett intézménynek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/53

---

P8_TA(2014)0069

A Bizottság hatásvizsgálati útmutatója

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről (2014/2967(RSP))

(2016/C 289/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatával foglalkozó, a közelmúltban megrendezett nyilvános konzultációra és a kapcsolódó felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatával foglalkozó, a közelmúltban megrendezett nyilvános konzultációra és a kapcsolódó felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató tervezetére,

| — | tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a hatásvizsgálatok – a jogalkotás korai szakaszában alkalmazott eszközként – kulcsszerepet játszanak a Bizottság intelligens szabályozási programjában, és arra szolgálnak, hogy átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékot nyújtsanak a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokról, az uniós fellépés hozzáadott értékéről, a várható szabályozási és adminisztratív terhekről, valamint az alternatív megoldások valamennyi érintett fél számára jelentkező költségeiről és hasznáról; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatásvizsgálatok – a jogalkotás korai szakaszában alkalmazott eszközként – kulcsszerepet játszanak a Bizottság intelligens szabályozási programjában, és arra szolgálnak, hogy átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott bizonyítékot nyújtsanak a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokról, az uniós fellépés hozzáadott értékéről, a várható szabályozási és adminisztratív terhekről, valamint az alternatív megoldások valamennyi érintett fél számára jelentkező költségeiről és hasznáról;

| B. | mivel a jelenlegi hatásvizsgálati útmutató kiemelt szerepet biztosít a Bizottság Főtitkárságának és a Hatásvizsgálati Testületnek annak eldöntése tekintetében, hogy az adott kezdeményezés esetén szükség van-e hatásvizsgálatra; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi hatásvizsgálati útmutató kiemelt szerepet biztosít a Bizottság Főtitkárságának és a Hatásvizsgálati Testületnek annak eldöntése tekintetében, hogy az adott kezdeményezés esetén szükség van-e hatásvizsgálatra;

| C. | mivel a Hatásvizsgálati Testület a hatásvizsgálatok központi minőségellenőrző pontjaként jelentős szerepet tölt be; |
| --- | --- |

C.

mivel a Hatásvizsgálati Testület a hatásvizsgálatok központi minőségellenőrző pontjaként jelentős szerepet tölt be;

| D. | mivel a Szerződések horizontális szociális és gazdasági záradékokat – valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartására kötelező rendelkezéseket – tartalmaznak, amelyeket figyelembe kell venni az uniós szakpolitikák és fellépések meghatározása és végrehajtása során, és amelyek valamennyi javasolt jogszabály lényeges hatásának mélyreható vizsgálatát követelik meg; |
| --- | --- |

D.

mivel a Szerződések horizontális szociális és gazdasági záradékokat – valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartására kötelező rendelkezéseket – tartalmaznak, amelyeket figyelembe kell venni az uniós szakpolitikák és fellépések meghatározása és végrehajtása során, és amelyek valamennyi javasolt jogszabály lényeges hatásának mélyreható vizsgálatát követelik meg;

| E. | mivel a Bizottság egyik szakértői csoportjának véleménye szerint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára tízszer többe kerülhet egy rendeletnek való megfelelés, mint a nagyobb vállalatok számára; mivel ezért a megfelelő és független hatásvizsgálat különösen fontos a kkv-k esetében, amelyek számára a nagyvállalatokhoz képest több nehézséget okoz az új jogi és adminisztratív követelményekhez való alkalmazkodás, és méretüknél fogva kevésbé képesek korai szakaszban felkészülni a szabályozás változásaira; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság egyik szakértői csoportjának véleménye szerint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára tízszer többe kerülhet egy rendeletnek való megfelelés, mint a nagyobb vállalatok számára; mivel ezért a megfelelő és független hatásvizsgálat különösen fontos a kkv-k esetében, amelyek számára a nagyvállalatokhoz képest több nehézséget okoz az új jogi és adminisztratív követelményekhez való alkalmazkodás, és méretüknél fogva kevésbé képesek korai szakaszban felkészülni a szabályozás változásaira;

| F. | mivel a „gondolkozz először kicsiben” elv a 2008-as európai kisvállalkozói intézkedéscsomag alapját képezi; mivel az elv 2009 óta része a hatásvizsgálati útmutatónak, és 2005 óta megtalálható egyéb bizottsági szövegekben; mivel az elv a jogalkotás kkv-barát jellegének fokozása érdekében a kkv-k érdekeinek a politikaformálás kezdeti szakaszaiban való figyelembevételét célozza; mivel számos eszköz áll rendelkezésre az elv hatékony megvalósításának biztosítására, beleértve a „kkv-teszt” alkalmazását a küszöbön álló jogalkotási javaslatok esetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a „gondolkozz először kicsiben” elv a 2008-as európai kisvállalkozói intézkedéscsomag alapját képezi; mivel az elv 2009 óta része a hatásvizsgálati útmutatónak, és 2005 óta megtalálható egyéb bizottsági szövegekben; mivel az elv a jogalkotás kkv-barát jellegének fokozása érdekében a kkv-k érdekeinek a politikaformálás kezdeti szakaszaiban való figyelembevételét célozza; mivel számos eszköz áll rendelkezésre az elv hatékony megvalósításának biztosítására, beleértve a „kkv-teszt” alkalmazását a küszöbön álló jogalkotási javaslatok esetében;

| G. | mivel a jelenlegi hatásvizsgálati útmutató egy kkv-teszt formájában konkrét iránymutatást nyújt, többek között a lehetséges enyhítő intézkedések tekintetében is; mivel a felülvizsgált útmutató tervezete semmilyen rendelkezést sem tartalmaz a kkv-tesztre vonatkozóan; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi hatásvizsgálati útmutató egy kkv-teszt formájában konkrét iránymutatást nyújt, többek között a lehetséges enyhítő intézkedések tekintetében is; mivel a felülvizsgált útmutató tervezete semmilyen rendelkezést sem tartalmaz a kkv-tesztre vonatkozóan;

| H. | mivel a Parlament eredeti bizottsági javaslathoz fűzött érdemi módosításainak megfelelő értékelése lényeges hozzáadott értékkel bír a Parlament háromoldalú egyeztetéseken képviselt álláspontjának támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament eredeti bizottsági javaslathoz fűzött érdemi módosításainak megfelelő értékelése lényeges hozzáadott értékkel bír a Parlament háromoldalú egyeztetéseken képviselt álláspontjának támogatása tekintetében;

Hatály

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezett a hatásvizsgálati útmutató rendszeres felülvizsgálata mellett a hatásvizsgálati eljárások javítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezett a hatásvizsgálati útmutató rendszeres felülvizsgálata mellett a hatásvizsgálati eljárások javítása érdekében;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell a gazdasági, társadalmi, igazgatási és környezeti szempontok egyenlő mélységű értékelését; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell a gazdasági, társadalmi, igazgatási és környezeti szempontok egyenlő mélységű értékelését;

| 3. | aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a felülvizsgált útmutató tervezete a jelenlegi útmutatónál sokkal kevésbé konkrétan határozza meg a hatásvizsgálatok hatókörét, és lényegesen nagyobb mozgásteret biztosít az illetékes főigazgatóság számára annak értelmezésében, hogy szükség van-e hatásvizsgálatra; úgy véli, hogy fenn kellene tartani a jelenlegi gyakorlatot, amely szerint a Hatásvizsgálati Testület részt vesz a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a felülvizsgált útmutató tervezete a jelenlegi útmutatónál sokkal kevésbé konkrétan határozza meg a hatásvizsgálatok hatókörét, és lényegesen nagyobb mozgásteret biztosít az illetékes főigazgatóság számára annak értelmezésében, hogy szükség van-e hatásvizsgálatra; úgy véli, hogy fenn kellene tartani a jelenlegi gyakorlatot, amely szerint a Hatásvizsgálati Testület részt vesz a döntéshozatalban;

| 4. | úgy véli, hogy a Bizottságnak fenn kell tartania azt a jelenlegi megközelítését, hogy hatásvizsgálatot nyújt be minden olyan kezdeményezés esetében, amely megfelel az alábbi kritériumok legalább egyikének:






  a) | a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában szereplő jogalkotási javaslatok; |
| --- | --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a Bizottságnak fenn kell tartania azt a jelenlegi megközelítését, hogy hatásvizsgálatot nyújt be minden olyan kezdeményezés esetében, amely megfelel az alábbi kritériumok legalább egyikének:

a)

a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában szereplő jogalkotási javaslatok;

| b) | a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában nem szereplő, de egyértelműen azonosítható gazdasági, társadalmi, igazgatási és környezeti hatással rendelkező jogalkotási javaslatok; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában nem szereplő, de egyértelműen azonosítható gazdasági, társadalmi, igazgatási és környezeti hatással rendelkező jogalkotási javaslatok;

| c) | azok a nem jogalkotási kezdeményezések, amelyek a jövőre szóló szakpolitikákat határoznak meg (például fehér könyvek, cselekvési tervek, kiadási programok és a nemzetközi megállapodásokhoz készült tárgyalási iránymutatások); |
| --- | --- |

c)

azok a nem jogalkotási kezdeményezések, amelyek a jövőre szóló szakpolitikákat határoznak meg (például fehér könyvek, cselekvési tervek, kiadási programok és a nemzetközi megállapodásokhoz készült tárgyalási iránymutatások);

| d) | a Bizottság – és adott esetben ügynökségei – által bevezetett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok, amelyek várhatóan jelentős azonosítható gazdasági, társadalmi, környezeti hatásokkal, illetve adminisztratív terhekkel járnak; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság – és adott esetben ügynökségei – által bevezetett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok, amelyek várhatóan jelentős azonosítható gazdasági, társadalmi, környezeti hatásokkal, illetve adminisztratív terhekkel járnak;

| 5. | megállapítja, hogy a hatásvizsgálatoknak precízeknek, átfogóaknak kell lenniük, és a rendelkezésre álló legpontosabb, legobjektívebb és legteljesebb információkon kell alapulniuk, arányos és a javaslat irányára és célkitűzéseire összpontosító elemzéssel, hogy lehetővé tegyék a megalapozott szakpolitikai döntést; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a hatásvizsgálatoknak precízeknek, átfogóaknak kell lenniük, és a rendelkezésre álló legpontosabb, legobjektívebb és legteljesebb információkon kell alapulniuk, arányos és a javaslat irányára és célkitűzéseire összpontosító elemzéssel, hogy lehetővé tegyék a megalapozott szakpolitikai döntést;

| 6. | meggyőződése, hogy a hatásvizsgálatok valamennyi uniós intézményen belül a döntéshozatal támogatásának fontos eszközei és fontos részei a szabályozás javítása folyamatának; elismeri mindazonáltal, hogy a hatásvizsgálatok nem helyettesíthetik a politikai értékelést és döntéseket; |
| --- | --- |

6.

meggyőződése, hogy a hatásvizsgálatok valamennyi uniós intézményen belül a döntéshozatal támogatásának fontos eszközei és fontos részei a szabályozás javítása folyamatának; elismeri mindazonáltal, hogy a hatásvizsgálatok nem helyettesíthetik a politikai értékelést és döntéseket;

| 7. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatásvizsgálati folyamat korai szakaszában minden fontos érdekelt féllel konzultáljanak annak érdekében, hogy észrevételeiket a hatásvizsgálatok elkészítése során és azok közzététele előtt figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatásvizsgálati folyamat korai szakaszában minden fontos érdekelt féllel konzultáljanak annak érdekében, hogy észrevételeiket a hatásvizsgálatok elkészítése során és azok közzététele előtt figyelembe lehessen venni;

| 8. | megjegyzi, hogy a hatásvizsgálatok hatóköre esetenként nem felel meg az elfogadott javaslatoknak, amennyiben azokat a biztosi testület általi jóváhagyásra való benyújtást követően módosítják; kéri, hogy a felülvizsgált útmutató írja elő a hatásvizsgálatok naprakésszé tételét a bennük tárgyalt kérdések és a Bizottság által végül elfogadott javaslat közötti folytonosság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a hatásvizsgálatok hatóköre esetenként nem felel meg az elfogadott javaslatoknak, amennyiben azokat a biztosi testület általi jóváhagyásra való benyújtást követően módosítják; kéri, hogy a felülvizsgált útmutató írja elő a hatásvizsgálatok naprakésszé tételét a bennük tárgyalt kérdések és a Bizottság által végül elfogadott javaslat közötti folytonosság biztosítása érdekében;

Hatásvizsgálati Testület

| 9. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a felülvizsgált útmutató tervezete nem határozza meg egyértelműbben a Hatásvizsgálati Testület hatásvizsgálati eljárásban betöltött szerepét; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság gondolja át ezt a hiányosságot, és a Parlament ezen állásfoglalására való válaszadáskor a felülvizsgált útmutató újabb tervezetében egyértelműbben határozza meg a Hatásvizsgálati Testülethez kapcsolódó eljárásokat; |
| --- | --- |

9.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a felülvizsgált útmutató tervezete nem határozza meg egyértelműbben a Hatásvizsgálati Testület hatásvizsgálati eljárásban betöltött szerepét; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság gondolja át ezt a hiányosságot, és a Parlament ezen állásfoglalására való válaszadáskor a felülvizsgált útmutató újabb tervezetében egyértelműbben határozza meg a Hatásvizsgálati Testülethez kapcsolódó eljárásokat;

| 10. | úgy véli, hogy az új eljárásoknak világosan, érthetően és átlátható módon meg kell határozniuk a Hatásvizsgálati Testület elé kerülő hatásvizsgálatok benyújtásának, felülvizsgálatának és végleges jóváhagyásának folyamatát; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az új eljárásoknak világosan, érthetően és átlátható módon meg kell határozniuk a Hatásvizsgálati Testület elé kerülő hatásvizsgálatok benyújtásának, felülvizsgálatának és végleges jóváhagyásának folyamatát;

| 11. | ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a Bizottságnak csak olyan javaslatokat szabadna elfogadnia, amelyeket a Hatásvizsgálati Testület által jóváhagyott vélemény kísér; |
| --- | --- |

11.

ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a Bizottságnak csak olyan javaslatokat szabadna elfogadnia, amelyeket a Hatásvizsgálati Testület által jóváhagyott vélemény kísér;

| 12. | emlékezteti továbbá a Bizottságot a Parlament arra irányuló kérésére, hogy a Hatásvizsgálati Testület függetlenségét erősítsék meg, és különösen hogy a Hatásvizsgálati Testület tagjai ne álljanak politikai ellenőrzés alatt; úgy véli, hogy a Hatásvizsgálati Testületnek kizárólag olyan magas szintű képzettséggel rendelkező emberekből kell állnia, akik rendelkeznek a benyújtott elemzés gazdasági, társadalmi és környezeti hatások tekintetében történő értékeléséhez szükséges hozzáértéssel; |
| --- | --- |

12.

emlékezteti továbbá a Bizottságot a Parlament arra irányuló kérésére, hogy a Hatásvizsgálati Testület függetlenségét erősítsék meg, és különösen hogy a Hatásvizsgálati Testület tagjai ne álljanak politikai ellenőrzés alatt; úgy véli, hogy a Hatásvizsgálati Testületnek kizárólag olyan magas szintű képzettséggel rendelkező emberekből kell állnia, akik rendelkeznek a benyújtott elemzés gazdasági, társadalmi és környezeti hatások tekintetében történő értékeléséhez szükséges hozzáértéssel;

| 13. | várja annak tisztázását az új Bizottság részéről, hogy miként szándékozik a továbbiakban eljárni az ebben az állásfoglalásban felvetett szempontok tekintetében, hogy ezt a megközelítést teljesebb mértékben figyelembe vehesse a Bizottság közelmúltbeli, a célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT) szóló közleményéről való álláspontja kialakítása során, a Parlament ezzel összefüggő álláspontjának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

13.

várja annak tisztázását az új Bizottság részéről, hogy miként szándékozik a továbbiakban eljárni az ebben az állásfoglalásban felvetett szempontok tekintetében, hogy ezt a megközelítést teljesebb mértékben figyelembe vehesse a Bizottság közelmúltbeli, a célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT) szóló közleményéről való álláspontja kialakítása során, a Parlament ezzel összefüggő álláspontjának sérelme nélkül;

Kkv-teszt

| 14. | emlékeztet arra, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag 2011-es felülvizsgálatakor a Bizottság sajnálatosnak tartotta, hogy csak nyolc tagállam építette be a kkv-tesztet nemzeti döntéshozatali eljárásaiba; kéri a Bizottságot, hogy a kkv-kkal kapcsolatos politika támogatásának keretében, a nemzeti eljárásokkal összefüggésben a kkv-teszt elveinek jobb terjesztése érdekében működjön együtt a tagállamokkal; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag 2011-es felülvizsgálatakor a Bizottság sajnálatosnak tartotta, hogy csak nyolc tagállam építette be a kkv-tesztet nemzeti döntéshozatali eljárásaiba; kéri a Bizottságot, hogy a kkv-kkal kapcsolatos politika támogatásának keretében, a nemzeti eljárásokkal összefüggésben a kkv-teszt elveinek jobb terjesztése érdekében működjön együtt a tagállamokkal;

| 15. | üdvözli, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság egyértelműen elkötelezte magát a kkv-teszt megerősítése mellett; sajnálja ugyanakkor, hogy e kijelentések ellenére a felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató tervezete még csak nem is említi a kkv-tesztet; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy a felülvizsgálat során a Bizottság egyértelműen elkötelezte magát a kkv-teszt megerősítése mellett; sajnálja ugyanakkor, hogy e kijelentések ellenére a felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató tervezete még csak nem is említi a kkv-tesztet;

| 16. | emlékeztet rá, hogy a Bizottság az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban vállalta, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet megvalósítja politikaformálása során, és hogy ennek részét képezi a kkv-teszt, amelynek célja a soron következő jogszabályok és igazgatási kezdeményezések kkv-kra gyakorolt hatásának értékelése; hangsúlyozza, hogy e teszt megfelelő elvégzésének biztosítása elengedhetetlen, és úgy véli, hogy e téren továbbra is jelentős mértékű előrehaladást lehetne elérni; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet rá, hogy a Bizottság az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban vállalta, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet megvalósítja politikaformálása során, és hogy ennek részét képezi a kkv-teszt, amelynek célja a soron következő jogszabályok és igazgatási kezdeményezések kkv-kra gyakorolt hatásának értékelése; hangsúlyozza, hogy e teszt megfelelő elvégzésének biztosítása elengedhetetlen, és úgy véli, hogy e téren továbbra is jelentős mértékű előrehaladást lehetne elérni;

| 17. | kitart amellett, hogy az útmutató 8. mellékletében meghatározott kkv-tesztet meg kell őrizni annak érdekében, hogy a Bizottság kezdeményezései ne érintsék aránytalanul nagy mértékben vagy hátrányosan a kkv-ket a nagyvállalatokhoz képest; |
| --- | --- |

17.

kitart amellett, hogy az útmutató 8. mellékletében meghatározott kkv-tesztet meg kell őrizni annak érdekében, hogy a Bizottság kezdeményezései ne érintsék aránytalanul nagy mértékben vagy hátrányosan a kkv-ket a nagyvállalatokhoz képest;

| 18. | hangsúlyozza, hogy ilyen esetekben a hatásvizsgálatnak alternatív mechanizmusokat és/vagy rugalmassági lehetőségeket kellene tartalmaznia, segítve a kkv-ket a kezdeményezésnek való megfelelésben (a 8.4. mellékletnek megfelelően); ezzel összefüggésben üdvözli a felülvizsgált útmutató tervezetében rögzített azon szakpolitikai lehetőséget, hogy a mikrovállalkozásokat kizárják a jogalkotási javaslat hatálya alól; úgy véli azonban, hogy a mikrovállalkozások főszabály szerinti mentesítése nem feltétlenül képezi mindig a legjobb megközelítést, és ezért ezt a bizonyítási teher megfordításával kapcsolatos politika érvényesítése érdekében eseti alapon minden javaslat tekintetében külön értékelni kell, azaz a mikrovállalkozásokat ki kell zárni a javaslatok hatálya alól, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a javaslatnak rájuk is ki kell terjednie; támogatja a kkv-khez igazított megoldások és a rájuk vonatkozó enyhébb szabályok elfogadását a hatásvizsgálatok tekintetében, kivéve, ha ez a jogszabály hatékonyságát nem megfelelő módon korlátozza; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy ilyen esetekben a hatásvizsgálatnak alternatív mechanizmusokat és/vagy rugalmassági lehetőségeket kellene tartalmaznia, segítve a kkv-ket a kezdeményezésnek való megfelelésben (a 8.4. mellékletnek megfelelően); ezzel összefüggésben üdvözli a felülvizsgált útmutató tervezetében rögzített azon szakpolitikai lehetőséget, hogy a mikrovállalkozásokat kizárják a jogalkotási javaslat hatálya alól; úgy véli azonban, hogy a mikrovállalkozások főszabály szerinti mentesítése nem feltétlenül képezi mindig a legjobb megközelítést, és ezért ezt a bizonyítási teher megfordításával kapcsolatos politika érvényesítése érdekében eseti alapon minden javaslat tekintetében külön értékelni kell, azaz a mikrovállalkozásokat ki kell zárni a javaslatok hatálya alól, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a javaslatnak rájuk is ki kell terjednie; támogatja a kkv-khez igazított megoldások és a rájuk vonatkozó enyhébb szabályok elfogadását a hatásvizsgálatok tekintetében, kivéve, ha ez a jogszabály hatékonyságát nem megfelelő módon korlátozza;

Alkalmazás és ellenőrzés

| 19. | megjegyzi, hogy egy jogalkotási aktus végleges formája jelentős mértékben különbözhet a Bizottság által elfogadott javaslattól; úgy véli, hogy hasznos volna, ha az elfogadott jogalkotási aktusok esetében összefoglalót készítenének azok várt hasznáról és költségeiről, és ha ezt az összefoglalót frissítenék, hogy tükrözze a hatásvizsgálatban foglalt elemzéshez képest a jogalkotási eljárás során végrehajtott módosítások következtében történt változást; úgy véli, hogy ez egyszerűsítené a javaslatok hatásának nyomon követését és értékelését; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy egy jogalkotási aktus végleges formája jelentős mértékben különbözhet a Bizottság által elfogadott javaslattól; úgy véli, hogy hasznos volna, ha az elfogadott jogalkotási aktusok esetében összefoglalót készítenének azok várt hasznáról és költségeiről, és ha ezt az összefoglalót frissítenék, hogy tükrözze a hatásvizsgálatban foglalt elemzéshez képest a jogalkotási eljárás során végrehajtott módosítások következtében történt változást; úgy véli, hogy ez egyszerűsítené a javaslatok hatásának nyomon követését és értékelését;

A szabályozás javításával foglalkozó tanácsadó szerv létrehozása

| 20. | elismeri az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport által a Bizottság megbízása szerint végzett munkát és benyújtott zárójelentést; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT) szóló legutóbbi (2014. júniusi) közleményében kinyilvánította a szabályozás javításával foglalkozó, érdekelt felekből és nemzeti szakértőkből álló új magas szintű munkacsoport létrehozására irányuló szándékát; |
| --- | --- |

20.

elismeri az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport által a Bizottság megbízása szerint végzett munkát és benyújtott zárójelentést; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT) szóló legutóbbi (2014. júniusi) közleményében kinyilvánította a szabályozás javításával foglalkozó, érdekelt felekből és nemzeti szakértőkből álló új magas szintű munkacsoport létrehozására irányuló szándékát;

| 21. | javasolja, hogy a Bizottság mielőbb hozza létre ezt az érdekelt felek tapasztalataira és a nemzeti szakértőkre egyaránt támaszkodó, a szabályozás javításával foglalkozó magas szintű tanácsadó szervet; javasolja, hogy e szerv rendelkezzen erős és független tanácsadói megbízatással, amely kiegészíti a Bizottság hatásvizsgálatokkal kapcsolatos munkáját; úgy véli, hogy egy ilyen szerv szakértelme – többek között a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében is – hozzáadott értékkel járulhatna hozzá a hatásvizsgálati eljáráshoz és a szabályozás javításával kapcsolatos más kezdeményezésekhez; kéri a Parlament és a Tanács bevonását a szakértők kijelölésébe; javasolja a szabályozás javításával foglalkozó meglévő testületek (például a Svédországban, a Cseh Köztársaságban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Németországban működők) bevált gyakorlatainak és tapasztalatainak figyelembe vételét; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a Bizottság mielőbb hozza létre ezt az érdekelt felek tapasztalataira és a nemzeti szakértőkre egyaránt támaszkodó, a szabályozás javításával foglalkozó magas szintű tanácsadó szervet; javasolja, hogy e szerv rendelkezzen erős és független tanácsadói megbízatással, amely kiegészíti a Bizottság hatásvizsgálatokkal kapcsolatos munkáját; úgy véli, hogy egy ilyen szerv szakértelme – többek között a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében is – hozzáadott értékkel járulhatna hozzá a hatásvizsgálati eljáráshoz és a szabályozás javításával kapcsolatos más kezdeményezésekhez; kéri a Parlament és a Tanács bevonását a szakértők kijelölésébe; javasolja a szabályozás javításával foglalkozó meglévő testületek (például a Svédországban, a Cseh Köztársaságban, Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Németországban működők) bevált gyakorlatainak és tapasztalatainak figyelembe vételét;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő a felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató újabb tervezetét, figyelembe véve a jelen állásfoglalásban hangsúlyozott kérdéseket és a Bizottság új struktúráját, különös tekintettel a szabályozás javításáért felelős új alelnök szerepére; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő a felülvizsgált hatásvizsgálati útmutató újabb tervezetét, figyelembe véve a jelen állásfoglalásban hangsúlyozott kérdéseket és a Bizottság új struktúráját, különös tekintettel a szabályozás javításáért felelős új alelnök szerepére;

Hatásvizsgálatok a Parlamentben

| 23. | kéri, hogy a Parlament – elsősorban bizottsági szinten – szisztematikusan és a lehető legkorábban vizsgálja meg a Bizottság által elkészített hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a Parlament – elsősorban bizottsági szinten – szisztematikusan és a lehető legkorábban vizsgálja meg a Bizottság által elkészített hatásvizsgálatokat;

| 24. | emlékeztet a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására, amelyben kérte a parlamenti hatásvizsgálatok – egy már rendelkezésre álló eszköz – következetesebb alkalmazását; emlékeztet arra, hogy a hatásvizsgálatok elvégzésére külön költségvetési sor és szervezeti egységek állnak rendelkezésre; különösen indokoltnak tartja a parlamenti hatásvizsgálatot akkor, ha az eredeti bizottsági javaslat jelentős mértékben megváltozik; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló 2011. június 8-i állásfoglalására, amelyben kérte a parlamenti hatásvizsgálatok – egy már rendelkezésre álló eszköz – következetesebb alkalmazását; emlékeztet arra, hogy a hatásvizsgálatok elvégzésére külön költségvetési sor és szervezeti egységek állnak rendelkezésre; különösen indokoltnak tartja a parlamenti hatásvizsgálatot akkor, ha az eredeti bizottsági javaslat jelentős mértékben megváltozik;

Hatásvizsgálatok az Európai Tanácsban

| 25. | elvárja a Tanácstól, hogy tartsa tiszteletben a saját érdemi módosításainak szisztematikus hatásvizsgálatára vonatkozó kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

25.

elvárja a Tanácstól, hogy tartsa tiszteletben a saját érdemi módosításainak szisztematikus hatásvizsgálatára vonatkozó kötelezettségvállalását;

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 31. o.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/57

---

P8_TA(2014)0070

A gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulója

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról (2014/2919(RSP))

(2016/C 289/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére,

| — | tekintettel a 2009-ben elfogadott stockholmi programra és az ahhoz kapcsolódó, 2010–2014-re szóló cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009-ben elfogadott stockholmi programra és az ahhoz kapcsolódó, 2010–2014-re szóló cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló, a gyermek mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintő 14(2013). sz. általános megjegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló, a gyermek mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintő 14(2013). sz. általános megjegyzésére,

| — | tekintettel az EU 2011 februárjában elfogadott gyermekjogi ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2011 februárjában elfogadott gyermekjogi ütemtervére,

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó európai konszenzusra,

| — | tekintettel a fejlesztési segélyezés hatékonyságáról szóló, 2011. november 29. és december 1. között Puszanban megrendezett magas szintű találkozón elfogadott nyilatkozatra és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési segélyezés hatékonyságáról szóló, 2011. november 29. és december 1. között Puszanban megrendezett magas szintű találkozón elfogadott nyilatkozatra és cselekvési tervre,

| — | tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című, 2008. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című, 2008. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0055),

| — | tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel az ENSZ „Gyermekeknek való világ” című cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Gyermekeknek való világ” című cselekvési tervére,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a legjobb gyakorlatok cseréjére,

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013/112/EU 2013. február 20-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, 2013/112/EU 2013. február 20-i ajánlására (3),

| — | tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW) és az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW) és az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformjára,

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról szóló 2014. február 25-i (5) és a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című bizottsági közleményről szóló 2014. február 6-i (6) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nők elleni erőszakról szóló 2014. február 25-i (5) és a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című bizottsági közleményről szóló 2014. február 6-i (6) állásfoglalására,

| — | tekintettel „A nők és a leánygyermekek elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a leánygyermekek elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló 2014. május 19-i tanácsi következtetéseikre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló 2014. május 19-i tanácsi következtetéseikre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”,

| — | tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című 2014. június 2-i közleményére (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Méltó életet mindenkinek: az elképzeléstől az együttes fellépésig” című 2014. június 2-i közleményére (COM(2014)0335),

| — | tekintettel a Bizottság „Politikák fejlesztési célú koherenciája” című 2005. április 12-i közleményére (COM(2005)0134), és a Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, „A változás programja: az EU fejlesztéspolitikájának hatékonyabbá tétele” című következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Politikák fejlesztési célú koherenciája” című 2005. április 12-i közleményére (COM(2005)0134), és a Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i 3166. ülésén elfogadott, „A változás programja: az EU fejlesztéspolitikájának hatékonyabbá tétele” című következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és az ahhoz csatolt választható, a gyermekek védelmére és jólétére vonatkozó átfogó nemzetközi jogi normákat magukba foglaló jegyzőkönyvek alkotják a gyermek jogai előmozdításának és védelmének mintáját; |
| --- | --- |

A.

mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és az ahhoz csatolt választható, a gyermekek védelmére és jólétére vonatkozó átfogó nemzetközi jogi normákat magukba foglaló jegyzőkönyvek alkotják a gyermek jogai előmozdításának és védelmének mintáját;

| B. | mivel minden uniós tagállam ratifikálta az ENSZ gyermekjogi egyezményét, és világos jogi kötelezettségük a joghatóságuk alá tartozó összes gyermek jogainak előmozdítása, védelme és érvényesítése; |
| --- | --- |

B.

mivel minden uniós tagállam ratifikálta az ENSZ gyermekjogi egyezményét, és világos jogi kötelezettségük a joghatóságuk alá tartozó összes gyermek jogainak előmozdítása, védelme és érvényesítése;

| C. | mivel a gyermekek jogainak előmozdítása az uniós politikák egyik kifejezett célja, és mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája megköveteli, hogy az EU minden fellépésénél elsődleges szempontként vegyék figyelembe a gyermekek mindenek felett álló érdekeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyermekek jogainak előmozdítása az uniós politikák egyik kifejezett célja, és mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája megköveteli, hogy az EU minden fellépésénél elsődleges szempontként vegyék figyelembe a gyermekek mindenek felett álló érdekeit;

| D. | mivel az ENSZ gyermekjogi egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája tiszteletben tartja a gyermekek meghallgatáshoz való jogát, illetve ahhoz való jogukat, hogy az őket érintő kérdésekben véleményüket koruknak és érettségüknek megfelelően figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ gyermekjogi egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája tiszteletben tartja a gyermekek meghallgatáshoz való jogát, illetve ahhoz való jogukat, hogy az őket érintő kérdésekben véleményüket koruknak és érettségüknek megfelelően figyelembe vegyék;

| E. | mivel a gyermek jogai – vagyis érdekeik elsőbbségének elve, az élethez, a túléléshez, a fejlődéshez és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való joguk, valamint véleménynyilvánítási joguk tiszteletben tartása – minden uniós politikát érintenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a gyermek jogai – vagyis érdekeik elsőbbségének elve, az élethez, a túléléshez, a fejlődéshez és a megkülönböztetésmentes bánásmódhoz való joguk, valamint véleménynyilvánítási joguk tiszteletben tartása – minden uniós politikát érintenek;

| F. | mivel az ENSZ gyermekjogi egyezményének 25 évvel ezelőtti elfogadása óta elértünk eredményeket, ám mivel a gyermekek jogait továbbra is megsértik a világ számos részén, többek között az uniós tagállamokban erőszak, bántalmazás, kizsákmányolás, szegénység, szociális kirekesztés és vallások, fogyatékosságon, nemen, nemi identitáson, koron, nemzetiségen, migrációs vagy tartózkodási jogálláson alapuló megkülönböztetés eredményeképpen; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ gyermekjogi egyezményének 25 évvel ezelőtti elfogadása óta elértünk eredményeket, ám mivel a gyermekek jogait továbbra is megsértik a világ számos részén, többek között az uniós tagállamokban erőszak, bántalmazás, kizsákmányolás, szegénység, szociális kirekesztés és vallások, fogyatékosságon, nemen, nemi identitáson, koron, nemzetiségen, migrációs vagy tartózkodási jogálláson alapuló megkülönböztetés eredményeképpen;

| G. | mivel annak érdekében, hogy a jogoknak értelme legyen, minden gyermeknek és családjaiknak inkluzív hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes, időben érkező és hatékony jogorvoslathoz; |
| --- | --- |

G.

mivel annak érdekében, hogy a jogoknak értelme legyen, minden gyermeknek és családjaiknak inkluzív hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes, időben érkező és hatékony jogorvoslathoz;

| H. | mivel 2012-ben nagyjából 6,6 millió öt év alatti gyermek halt meg, legtöbben megelőzhető okokból, megfosztva őket a túléléshez és a fejlődéshez való joguktól; mivel 168 millió 5 és 17 év közötti gyermeket dolgoztatnak gyermekmunkásként, ami veszélyezteti a gazdasági kizsákmányolás elleni védelemhez való jogukat, és megfosztja őket a tanuláshoz és játékhoz való joguktól; mivel a lányok 11 %-át 15 éves koruk előtt férjhez adják, ami veszélyezteti az egészséghez, oktatáshoz és védelemhez való jogukat; mivel Szubszaharai-Afrikában továbbra is minden tizedik gyermek meghal az ötödik születésnapja előtt; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012-ben nagyjából 6,6 millió öt év alatti gyermek halt meg, legtöbben megelőzhető okokból, megfosztva őket a túléléshez és a fejlődéshez való joguktól; mivel 168 millió 5 és 17 év közötti gyermeket dolgoztatnak gyermekmunkásként, ami veszélyezteti a gazdasági kizsákmányolás elleni védelemhez való jogukat, és megfosztja őket a tanuláshoz és játékhoz való joguktól; mivel a lányok 11 %-át 15 éves koruk előtt férjhez adják, ami veszélyezteti az egészséghez, oktatáshoz és védelemhez való jogukat; mivel Szubszaharai-Afrikában továbbra is minden tizedik gyermek meghal az ötödik születésnapja előtt;

| I. | mivel az oktatás – különösen a minden gyermek számára biztosított ingyenes általános iskolai képzés – olyan alapvető jog, amely mellett minden kormány elkötelezte magát az ENSZ 1989-es gyermekjogi egyezménye értelmében; mivel 2015-re annak biztosítása a célkitűzés, hogy minden fiú és lány elvégezze az általános iskolát; mivel a fejlődő világban némi előrelépéstől eltekintve e célkitűzés távol van a megvalósulástól; |
| --- | --- |

I.

mivel az oktatás – különösen a minden gyermek számára biztosított ingyenes általános iskolai képzés – olyan alapvető jog, amely mellett minden kormány elkötelezte magát az ENSZ 1989-es gyermekjogi egyezménye értelmében; mivel 2015-re annak biztosítása a célkitűzés, hogy minden fiú és lány elvégezze az általános iskolát; mivel a fejlődő világban némi előrelépéstől eltekintve e célkitűzés távol van a megvalósulástól;

| J. | mivel az átfogó szexuális oktatás szerves és fontos része a lányok és fiúk jóléthez és egészséghez való joga megerősítésének, az egyenlőség előmozdításával és a sztereotípiák elleni küzdelemmel; |
| --- | --- |

J.

mivel az átfogó szexuális oktatás szerves és fontos része a lányok és fiúk jóléthez és egészséghez való joga megerősítésének, az egyenlőség előmozdításával és a sztereotípiák elleni küzdelemmel;

| K. | mivel a humanitárius válságok továbbra is pusztító hatással vannak a gyermekekre, és mivel 2014-ben több mint 59 millió gyermeket érintett közvetlenül válság, általában valamely konfliktushoz kapcsolódóan; mivel a becslések szerint a világon jelenleg 250 000 gyermekkatona van, és 40 %-uk lány; |
| --- | --- |

K.

mivel a humanitárius válságok továbbra is pusztító hatással vannak a gyermekekre, és mivel 2014-ben több mint 59 millió gyermeket érintett közvetlenül válság, általában valamely konfliktushoz kapcsolódóan; mivel a becslések szerint a világon jelenleg 250 000 gyermekkatona van, és 40 %-uk lány;

| L. | mivel csak 2012-ben közel 95 000 20 év alatti gyermek és serdülő esett gyilkosság áldozatául, közel 1 milliárd 2 és 14 év közötti gyermeket ért fizikai fenyítés, minden harmadik 13 és15 év közötti serdülőt zaklattak, és nagyjából 70 millió 15 és 19 év közötti lány esett valamilyen fizikai erőszak áldozatául, és mivel világszerte 120 millió lány vált erőszakos közösülés vagy más erőszakos szexuális cselekmény áldozatává élete valamely pontján; |
| --- | --- |

L.

mivel csak 2012-ben közel 95 000 20 év alatti gyermek és serdülő esett gyilkosság áldozatául, közel 1 milliárd 2 és 14 év közötti gyermeket ért fizikai fenyítés, minden harmadik 13 és15 év közötti serdülőt zaklattak, és nagyjából 70 millió 15 és 19 év közötti lány esett valamilyen fizikai erőszak áldozatául, és mivel világszerte 120 millió lány vált erőszakos közösülés vagy más erőszakos szexuális cselekmény áldozatává élete valamely pontján;

| M. | mivel a világ népességének a felét gyermekek alkotják, és mivel körülbelül 100 millió gyermek él az EU-ban; |
| --- | --- |

M.

mivel a világ népességének a felét gyermekek alkotják, és mivel körülbelül 100 millió gyermek él az EU-ban;

| N. | mivel az ENSZ Gyermekalapjának (UNICEF) a gazdag országokban létező gyermekszegénységről szóló legfrissebb jelentése szerint 2008 óta 2,6 millió gyermek süllyedt a világ legjobb módú országaiban a szegénységi küszöb alá, így a fejlett világ szegénységben élő gyermekeinek becsült száma 76,5 millió; mivel ugyanezen tanulmány szerint 2013-ban 7,5 millió fiatalt soroltak a NEET-ek (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) közé; |
| --- | --- |

N.

mivel az ENSZ Gyermekalapjának (UNICEF) a gazdag országokban létező gyermekszegénységről szóló legfrissebb jelentése szerint 2008 óta 2,6 millió gyermek süllyedt a világ legjobb módú országaiban a szegénységi küszöb alá, így a fejlett világ szegénységben élő gyermekeinek becsült száma 76,5 millió; mivel ugyanezen tanulmány szerint 2013-ban 7,5 millió fiatalt soroltak a NEET-ek (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) közé;

| O. | mivel a gyermekek elleni erőszak számos formát ölthet, beleértve a pszichés, fizikai, szexuális, érzelmi és verbális bántalmazást, elhanyagolást és nélkülözést, és sor kerülhet rá különféle keretek között, így otthon, az iskolában, az egészségügyi ellátási és az igazságszolgáltatási rendszerben, a munkahelyen, a közösségekben és az interneten; |
| --- | --- |

O.

mivel a gyermekek elleni erőszak számos formát ölthet, beleértve a pszichés, fizikai, szexuális, érzelmi és verbális bántalmazást, elhanyagolást és nélkülözést, és sor kerülhet rá különféle keretek között, így otthon, az iskolában, az egészségügyi ellátási és az igazságszolgáltatási rendszerben, a munkahelyen, a közösségekben és az interneten;

| P. | mivel az uniós gyermekjogi stratégia világos kereteket állapít meg az uniós fellépések vonatkozásában, és mivel e stratégia végrehajtása jelentős eredményeket hozott számos kulcsfontosságú tevékenységi és jogalkotási téren, beleértve eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott európai forróvonal létrehozását, a gyermekbarát igazságszolgáltatás előmozdítását, az adatgyűjtés javítását és a gyermekjogok belefoglalását a külső fellépésekbe; |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós gyermekjogi stratégia világos kereteket állapít meg az uniós fellépések vonatkozásában, és mivel e stratégia végrehajtása jelentős eredményeket hozott számos kulcsfontosságú tevékenységi és jogalkotási téren, beleértve eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott európai forróvonal létrehozását, a gyermekbarát igazságszolgáltatás előmozdítását, az adatgyűjtés javítását és a gyermekjogok belefoglalását a külső fellépésekbe;

| Q. | mivel minden gyerek elsősorban és legfőképpen gyermek, akinek a jogait megkülönböztetés nélkül érvényesíteni kell, függetlenül szülei etnikai származásától, állampolgárságától és szociális, migrációs vagy tartózkodási jogállásától; |
| --- | --- |

Q.

mivel minden gyerek elsősorban és legfőképpen gyermek, akinek a jogait megkülönböztetés nélkül érvényesíteni kell, függetlenül szülei etnikai származásától, állampolgárságától és szociális, migrációs vagy tartózkodási jogállásától;

| R. | mivel a lányokra és a fiúkra hasonló és különböző elvárások és szocializációs formák is vonatkoznak, és mivel a lányok és fiúk által tapasztalt megkülönböztetés életkoruktól függően eltér; |
| --- | --- |

R.

mivel a lányokra és a fiúkra hasonló és különböző elvárások és szocializációs formák is vonatkoznak, és mivel a lányok és fiúk által tapasztalt megkülönböztetés életkoruktól függően eltér;

| S. | mivel noha lényeges eredményeket értek el, különösen az emberkereskedelem, a szexuális kizsákmányolás és az áldozatok jogai terén, illetve a menedékkérő és a kísérő nélküli gyermekek esetében, még többet kell tenni annak érdekében, hogy a migráns gyermekek jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák az EU-ban; mivel sok kísérő nélküli gyermek eltűnik és megszökik az EU-ba érkezésüket követően, és ők különösen ki vannak szolgáltatva a bántalmazás veszélyének; |
| --- | --- |

S.

mivel noha lényeges eredményeket értek el, különösen az emberkereskedelem, a szexuális kizsákmányolás és az áldozatok jogai terén, illetve a menedékkérő és a kísérő nélküli gyermekek esetében, még többet kell tenni annak érdekében, hogy a migráns gyermekek jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák az EU-ban; mivel sok kísérő nélküli gyermek eltűnik és megszökik az EU-ba érkezésüket követően, és ők különösen ki vannak szolgáltatva a bántalmazás veszélyének;

| T. | mivel – nemzetközi jellegénél fogva – a gyermekek kizsákmányolása és a gyermekek internetes szexuális kizsákmányolása – többek között a gyermekeket szexuális értelemben kizsákmányoló tartalmak terjedése az interneten, illetve a gyermekek elleni internetes erőszak – továbbra is az egyik legfőbb probléma a bűnüldöző hatóságok számára, kezdve a szexuális zsarolástól és csábítástól a saját készítésű gyermekbántalmazó anyagokig és élő közvetítésig, ami sajátos vizsgálati nehézségeket jelent a technológiai újítások miatt, amelyek révén az elkövetők, többek között az interneten „vadászók” könnyebben és gyorsabban férhetnek hozzá az anyagokhoz; |
| --- | --- |

T.

mivel – nemzetközi jellegénél fogva – a gyermekek kizsákmányolása és a gyermekek internetes szexuális kizsákmányolása – többek között a gyermekeket szexuális értelemben kizsákmányoló tartalmak terjedése az interneten, illetve a gyermekek elleni internetes erőszak – továbbra is az egyik legfőbb probléma a bűnüldöző hatóságok számára, kezdve a szexuális zsarolástól és csábítástól a saját készítésű gyermekbántalmazó anyagokig és élő közvetítésig, ami sajátos vizsgálati nehézségeket jelent a technológiai újítások miatt, amelyek révén az elkövetők, többek között az interneten „vadászók” könnyebben és gyorsabban férhetnek hozzá az anyagokhoz;

| U. | mivel a gyermekeket különösen sújtják a szegénység, illetve a szociális biztonsági rendszereket és a legfontosabb szociális juttatásokat, például a családi pótlékot érintő megszorítások, és mivel 2007 óta egyre komolyabb megszorításokra került sor az EU-ban; mivel az EU-ban még a szociális transzfereket követően is igen magas a gyermekszegénység kockázata (20,3 % 2013-ban); |
| --- | --- |

U.

mivel a gyermekeket különösen sújtják a szegénység, illetve a szociális biztonsági rendszereket és a legfontosabb szociális juttatásokat, például a családi pótlékot érintő megszorítások, és mivel 2007 óta egyre komolyabb megszorításokra került sor az EU-ban; mivel az EU-ban még a szociális transzfereket követően is igen magas a gyermekszegénység kockázata (20,3 % 2013-ban);

| V. | mivel a 2015 utáni globális fejlesztési együttműködési keret lehetőséget biztosít a gyermek jogaiba való beruházásra a világ minden területén, függetlenül a gyermek nemétől, etnikai származásától, fajától, illetve gazdasági, fogyatékossági vagy más helyzetétől; |
| --- | --- |

V.

mivel a 2015 utáni globális fejlesztési együttműködési keret lehetőséget biztosít a gyermek jogaiba való beruházásra a világ minden területén, függetlenül a gyermek nemétől, etnikai származásától, fajától, illetve gazdasági, fogyatékossági vagy más helyzetétől;

| 1. | úgy véli, hogy a gyermek jogai az uniós politikák központjában állnak, és hogy az ENSZ gyermekjogi egyezményének 25. évfordulója alkalmat kínál a gyermekjogok teljes körű végrehajtásának biztosítására minden szakpolitika terén és a gyakorlaptban, valamint további intézkedések megtételére annak érdekében, hogy mindenütt minden gyermek – és különösen a legkiszolgáltatottabbak – jogait tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a gyermek jogai az uniós politikák központjában állnak, és hogy az ENSZ gyermekjogi egyezményének 25. évfordulója alkalmat kínál a gyermekjogok teljes körű végrehajtásának biztosítására minden szakpolitika terén és a gyakorlaptban, valamint további intézkedések megtételére annak érdekében, hogy mindenütt minden gyermek – és különösen a legkiszolgáltatottabbak – jogait tiszteletben tartsák;

| 2. | üdvözli az Európai Bizottságnak a stockholmi program keretében való kötelezettségvállalását arra, hogy olyan integrált uniós stratégiát dolgoz ki, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy nagyra törő és átfogó gyermekjogi stratégiára és a következő öt évre szóló cselekvési tervre, az uniós gyermekjogi stratégia továbbépítésével és fejlesztésével; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az Európai Bizottságnak a stockholmi program keretében való kötelezettségvállalását arra, hogy olyan integrált uniós stratégiát dolgoz ki, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy nagyra törő és átfogó gyermekjogi stratégiára és a következő öt évre szóló cselekvési tervre, az uniós gyermekjogi stratégia továbbépítésével és fejlesztésével;

| 3. | üdvözli az EU kötelezettségvállalását az integrált uniós gyermekvédelmi iránymutatások további fejlesztésére vonatkozóan, annak érdekében, hogy csökkentsék az egyes gyermekvédelmi problémák kezelése során az adott kérdésen alapuló reakciókból adódó széttöredezettséget, és Unió-szerte biztosítsák minden gyermek hatékony védelmét az erőszak minden formájával szemben; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az EU kötelezettségvállalását az integrált uniós gyermekvédelmi iránymutatások további fejlesztésére vonatkozóan, annak érdekében, hogy csökkentsék az egyes gyermekvédelmi problémák kezelése során az adott kérdésen alapuló reakciókból adódó széttöredezettséget, és Unió-szerte biztosítsák minden gyermek hatékony védelmét az erőszak minden formájával szemben;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon, és tegyen jelentést a „Befektetés a gyermekekbe: a hátrányok körének megtörése” című ajánlásának tagállami végrehajtásáról, és biztosítsa a gyermekek minőségi szolgáltatásokhoz történő hozzáférését, illetve bevonását; felkéri a tagállamokat, amelyekben a gyermekszegénység aránya átlag feletti, hogy határozzanak meg nemzeti célkitűzéseket, illetve biztosítsanak elsőbbséget a gyermekeket és fiatalokat érintő szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentését célzó beruházásoknak; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon, és tegyen jelentést a „Befektetés a gyermekekbe: a hátrányok körének megtörése” című ajánlásának tagállami végrehajtásáról, és biztosítsa a gyermekek minőségi szolgáltatásokhoz történő hozzáférését, illetve bevonását; felkéri a tagállamokat, amelyekben a gyermekszegénység aránya átlag feletti, hogy határozzanak meg nemzeti célkitűzéseket, illetve biztosítsanak elsőbbséget a gyermekeket és fiatalokat érintő szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentését célzó beruházásoknak;

| 5. | felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsanak kiemelt elsőbbséget a millenniumi fejlesztési céloknak belső politikáik keretében és harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban; hangsúlyozza, hogy e célokat, különösen a szegénység felszámolását, a mindenki számára biztosított hozzáférést az oktatáshoz és a nemek közötti egyenlőséget csak a mindenki számára hozzáférhető közszolgáltatások révén érhetjük el; |
| --- | --- |

5.

felkéri az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsanak kiemelt elsőbbséget a millenniumi fejlesztési céloknak belső politikáik keretében és harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban; hangsúlyozza, hogy e célokat, különösen a szegénység felszámolását, a mindenki számára biztosított hozzáférést az oktatáshoz és a nemek közötti egyenlőséget csak a mindenki számára hozzáférhető közszolgáltatások révén érhetjük el;

| 6. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglaljanak bele egy kifejezetten gyermekekre és fiatalokra összpontosító szempontot az európai szemeszterbe, az éves növekedési jelentésbe és a felülvizsgált Európa 2020 stratégiába annak érdekében, hogy jobban végre lehessen hajtani a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásában foglaltakat; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglaljanak bele egy kifejezetten gyermekekre és fiatalokra összpontosító szempontot az európai szemeszterbe, az éves növekedési jelentésbe és a felülvizsgált Európa 2020 stratégiába annak érdekében, hogy jobban végre lehessen hajtani a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásában foglaltakat;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon a különféle szolgálatai közötti fokozott együttműködésről annak érdekébem, hogy hatékonyan érvényesítsék a gyermek jogait minden uniós jogalkotási javaslatban, szakpolitikában és pénzügyi határozatban, illetve nyomon kövessék a gyermekekre vonatkozó uniós vívmányoknak és az ENSZ gyermekjogi egyezménye keretében fennálló kötelezettségeknek való teljes körű megfelelésüket; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a gyermekjogi koordinátor megbízatása és forrásai megfelelően tükrözzék a gyermek jogainak szisztematikus és hatékony érvényesítésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon a különféle szolgálatai közötti fokozott együttműködésről annak érdekébem, hogy hatékonyan érvényesítsék a gyermek jogait minden uniós jogalkotási javaslatban, szakpolitikában és pénzügyi határozatban, illetve nyomon kövessék a gyermekekre vonatkozó uniós vívmányoknak és az ENSZ gyermekjogi egyezménye keretében fennálló kötelezettségeknek való teljes körű megfelelésüket; felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a gyermekjogi koordinátor megbízatása és forrásai megfelelően tükrözzék a gyermek jogainak szisztematikus és hatékony érvényesítésére vonatkozó uniós kötelezettségvállalást;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata által nyújtott alkalmat annak biztosítására, hogy az uniós források a leghátrányosabb helyzetű és a kiszolgáltatottabb gyermekek javát szolgálják; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata által nyújtott alkalmat annak biztosítására, hogy az uniós források a leghátrányosabb helyzetű és a kiszolgáltatottabb gyermekek javát szolgálják;

| 9. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott prioritásként tartsák szem előtt a gyermekeket a regionális és kohéziós politikák, mint például az európai fogyatékosságügyi stratégia, a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere, illetve az Unió egyenlőségi és megkülönböztetésmentességi politikájának programozása és végrehajtása során, megismétli a roma gyermekek valamennyi joghoz való egyenlő hozzáférése védelmének és elősegítésének fontosságát; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy határozott prioritásként tartsák szem előtt a gyermekeket a regionális és kohéziós politikák, mint például az európai fogyatékosságügyi stratégia, a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere, illetve az Unió egyenlőségi és megkülönböztetésmentességi politikájának programozása és végrehajtása során, megismétli a roma gyermekek valamennyi joghoz való egyenlő hozzáférése védelmének és elősegítésének fontosságát;

| 10. | ragaszkodik hozzá, hogy minden gyermekjogi politikába integrálják bele a nemek közötti egyenlőség szempontját, és konkrét intézkedésekre szólít fel a lányok – többek között az oktatáshoz és az egészséghez való – jogainak erősítése céljából; |
| --- | --- |

10.

ragaszkodik hozzá, hogy minden gyermekjogi politikába integrálják bele a nemek közötti egyenlőség szempontját, és konkrét intézkedésekre szólít fel a lányok – többek között az oktatáshoz és az egészséghez való – jogainak erősítése céljából;

| 11. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek érdekei elsőbbségének elvét minden jogszabályban, a kormányzati képviselők által hozott minden szintű döntésben és minden bírósági határozatban tiszteletben tartsák, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat, hogy a gyermekek érdekei elsőbbségének elvét minél hatékonyabban lehessen alkalmazni EU-szerte; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek érdekei elsőbbségének elvét minden jogszabályban, a kormányzati képviselők által hozott minden szintű döntésben és minden bírósági határozatban tiszteletben tartsák, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat, hogy a gyermekek érdekei elsőbbségének elvét minél hatékonyabban lehessen alkalmazni EU-szerte;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy minden gyermek eredményesen hozzáférhessen a sajátos szükségleteihez és jogaihoz alakított igazságszolgáltatási rendszerhez, akár gyanúsítottként, tettesként, áldozatként vagy az eljárásban részt vevő félként; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy minden gyermek eredményesen hozzáférhessen a sajátos szükségleteihez és jogaihoz alakított igazságszolgáltatási rendszerhez, akár gyanúsítottként, tettesként, áldozatként vagy az eljárásban részt vevő félként;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a fogva tartási politikák és a büntető igazságszolgáltatási rendszer gyermekekre gyakorolt hatását; rámutat, hogy EU-szerte közvetlen hatás éri a gyermek jogait abban az esetben, ha a gyermekek szüleikkel együtt börtönben élnek; kiemeli, hogy becslések szerint évente 800 000 gyermeket különítenek el bebörtönzött szülőjüktől EU-szerte, ami többszörös hatással van a gyermek jogaira; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a fogva tartási politikák és a büntető igazságszolgáltatási rendszer gyermekekre gyakorolt hatását; rámutat, hogy EU-szerte közvetlen hatás éri a gyermek jogait abban az esetben, ha a gyermekek szüleikkel együtt börtönben élnek; kiemeli, hogy becslések szerint évente 800 000 gyermeket különítenek el bebörtönzött szülőjüktől EU-szerte, ami többszörös hatással van a gyermek jogaira;

| 14. | úgy véli, hogy a gyermekek kiszolgáltatottak az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén; felszólítja az üzleti közösséget és az érdekelt feleket, hogy tartózkodjanak a gyermekekre irányuló agresszív és félrevezető reklámoktól online és offline, például a létező magatartási kódexek és hasonló kezdeményezések végrehajtása révén; úgy véli, hogy a gyermekeknek szóló, magas zsír-, só- vagy cukortartalmú ételeket felelős módon kell reklámozni, figyelembe véve a gyermekkori elhízás és cukorbetegség előfordulásának növekedését; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a gyermekek kiszolgáltatottak az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén; felszólítja az üzleti közösséget és az érdekelt feleket, hogy tartózkodjanak a gyermekekre irányuló agresszív és félrevezető reklámoktól online és offline, például a létező magatartási kódexek és hasonló kezdeményezések végrehajtása révén; úgy véli, hogy a gyermekeknek szóló, magas zsír-, só- vagy cukortartalmú ételeket felelős módon kell reklámozni, figyelembe véve a gyermekkori elhízás és cukorbetegség előfordulásának növekedését;

| 15. | úgy véli, hogy a gyermekek online személyes adatait megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket hozzáférhető és gyermekbarát módon kell tájékoztatni személyes adataik online módon történő felhasználásának kockázatairól és következményeiről; hangsúlyozza, hogy meg kell tiltani a gyermekeket érintő online profilalkotást; úgy véli, hogy minden gyermeknek biztosítani kell az egészséges és biztonságos környezethez való jogot, illetve a játékhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a gyermekek online személyes adatait megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket hozzáférhető és gyermekbarát módon kell tájékoztatni személyes adataik online módon történő felhasználásának kockázatairól és következményeiről; hangsúlyozza, hogy meg kell tiltani a gyermekeket érintő online profilalkotást; úgy véli, hogy minden gyermeknek biztosítani kell az egészséges és biztonságos környezethez való jogot, illetve a játékhoz való hozzáférést;

| 16. | felszólítja a tagállamokat az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2011/36/EU irányelv végrehajtására, mivel az emberkereskedelem áldozatainak többsége fiatal lány és fiú, akik kényszermunka és szexuális kizsákmányolás, illetve egyéb visszaélések áldozatai; felszólítja emellett a tagállamokat és az Uniót, hogy erősítsék meg a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az ilyen bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása céljából; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatásának megakadályozására, működjenek együtt harmadik országokkal a gyermekcsempészet és gyermekkereskedelem növekvő problémájának kezelése céljából, és állítsák bíróság elé az emberkereskedőket, megfelelő szankciókkal; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a tagállamokat az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről szóló 2011/36/EU irányelv végrehajtására, mivel az emberkereskedelem áldozatainak többsége fiatal lány és fiú, akik kényszermunka és szexuális kizsákmányolás, illetve egyéb visszaélések áldozatai; felszólítja emellett a tagállamokat és az Uniót, hogy erősítsék meg a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az ilyen bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása céljából; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatásának megakadályozására, működjenek együtt harmadik országokkal a gyermekcsempészet és gyermekkereskedelem növekvő problémájának kezelése céljából, és állítsák bíróság elé az emberkereskedőket, megfelelő szankciókkal;

| 17. | úgy véli, hogy lépéseket kell tenni az internetes zaklatás ellen, és hogy a gyermekeknek, a tanároknak, valamint az ifjúsági és gyermekszervezeteknek aktív szerepet kell játszaniuk a témával kapcsolatos tudatosság növelésében; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy lépéseket kell tenni az internetes zaklatás ellen, és hogy a gyermekeknek, a tanároknak, valamint az ifjúsági és gyermekszervezeteknek aktív szerepet kell játszaniuk a témával kapcsolatos tudatosság növelésében;

| 18. | felszólítja az Uniót és tagállamait a gyermekeknek szóló közszolgáltatásokba való beruházásra, ideértve a gyermekgondozást, az oktatást és az egészségügyet, különösen az óvodák, bölcsődék és a gyermekeknek szabadidős tevékenységeket kínáló közszolgáltatások állami hálózatának bővítésével; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az Uniót és tagállamait a gyermekeknek szóló közszolgáltatásokba való beruházásra, ideértve a gyermekgondozást, az oktatást és az egészségügyet, különösen az óvodák, bölcsődék és a gyermekeknek szabadidős tevékenységeket kínáló közszolgáltatások állami hálózatának bővítésével;

| 19. | mivel az alapfokú oktatás nem mindig biztosítja a szükséges alapismeretek elsajátítását, kéri a tagállamokat, hogy az esélyegyenlőségi jogok érvényesülésének alapvető feltételeként mindenki számára biztosítsák a kötelező és ingyenes középfokú oktatást; |
| --- | --- |

19.

mivel az alapfokú oktatás nem mindig biztosítja a szükséges alapismeretek elsajátítását, kéri a tagállamokat, hogy az esélyegyenlőségi jogok érvényesülésének alapvető feltételeként mindenki számára biztosítsák a kötelező és ingyenes középfokú oktatást;

| 20. | kéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan jogszabályokat, amelyek védik vagy megerősítik az anyasággal és az apasággal kapcsolatos jogokat oly módon, hogy azok elősegítsék az egészséges és stabil környezet kialakítását a gyermekek életének első hónapjaiban; |
| --- | --- |

20.

kéri a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan jogszabályokat, amelyek védik vagy megerősítik az anyasággal és az apasággal kapcsolatos jogokat oly módon, hogy azok elősegítsék az egészséges és stabil környezet kialakítását a gyermekek életének első hónapjaiban;

| 21. | felszólítja a tagállamokat a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv végrehajtására, illetve hogy erősítsék a bűnüldöző hatóságok többek között az Europollal történő együttműködésének jogi lehetőségeit, műszaki képességeit és pénzügyi forrásait a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb kivizsgálása és megszüntetése céljából, az érintett gyermekek jogainak és biztonságának szem előtt tartásával; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv végrehajtására, illetve hogy erősítsék a bűnüldöző hatóságok többek között az Europollal történő együttműködésének jogi lehetőségeit, műszaki képességeit és pénzügyi forrásait a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb kivizsgálása és megszüntetése céljából, az érintett gyermekek jogainak és biztonságának szem előtt tartásával;

| 22. | felszólít a bűnüldöző ügynökségek, az igazságügyi hatóságok, az ikt-ágazat, az internetszolgáltatók, a bankszektor és a nem kormányzati szervezetek – beleértve az ifjúsági és gyermekszervezeteket is – közötti hatékonyabb partnerségi megközelítésre és információcserére annak céljából, hogy biztosítsák a gyermekek online jogait és védelmét, és a törvény szerint kiszolgáltatott személynek tekintsék őket; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezze minden tagállamnál, hogy tegyenek lépéseket az internetes erőszak és az internetes zaklatás minden formájának kezelése érdekében; |
| --- | --- |

22.

felszólít a bűnüldöző ügynökségek, az igazságügyi hatóságok, az ikt-ágazat, az internetszolgáltatók, a bankszektor és a nem kormányzati szervezetek – beleértve az ifjúsági és gyermekszervezeteket is – közötti hatékonyabb partnerségi megközelítésre és információcserére annak céljából, hogy biztosítsák a gyermekek online jogait és védelmét, és a törvény szerint kiszolgáltatott személynek tekintsék őket; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdeményezze minden tagállamnál, hogy tegyenek lépéseket az internetes erőszak és az internetes zaklatás minden formájának kezelése érdekében;

| 23. | úgy véli, hogy a kísérő nélküli gyermekek különösen kiszolgáltatottak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i parlamenti állásfoglalást; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a közös európai menekültügyi rendszerről szóló jogalkotási csomagot a kísérő nélküli kiskorúak unióbeli helyzetének javítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a migráns gyermekek fogva tartása ellen az EU-ban; üdvözli az Európai Unió Bíróságának a C-648/11.sz., MA, BT, DA kontra Secretary of State for the home Department ügyben hozott ítéletét, amely értelmében a kísérő nélküli kiskorú által több tagállamban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol e kiskorú a kérelem benyújtását követően tartózkodik; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorú mindenekelőtt potenciálisan veszélyben lévő gyermek, és hogy esetükben a tagállamokat és az EU-t elsősorban a gyermekek védelmének és nem a bevándorlási politikának kell vezérelnie, ezáltal tiszteletben tartva a gyermek mindenek felett álló érdekének alapelvét; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a kísérő nélküli gyermekek különösen kiszolgáltatottak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a kísérő nélküli kiskorúak európai uniós helyzetéről szóló 2013. szeptember 12-i parlamenti állásfoglalást; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a közös európai menekültügyi rendszerről szóló jogalkotási csomagot a kísérő nélküli kiskorúak unióbeli helyzetének javítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a migráns gyermekek fogva tartása ellen az EU-ban; üdvözli az Európai Unió Bíróságának a C-648/11.sz., MA, BT, DA kontra Secretary of State for the home Department ügyben hozott ítéletét, amely értelmében a kísérő nélküli kiskorú által több tagállamban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol e kiskorú a kérelem benyújtását követően tartózkodik; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorú mindenekelőtt potenciálisan veszélyben lévő gyermek, és hogy esetükben a tagállamokat és az EU-t elsősorban a gyermekek védelmének és nem a bevándorlási politikának kell vezérelnie, ezáltal tiszteletben tartva a gyermek mindenek felett álló érdekének alapelvét;

| 24. | felszólítja a tagállamokat a szüleiktől külön nevelkedő gyermekek számára a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben és a gyermekek alternatív gondozásáról szóló ENSZ-iránymutatásokban lefektetett normák végrehajtására; felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós strukturális alapokat az intézményi szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérésre is használja fel; tekintettel azon esetek jelentős számára, amikor néhány tagállamban a hatóságok állítólag szülői hozzájárulás nélküli kényszer-örökbefogadásról döntöttek, felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon konkrét intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tagállamok által végrehajtott örökbefogadási gyakorlatok a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek megfelelőek legyenek; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat a szüleiktől külön nevelkedő gyermekek számára a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben és a gyermekek alternatív gondozásáról szóló ENSZ-iránymutatásokban lefektetett normák végrehajtására; felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós strukturális alapokat az intézményi szolgáltatásokról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérésre is használja fel; tekintettel azon esetek jelentős számára, amikor néhány tagállamban a hatóságok állítólag szülői hozzájárulás nélküli kényszer-örökbefogadásról döntöttek, felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon konkrét intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tagállamok által végrehajtott örökbefogadási gyakorlatok a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek megfelelőek legyenek;

| 25. | felszólítja az összes tagállamot a családegyesítés pozitív szellemben, emberiességgel és kellő gondossággal történő elősegítésére, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 10. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az összes tagállamot a családegyesítés pozitív szellemben, emberiességgel és kellő gondossággal történő elősegítésére, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 10. cikkével összhangban;

| 26. | hangsúlyozza a koordináltabb megközelítés szükségességét az eltűnt gyermekek megtalálása érdekében az EU-ban; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az eltűnt gyermekeket is érintő határokon átnyúló esetekben, és hogy hozzanak létre forróvonalat az eltűnt gyermekek keresésére és a gyermekbántalmazás áldozatainak támogatására; felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő Marokkó, Szingapúr, az Orosz Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelle Köztársaság, Gabon és Örményország mihamarabbi csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló 1980. évi hágai egyezményhez; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a koordináltabb megközelítés szükségességét az eltűnt gyermekek megtalálása érdekében az EU-ban; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a rendőrségi és igazságügyi együttműködést az eltűnt gyermekeket is érintő határokon átnyúló esetekben, és hogy hozzanak létre forróvonalat az eltűnt gyermekek keresésére és a gyermekbántalmazás áldozatainak támogatására; felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő Marokkó, Szingapúr, az Orosz Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelle Köztársaság, Gabon és Örményország mihamarabbi csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló 1980. évi hágai egyezményhez;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK rendelet felülvizsgálata során komolyan vegye számításba a gyermek mindenek felett álló érdekét, tekintettel a szülői és felügyeleti jogok terén a tagállamokban e rendelet végrehajtásával és betartásával kapcsolatos joghézagokra; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK rendelet felülvizsgálata során komolyan vegye számításba a gyermek mindenek felett álló érdekét, tekintettel a szülői és felügyeleti jogok terén a tagállamokban e rendelet végrehajtásával és betartásával kapcsolatos joghézagokra;

| 28. | elítéli a gyermekek elleni erőszak minden formáját, a fizikai, szexuális és verbális bántalmazást, a kényszerházasságot, a gyermekmunkát, a prostitúciót, az emberkereskedelmet, a kínzást, a becsületgyilkosságokat, a női nemi szervek megcsonkítását, a gyermekkatonák és a gyermekek emberi pajzsként történő bevetését, a nélkülözést, az elhanyagolást és az alultáplálást; úgy véli, hogy a hagyományokat, a kultúrát és a vallást soha nem szabadna a gyermekek elleni erőszak igazolására használni; felszólítja a tagállamokat, hogy teljesítsék kötelezettségeiket, és küzdjenek a gyermekek elleni erőszak minden formája ellen, többek között a gyermekek testi fenyítésének hivatalos tiltása és szankcionálása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az együttműködést és a párbeszédet a harmadik országokkal, emellett növeljék a tudatosságot, és álljanak ki azért, hogy a gyermek jogait a világon mindenütt tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

28.

elítéli a gyermekek elleni erőszak minden formáját, a fizikai, szexuális és verbális bántalmazást, a kényszerházasságot, a gyermekmunkát, a prostitúciót, az emberkereskedelmet, a kínzást, a becsületgyilkosságokat, a női nemi szervek megcsonkítását, a gyermekkatonák és a gyermekek emberi pajzsként történő bevetését, a nélkülözést, az elhanyagolást és az alultáplálást; úgy véli, hogy a hagyományokat, a kultúrát és a vallást soha nem szabadna a gyermekek elleni erőszak igazolására használni; felszólítja a tagállamokat, hogy teljesítsék kötelezettségeiket, és küzdjenek a gyermekek elleni erőszak minden formája ellen, többek között a gyermekek testi fenyítésének hivatalos tiltása és szankcionálása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék az együttműködést és a párbeszédet a harmadik országokkal, emellett növeljék a tudatosságot, és álljanak ki azért, hogy a gyermek jogait a világon mindenütt tiszteletben tartsák;

| 29. | elítéli gyermekek bevetését katonai és terrorista tevékenységekre vagy célokra; emlékeztet annak fontosságára, hogy pszichológiai támogatást és segítséget kell nyújtani minden erőszakos eseménynek kitett, vagy háborús áldozattá vált gyermeknek; üdvözli „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezést, és kiemeli annak fontosságát, hogy biztosítsák az oktatáshoz való hozzáférést a konfliktusokban érintett gyermekek számára; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy támogassa a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű ENSZ-kampányt, melynek célja a gyermekkatonák nemzeti erők általi toborzásának és bevetésének 2016-ig történő felszámolása; |
| --- | --- |

29.

elítéli gyermekek bevetését katonai és terrorista tevékenységekre vagy célokra; emlékeztet annak fontosságára, hogy pszichológiai támogatást és segítséget kell nyújtani minden erőszakos eseménynek kitett, vagy háborús áldozattá vált gyermeknek; üdvözli „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezést, és kiemeli annak fontosságát, hogy biztosítsák az oktatáshoz való hozzáférést a konfliktusokban érintett gyermekek számára; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy támogassa a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű ENSZ-kampányt, melynek célja a gyermekkatonák nemzeti erők általi toborzásának és bevetésének 2016-ig történő felszámolása;

| 30. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítson elsőbbséget a gyermek jogainak az EU valamennyi külső fellépésében – például az emberi jogi párbeszédek, kereskedelmi megállapodások, a csatlakozási folyamat és az európai szomszédságpolitika összefüggésében, illetve az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjával kapcsolatban, különösen a konfliktus által sújtott országokban – a gyermek jogai hatékony érvényesülésének biztosítása céljából; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítson elsőbbséget a gyermek jogainak az EU valamennyi külső fellépésében – például az emberi jogi párbeszédek, kereskedelmi megállapodások, a csatlakozási folyamat és az európai szomszédságpolitika összefüggésében, illetve az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjával kapcsolatban, különösen a konfliktus által sújtott országokban – a gyermek jogai hatékony érvényesülésének biztosítása céljából; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy a gyermek jogait integrálja bele a fejlesztési együttműködésbe és a humanitárius segítségnyújtásba a megfelelő támogatás biztosításának céljából, illetve hogy növekedjen a vészhelyzetek, az ember okozta vagy természeti katasztrófák sújtotta gyermekek, a kitelepített gyermekek és a gyermekmenekültek védelmi szintje; kiemeli a kárenyhítés, az újjáépítés és a fejlesztés összekapcsolásának fontosságát, különösen a hosszan elhúzódó válságokban, illetve annak fontosságát, hogy az innovációt és az új technológiákat beintegrálják az uniós politikákba és programokba a gyermek jogainak jobb elősegítése érdekében a fejlesztési és vészhelyzeti környezetben; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy a gyermek jogait integrálja bele a fejlesztési együttműködésbe és a humanitárius segítségnyújtásba a megfelelő támogatás biztosításának céljából, illetve hogy növekedjen a vészhelyzetek, az ember okozta vagy természeti katasztrófák sújtotta gyermekek, a kitelepített gyermekek és a gyermekmenekültek védelmi szintje; kiemeli a kárenyhítés, az újjáépítés és a fejlesztés összekapcsolásának fontosságát, különösen a hosszan elhúzódó válságokban, illetve annak fontosságát, hogy az innovációt és az új technológiákat beintegrálják az uniós politikákba és programokba a gyermek jogainak jobb elősegítése érdekében a fejlesztési és vészhelyzeti környezetben;

| 32. | üdvözli, hogy a 2014. évi Nobel-békedíjat Kailás Szatjárthi és Malála Júszafzaj megosztva kapta a gyermek jogainak, különösen a valamennyi gyermek oktatáshoz való jogának védelme iránti elkötelezettségük miatt; elismerését fejezi ki amiatt, hogy a Szaharov-díj hálózat támogatásáról biztosította a gyermekek elleni erőszakról szóló tudatosságnövelő kezdeményezéseket; úgy véli, hogy ezek világosan mutatják, milyen fontos szerepet játszik a civil társadalom és a nemzetközi szervezetek a jogvédő tevékenységben, illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben lefektetett jogok elősegítésében és védelmében; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a 2014. évi Nobel-békedíjat Kailás Szatjárthi és Malála Júszafzaj megosztva kapta a gyermek jogainak, különösen a valamennyi gyermek oktatáshoz való jogának védelme iránti elkötelezettségük miatt; elismerését fejezi ki amiatt, hogy a Szaharov-díj hálózat támogatásáról biztosította a gyermekek elleni erőszakról szóló tudatosságnövelő kezdeményezéseket; úgy véli, hogy ezek világosan mutatják, milyen fontos szerepet játszik a civil társadalom és a nemzetközi szervezetek a jogvédő tevékenységben, illetve a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben lefektetett jogok elősegítésében és védelmében;

| 33. | kiemeli a szociális partnerek és a helyi hatóságok fontos szerepét a gyermek jogainak elősegítésében, és felszólítja a Régiók Bizottságát és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket, és fogalmazzanak meg véleményeket abból a célból, hogy teljes mértékben bevonják magukat a gyermek jogainak az uniós politikákban történő elősegítésébe; |
| --- | --- |

33.

kiemeli a szociális partnerek és a helyi hatóságok fontos szerepét a gyermek jogainak elősegítésében, és felszólítja a Régiók Bizottságát és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket, és fogalmazzanak meg véleményeket abból a célból, hogy teljes mértékben bevonják magukat a gyermek jogainak az uniós politikákban történő elősegítésébe;

| 34. | felszólítja az uniós intézményeket, a tagállamokat, a helyi hatóságokat, a szociális partnereket és a civil társadalmat, hogy egyesítsék erőiket, és minden szinten működjenek együtt a gyermekek helyzetének javítása érdekében az EU-ban és a világ többi részében; üdvözli és támogatja az UNICEF és a gyermek jogait elősegítő 14 szervezet által jegyzett Gyermekjogi Kiáltványt, és arra ösztönöz, hogy még több európai parlamenti képviselő és nemzeti parlamenti képviselő írja alá a Kiáltványt, és váljon „a gyermek jogainak bajnokává”; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az uniós intézményeket, a tagállamokat, a helyi hatóságokat, a szociális partnereket és a civil társadalmat, hogy egyesítsék erőiket, és minden szinten működjenek együtt a gyermekek helyzetének javítása érdekében az EU-ban és a világ többi részében; üdvözli és támogatja az UNICEF és a gyermek jogait elősegítő 14 szervezet által jegyzett Gyermekjogi Kiáltványt, és arra ösztönöz, hogy még több európai parlamenti képviselő és nemzeti parlamenti képviselő írja alá a Kiáltványt, és váljon „a gyermek jogainak bajnokává”;

| 35. | kifejezi azon szándékát, hogy közös munkacsoportot hozzon létre az Európai Parlamenten belül a gyermek jogairól és jóllétéről, a Gyermekjogi Kiáltványon alapulva, amely állandó testületként lenne felelős a gyermek jogainak az Európai Parlament valamennyi politikájában és tevékenységében történő elősegítéséért mind a belső, mind a külső ügyeket tekintve; támogatja ennélfogva azt a kezdeményezést, hogy minden parlamenti bizottságon belül jelöljenek ki egy gyermekjogi kapcsolattartót annak biztosítása érdekében, hogy a gyermek jogai minden elfogadott politikában és jogalkotási szövegben érvényesüljenek; |
| --- | --- |

35.

kifejezi azon szándékát, hogy közös munkacsoportot hozzon létre az Európai Parlamenten belül a gyermek jogairól és jóllétéről, a Gyermekjogi Kiáltványon alapulva, amely állandó testületként lenne felelős a gyermek jogainak az Európai Parlament valamennyi politikájában és tevékenységében történő elősegítéséért mind a belső, mind a külső ügyeket tekintve; támogatja ennélfogva azt a kezdeményezést, hogy minden parlamenti bizottságon belül jelöljenek ki egy gyermekjogi kapcsolattartót annak biztosítása érdekében, hogy a gyermek jogai minden elfogadott politikában és jogalkotási szövegben érvényesüljenek;

| 36. | fontosnak tartja a gyermekek részvételének növelését parlamenti tevékenységeiben az Interparlamentáris Unió és az UNICEF által létrehozott gyakorlatnak megfelelően; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy vizsgálják meg, minden lehetőségek és eszközök vannak a gyermekek és a fiatalok bevonására a döntéshozatali folyamatokba; bátorít az új technológiák és innovációk használatára a gyermekekkel és a fiatalokkal történő konzultáció során, illetve a gyermekek részvételének növelésére; |
| --- | --- |

36.

fontosnak tartja a gyermekek részvételének növelését parlamenti tevékenységeiben az Interparlamentáris Unió és az UNICEF által létrehozott gyakorlatnak megfelelően; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy vizsgálják meg, minden lehetőségek és eszközök vannak a gyermekek és a fiatalok bevonására a döntéshozatali folyamatokba; bátorít az új technológiák és innovációk használatára a gyermekekkel és a fiatalokkal történő konzultáció során, illetve a gyermekek részvételének növelésére;

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy késedelem nélkül ratifikálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez csatolt, választható jegyzőkönyveket; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat, hogy késedelem nélkül ratifikálják a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez csatolt, választható jegyzőkönyveket;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek és eszközök vannak arra, hogy az Unió egyoldalúan csatlakozzon a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek és eszközök vannak arra, hogy az Unió egyoldalúan csatlakozzon a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez;

| 39. | ösztönzi az USA-t, Szomáliát és Dél-Szudánt, hogy ratifikálják a gyermek jogairól szóló egyezményt, hogy ezzel megvalósuljon az egyezmény univerzális ratifikációja; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi az USA-t, Szomáliát és Dél-Szudánt, hogy ratifikálják a gyermek jogairól szóló egyezményt, hogy ezzel megvalósuljon az egyezmény univerzális ratifikációja;

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az ENSZ-főtitkárnak, az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága elnökének és az UNICEF ügyvezető igazgatójának. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az ENSZ-főtitkárnak, az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága elnökének és az UNICEF ügyvezető igazgatójának.

---

(1)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(2)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(3)  HL L 59., 2013.3.2., 5. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0387.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0126.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0105.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/65

---

P8_TA(2014)0071

Egységes digitális piac

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a fogyasztói jogok támogatásáról a digitális egységes piacon (2014/2973(RSP))

(2016/C 289/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 10., 12., 14., 16., 26. és 36. cikkére, valamint 114. cikke (3) bekezdésére és 169. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9., 10., 12., 14., 16., 26. és 36. cikkére, valamint 114. cikke (3) bekezdésére és 169. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7., 8., 11., 21., 38. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7., 8., 11., 21., 38. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2013)0627) kapcsolatos 2013/0309. számú együttdöntési eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2013)0627) kapcsolatos 2013/0309. számú együttdöntési eljárásra,

| — | tekintettel „Az e-kereskedelmi cselekvési terv (2012–2015) – A 2013. évi helyzet” című 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-kereskedelmi cselekvési terv (2012–2015) – A 2013. évi helyzet” című 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153),

| — | tekintettel a Bizottság 2013. február 18-i, 26. belső piaci eredménytáblájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. február 18-i, 26. belső piaci eredménytáblájára,

| — | tekintettel a digitális menetrend eredménytáblájáról szóló 2014-es európai bizottsági jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális menetrend eredménytáblájáról szóló 2014-es európai bizottsági jelentésekre,

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel az európai fogyasztóügyi politika új ütemtervéről szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai fogyasztóügyi politika új ütemtervéről szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásáról szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadításáról Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadításáról Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az egységes digitális piac megvalósításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piac megvalósításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az egységes digitális piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes digitális piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiszolgáltatott fogyasztók jogainak megerősítésére irányuló stratégiáról szóló, 2012. május 22-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel A. Tematikus Főosztályának a mindenütt jelen lévő uniós digitális társadalom kiépítésének módjairól szóló 2013-as tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel A. Tematikus Főosztályának a mindenütt jelen lévő uniós digitális társadalom kiépítésének módjairól szóló 2013-as tanulmányára,

| — | tekintettel A. Tematikus Főosztályának „Szórakoztatás x.0 – a szélessávú technológia telepítésének fokozása” című 2013-as tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel A. Tematikus Főosztályának „Szórakoztatás x.0 – a szélessávú technológia telepítésének fokozása” című 2013-as tanulmányára,

| — | tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, a Tanácshoz intézett 2009. március 26-i ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, a Tanácshoz intézett 2009. március 26-i ajánlására (9),

| — | tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel A. Tematikus Főosztályának a digitális egységes piacon a fogyasztók hátrányos megkülönböztetése szóló 2013-as tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel A. Tematikus Főosztályának a digitális egységes piacon a fogyasztók hátrányos megkülönböztetése szóló 2013-as tanulmányára,

| — | tekintettel a Bíróságnak a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróságnak a C-293/12. és C-594/12. sz. egyesített ügyben hozott 2014. április 8-i ítéletére, amely az adatmegőrzési irányelvet érvénytelennek nyilvánította,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a digitális egységes piac a haladás egyik olyan területe, amely bár kihívásokat is tartogat, szintén magában rejti a hatékonyság jelentős növelésének lehetőségét, ami éves szinten akár 260 milliárd eurót is jelenthet, és így hozzájárul Európa válságból történő kilábalásához; |
| --- | --- |

A.

mivel a digitális egységes piac a haladás egyik olyan területe, amely bár kihívásokat is tartogat, szintén magában rejti a hatékonyság jelentős növelésének lehetőségét, ami éves szinten akár 260 milliárd eurót is jelenthet, és így hozzájárul Európa válságból történő kilábalásához;

| B. | mivel az európai digitális egységes piac megvalósítása nyomán több millió munkahely jönne létre, és lehetővé válna, hogy Európa GDP-je 2020-ra 4 %-kal növekedjen; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai digitális egységes piac megvalósítása nyomán több millió munkahely jönne létre, és lehetővé válna, hogy Európa GDP-je 2020-ra 4 %-kal növekedjen;

| C. | mivel 2013 és 2018 között egyedül a mobilalkalmazásokból származó jövedelmek várhatóan megháromszorozódnak, 3 millió munkahelyet teremtve ugyanebben az időszakban; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013 és 2018 között egyedül a mobilalkalmazásokból származó jövedelmek várhatóan megháromszorozódnak, 3 millió munkahelyet teremtve ugyanebben az időszakban;

| D. | mivel a Parlament tanulmányt készítetett arról, hogy milyen költségekkel jár az európai szintű cselekvés hiánya a digitális egységes piacon, amely tanulmány megerősítette, hogy a digitális megoldásokra a fogyasztók, állampolgárok és vállalkozások előtt álló lehetőségként, nem pedig fenyegetésként kel tekinteni; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament tanulmányt készítetett arról, hogy milyen költségekkel jár az európai szintű cselekvés hiánya a digitális egységes piacon, amely tanulmány megerősítette, hogy a digitális megoldásokra a fogyasztók, állampolgárok és vállalkozások előtt álló lehetőségként, nem pedig fenyegetésként kel tekinteni;

| E. | mivel az Uniónak elő kell segítenie a számítási felhő tömeges alkalmazását, mert az erőteljes ösztönzője az európai gazdasági növekedésnek; mivel a tanulmány bizonyítja, hogy a számítási felhő gyors fejlődésétől jelentős haszon várható; |
| --- | --- |

E.

mivel az Uniónak elő kell segítenie a számítási felhő tömeges alkalmazását, mert az erőteljes ösztönzője az európai gazdasági növekedésnek; mivel a tanulmány bizonyítja, hogy a számítási felhő gyors fejlődésétől jelentős haszon várható;

| F. | mivel a fogyasztók digitális egységes piaci részvételének akadályai olyan diszkriminatív gyakorlatokkal vannak összefüggésben mint a szolgáltatások nyújtásának bizonyos országokra vagy területekre való korlátozása, az értékesítés megtagadása, az automatikus átirányítás és az értékesítési feltételek indokolatlan különbségei; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogyasztók digitális egységes piaci részvételének akadályai olyan diszkriminatív gyakorlatokkal vannak összefüggésben mint a szolgáltatások nyújtásának bizonyos országokra vagy területekre való korlátozása, az értékesítés megtagadása, az automatikus átirányítás és az értékesítési feltételek indokolatlan különbségei;

| G. | mivel a biztonságos, hatékony, versenyképes és innovatív mobiltelefonos és elektronikus fizetési módok döntően fontosak ahhoz, hogy a fogyasztók az egységes piac előnyeit maradéktalanul élvezhessék; |
| --- | --- |

G.

mivel a biztonságos, hatékony, versenyképes és innovatív mobiltelefonos és elektronikus fizetési módok döntően fontosak ahhoz, hogy a fogyasztók az egységes piac előnyeit maradéktalanul élvezhessék;

| H. | mivel a személyes adatok és a magánélet védelme, továbbá a kiberbiztonság és az elektronikus kommunikáció és hálózatok biztonsága kiemelt kérdések a digitális egységes piacon, mivel ezek működésének és a polgárok és fogyasztók iránta való bizalma megteremtésnek alapvető előfeltételei; |
| --- | --- |

H.

mivel a személyes adatok és a magánélet védelme, továbbá a kiberbiztonság és az elektronikus kommunikáció és hálózatok biztonsága kiemelt kérdések a digitális egységes piacon, mivel ezek működésének és a polgárok és fogyasztók iránta való bizalma megteremtésnek alapvető előfeltételei;

| I. | mivel a társadalmi és gazdasági növekedés, a versenyképesség, a társadalmi befogadás és az egységes piac szempontjából rendkívül fontos, hogy Európa-szerte széles körben elterjedt legyen a nagy sebességű, biztonságos, gyors internet-hozzáférés és a közérdekű digitális szolgáltatások; |
| --- | --- |

I.

mivel a társadalmi és gazdasági növekedés, a versenyképesség, a társadalmi befogadás és az egységes piac szempontjából rendkívül fontos, hogy Európa-szerte széles körben elterjedt legyen a nagy sebességű, biztonságos, gyors internet-hozzáférés és a közérdekű digitális szolgáltatások;

| J. | mivel a digitális gazdaság terén végbemenő kutatás, fejlesztés és innováció hozzájárul annak biztosításához, hogy Európa közép és hosszú távon versenyképes maradjon; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitális gazdaság terén végbemenő kutatás, fejlesztés és innováció hozzájárul annak biztosításához, hogy Európa közép és hosszú távon versenyképes maradjon;

| K. | mivel a nagy sebességű, széles sávú hálózatok mihamarabbi kiépítése létfontosságú az európai termelékenység fejlődése és olyan új kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén; |
| --- | --- |

K.

mivel a nagy sebességű, széles sávú hálózatok mihamarabbi kiépítése létfontosságú az európai termelékenység fejlődése és olyan új kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén;

| L. | mivel a magánszférának vezető szerepet kell játszania a széles sávú hálózatok kiterjesztésében és modernizálásában, amit versenyképes és beruházásbarát szabályozói kerettel kell támogatni; |
| --- | --- |

L.

mivel a magánszférának vezető szerepet kell játszania a széles sávú hálózatok kiterjesztésében és modernizálásában, amit versenyképes és beruházásbarát szabályozói kerettel kell támogatni;

| M. | mivel a digitális egységes piac a gazdaság egyik leginnovatívabb ágazata, amely ezáltal kiemelkedő szerepet játszik az európai gazdaság versenyképességében és az e-kereskedelem fejlesztése révén hozzájárul a gazdasági növekedéshez, ugyanakkor elősegíti a vállalkozások adminisztratív és pénzügyi megfelelését, a fogyasztóknak pedig az áruk és szolgáltatások szélesebb skáláját kínálja; |
| --- | --- |

M.

mivel a digitális egységes piac a gazdaság egyik leginnovatívabb ágazata, amely ezáltal kiemelkedő szerepet játszik az európai gazdaság versenyképességében és az e-kereskedelem fejlesztése révén hozzájárul a gazdasági növekedéshez, ugyanakkor elősegíti a vállalkozások adminisztratív és pénzügyi megfelelését, a fogyasztóknak pedig az áruk és szolgáltatások szélesebb skáláját kínálja;

| N. | mivel a digitális egységes piac nemcsak gazdasági előnyöket eredményez, hanem jelentős hatással van az uniós fogyasztók és polgárok mindennapi politikai, társadalmi és kulturális életére; |
| --- | --- |

N.

mivel a digitális egységes piac nemcsak gazdasági előnyöket eredményez, hanem jelentős hatással van az uniós fogyasztók és polgárok mindennapi politikai, társadalmi és kulturális életére;

| O. | mivel a versenyképes egységes digitális piac nem létezhet gyors, nagyobb kapacitású szélessávú távközlési hálózatok nélkül az Unió valamennyi térségében, beleértve a legtávolabbi területeket; |
| --- | --- |

O.

mivel a versenyképes egységes digitális piac nem létezhet gyors, nagyobb kapacitású szélessávú távközlési hálózatok nélkül az Unió valamennyi térségében, beleértve a legtávolabbi területeket;

| P. | mivel a már most meglévő és egyre szélesedő digitális szakadék közvetlen negatív hatással van a digitális egységes piac fejlődésére mind az internet-hozzáférés, mind az informatikai készségek tekintetében; |
| --- | --- |

P.

mivel a már most meglévő és egyre szélesedő digitális szakadék közvetlen negatív hatással van a digitális egységes piac fejlődésére mind az internet-hozzáférés, mind az informatikai készségek tekintetében;

| Q. | mivel a személyes adatok és a magánélet védelme, továbbá az elektronikus kommunikáció és hálózatok biztonsága a digitális egységes piac kiemelt kérdései, hiszen ezek alapvető előfeltételei a digitális egységes piac működésének, illetve a polgárok és a fogyasztók digitális egységes piac iránti bizalma megteremtésnek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a személyes adatok és a magánélet védelme, továbbá az elektronikus kommunikáció és hálózatok biztonsága a digitális egységes piac kiemelt kérdései, hiszen ezek alapvető előfeltételei a digitális egységes piac működésének, illetve a polgárok és a fogyasztók digitális egységes piac iránti bizalma megteremtésnek;

| R. | mivel az online piacoknak egyszerre kell rugalmasnak és fogyasztóbarátnak lenniük növekedésük és bővülésük érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel az online piacoknak egyszerre kell rugalmasnak és fogyasztóbarátnak lenniük növekedésük és bővülésük érdekében;

| S. | mivel az e-kereskedelem az offline kereskedelem fontos kiegészítője, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek, a versenynek és a technológiai innovációnak fontos hajtóereje, ezért elősegíti, hogy az Európai Unió tudásvezérelt gazdasággá váljon; |
| --- | --- |

S.

mivel az e-kereskedelem az offline kereskedelem fontos kiegészítője, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek, a versenynek és a technológiai innovációnak fontos hajtóereje, ezért elősegíti, hogy az Európai Unió tudásvezérelt gazdasággá váljon;

| T. | mivel a beruházásokat ösztönző korlátlan verseny és a vállalatok számára biztosított egyenlő versenyfeltételek létfontosságúak e gazdasági szektor hosszú távú fenntartható fejlődésének biztosítására a végfelhasználóknak biztosított előnyök érdekében; mivel a tényleges verseny egyrészt megfelelő hajtóerő a hatékony beruházások számára, másrészt előnyöket jelenthet a fogyasztók számára a választék, az árak és a minőség tekintetében; |
| --- | --- |

T.

mivel a beruházásokat ösztönző korlátlan verseny és a vállalatok számára biztosított egyenlő versenyfeltételek létfontosságúak e gazdasági szektor hosszú távú fenntartható fejlődésének biztosítására a végfelhasználóknak biztosított előnyök érdekében; mivel a tényleges verseny egyrészt megfelelő hajtóerő a hatékony beruházások számára, másrészt előnyöket jelenthet a fogyasztók számára a választék, az árak és a minőség tekintetében;

| U. | mivel a digitális egységes piac egyes területeit a túlzott piaci koncentráció és az erőfölényben lévő piaci szereplők miatt kialakult kiszolgáltatottság jellemzi; |
| --- | --- |

U.

mivel a digitális egységes piac egyes területeit a túlzott piaci koncentráció és az erőfölényben lévő piaci szereplők miatt kialakult kiszolgáltatottság jellemzi;

| V. | mivel az Európai Uniót jellemző piaci szétszabdaltság és az átjárhatóság hiánya jelentette kihívás a digitális egységes piac gyors fejlődésének gátját képezi; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Uniót jellemző piaci szétszabdaltság és az átjárhatóság hiánya jelentette kihívás a digitális egységes piac gyors fejlődésének gátját képezi;

| W. | mivel a digitális egységes piac által teremtett munkahelyek általában magas képzettséget igényelnek és anyagi megbecsülésük is magas, és mint ilyenek jelentős mértékben hozzájárulnak a minőségi és fenntartható munkahelyek létrejöttéhez; |
| --- | --- |

W.

mivel a digitális egységes piac által teremtett munkahelyek általában magas képzettséget igényelnek és anyagi megbecsülésük is magas, és mint ilyenek jelentős mértékben hozzájárulnak a minőségi és fenntartható munkahelyek létrejöttéhez;

| X. | mivel a Bizottságnak ügyelnie kell arra, hogy a trösztellenes fellépés ne sértse a média pluralitását sem a tartalomszolgáltatás sem a tulajdonjog kapcsán, hiszen az információhoz való hozzáférés a virágzó demokrácia kulcsa; |
| --- | --- |

X.

mivel a Bizottságnak ügyelnie kell arra, hogy a trösztellenes fellépés ne sértse a média pluralitását sem a tartalomszolgáltatás sem a tulajdonjog kapcsán, hiszen az információhoz való hozzáférés a virágzó demokrácia kulcsa;

| 1. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a jelenleg hatályos szabályok végrehajtására és érvényesítésére irányuló folyamatos erőfeszítések révén, melyek egy átfogó stratégia részét képezik, törekedjenek a digitális egységes piac fejlődését hátráltató jelenlegi akadályok megszüntetésére, továbbá gondoskodjanak róla, hogy az intézkedések előzetes hatásvizsgálat tárgyát képezzék, a jövőben is hatékonyak legyenek és megfeleljenek a digitális kor kihívásainak; úgy véli, hogy ezen erőfeszítéseknek a gazdasági növekedés serkentésére és a foglalkoztatás növelésére, valamint az Unió világpiaci versenyképességének és rugalmasságának megerősítésére irányuló uniós erőfeszítések középpontjában kell állniuk; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a jelenleg hatályos szabályok végrehajtására és érvényesítésére irányuló folyamatos erőfeszítések révén, melyek egy átfogó stratégia részét képezik, törekedjenek a digitális egységes piac fejlődését hátráltató jelenlegi akadályok megszüntetésére, továbbá gondoskodjanak róla, hogy az intézkedések előzetes hatásvizsgálat tárgyát képezzék, a jövőben is hatékonyak legyenek és megfeleljenek a digitális kor kihívásainak; úgy véli, hogy ezen erőfeszítéseknek a gazdasági növekedés serkentésére és a foglalkoztatás növelésére, valamint az Unió világpiaci versenyképességének és rugalmasságának megerősítésére irányuló uniós erőfeszítések középpontjában kell állniuk;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piacra irányuló jogalkotási javaslatnak meg kell felelnie az Európai Unió Alapjogi Chartájának annak érdekében, hogy az abban foglalt jogok védelme maradéktalanul megvalósuljon a digitális területen; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piacra irányuló jogalkotási javaslatnak meg kell felelnie az Európai Unió Alapjogi Chartájának annak érdekében, hogy az abban foglalt jogok védelme maradéktalanul megvalósuljon a digitális területen;

| 3. | hangsúlyozza különösen az e-kereskedelemben rejlő potenciált, amely a becslések szerint évi 11,7 milliárd megtakarítást eredményezhetne a fogyasztók számára abban az esetben, ha online vásárláskor az uniós árucikkek és szolgáltatások teljes kínálatából választhatnának; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza különösen az e-kereskedelemben rejlő potenciált, amely a becslések szerint évi 11,7 milliárd megtakarítást eredményezhetne a fogyasztók számára abban az esetben, ha online vásárláskor az uniós árucikkek és szolgáltatások teljes kínálatából választhatnának;

| 4. | amellett, hogy üdvözli az e-kereskedelem növekedését, megállapítja, hogy néhány tagállamban kis számú szereplő van erőfölényben a fizikai áruk közvetlen értékesítésében vagy a fizikai áruk mások általi értékesítésének piacalapú platformjaként; hangsúlyozza, hogy az efféle erőfölénnyel való visszaélések európai szintű ellenőrzésére és megelőzésére van szükség az áruk fogyasztók számára való rendelkezésre állása és a kkv-któl a piacalapú platformok használatáért beszedett díjak szempontjából; |
| --- | --- |

4.

amellett, hogy üdvözli az e-kereskedelem növekedését, megállapítja, hogy néhány tagállamban kis számú szereplő van erőfölényben a fizikai áruk közvetlen értékesítésében vagy a fizikai áruk mások általi értékesítésének piacalapú platformjaként; hangsúlyozza, hogy az efféle erőfölénnyel való visszaélések európai szintű ellenőrzésére és megelőzésére van szükség az áruk fogyasztók számára való rendelkezésre állása és a kkv-któl a piacalapú platformok használatáért beszedett díjak szempontjából;

| 5. | hangsúlyozza a digitális szakadék elleni küzdelem szükségességét a digitális egységes piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű kiaknázása és a digitális korban valamennyi polgár társadalmi befogadásának lehetővé tétele érdekében függetlenül jövedelmüktől, szociális és földrajzi helyzetüktől, egészségi állapotuktól és koruktól; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a digitális szakadék elleni küzdelem szükségességét a digitális egységes piacban rejlő lehetőségek teljes mértékű kiaknázása és a digitális korban valamennyi polgár társadalmi befogadásának lehetővé tétele érdekében függetlenül jövedelmüktől, szociális és földrajzi helyzetüktől, egészségi állapotuktól és koruktól;

| 6. | külön kiemeli, hogy fel kell számolni az elektronikus kereskedelem, és ezen belül az online szolgáltatások, a digitális tartalmakhoz való hozzáférés, a csalások megelőzése, a honlapok nyilvántartásba vétele, az értékesítésösztönzés és a címkézés tekintetében azokat a tényezőket, amelyek továbbra is akadályozzák a fogyasztókat és az üzleti vállalkozásokat; |
| --- | --- |

6.

külön kiemeli, hogy fel kell számolni az elektronikus kereskedelem, és ezen belül az online szolgáltatások, a digitális tartalmakhoz való hozzáférés, a csalások megelőzése, a honlapok nyilvántartásba vétele, az értékesítésösztönzés és a címkézés tekintetében azokat a tényezőket, amelyek továbbra is akadályozzák a fogyasztókat és az üzleti vállalkozásokat;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a szolgáltatások egységes piacának mihamarabbi megvalósítását és olyan szabályok, mint a fogyasztók jogairól szóló irányelv végrehajtását és érvényesítését, az alternatív vitarendezést és az online vitarendezést, ugyanakkor biztosítva az adminisztratív terhek csökkentését; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a szolgáltatások egységes piacának mihamarabbi megvalósítását és olyan szabályok, mint a fogyasztók jogairól szóló irányelv végrehajtását és érvényesítését, az alternatív vitarendezést és az online vitarendezést, ugyanakkor biztosítva az adminisztratív terhek csökkentését;

| 8. | sürgeti az új, korszerűsített adatvédelmi csomag mihamarabbi elfogadását annak érdekében, hogy egyrészt megfelelő egyensúlyt teremtsen a személyes adatok magas szintű védelme, a felhasználói biztonság és a saját személyes adatok fölötti ellenőrzés között, másrészt stabil és kiszámítható jogalkotási környezetet hozzon létre, amely biztosítja az üzleti vállalkozások fellendülését egy megerősített egységes piacon a végfelhasználók érdekében, továbbá biztosítson egyenlő versenyfeltételeket, amelyek serkentik a beruházásokat és azt a fajta környezetet, amely hozzájárul az Unió mint a vállalkozásokat befogadó térség vonzerejéhez; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mind nemzeti, mind uniós szintű jogalkotási intézkedések és bűnüldözési együttműködés révén különítsék el a szükséges erőforrásokat a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az új, korszerűsített adatvédelmi csomag mihamarabbi elfogadását annak érdekében, hogy egyrészt megfelelő egyensúlyt teremtsen a személyes adatok magas szintű védelme, a felhasználói biztonság és a saját személyes adatok fölötti ellenőrzés között, másrészt stabil és kiszámítható jogalkotási környezetet hozzon létre, amely biztosítja az üzleti vállalkozások fellendülését egy megerősített egységes piacon a végfelhasználók érdekében, továbbá biztosítson egyenlő versenyfeltételeket, amelyek serkentik a beruházásokat és azt a fajta környezetet, amely hozzájárul az Unió mint a vállalkozásokat befogadó térség vonzerejéhez; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mind nemzeti, mind uniós szintű jogalkotási intézkedések és bűnüldözési együttműködés révén különítsék el a szükséges erőforrásokat a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a versenyben való részvétel érdekében egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a digitális egységes piacon működő vállalatok számára; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő módon érvényesítse az uniós versenyszabályokat a túlzott piaci koncentráció és a piaci erőfölénnyel való visszaélés megakadályozása érdekében, továbbá hogy felügyelje a versenyt a csomagban kínált tartalom és szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a versenyben való részvétel érdekében egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a digitális egységes piacon működő vállalatok számára; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelő módon érvényesítse az uniós versenyszabályokat a túlzott piaci koncentráció és a piaci erőfölénnyel való visszaélés megakadályozása érdekében, továbbá hogy felügyelje a versenyt a csomagban kínált tartalom és szolgáltatások tekintetében;

| 10. | megjegyzi, hogy a digitális egységes piacon működő vállalatok számára biztosított egyenlő versenyfeltételek biztosítására a pezsgő uniós digitális gazdaság szavatolása érdekében van szükség; hangsúlyozza, hogy az uniós versenyszabályok egységes digitális piacon történő alapos érvényesítése meghatározó lesz a piac növekedése, a fogyasztói hozzáférés és kínálat, valamint a hosszú távú versenyképesség szempontjából; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fogyasztók ugyanolyan védelemben részesüljenek az online környezetben, mint a hagyományos piacokon; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a digitális egységes piacon működő vállalatok számára biztosított egyenlő versenyfeltételek biztosítására a pezsgő uniós digitális gazdaság szavatolása érdekében van szükség; hangsúlyozza, hogy az uniós versenyszabályok egységes digitális piacon történő alapos érvényesítése meghatározó lesz a piac növekedése, a fogyasztói hozzáférés és kínálat, valamint a hosszú távú versenyképesség szempontjából; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fogyasztók ugyanolyan védelemben részesüljenek az online környezetben, mint a hagyományos piacokon;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy érjen el gyors előrelépést és kezdjen tárgyalásokat a Parlamenttel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról, mivel ez kézzelfoghatóan véget vetne az Unión belüli barangolási díjaknak, további jogbiztonságot szavatolna a hálózati semlegesség tekintetében és fokozná a fogyasztók védelmét a digitális egységes piacon; úgy véli, hogy ez a rendelet létfontosságú lépést jelenthet egy egységes európai mobilpiac megvalósítása felé; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy érjen el gyors előrelépést és kezdjen tárgyalásokat a Parlamenttel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról, mivel ez kézzelfoghatóan véget vetne az Unión belüli barangolási díjaknak, további jogbiztonságot szavatolna a hálózati semlegesség tekintetében és fokozná a fogyasztók védelmét a digitális egységes piacon; úgy véli, hogy ez a rendelet létfontosságú lépést jelenthet egy egységes európai mobilpiac megvalósítása felé;

| 12. | úgy véli, hogy a Bizottságnak lépéseket kell tennie egy olyan, jogbiztonságot nyújtó jogszabályi környezet kialakítása és garantálása érdekében, amely ösztönzi az induló vállalkozások, a mikrovállalkozások és a kkv-k kreativitását és innovációit; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a Bizottságnak lépéseket kell tennie egy olyan, jogbiztonságot nyújtó jogszabályi környezet kialakítása és garantálása érdekében, amely ösztönzi az induló vállalkozások, a mikrovállalkozások és a kkv-k kreativitását és innovációit;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő kezdeményezést a digitális vállalkozói tevékenységek ösztönzésére, mivel ez alapvetően fontos az új munkahelyek és innovatív ötletek születése szempontjából, ideértve olyan intézkedéseket, melyek javítják az új digitális vállalkozók finanszírozási forrásokhoz való hozzáférését (például közösségi finanszírozás (crowdsourcing) formájában), és második esélyt biztosítanak a sikertelen vállalkozók számára; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő kezdeményezést a digitális vállalkozói tevékenységek ösztönzésére, mivel ez alapvetően fontos az új munkahelyek és innovatív ötletek születése szempontjából, ideértve olyan intézkedéseket, melyek javítják az új digitális vállalkozók finanszírozási forrásokhoz való hozzáférését (például közösségi finanszírozás (crowdsourcing) formájában), és második esélyt biztosítanak a sikertelen vállalkozók számára;

| 14. | hangsúlyozza, hogy függetlenül annak küldőjétől, fogadójától, típusától, tartalmától, eszközétől, illetve az adott szolgáltatástól és alkalmazástól, minden internetes forgalmat megkülönböztetés, korlátozás vagy beavatkozás nélkül azonos elbánásban kell részesíteni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy függetlenül annak küldőjétől, fogadójától, típusától, tartalmától, eszközétől, illetve az adott szolgáltatástól és alkalmazástól, minden internetes forgalmat megkülönböztetés, korlátozás vagy beavatkozás nélkül azonos elbánásban kell részesíteni;

| 15. | megjegyzi, hogy az online keresési piac különösen fontos a versenyfeltételek egységes digitális piacon történő biztosítása szempontjából, tekintettel a keresőprogramok „ajtónállókká” történő továbbfejlesztésének lehetőségére, illetve arra, hogy a megszerzett információkat kereskedelmi céllal másodlagosan hasznosíthatják; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett érdekeltektől kapott információk alapján és a digitális egységes piac teljes szerkezetének figyelembevételével határozott módon érvényesítse az uniós versenyszabályokat olyan megoldások biztosítása érdekében, amelyek valódi előnyöket jelentenek a fogyasztóknak, az internethasználóknak és az online vállalkozásoknak; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a keresőprogramok más kereskedelmi szolgáltatásoktól való szétválasztására irányuló javaslatokat mint a fent említett célok elérésének egyik hosszú távú eszközét; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az online keresési piac különösen fontos a versenyfeltételek egységes digitális piacon történő biztosítása szempontjából, tekintettel a keresőprogramok „ajtónállókká” történő továbbfejlesztésének lehetőségére, illetve arra, hogy a megszerzett információkat kereskedelmi céllal másodlagosan hasznosíthatják; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett érdekeltektől kapott információk alapján és a digitális egységes piac teljes szerkezetének figyelembevételével határozott módon érvényesítse az uniós versenyszabályokat olyan megoldások biztosítása érdekében, amelyek valódi előnyöket jelentenek a fogyasztóknak, az internethasználóknak és az online vállalkozásoknak; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a keresőprogramok más kereskedelmi szolgáltatásoktól való szétválasztására irányuló javaslatokat mint a fent említett célok elérésének egyik hosszú távú eszközét;

| 16. | kéri továbbá a Bizottságot, hogy cselekedjen gyorsan a kiegyensúlyozott, méltányos és nyílt internetes keresési szerkezet megvalósítása felé tartó lehetséges megoldások átgondolása terén; |
| --- | --- |

16.

kéri továbbá a Bizottságot, hogy cselekedjen gyorsan a kiegyensúlyozott, méltányos és nyílt internetes keresési szerkezet megvalósítása felé tartó lehetséges megoldások átgondolása terén;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az internetes keresések megkülönböztetésmentessége érdekében a keresőprogramok felhasználók általi használatakor a keresési folyamatnak és a találatoknak elfogulatlannak kell lenniük a fokozottabb verseny és a felhasználóknak és fogyasztóknak nyújtott szélesebb kínálat biztosítása, továbbá az információforrások sokféleségének fenntartása érdekében; ezért megjegyzi, hogy a keresőprogramok által végzett indexálásnak, értékelésnek, megjelenítésnek és rangsorolásnak pártatlannak és átláthatónak kell lennie, és hogy az összekapcsolt szolgáltatások esetében a találatok megjelenítésekor a keresőprogramoknak teljes átláthatóságot kell garantálniuk; sürgeti a Bizottságot, hogy akadályozza meg az összekapcsolt szolgáltatások forgalmazása terén a keresőprogram-szolgáltatók által elkövetett visszaéléseket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az internetes keresések megkülönböztetésmentessége érdekében a keresőprogramok felhasználók általi használatakor a keresési folyamatnak és a találatoknak elfogulatlannak kell lenniük a fokozottabb verseny és a felhasználóknak és fogyasztóknak nyújtott szélesebb kínálat biztosítása, továbbá az információforrások sokféleségének fenntartása érdekében; ezért megjegyzi, hogy a keresőprogramok által végzett indexálásnak, értékelésnek, megjelenítésnek és rangsorolásnak pártatlannak és átláthatónak kell lennie, és hogy az összekapcsolt szolgáltatások esetében a találatok megjelenítésekor a keresőprogramoknak teljes átláthatóságot kell garantálniuk; sürgeti a Bizottságot, hogy akadályozza meg az összekapcsolt szolgáltatások forgalmazása terén a keresőprogram-szolgáltatók által elkövetett visszaéléseket;

| 18. | üdvözli annak bejelentését, hogy a Bizottság további vizsgálatokat végez a keresőprogramokkal kapcsolatos gyakorlatok és általában a digitális piac terén; |
| --- | --- |

18.

üdvözli annak bejelentését, hogy a Bizottság további vizsgálatokat végez a keresőprogramokkal kapcsolatos gyakorlatok és általában a digitális piac terén;

| 19. | hangsúlyozza a szerzői jogok és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére vonatkozó hatékony és kiegyensúlyozott keret biztosításának fontosságát, amely a digitális gazdaság valóságához igazodik; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a szerzői jogok és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére vonatkozó hatékony és kiegyensúlyozott keret biztosításának fontosságát, amely a digitális gazdaság valóságához igazodik;

| 20. | szorgalmazza a fogyatékossággal élő felhasználók digitális tartalmakhoz és digitalizálás által nyomtatott művekhez történő hozzáférésének biztosítására vonatkozó nemzetközi rendelkezések mihamarabbi elfogadását és hatálybaléptetését; |
| --- | --- |

20.

szorgalmazza a fogyatékossággal élő felhasználók digitális tartalmakhoz és digitalizálás által nyomtatott művekhez történő hozzáférésének biztosítására vonatkozó nemzetközi rendelkezések mihamarabbi elfogadását és hatálybaléptetését;

| 21. | üdvözli a látássérültek könyvekhez való hozzáférését elősegítő marrakesh-i szerződés megkötését, valamint ösztönzi az aláíró feleket a szerződés ratifikálására; úgy véli, hogy a marrakesh-i szerződés a helyes irányba tett lépésnek tekinthető, azonban ezen kívül is sokat kell még tenni annak érdekében, hogy a látássérülteken kívül a többi fogyatékossággal élő személy is hozzáférhessen a tartalmakhoz; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tovább fokozzuk a hozzáférhetőséget egy sor területen, a szerzői jogoktól kezdve a keresőprogramokon át egészen a távközlési szolgáltatókig; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a látássérültek könyvekhez való hozzáférését elősegítő marrakesh-i szerződés megkötését, valamint ösztönzi az aláíró feleket a szerződés ratifikálására; úgy véli, hogy a marrakesh-i szerződés a helyes irányba tett lépésnek tekinthető, azonban ezen kívül is sokat kell még tenni annak érdekében, hogy a látássérülteken kívül a többi fogyatékossággal élő személy is hozzáférhessen a tartalmakhoz; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tovább fokozzuk a hozzáférhetőséget egy sor területen, a szerzői jogoktól kezdve a keresőprogramokon át egészen a távközlési szolgáltatókig;

| 22. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább és valósítsák meg az uniós és nemzeti szabályozási kereteket az integrált és biztonságos online és mobil fizetési piac megvalósulása érdekében, biztosítva ugyanakkor a fogyasztók és az ügyféladatok védelmét; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a jogszabályba iktatott, egyértelmű és kiszámítható szabályok szükségességét; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék tovább és valósítsák meg az uniós és nemzeti szabályozási kereteket az integrált és biztonságos online és mobil fizetési piac megvalósulása érdekében, biztosítva ugyanakkor a fogyasztók és az ügyféladatok védelmét; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a jogszabályba iktatott, egyértelmű és kiszámítható szabályok szükségességét;

| 23. | emlékeztet rá, hogy a felhőalapú számítástechnika nagy teljesítményű eszközzé válhat a digitális egységes piac fejlesztésében és az informatikai infrastrukturális és egyéb költségek csökkentésével gazdasági előnyöket kínálhat, különösen a kkv-knak; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy amennyiben a felhőalapú szolgáltatásokat csak korlátozott számú nagy szolgáltató nyújtja, akkor egyre nagyobb mennyiségű információ gyűlik össze e szolgáltatók kezében; emlékeztet továbbá arra, hogy a felhőalapú számítástechnika a felhasználók számára is kockázatokat rejt, különös tekintettel az érzékeny adatokra; szorgalmazza a versenyképes és biztonságos felhőalapú számítástechnika garantálására irányuló európai stratégia megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet rá, hogy a felhőalapú számítástechnika nagy teljesítményű eszközzé válhat a digitális egységes piac fejlesztésében és az informatikai infrastrukturális és egyéb költségek csökkentésével gazdasági előnyöket kínálhat, különösen a kkv-knak; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy amennyiben a felhőalapú szolgáltatásokat csak korlátozott számú nagy szolgáltató nyújtja, akkor egyre nagyobb mennyiségű információ gyűlik össze e szolgáltatók kezében; emlékeztet továbbá arra, hogy a felhőalapú számítástechnika a felhasználók számára is kockázatokat rejt, különös tekintettel az érzékeny adatokra; szorgalmazza a versenyképes és biztonságos felhőalapú számítástechnika garantálására irányuló európai stratégia megfelelő végrehajtását;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a felhőalapú számítástechnikára vonatkozó nemzetközi szabványok és előírások előmozdításában, amelyek magánélet-védelmi szempontból kielégítő, megbízható, elérhető, magas fokon átjárható, biztonságos és energiatakarékos felhőalapú szolgáltatásokat tesznek lehetővé egy jövőbeli uniós iparpolitika szerves részeként; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói bizalomhoz és a versenyképességhez az adatok megbízhatósága, biztonsága és védelme szükséges; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a felhőalapú számítástechnikára vonatkozó nemzetközi szabványok és előírások előmozdításában, amelyek magánélet-védelmi szempontból kielégítő, megbízható, elérhető, magas fokon átjárható, biztonságos és energiatakarékos felhőalapú szolgáltatásokat tesznek lehetővé egy jövőbeli uniós iparpolitika szerves részeként; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói bizalomhoz és a versenyképességhez az adatok megbízhatósága, biztonsága és védelme szükséges;

| 25. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell az online internetbiztonságot, különösen a gyermekek számára, valamint meg kell előzni a gyermekek kizsákmányolását, a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélést ábrázoló képek interneten történő terjesztését felismerő és lehetetlenné tevő megoldások bevezetésével, illetve olyan eszközök alkalmazásával, amelyek megakadályozzák, hogy a gyermekek és kamaszok hozzáférjenek a korhatáros tartalmakhoz; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy garantálni kell az online internetbiztonságot, különösen a gyermekek számára, valamint meg kell előzni a gyermekek kizsákmányolását, a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélést ábrázoló képek interneten történő terjesztését felismerő és lehetetlenné tevő megoldások bevezetésével, illetve olyan eszközök alkalmazásával, amelyek megakadályozzák, hogy a gyermekek és kamaszok hozzáférjenek a korhatáros tartalmakhoz;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0239.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0063.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0535.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0327.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0468.

(6)  HL C 264. E, 2013.09.13., 11. o.

(7)  HL C 258. E, 2013.9.7., 64. o.

(8)  HL C 153. E, 2013.5.31., 25. o.

(9)  HL C 117. E, 2010.5.6., 206. o..

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/71 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/71

---

P8_TA(2014)0072

A gyermekek alultápláltsága a fejlődő országokban

Az Európai Parlament 2014. november 27-i állásfoglalása a gyermekek alultápláltságáról és hiányos táplálkozásáról a fejlődő országokban (2014/2853(RSP))

(2016/C 289/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948-as Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 25. cikkére, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jog részeként ismeri el az élelemhez való jogot,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 11. cikkére, amely elismeri a megfelelő életszínvonalhoz – többek között a megfelelő táplálkozáshoz – való jogot, valamint mindenkinek azt az „alapvető jogát, hogy ne éhezzék”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 11. cikkére, amely elismeri a megfelelő életszínvonalhoz – többek között a megfelelő táplálkozáshoz – való jogot, valamint mindenkinek azt az „alapvető jogát, hogy ne éhezzék”,

| — | tekintettel Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányhoz kapcsolt, 2008-ben elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, amely az élelemhez való jogot nemzetközi szinten érvényesíthetővé teszi, |
| --- | --- |

—

tekintettel Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányhoz kapcsolt, 2008-ben elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, amely az élelemhez való jogot nemzetközi szinten érvényesíthetővé teszi,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 24. cikke (2) bekezdésének c) pontjára és 27. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, különösen annak 24. cikke (2) bekezdésének c) pontjára és 27. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a világ élelmezésbiztonságáról az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) 1996-os római világélelmezési csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ élelmezésbiztonságáról az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) 1996-os római világélelmezési csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a FAO által 2004-ben elfogadott, az élelemhez való jogra vonatkozó iránymutatásokra, melyek útmutatást nyújtanak az államoknak arra nézve, hogy miként hajtsák végre az élelemhez való joggal kapcsolatos kötelezettségeiket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO által 2004-ben elfogadott, az élelemhez való jogra vonatkozó iránymutatásokra, melyek útmutatást nyújtanak az államoknak arra nézve, hogy miként hajtsák végre az élelemhez való joggal kapcsolatos kötelezettségeiket,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra, különösen az 1. (a súlyos szegénység és az éhínség felszámolására irányuló) és a 4. (a gyermekhalandóság csökkentésére irányuló) célra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra, különösen az 1. (a súlyos szegénység és az éhínség felszámolására irányuló) és a 4. (a gyermekhalandóság csökkentésére irányuló) célra;

| — | tekintettel a 2012-ben elfogadott Élelmezésisegély-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012-ben elfogadott Élelmezésisegély-egyezményre,

| — | tekintettel a 2009-ben közzétett, az ENSZ mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felméréséről szóló átfogó jelentésre és összefoglaló jelentésre (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009-ben közzétett, az ENSZ mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felméréséről szóló átfogó jelentésre és összefoglaló jelentésre (1);

| — | tekintettel az ENSZ Gyeremekalapja (UNICEF) által 2009-ben készített, a világ gyermekeket érintő élelmiszerhiányáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyeremekalapja (UNICEF) által 2009-ben készített, a világ gyermekeket érintő élelmiszerhiányáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ élelmezésügyi különmegbízottja által készített, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. március 8-i, 16. ülésén benyújtott „Agroökológia és az élelmiszerhez való jog” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ élelmezésügyi különmegbízottja által készített, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. március 8-i, 16. ülésén benyújtott „Agroökológia és az élelmiszerhez való jog” című jelentésre,

| — | tekintettel a 2015. évi milánói világkiállításra, amelynek témája a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” lesz, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi milánói világkiállításra, amelynek témája a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” lesz,

| — | tekintettel a „Humanitárius élelmiszersegély” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Humanitárius élelmiszersegély” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0126),

| — | tekintettel „A fejlődő országok élelmiszerbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országok élelmiszerbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai kerete” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0127),

| — | tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586),

| — | tekintettel „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című, 2013. március 12-i bizottsági közleményre (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az anyai és a gyermektáplálkozás előtérbe helyezése a külső támogatásokban: uniós szakpolitikai keret” című, 2013. március 12-i bizottsági közleményre (COM(2013)0141),

| — | tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országok élelmezésbiztonsági kihívásainak kezeléséhez nyújtott segítség uniós szakpolitikai keretéről szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az EU fejlődő országokbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU fejlődő országokbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i állásfoglalására (3);

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a fejlődő országokban a gyermekek alultápláltságáról szló kérdésre (O-000083/2014 – B8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a fejlődő országokban a gyermekek alultápláltságáról szló kérdésre (O-000083/2014 – B8-0041/2014),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel még mindig közel egymilliárd ember éhezik, és mivel a világon legalább 225 millió öt éven aluli gyermeket sújt a súlyos és krónikus alultápláltság, valamint a gyermekek és anyák krónikus alultápláltsága következtében fellépő nem megfelelő fejlődés, és e gyermekek közül becslések szerint évente 2,6 millió hal meg a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

A.

mivel még mindig közel egymilliárd ember éhezik, és mivel a világon legalább 225 millió öt éven aluli gyermeket sújt a súlyos és krónikus alultápláltság, valamint a gyermekek és anyák krónikus alultápláltsága következtében fellépő nem megfelelő fejlődés, és e gyermekek közül becslések szerint évente 2,6 millió hal meg a fejlődő országokban;

| B. | mivel a globális rejtett éhezésre vonatkozó mutatók és térképek (4) szerint világviszonylatban mintegy kétmilliárd ember, vagy a fejlődő országokban minden harmadik ember szenved az alapvető vitaminok és ásványi anyagok (mikrotápanyagok) krónikus hiányában – ezt az állapotot nevezzük „rejtett éhezésnek”–, ami drasztikus mértékben növeli a születési rendellenességek, a fertőzés és a nem megfelelő fejlődés kockázatát; |
| --- | --- |

B.

mivel a globális rejtett éhezésre vonatkozó mutatók és térképek (4) szerint világviszonylatban mintegy kétmilliárd ember, vagy a fejlődő országokban minden harmadik ember szenved az alapvető vitaminok és ásványi anyagok (mikrotápanyagok) krónikus hiányában – ezt az állapotot nevezzük „rejtett éhezésnek”–, ami drasztikus mértékben növeli a születési rendellenességek, a fertőzés és a nem megfelelő fejlődés kockázatát;

| C. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az alultápláltság messze a legfőbb oka a gyermekhalandóságnak, és az 5 évnél fiatalabb gyermekek körében a megbetegedések 35 %-át okozza; |
| --- | --- |

C.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az alultápláltság messze a legfőbb oka a gyermekhalandóságnak, és az 5 évnél fiatalabb gyermekek körében a megbetegedések 35 %-át okozza;

| D. | mivel még mindig majdnem 20 millió gyermek szenved – vészhelyzetben és azon kívül – súlyos és akut hiányos táplálkozástól, és csupán 10 %-uk jut kezeléshez; |
| --- | --- |

D.

mivel még mindig majdnem 20 millió gyermek szenved – vészhelyzetben és azon kívül – súlyos és akut hiányos táplálkozástól, és csupán 10 %-uk jut kezeléshez;

| E. | mivel az öt évnél fiatalabb gyermekek táplálkozása nagymértékben függ attól. hogy milyen táplálékhoz jut az anya a terhesség és a szoptatás ideje alatt; |
| --- | --- |

E.

mivel az öt évnél fiatalabb gyermekek táplálkozása nagymértékben függ attól. hogy milyen táplálékhoz jut az anya a terhesség és a szoptatás ideje alatt;

| F. | mivel az alultápláltság a halandóság és a termeléskiesés oka is, valamint akadályozza a társadalmi és gazdasági fejlődést a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

F.

mivel az alultápláltság a halandóság és a termeléskiesés oka is, valamint akadályozza a társadalmi és gazdasági fejlődést a fejlődő országokban;

| G. | mivel az alultápláltságot túlélők gyakran élethosszig tartó fizikai és kognitív hiányosságokban szenvednek, ami korlátozza tanulási képességüket és a munka világába való beilleszkedésüket, és így nemzedékeken át nem tudnak szabadulni a betegség és szegénység ördögi köréből; |
| --- | --- |

G.

mivel az alultápláltságot túlélők gyakran élethosszig tartó fizikai és kognitív hiányosságokban szenvednek, ami korlátozza tanulási képességüket és a munka világába való beilleszkedésüket, és így nemzedékeken át nem tudnak szabadulni a betegség és szegénység ördögi köréből;

| H. | mivel az éghajlatváltozásnak a mezőgazdasági termelésre – és ezáltal a táplálkozásra – gyakorolt hatásai miatt várhatóan megnő az alultáplált gyermekek száma; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozásnak a mezőgazdasági termelésre – és ezáltal a táplálkozásra – gyakorolt hatásai miatt várhatóan megnő az alultáplált gyermekek száma;

| I. | mivel a fejlődő országokban az éhínség egyik fontos oka a rendkívül nagymértékű vidéki és városi szegénység, melyet súlyosbít a vidéki népesség elvándorlása, ami abból fakad, hogy a kisüzemi gazdálkodás sokak számára nem járható út; |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlődő országokban az éhínség egyik fontos oka a rendkívül nagymértékű vidéki és városi szegénység, melyet súlyosbít a vidéki népesség elvándorlása, ami abból fakad, hogy a kisüzemi gazdálkodás sokak számára nem járható út;

| J. | mivel 25 évvel a gyermekek jogairól szóló egyezmény elfogadása után a részes államok közül néhány még mindig nem tudott olyan kedvező környezetet kialakítani, amelyben biztosítható a gyermekek megfelelő élelemhez jutása; |
| --- | --- |

J.

mivel 25 évvel a gyermekek jogairól szóló egyezmény elfogadása után a részes államok közül néhány még mindig nem tudott olyan kedvező környezetet kialakítani, amelyben biztosítható a gyermekek megfelelő élelemhez jutása;

| K. | mivel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozón a kormányok megerősítették az élelemhez való jogot és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2015-re a felére, 840 millióról 420 millióra csökkentik az éhezők és alultápláltak számát; mivel azonban az éhező és alultáplált emberek – különösen a gyermekek – száma növekedett az elmúlt években, elsősorban a 2008-as és 2011-es élelmiszerválság miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1996-os világélelmezési csúcstalálkozón a kormányok megerősítették az élelemhez való jogot és kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2015-re a felére, 840 millióról 420 millióra csökkentik az éhezők és alultápláltak számát; mivel azonban az éhező és alultáplált emberek – különösen a gyermekek – száma növekedett az elmúlt években, elsősorban a 2008-as és 2011-es élelmiszerválság miatt;

| L. | mivel különböző nemzetközi jogi eszközök az élelemhez való jogot más emberi jogokkal, többek között az élethez, e megélhetéshez, az egészséghez, a tulajdonhoz, az oktatáshoz és az ivóvízhez való joggal kapcsolják össze; |
| --- | --- |

L.

mivel különböző nemzetközi jogi eszközök az élelemhez való jogot más emberi jogokkal, többek között az élethez, e megélhetéshez, az egészséghez, a tulajdonhoz, az oktatáshoz és az ivóvízhez való joggal kapcsolják össze;

| M. | mivel az élelemhez való jog és a mindenki számára elérhető helyes táplálkozás alapvető fontosságú a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; mivel a táplálkozás kapcsolódik a legtöbb – ha nem minden – millenniumi fejlesztési célhoz, melyek maguk is szorosan összefüggnek egymással; |
| --- | --- |

M.

mivel az élelemhez való jog és a mindenki számára elérhető helyes táplálkozás alapvető fontosságú a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; mivel a táplálkozás kapcsolódik a legtöbb – ha nem minden – millenniumi fejlesztési célhoz, melyek maguk is szorosan összefüggnek egymással;

| N. | mivel nemzetközi szervezetek megerősítik, hogy az élelmiszer-termelés elegendő a világ teljes lakosságának élelmezéséhez, és hogy a gyermekek alultápláltsága a háztartások bizonytalan élelmiszer-ellátásával és szegénységével, a kirekesztéssel, a nem megfelelő gondozási és táplálási gyakorlatokkal, a háztartások egészségtelen környezetével és a nem megfelelő egészségügyi szolgáltatásokkal függ össze; |
| --- | --- |

N.

mivel nemzetközi szervezetek megerősítik, hogy az élelmiszer-termelés elegendő a világ teljes lakosságának élelmezéséhez, és hogy a gyermekek alultápláltsága a háztartások bizonytalan élelmiszer-ellátásával és szegénységével, a kirekesztéssel, a nem megfelelő gondozási és táplálási gyakorlatokkal, a háztartások egészségtelen környezetével és a nem megfelelő egészségügyi szolgáltatásokkal függ össze;

| O. | mivel az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog nélkülözhetetlen az ellenálló családok és közösségek kialakulásához és azon képességük fokozásához, hogy csökkentsék a vészhelyzeteket követő hosszú felépülési időszakokat a megnövekedett számú és intenzitású katasztrófák sújtotta környezetben; |
| --- | --- |

O.

mivel az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog nélkülözhetetlen az ellenálló családok és közösségek kialakulásához és azon képességük fokozásához, hogy csökkentsék a vészhelyzeteket követő hosszú felépülési időszakokat a megnövekedett számú és intenzitású katasztrófák sújtotta környezetben;

| P. | mivel optimális táplálkozási állapotot az eredményez, ha a gyermekek megfizethető, változatos és tápanyagokban gazdag élelemhez jutnak, ha megfelelőek az anya- és gyermekgondozási gyakorlatok és az egészségügyi szolgáltatások, illetve ha egészséges a környezet, ideeértve a biztonságos ivóvizet, a szennyvízelvezetést és a helyes higiéniai gyakorlatokat is; |
| --- | --- |

P.

mivel optimális táplálkozási állapotot az eredményez, ha a gyermekek megfizethető, változatos és tápanyagokban gazdag élelemhez jutnak, ha megfelelőek az anya- és gyermekgondozási gyakorlatok és az egészségügyi szolgáltatások, illetve ha egészséges a környezet, ideeértve a biztonságos ivóvizet, a szennyvízelvezetést és a helyes higiéniai gyakorlatokat is;

| 1. | kiemeli, hogy a gyermekek alultápláltságának számos oka van – a legtöbbjüket ember okozza, így elkerülhető –, a nem kellő hatékonyságú gazdasági struktúráktól, a források egyenlőtlen elosztásától és/vagy nem fenntartható felhasználásuktól kezdve a rossz kormányzáson, az egyes növényekre való túlzott támaszkodáson vagy monokulturális növénytermesztési gyakorlatokon, a nőkkel és gyermekekkel szembeni megkülönböztetésen át a hiányos egészségügyi rendszerek miatti betegségekig, amihez különösen az anyák esetében a megfelelő oktatás hiánya is társul; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a gyermekek alultápláltságának számos oka van – a legtöbbjüket ember okozza, így elkerülhető –, a nem kellő hatékonyságú gazdasági struktúráktól, a források egyenlőtlen elosztásától és/vagy nem fenntartható felhasználásuktól kezdve a rossz kormányzáson, az egyes növényekre való túlzott támaszkodáson vagy monokulturális növénytermesztési gyakorlatokon, a nőkkel és gyermekekkel szembeni megkülönböztetésen át a hiányos egészségügyi rendszerek miatti betegségekig, amihez különösen az anyák esetében a megfelelő oktatás hiánya is társul;

| 2. | kitart amellett, hogy az állami hatóságoknak garantálniuk kell az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog három dimenzióját: a rendelkezésre állást, ami azt jelenti, hogy lehetséges vagy a termőföld vagy más természeti források által közvetlenül biztosított önellátás, vagy a jól működő elosztás, feldolgozás és piaci rendszerek kialakítása; az elérhetőséget, ami azt jelenti, hogy biztosítják az élelem gazdasági vagy fizikai hozzáférhetőségét; valamint a megfelelőséget, ami azt jelenti, hogy az élelemnek biztonságosnak kell lennie, és ki kell elégítenie mindenki táplálkozási igényeit, figyelembe véve az életkort, az életkörülményeket, az egészségi állapotot, a foglalkozást, a nemet, a kulturális és vallási szokásokat; |
| --- | --- |

2.

kitart amellett, hogy az állami hatóságoknak garantálniuk kell az élelemhez és a helyes táplálkozáshoz való jog három dimenzióját: a rendelkezésre állást, ami azt jelenti, hogy lehetséges vagy a termőföld vagy más természeti források által közvetlenül biztosított önellátás, vagy a jól működő elosztás, feldolgozás és piaci rendszerek kialakítása; az elérhetőséget, ami azt jelenti, hogy biztosítják az élelem gazdasági vagy fizikai hozzáférhetőségét; valamint a megfelelőséget, ami azt jelenti, hogy az élelemnek biztonságosnak kell lennie, és ki kell elégítenie mindenki táplálkozási igényeit, figyelembe véve az életkort, az életkörülményeket, az egészségi állapotot, a foglalkozást, a nemet, a kulturális és vallási szokásokat;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az életciklus szemszögéből nézve a gyermek tápanyagigényének kielégítése szempontjából a legfontosabb időszak az első 1 000 nap – a várandósság időszakát is beleértve –, mivel ez alatt az idő alatt megnövekszik a gyermek tápanyagigénye a gyors növekedés és fejlődés miatt, jobban ki van téve a fertőzéseknek, és teljes mértékben másoktól függ a táplálkozás, a gondozás és a társas érintkezések tekintetében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az életciklus szemszögéből nézve a gyermek tápanyagigényének kielégítése szempontjából a legfontosabb időszak az első 1 000 nap – a várandósság időszakát is beleértve –, mivel ez alatt az idő alatt megnövekszik a gyermek tápanyagigénye a gyors növekedés és fejlődés miatt, jobban ki van téve a fertőzéseknek, és teljes mértékben másoktól függ a táplálkozás, a gondozás és a társas érintkezések tekintetében;

| 4. | megerősíti, hogy a gyermekek és anyák alultápláltságának megoldása integrált megközelítést és koordinált fellépést igényel az alultápláltságot befolyásoló számos ágazatban, mint például az egészségügyben, az oktatásban, a mezőgazdaságban, valamint a vízhez, az energiához és a megfelelő higiénés körülményekhez való jog területén, illetve valamennyi érdekelt fél felelős részvételére van szükség, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el következetes, hosszú távú fejlesztési stratégiákat, és tegyenek erőfeszítéseket az alultápláltság csökkentésére a vészhelyzetek és humanitárius beavatkozások során is; |
| --- | --- |

4.

megerősíti, hogy a gyermekek és anyák alultápláltságának megoldása integrált megközelítést és koordinált fellépést igényel az alultápláltságot befolyásoló számos ágazatban, mint például az egészségügyben, az oktatásban, a mezőgazdaságban, valamint a vízhez, az energiához és a megfelelő higiénés körülményekhez való jog területén, illetve valamennyi érdekelt fél felelős részvételére van szükség, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el következetes, hosszú távú fejlesztési stratégiákat, és tegyenek erőfeszítéseket az alultápláltság csökkentésére a vészhelyzetek és humanitárius beavatkozások során is;

| 5. | felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési segélyprogramjaiban növelje a fenntartható, elsősorban helyi fogyasztásra termelő kis- és középüzemi, valamint paraszti gazdaságoknak nyújtott támogatást, és fektessen be a részvételi alapú, nemzeti vezetésű tervekbe, amelyeket helyi szinten a gazdálkodókkal vagy azok képviselőivel, a helyi és regionális önkormányzatokkal és a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve kell végrehajtani; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési segélyprogramjaiban növelje a fenntartható, elsősorban helyi fogyasztásra termelő kis- és középüzemi, valamint paraszti gazdaságoknak nyújtott támogatást, és fektessen be a részvételi alapú, nemzeti vezetésű tervekbe, amelyeket helyi szinten a gazdálkodókkal vagy azok képviselőivel, a helyi és regionális önkormányzatokkal és a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve kell végrehajtani;

| 6. | elismerését fejezi ki a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelem terén az elmúlt néhány évben elért javulásért, amit az 1. számú millenniumi fejlesztési cél elérése felé tett haladásra vonatkozó mutatók is bizonyítanak; úgy véli azonban, hogy az alultápláltságban elhunyt vagy attól szenvedő gyermekek száma még mindig elfogadhatatlanul magas, és hozzájárul a szegénység és az éhezés ördögi körének fenntartásához; |
| --- | --- |

6.

elismerését fejezi ki a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelem terén az elmúlt néhány évben elért javulásért, amit az 1. számú millenniumi fejlesztési cél elérése felé tett haladásra vonatkozó mutatók is bizonyítanak; úgy véli azonban, hogy az alultápláltságban elhunyt vagy attól szenvedő gyermekek száma még mindig elfogadhatatlanul magas, és hozzájárul a szegénység és az éhezés ördögi körének fenntartásához;

| 7. | hangsúlyozza ezért, hogy a 2015 utáni ütemterv éhség felszámolására irányuló legfontosabb céljának a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelemnek és a megfelelően tápláló élelemhez való egyetemes hozzáférés biztosításának kell maradnia, és azt a konkrét felhívást kell megfogalmaznia, hogy 2030-ra fel kell számolni a hiányos táplálkozás valamennyi formáját, és 2025-re el kell érni az öt éven aluli gyermekek növekedésbeli és súlybeli elmaradásának visszaszorításával kapcsolatos, nemzetközi szinten meghatározott célokat; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza ezért, hogy a 2015 utáni ütemterv éhség felszámolására irányuló legfontosabb céljának a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelemnek és a megfelelően tápláló élelemhez való egyetemes hozzáférés biztosításának kell maradnia, és azt a konkrét felhívást kell megfogalmaznia, hogy 2030-ra fel kell számolni a hiányos táplálkozás valamennyi formáját, és 2025-re el kell érni az öt éven aluli gyermekek növekedésbeli és súlybeli elmaradásának visszaszorításával kapcsolatos, nemzetközi szinten meghatározott célokat;

| 8. | úgy véli, hogy hiba volt a 10. Európai Fejlesztési Alapban (EFA) a 9. EFA-hoz képest csökkenteni a mezőgazdaságra szánt pénzeszközöket; arra ösztönzi ezért a Tanácsot, hogy gondolkozzon el ezen, és hozzon korrekciós intézkedést a 11. EFA tekintetében; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy hiba volt a 10. Európai Fejlesztési Alapban (EFA) a 9. EFA-hoz képest csökkenteni a mezőgazdaságra szánt pénzeszközöket; arra ösztönzi ezért a Tanácsot, hogy gondolkozzon el ezen, és hozzon korrekciós intézkedést a 11. EFA tekintetében;

| 9. | hangsúlyozza a politikai akarat fontosságát az alultápláltság kezelésében; üdvözli az ENSZ táplálkozással foglalkozó állandó bizottsága által a „Scaling Up Nutrition” kezdeményezéshez (SUN) a táplálkozás javításának – különösen a nagy mértékben érintett országokban történő – felgyorsítása érdekében kidolgozott ütemtervet, amelyben számos érdekelt fél, többek között az ENSZ táplálkozással foglalkozó ügynökségei vettek részt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a SUN ütemtervben felvázolt elveket; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze és szervezze meg a civil társadalom, valamint a kistermelőkkel és családokkal közvetlen kapcsolatban álló helyi szervezetek SUN kezdeményezésben való részvételét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a politikai akarat fontosságát az alultápláltság kezelésében; üdvözli az ENSZ táplálkozással foglalkozó állandó bizottsága által a „Scaling Up Nutrition” kezdeményezéshez (SUN) a táplálkozás javításának – különösen a nagy mértékben érintett országokban történő – felgyorsítása érdekében kidolgozott ütemtervet, amelyben számos érdekelt fél, többek között az ENSZ táplálkozással foglalkozó ügynökségei vettek részt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a SUN ütemtervben felvázolt elveket; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze és szervezze meg a civil társadalom, valamint a kistermelőkkel és családokkal közvetlen kapcsolatban álló helyi szervezetek SUN kezdeményezésben való részvételét;

| 10. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2014 és 2020 között 3,5 milliárd eurót fordít a táplálkozás javítására a világ néhány legszegényebb országában, és felhívja a Bizottságot, hogy növelje a táplálkozással kapcsolatos beavatkozásokra vonatkozó kötelezettségvállalásait azon célkitűzésének elérése érdekében, hogy 2025-re 7 millióval csökkentse az 5 éven aluli, fejlődésben visszamaradt gyermekek számát; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2014 és 2020 között 3,5 milliárd eurót fordít a táplálkozás javítására a világ néhány legszegényebb országában, és felhívja a Bizottságot, hogy növelje a táplálkozással kapcsolatos beavatkozásokra vonatkozó kötelezettségvállalásait azon célkitűzésének elérése érdekében, hogy 2025-re 7 millióval csökkentse az 5 éven aluli, fejlődésben visszamaradt gyermekek számát;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nők az anyatejjel való táplálás, a családi élelem előállítása, megvásárlása, elkészítése és elosztása, a gyermekek és a betegek gondozása, valamint a megfelelő higiénia biztosítása révén kulcsfontosságú szerepet játszanak a gyermekek táplálásában és az élelmezésbiztonságban; rámutat, hogy noha a tartós éhínség 60 %-ban a nőket és gyermekeket érinti, a fejlődő országokban az élelem 60–80 %-át nők állítják elő; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a nők az anyatejjel való táplálás, a családi élelem előállítása, megvásárlása, elkészítése és elosztása, a gyermekek és a betegek gondozása, valamint a megfelelő higiénia biztosítása révén kulcsfontosságú szerepet játszanak a gyermekek táplálásában és az élelmezésbiztonságban; rámutat, hogy noha a tartós éhínség 60 %-ban a nőket és gyermekeket érinti, a fejlődő országokban az élelem 60–80 %-át nők állítják elő;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a nők – noha az afrikai gazdálkodás 80 %-át adják – hivatalosan mindössze a földterületek 2 %-át birtokolják; hangsúlyozza továbbá, hogy a nemrégiben Indiában, Kenyában, Hondurasban, Ghánában, Nicaraguában és Nepálban végrehajtott programok nyomán megállapítást nyert, hogy a nők által vezetett háztartásokban a férfiak által vezetett háztartásokhoz képest jobb az élelmezésbiztonság és az egészségügyi ellátás, és nagyobb hangsúlyt kap az oktatás; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a nők – noha az afrikai gazdálkodás 80 %-át adják – hivatalosan mindössze a földterületek 2 %-át birtokolják; hangsúlyozza továbbá, hogy a nemrégiben Indiában, Kenyában, Hondurasban, Ghánában, Nicaraguában és Nepálban végrehajtott programok nyomán megállapítást nyert, hogy a nők által vezetett háztartásokban a férfiak által vezetett háztartásokhoz képest jobb az élelmezésbiztonság és az egészségügyi ellátás, és nagyobb hangsúlyt kap az oktatás;

| 13. | hangsúlyozza, hogy szoros összefüggés van egy nő iskolai végzettsége és családjának táplálkozási állapota között; kéri ezért, hogy a képzés és az írástudás tekintetében fennálló, a nemek közötti akadályok megszüntetése révén biztosítsanak a nők számára szélesebb körű hozzáférést az oktatáshoz; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy szoros összefüggés van egy nő iskolai végzettsége és családjának táplálkozási állapota között; kéri ezért, hogy a képzés és az írástudás tekintetében fennálló, a nemek közötti akadályok megszüntetése révén biztosítsanak a nők számára szélesebb körű hozzáférést az oktatáshoz;

| 14. | kéri ezért, hogy a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelmet célzó valamennyi szakpolitikába kerüljön bele a nemi dimenzió és a női szerepvállalás megerősítésének előmozdítása; |
| --- | --- |

14.

kéri ezért, hogy a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelmet célzó valamennyi szakpolitikába kerüljön bele a nemi dimenzió és a női szerepvállalás megerősítésének előmozdítása;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az állapotos nők alultápláltságának negatív hatásai vannak az újszülöttekre, ami valószínűleg visszafordíthatatlan módon akadályozza a gyermekek jövőbeni fejlődését; felhív ezért arra, hogy fordítsanak külön figyelmet a nők egészségének és jogainak védelmére, a táplálkozással kapcsolatos képzés pedig váljon a lányok oktatási programjainak és iskolai tananyagának szerves részévé; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az állapotos nők alultápláltságának negatív hatásai vannak az újszülöttekre, ami valószínűleg visszafordíthatatlan módon akadályozza a gyermekek jövőbeni fejlődését; felhív ezért arra, hogy fordítsanak külön figyelmet a nők egészségének és jogainak védelmére, a táplálkozással kapcsolatos képzés pedig váljon a lányok oktatási programjainak és iskolai tananyagának szerves részévé;

| 16. | megerősíti az írástudás jelentőségét, mivel az hatékony eszköz a szegénység elleni küzdelemben és a gazdasági fejlődés növelésében; ezért hangsúlyozza, hogy fontos támogatni a lányok oktatását, mivel a lányokra fordított befektetés javítja az esélyeiket arra, hogy mind maguk, mind születendő gyermekeik egészségesebb és produktívabb életet éljenek; |
| --- | --- |

16.

megerősíti az írástudás jelentőségét, mivel az hatékony eszköz a szegénység elleni küzdelemben és a gazdasági fejlődés növelésében; ezért hangsúlyozza, hogy fontos támogatni a lányok oktatását, mivel a lányokra fordított befektetés javítja az esélyeiket arra, hogy mind maguk, mind születendő gyermekeik egészségesebb és produktívabb életet éljenek;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek alultápláltsága nagyrészt a fejlődő országokban tapasztalható, de nemcsak a vidéki lakosság körében, hanem városi környezetben is; ezért úgy véli, hogy a gyermekkori éhezés felszámolásának egyik kulcseleme a mezőgazdasági politikákban és az olyan reformokban rejlik, amelyek célja, hogy a mezőgazdasági kistermelők képessé váljanak a hatékonyabban és fenntarthatóbb termelésre, a saját maguk és családjaik számára elegendő élelem biztosításához; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek alultápláltsága nagyrészt a fejlődő országokban tapasztalható, de nemcsak a vidéki lakosság körében, hanem városi környezetben is; ezért úgy véli, hogy a gyermekkori éhezés felszámolásának egyik kulcseleme a mezőgazdasági politikákban és az olyan reformokban rejlik, amelyek célja, hogy a mezőgazdasági kistermelők képessé váljanak a hatékonyabban és fenntarthatóbb termelésre, a saját maguk és családjaik számára elegendő élelem biztosításához;

| 18. | kiemeli, hogy mind a fejlesztési együttműködés, mind a humanitárius beavatkozások terén a gyermekkori alultápláltság időben történő kezelésének elmaradása valószínűleg az emberi fejlődés valamennyi dimenzióját veszélyezteti, aláássa a nemzeti oktatási programokat, megterheli a nemzeti egészségügyi kiadásokat és gátolja a fejlődő országok társadalmi-gazdasági fejlődését, gazdasági veszteségeket okozva nekik, amelyek becslések szerint ezen országok GDP-jének 2–8 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

18.

kiemeli, hogy mind a fejlesztési együttműködés, mind a humanitárius beavatkozások terén a gyermekkori alultápláltság időben történő kezelésének elmaradása valószínűleg az emberi fejlődés valamennyi dimenzióját veszélyezteti, aláássa a nemzeti oktatási programokat, megterheli a nemzeti egészségügyi kiadásokat és gátolja a fejlődő országok társadalmi-gazdasági fejlődését, gazdasági veszteségeket okozva nekik, amelyek becslések szerint ezen országok GDP-jének 2–8 %-át teszik ki;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a világszinten a megbetegedések 7 %-áért felelős mikrotápanyag-hiány súlyos következményekkel járhat a csecsemők és kisgyermekek fizikai és kognitív fejlődése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a rejtett éhezésre vonatkozó legmagasabb mutatószámokkal rendelkező 20 országban – amelyekből 18 a Szubszaharai Afrikában és kettő (India és Afganisztán) Ázsiában található – a fejlődésbeli elmaradottság, a vashiány okozta vérszegénység és az A-vitamin-hiány rendkívül elterjedt az óvodáskorú gyermekek körében; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a világszinten a megbetegedések 7 %-áért felelős mikrotápanyag-hiány súlyos következményekkel járhat a csecsemők és kisgyermekek fizikai és kognitív fejlődése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a rejtett éhezésre vonatkozó legmagasabb mutatószámokkal rendelkező 20 országban – amelyekből 18 a Szubszaharai Afrikában és kettő (India és Afganisztán) Ázsiában található – a fejlődésbeli elmaradottság, a vashiány okozta vérszegénység és az A-vitamin-hiány rendkívül elterjedt az óvodáskorú gyermekek körében;

| 20. | kiemeli, hogy a gyermekek alultápláltsága nemcsak az élelem és az infrastruktúra hiányából eredhet, hanem az élelmiszer-elosztás problémáiból, az élelemhez való nem megfelelő hozzáférésből és a vásárlőerő – különösen a spekuláció következtében jelentős mértékben megnövekedett élelmiszerárak miatti – hiányából is; megjegyzi, hogy a vásárlóerő hiánya különösen a városi szegényeket érinti, akik nem képesek saját élelmüket előállítani; ezzel összefüggésben fontosnak tartja a kistermelők és a hagyományos termelés védelmét; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy a gyermekek alultápláltsága nemcsak az élelem és az infrastruktúra hiányából eredhet, hanem az élelmiszer-elosztás problémáiból, az élelemhez való nem megfelelő hozzáférésből és a vásárlőerő – különösen a spekuláció következtében jelentős mértékben megnövekedett élelmiszerárak miatti – hiányából is; megjegyzi, hogy a vásárlóerő hiánya különösen a városi szegényeket érinti, akik nem képesek saját élelmüket előállítani; ezzel összefüggésben fontosnak tartja a kistermelők és a hagyományos termelés védelmét;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja be a 2015-ös világkiállításon részt vevő tagállamokat egy közös kezdeményezés elindításába, amely a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témájából kiindulva kötelezettségvállalásokat és kötelező célokat, valamint különböző területeken a mezőgazdaságtól az együttműködésig sokrétű stratégiákat határoz meg az éhezés és az alultápláltság elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja be a 2015-ös világkiállításon részt vevő tagállamokat egy közös kezdeményezés elindításába, amely a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témájából kiindulva kötelezettségvállalásokat és kötelező célokat, valamint különböző területeken a mezőgazdaságtól az együttműködésig sokrétű stratégiákat határoz meg az éhezés és az alultápláltság elleni küzdelem érdekében;

| 22. | elismeri, hogy a gyermekek és az anyák táplálkozásának – és általánosságban az élelmezésbiztonságnak – a javulása hatékony és összehangolt fellépéseket kíván meg számos szakpolitikában és ágazatban, így például a hatékony és fenntartható vidékfejlesztésben, a föld- és vízhasználati politikákban, a megfelelő egészségügyi, ivóvízellátási és higiéniai szolgáltatásokban, a megfelelő anya- és gyermekgondozási gyakorlatokban, a tengeri élővilág, más ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelmében, az erdőirtás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében és az ahhoz való alkalmazkodásban, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésében, a fenntartható termelésben és fogyasztásban, az energiához való fenntartható és biztonságos hozzáférésben, a kereskedelemben, a halászatban, a társadalmi befogadásban és a tisztességes foglalkoztatásban; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a gyermekek és az anyák táplálkozásának – és általánosságban az élelmezésbiztonságnak – a javulása hatékony és összehangolt fellépéseket kíván meg számos szakpolitikában és ágazatban, így például a hatékony és fenntartható vidékfejlesztésben, a föld- és vízhasználati politikákban, a megfelelő egészségügyi, ivóvízellátási és higiéniai szolgáltatásokban, a megfelelő anya- és gyermekgondozási gyakorlatokban, a tengeri élővilág, más ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelmében, az erdőirtás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésében és az ahhoz való alkalmazkodásban, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésében, a fenntartható termelésben és fogyasztásban, az energiához való fenntartható és biztonságos hozzáférésben, a kereskedelemben, a halászatban, a társadalmi befogadásban és a tisztességes foglalkoztatásban;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a táplálkozás védelmének és előmozdításának érdekében a táplálkozást, az élelmezésbiztonságot és a fenntartható mezőgazdaságot foglalják bele valamennyi fejlesztési politikájukba, valamint biztosítsanak holisztikus megközelítést a helyitől a globális szintig; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szükség esetén tegyék kulcsfontosságú fejlesztési céllá a táplálkozást a fejlesztési együttműködési eszközökben, nevezetesen a 11. EFA-ban és az új Fejlesztési Együttműködési Eszközben; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a táplálkozás védelmének és előmozdításának érdekében a táplálkozást, az élelmezésbiztonságot és a fenntartható mezőgazdaságot foglalják bele valamennyi fejlesztési politikájukba, valamint biztosítsanak holisztikus megközelítést a helyitől a globális szintig; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szükség esetén tegyék kulcsfontosságú fejlesztési céllá a táplálkozást a fejlesztési együttműködési eszközökben, nevezetesen a 11. EFA-ban és az új Fejlesztési Együttműködési Eszközben;

| 24. | hangsúlyozza, hogy hatékonyabbá tételük érdekében a fejlesztési és sürgősségi programoknak szorosan össze kell kapcsolódniuk az élelmiszerválságok előrejelzése és megelőzése, az okozott kár csökkentése és a helyreállítás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy hatékonyabbá tételük érdekében a fejlesztési és sürgősségi programoknak szorosan össze kell kapcsolódniuk az élelmiszerválságok előrejelzése és megelőzése, az okozott kár csökkentése és a helyreállítás elősegítése érdekében;

| 25. | felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy hozzanak létre kedvezőbb környezetet a gyermekek jobb táplálkozása számára hatékonyabb politikák, a táplálkozással foglalkozó nemzeti tervek és stratégiák és az adományozók programjai közötti koordináció révén, illetve az irányítás és az állampolgáraik felé történő elszámoltathatóság terén; nagyobb átláthatóságra ösztönöz a fejlődő országok költségvetéseiben – például a költségvetés nyomon követése révén – annak érdekében, hogy lehetővé váljon az alultápláltságot kezelő projektek számának és minőségének jobb értékelése; |
| --- | --- |

25.

felhívja a fejlődő országok kormányait, hogy hozzanak létre kedvezőbb környezetet a gyermekek jobb táplálkozása számára hatékonyabb politikák, a táplálkozással foglalkozó nemzeti tervek és stratégiák és az adományozók programjai közötti koordináció révén, illetve az irányítás és az állampolgáraik felé történő elszámoltathatóság terén; nagyobb átláthatóságra ösztönöz a fejlődő országok költségvetéseiben – például a költségvetés nyomon követése révén – annak érdekében, hogy lehetővé váljon az alultápláltságot kezelő projektek számának és minőségének jobb értékelése;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az alultápláltsággal és a mikrotápanyag-hiánnyal kapcsolatban jobb és összehangoltabb adatokra van szükség annak érdekében, hogy jobban lehessen segíteni a beavatkozási programokat és célzott, tájékozott támogatást lehessen nyújtani az érintett országoknak; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az alultápláltsággal és a mikrotápanyag-hiánnyal kapcsolatban jobb és összehangoltabb adatokra van szükség annak érdekében, hogy jobban lehessen segíteni a beavatkozási programokat és célzott, tájékozott támogatást lehessen nyújtani az érintett országoknak;

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy eszközöljenek hosszú távú pénzügyi befektetéseket, és szabadítsanak fel forrásokat a táplálkozás érdekében többek között olyan szereplőkkel együttműködésben, mint az ENSZ-ügynökségek, a G8-ak/G-20-ak, a feltörekvő országok, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek, felsőoktatási intézmények, civil társadalmi szervezetek és a magánszektor, valamint tegyék a táplálkozást az innovatív finanszírozás prioritásává; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy eszközöljenek hosszú távú pénzügyi befektetéseket, és szabadítsanak fel forrásokat a táplálkozás érdekében többek között olyan szereplőkkel együttműködésben, mint az ENSZ-ügynökségek, a G8-ak/G-20-ak, a feltörekvő országok, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek, felsőoktatási intézmények, civil társadalmi szervezetek és a magánszektor, valamint tegyék a táplálkozást az innovatív finanszírozás prioritásává;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az ENSZ táplálkozással foglalkozó állandó bizottságának. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az ENSZ táplálkozással foglalkozó állandó bizottságának.

---

(1)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Default.aspx

(2)  HL C 56. E, 2013.2.26, 75. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0578.

(4)  Global Hidden Hunger Indices and Maps: An Advocacy Tool for Action.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. november 25., kedd

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/77

---

P8_TA(2014)0054

A sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdésekről szóló jegyzőkönyv ***

Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott jegyzőkönyvnek az Európai Unió részéről történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 289/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15113/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15113/2013),

| — | tekintettel a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott jegyzőkönyvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott jegyzőkönyvre (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0004/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0004/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0030/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0030/2014),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv jóváhagyásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv jóváhagyásával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 331., 2009.12.16., 5. o.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/78 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/78

---

P8_TA(2014)0055

A joghatósági megállapodásokról szóló 2005. június 30-i Hágai Egyezmény ***

Az Európai Parlament 2014. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 289/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12052/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12052/2014),

| — | tekintettel a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezményre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a joghatósági megállapodásokról szóló, 2005. június 30-i Hágai Egyezményre (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0222/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0222/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0034/2014),

| 1. | egyetért az egyezmény jóváhagyásával; |
| --- | --- |

1.

egyetért az egyezmény jóváhagyásával;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának.

---

(1)  HL L 133., 2009.5.29., 3. o.

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/79

---

P8_TA(2014)0056

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Finnország „EGF/2014/008 FI/STX Rauma” referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország „EGF/2014/008 FI/STX Rauma” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

(2016/C 289/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0630 – C8–0214/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0630 – C8–0214/2014),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0043/2014),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel a finn hatóságok az EGF/2014/008 FI/STX Rauma referenciaszámú kérelmet 2014. május 27-én terjesztették elő, miután a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 30. ágazatban (Egyéb jármű gyártása) működő STX Finland Oy elbocsátott 577 munkavállalót; |
| --- | --- |

D.

mivel a finn hatóságok az EGF/2014/008 FI/STX Rauma referenciaszámú kérelmet 2014. május 27-én terjesztették elő, miután a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 30. ágazatban (Egyéb jármű gyártása) működő STX Finland Oy elbocsátott 577 munkavállalót;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | megjegyzi, hogy a finn hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely előírja, hogy legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, illetve legalább ennyi önálló vállalkozó szüntesse meg tevékenységét egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a finn hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely előírja, hogy legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, illetve legalább ennyi önálló vállalkozó szüntesse meg tevékenységét egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| 2. | megállapítja, hogy a finn hatóságok 2014. május 27-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. október 14-én közzétette; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a finn hatóságok 2014. május 27-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. október 14-én közzétette; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott;

| 3. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok érvei szerint a globális tengerészeti ágazat drámai mértékben megváltozott az elmúlt évek során, és ilyen globális környezetben az EU piaci részesedése a hajógyártás területén (4) erősen visszaesett, a 2007. évi 13 %-os értékhez képest 2013 első három negyedévében csupán 5 % volt, míg Kína, Dél-Korea és Japán ennek vonatkozó együttes részesedése 2013 első három negyedévében 86 %-ra emelkedett a 2007-ben elért 77 %-os részarányhoz képest; tudomásul veszi, hogy az ázsiai gazdasági szereplők jelentős térnyerése mellett a hajógyártási piacon a megrendelések volumenének a gazdasági válság miatti csökkenése oda vezetett, hogy az európai ágazatra globális többletkapacitás jellemző, ez pedig erős versenyhez vezetett; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok érvei szerint a globális tengerészeti ágazat drámai mértékben megváltozott az elmúlt évek során, és ilyen globális környezetben az EU piaci részesedése a hajógyártás területén (4) erősen visszaesett, a 2007. évi 13 %-os értékhez képest 2013 első három negyedévében csupán 5 % volt, míg Kína, Dél-Korea és Japán ennek vonatkozó együttes részesedése 2013 első három negyedévében 86 %-ra emelkedett a 2007-ben elért 77 %-os részarányhoz képest; tudomásul veszi, hogy az ázsiai gazdasági szereplők jelentős térnyerése mellett a hajógyártási piacon a megrendelések volumenének a gazdasági válság miatti csökkenése oda vezetett, hogy az európai ágazatra globális többletkapacitás jellemző, ez pedig erős versenyhez vezetett;

| 4. | egyetért abban, hogy mindez a globalizáció nyomán a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz kapcsolódik, illetve hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülnek, és ezért Finnország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

4.

egyetért abban, hogy mindez a globalizáció nyomán a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz kapcsolódik, illetve hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülnek, és ezért Finnország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 5. | tudomásul veszi, hogy mindeddig a napig a tágabb értelemben vett hajógyártási ágazathoz kapcsolódóan eddig hat EGAA-kérelmet nyújtottak be, melyek közül egy a kereskedelem globalizációjához, a másik öt pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik; úgy véli, hogy egy ágazaton belüli szerkezetátalakítás enyhíthetne a nehézségeken, és hogy a különböző tagállamok hajógyártási ágazatát európai szempontú iránymutatásokkal lehetne támogatni; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy mindeddig a napig a tágabb értelemben vett hajógyártási ágazathoz kapcsolódóan eddig hat EGAA-kérelmet nyújtottak be, melyek közül egy a kereskedelem globalizációjához, a másik öt pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik; úgy véli, hogy egy ágazaton belüli szerkezetátalakítás enyhíthetne a nehézségeken, és hogy a különböző tagállamok hajógyártási ágazatát európai szempontú iránymutatásokkal lehetne támogatni;

| 6. | tudomásul veszi, hogy ezek az elbocsátások tovább súlyosbítják Délnyugat-Finnország munkanélküliségi helyzetét, minthogy a legtöbb elbocsátott munkavállaló alacsonyabb iskolai végzettségű és emellett viszonylag már nem fiatal, aminek tulajdoníthatóan a hosszú távú munkanélküliség esélye is nagyobb; ezért még inkább aggódik a régióban ezen üzembezárás hatásai miatt, mert a hajógyár és a fémfeldolgozóipar alapvető gazdasági tevékenységek és történelmi hagyományuk van, az új gazdasági tevékenységekre való áttérés pedig ennélfogva még nehezebb; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi, hogy ezek az elbocsátások tovább súlyosbítják Délnyugat-Finnország munkanélküliségi helyzetét, minthogy a legtöbb elbocsátott munkavállaló alacsonyabb iskolai végzettségű és emellett viszonylag már nem fiatal, aminek tulajdoníthatóan a hosszú távú munkanélküliség esélye is nagyobb; ezért még inkább aggódik a régióban ezen üzembezárás hatásai miatt, mert a hajógyár és a fémfeldolgozóipar alapvető gazdasági tevékenységek és történelmi hagyományuk van, az új gazdasági tevékenységekre való áttérés pedig ennélfogva még nehezebb;

| 7. | megjegyzi, hogy a referencia-időszakban elbocsátott 577 főn kívül még a négy hónapos referencia-időszak letelte után elbocsátott 57 munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé sorolható, amivel ezek száma összesen 634 főre tehető; amelyből az EGAA-intézkedésekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek száma 565; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a referencia-időszakban elbocsátott 577 főn kívül még a négy hónapos referencia-időszak letelte után elbocsátott 57 munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé sorolható, amivel ezek száma összesen 634 főre tehető; amelyből az EGAA-intézkedésekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek száma 565;

| 8. | megjegyzi, hogy a becsült teljes költség 2 378 000 EUR, amelyből 113 000 EUR a megvalósításra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása eléri az 1 426 800 EUR-t, ami a teljes kiadások 60 %-a; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a becsült teljes költség 2 378 000 EUR, amelyből 113 000 EUR a megvalósításra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása eléri az 1 426 800 EUR-t, ami a teljes kiadások 60 %-a;

| 9. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 15-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat, sőt az EGAA-támogatás iránti kérelem benyújtása előtt megkezdik; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 15-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat, sőt az EGAA-támogatás iránti kérelem benyújtása előtt megkezdik;

| 10. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az érintett szociális partnerekkel, valamint más egyéb érdekeltekkel egyeztetve készült el, és üdvözli azt, hogy a konzultációkra a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium által kifejezetten az STX Finland-nál történt elbocsátások kezelésére összehívott munkacsoport formájában kerül sor; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az érintett szociális partnerekkel, valamint más egyéb érdekeltekkel egyeztetve készült el, és üdvözli azt, hogy a konzultációkra a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium által kifejezetten az STX Finland-nál történt elbocsátások kezelésére összehívott munkacsoport formájában kerül sor;

| 11. | tudomásul veszi, hogy a nyújtandó személyre szabott szolgáltatások háromféle intézkedésből állnak a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: (i) segíteni nekik új munkát találni; (ii) segíteni nekik saját vállalkozást indítani és (iii) biztosítani részükre a képzést vagy oktatást; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi, hogy a nyújtandó személyre szabott szolgáltatások háromféle intézkedésből állnak a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: (i) segíteni nekik új munkát találni; (ii) segíteni nekik saját vállalkozást indítani és (iii) biztosítani részükre a képzést vagy oktatást;

| 12. | üdvözli a szolgáltatópontok létrehozására irányuló javasolt intézkedést; nagyra értékeli, hogy ezek a pontok várhatóan az állami foglalkoztatási hivatalhoz képest még inkább személyre szabott és alaposabb szolgáltatást fognak nyújtani; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a szolgáltatópontok létrehozására irányuló javasolt intézkedést; nagyra értékeli, hogy ezek a pontok várhatóan az állami foglalkoztatási hivatalhoz képest még inkább személyre szabott és alaposabb szolgáltatást fognak nyújtani;

| 13. | tudomásul veszi, hogy az elbocsátottak között nagy arányban (41,42 %) vannak 55 és 64 év közötti munkavállalók; megjegyzi továbbá, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kirekesztődés kockázatának; ezért úgy véli, hogy ezeknek a munkavállalóknak sajátos szükségleteik lehetnek a személyre szabott szolgáltatások nyújtása tekintetében; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi, hogy az elbocsátottak között nagy arányban (41,42 %) vannak 55 és 64 év közötti munkavállalók; megjegyzi továbbá, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kirekesztődés kockázatának; ezért úgy véli, hogy ezeknek a munkavállalóknak sajátos szükségleteik lehetnek a személyre szabott szolgáltatások nyújtása tekintetében;

| 14. | különösen a „Vállalkozásfigyelő” nevű intézkedésnek örül, amely keretében sor kerül Rauma régióban a munkahelyek feltérképezésére az ottani üzleti és ipari létesítményekkel közösen, hogy a vállalkozások személyzeti igényeiről naprakész információ álljon rendelkezésre, és hogy a megcélzott munkavállalókat a helyes irányba lehessen fordítani, illetve, hogy megfelelő képzésben lehessen őket részesíteni; |
| --- | --- |

14.

különösen a „Vállalkozásfigyelő” nevű intézkedésnek örül, amely keretében sor kerül Rauma régióban a munkahelyek feltérképezésére az ottani üzleti és ipari létesítményekkel közösen, hogy a vállalkozások személyzeti igényeiről naprakész információ álljon rendelkezésre, és hogy a megcélzott munkavállalókat a helyes irányba lehessen fordítani, illetve, hogy megfelelő képzésben lehessen őket részesíteni;

| 15. | üdvözli azt az elképzelést, hogy a vállalkozás indítását tervezők egy meglévő vállalatnál töltött gyakorlat révén megtapasztalhatják, hogy milyen vállalkozónak lenni; megjegyzi, hogy milyen hozzáadott értéket jelenthet az adott személy és a társadalom egésze számára az elbocsátást követő vállalkozásindítás; |
| --- | --- |

15.

üdvözli azt az elképzelést, hogy a vállalkozás indítását tervezők egy meglévő vállalatnál töltött gyakorlat révén megtapasztalhatják, hogy milyen vállalkozónak lenni; megjegyzi, hogy milyen hozzáadott értéket jelenthet az adott személy és a társadalom egésze számára az elbocsátást követő vállalkozásindítás;

| 16. | megjegyzi, hogy a fizetési támogatások célja annak biztosítása, hogy az új munkáltatók által felvett munkavállalók ne essenek el a támogatásoktól újbóli foglalkoztatásuk első szakaszában; úgy véli, hogy ez az intézkedés ösztönzőleg hathat arra, hogy a munkavállalók az új és számukra idegen állások szélesebb körében keressenek és vállaljanak munkát; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a fizetési támogatások célja annak biztosítása, hogy az új munkáltatók által felvett munkavállalók ne essenek el a támogatásoktól újbóli foglalkoztatásuk első szakaszában; úgy véli, hogy ez az intézkedés ösztönzőleg hathat arra, hogy a munkavállalók az új és számukra idegen állások szélesebb körében keressenek és vállaljanak munkát;

| 17. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak;

| 18. | kéri, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) új programozási időszakára tervezett ESZA-intézkedések egészítsék ki az EGAA-tervet, és könnyítsék meg a munkavállalóknak a jövőorientált és fenntartható gazdasági ágazatokba való visszailleszkedést; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) új programozási időszakára tervezett ESZA-intézkedések egészítsék ki az EGAA-tervet, és könnyítsék meg a munkavállalóknak a jövőorientált és fenntartható gazdasági ágazatokba való visszailleszkedést;

| 19. | emlékeztet, hogy a foglalkoztathatóság a társadalmi integráció szintjétől is függ, és ezért kéri, hogy szenteljenek külön figyelmet az idősebb és kevésbé szakképzett munkavállalókra fordítandó szociális kísérő intézkedéseknek; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet, hogy a foglalkoztathatóság a társadalmi integráció szintjétől is függ, és ezért kéri, hogy szenteljenek külön figyelmet az idősebb és kevésbé szakképzett munkavállalókra fordítandó szociális kísérő intézkedéseknek;

| 20. | üdvözli, hogy a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

| 21. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

21.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 22. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 23. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a mellékletekkel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a mellékletekkel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  a termelés volumenében mérve.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Finnország EGF/2014/008 FI/STX Rauma referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/878/EU határozat.)

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/83 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/83

---

P8_TA(2014)0057

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Franciaország „EGF/2014/005 FR/GAD” referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2014. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország „EGF/2014/005 FR/GAD” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

(2016/C 289/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0662 – C8-0226/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0662 – C8-0226/2014),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0044/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0044/2014),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és elősegítse újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és elősegítse újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel a francia hatóságok az EGF/2014/005 FR/GAD referenciaszámú kérelmet 2014. június 6-án terjesztették elő, miután a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 10. ágazatban (élelmiszergyártás) működő GAD egyszerűsített részvénytársaság elbocsátott 744 munkavállalót; |
| --- | --- |

D.

mivel a francia hatóságok az EGF/2014/005 FR/GAD referenciaszámú kérelmet 2014. június 6-án terjesztették elő, miután a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 10. ágazatban (élelmiszergyártás) működő GAD egyszerűsített részvénytársaság elbocsátott 744 munkavállalót;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| F. | mivel Bretagne régió helyi hatóságait nem vonták be az az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott szolgáltatások (Cellule de reclassement) beindításába, habár e hatóságok felelősek a szakképzésért; mivel az érintett fő telephelyek helyi szakszervezeti képviselőit nem vonták be az intézkedésekről szóló tárgyalásokba; |
| --- | --- |

F.

mivel Bretagne régió helyi hatóságait nem vonták be az az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott szolgáltatások (Cellule de reclassement) beindításába, habár e hatóságok felelősek a szakképzésért; mivel az érintett fő telephelyek helyi szakszervezeti képviselőit nem vonták be az intézkedésekről szóló tárgyalásokba;

| 1. | megjegyzi, hogy a francia hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a francia hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| 2. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

2.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 3. | megállapítja, hogy a francia hatóságok 2014. június 6-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. október 24-én közzétette; üdvözli, hogy a Bizottság betartotta az EGAA-rendelet által előírt szoros, 12 hetes határidőt; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a francia hatóságok 2014. június 6-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2014. október 24-én közzétette; üdvözli, hogy a Bizottság betartotta az EGAA-rendelet által előírt szoros, 12 hetes határidőt;

| 4. | rámutat, hogy a francia hatóságok szerint a GAD vágóhídként és húsfeldolgozó vállalatként két tűz közé került: egyfelől – a takarmány megnövekedett ára miatt – a gazdálkodók részéről, másfelől – lecsökkent jövedelmük miatt – a fogyasztók részéről jelentkező árnyomással kellett megbirkóznia; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy a francia hatóságok szerint a GAD vágóhídként és húsfeldolgozó vállalatként két tűz közé került: egyfelől – a takarmány megnövekedett ára miatt – a gazdálkodók részéről, másfelől – lecsökkent jövedelmük miatt – a fogyasztók részéről jelentkező árnyomással kellett megbirkóznia;

| 5. | egyetért azzal, hogy a sertéshús fogyasztásának az emelkedő árak és a fogyasztók vásárlóerejének csökkenése miatti visszaesése összefügg az 546/2009/EK rendeletben (4) említett globális pénzügyi és gazdasági válsággal; |
| --- | --- |

5.

egyetért azzal, hogy a sertéshús fogyasztásának az emelkedő árak és a fogyasztók vásárlóerejének csökkenése miatti visszaesése összefügg az 546/2009/EK rendeletben (4) említett globális pénzügyi és gazdasági válsággal;

| 6. | úgy véli, hogy az Unió által többnyire a közelmúltban szárazsággal sújtott más kontinensekről importált sertéstakarmány árának növekedése a globalizációnak tudható be; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az Unió által többnyire a közelmúltban szárazsággal sújtott más kontinensekről importált sertéstakarmány árának növekedése a globalizációnak tudható be;

| 7. | úgy véli, hogy egyéb tényezők, úgymint a versenytársak által a kiküldetési irányelv (5) rendelkezéseivel való visszaélés révén a belső piacon belül folytatott tisztességtelen verseny, vagy az a tény, hogy a tagállamokban nincs elfogadható mértékű minimálbér, jelentős szerepet játszottak a vállalat problémáinak kialakulásában; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy egyéb tényezők, úgymint a versenytársak által a kiküldetési irányelv (5) rendelkezéseivel való visszaélés révén a belső piacon belül folytatott tisztességtelen verseny, vagy az a tény, hogy a tagállamokban nincs elfogadható mértékű minimálbér, jelentős szerepet játszottak a vállalat problémáinak kialakulásában;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket a belső piacon, és gondoskodjon a jogszabályok és jogi eszközök egységes alkalmazásáról; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyenlő versenyfeltételeket a belső piacon, és gondoskodjon a jogszabályok és jogi eszközök egységes alkalmazásáról;

| 9. | megállapítja, hogy a GAD pénzügyi problémái különféle okokra vezethetők vissza, azonban egyetért azzal, hogy Franciaország számára odaítélhető az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulás; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a GAD pénzügyi problémái különféle okokra vezethetők vissza, azonban egyetért azzal, hogy Franciaország számára odaítélhető az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulás;

| 10. | megjegyzi, hogy az élelmiszergyártó ágazatra vonatkozóan mindeddig egyetlen EGAA-kérelmet (6) nyújtottak be, amely szintén a globális pénzügyi és gazdasági válsággal kapcsolatos; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az élelmiszergyártó ágazatra vonatkozóan mindeddig egyetlen EGAA-kérelmet (6) nyújtottak be, amely szintén a globális pénzügyi és gazdasági válsággal kapcsolatos;

| 11. | rámutat, hogy az elbocsátások tovább nehezítik Bretagne foglalkoztatási helyzetét, mivel az a Franciaországra jellemző átlagnál nagyobb mértékben függ a mezőgazdasági ágazattól (Bretagne-ban ez 11 %, szemben az országos 5 %-os átlaggal); |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az elbocsátások tovább nehezítik Bretagne foglalkoztatási helyzetét, mivel az a Franciaországra jellemző átlagnál nagyobb mértékben függ a mezőgazdasági ágazattól (Bretagne-ban ez 11 %, szemben az országos 5 %-os átlaggal);

| 12. | megjegyzi, hogy a referencia-időszakban elbocsátott 744 főn kívül még a négy hónapos referencia-időszak letelte után elbocsátott 16 munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé sorolható, amivel ezek száma összesen 760 főre emelkedik; megjegyzi, hogy az EGAA-intézkedésekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek száma is 760; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a referencia-időszakban elbocsátott 744 főn kívül még a négy hónapos referencia-időszak letelte után elbocsátott 16 munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé sorolható, amivel ezek száma összesen 760 főre emelkedik; megjegyzi, hogy az EGAA-intézkedésekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek száma is 760;

| 13. | megjegyzi, hogy a becsült teljes költség 1 530 000 EUR, amelyből 30 000 EUR a végrehajtásra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása eléri a 918 000 eurót, ami a teljes kiadások 60 %-a; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a becsült teljes költség 1 530 000 EUR, amelyből 30 000 EUR a végrehajtásra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása eléri a 918 000 eurót, ami a teljes kiadások 60 %-a;

| 14. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 3-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat, sőt az EGAA-támogatás iránti kérelem benyújtása előtt megkezdik; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a francia hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 3-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat, sőt az EGAA-támogatás iránti kérelem benyújtása előtt megkezdik;

| 15. | rámutat, hogy a francia hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja azt követően készült el, hogy a GAD központi vállalati bizottsága 2013. június 28-án értesült a vállalati létszám 889 fővel való csökkentésére vonatkozó tervről; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a francia hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja azt követően készült el, hogy a GAD központi vállalati bizottsága 2013. június 28-án értesült a vállalati létszám 889 fővel való csökkentésére vonatkozó tervről;

| 16. | sajnálja azonban a helyi politikai hatóságok és a szakszervezetek nem kielégítő bevonását; javasolja, hogy az EGAA-rendelet jövőbeni felülvizsgálatának keretében a helyi politikai hatóságokkal és a szakszervezetekkel való hivatalos konzultáció kerüljön bele a nemzeti hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott, az igénybevételi kérelmet tartalmazó dokumentumokba; szükségesnek véli az EGAA jobb integrálását a helyi gazdaságok átállási programjaiba és folyamataiba; |
| --- | --- |

16.

sajnálja azonban a helyi politikai hatóságok és a szakszervezetek nem kielégítő bevonását; javasolja, hogy az EGAA-rendelet jövőbeni felülvizsgálatának keretében a helyi politikai hatóságokkal és a szakszervezetekkel való hivatalos konzultáció kerüljön bele a nemzeti hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott, az igénybevételi kérelmet tartalmazó dokumentumokba; szükségesnek véli az EGAA jobb integrálását a helyi gazdaságok átállási programjaiba és folyamataiba;

| 17. | üdvözli, hogy a munkavállalók különböző intézkedések révén már támogatást kapnak a munkahelykeresésben, és hogy 2014. május 20-ig 108 fő kötött több mint hat hónapra szóló, és további 66 fő kevesebb mint hat hónapra szóló munkaszerződést, illetve hárman saját vállalkozást indítottak, és szinte mindegyikük úgy döntött, hogy a régióban marad; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a munkavállalók különböző intézkedések révén már támogatást kapnak a munkahelykeresésben, és hogy 2014. május 20-ig 108 fő kötött több mint hat hónapra szóló, és további 66 fő kevesebb mint hat hónapra szóló munkaszerződést, illetve hárman saját vállalkozást indítottak, és szinte mindegyikük úgy döntött, hogy a régióban marad;

| 18. | sajnálja, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó, személyre szabott szolgáltatások egyetlen intézkedést foglalnak magukban, amelyet egyablakos ügyintézés (Cellule de reclassement) formájában két szerződő ügynökség fog megvalósítani; megjegyzi, hogy Franciaország csak ennek az egyablakos ügyintézési pontnak a finanszírozását kéri az EGAA-tól; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az egy főre jutó támogatás összege alacsony (megközelítőleg 1 200 EUR); felhívja a francia hatóságokat, hogy a GAD még bezárásra váró telephelyei kapcsán benyújtandó EGAA-kérelemhez az intézkedések szélesebb skáláját felkínálva – úgymint a befogadói struktúra és ügyek kezelése, külső szakértői tanácsadás, tematikus műhelyfoglalkozások, képzés, képzési támogatások, vállalkozásindító támogatások – ambiciózusabb programot állítsanak össze; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó, személyre szabott szolgáltatások egyetlen intézkedést foglalnak magukban, amelyet egyablakos ügyintézés (Cellule de reclassement) formájában két szerződő ügynökség fog megvalósítani; megjegyzi, hogy Franciaország csak ennek az egyablakos ügyintézési pontnak a finanszírozását kéri az EGAA-tól; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az egy főre jutó támogatás összege alacsony (megközelítőleg 1 200 EUR); felhívja a francia hatóságokat, hogy a GAD még bezárásra váró telephelyei kapcsán benyújtandó EGAA-kérelemhez az intézkedések szélesebb skáláját felkínálva – úgymint a befogadói struktúra és ügyek kezelése, külső szakértői tanácsadás, tematikus műhelyfoglalkozások, képzés, képzési támogatások, vállalkozásindító támogatások – ambiciózusabb programot állítsanak össze;

| 19. | elvárja, hogy a Bizottság és a francia hatóságok szigorúan betartsák azt az elvet, hogy az ügynökségeknek az elért eredmények alapján, részletekben fizetnek; |
| --- | --- |

19.

elvárja, hogy a Bizottság és a francia hatóságok szigorúan betartsák azt az elvet, hogy az ügynökségeknek az elért eredmények alapján, részletekben fizetnek;

| 20. | úgy véli, hogy az ügynökségek tevékenységének rendszeres írásos jelentések bekérése révén történő ellenőrzése biztosítja az alapok szabályszerű felhasználását, vagyis azt, hogy az egyablakos ügyintézési rendszer keretében a résztvevők személyre szabott karrierépítési tanácsokat, kellő számú állásajánlatot és vállalkozásindítási szaktanácsot kapjanak; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az ügynökségek tevékenységének rendszeres írásos jelentések bekérése révén történő ellenőrzése biztosítja az alapok szabályszerű felhasználását, vagyis azt, hogy az egyablakos ügyintézési rendszer keretében a résztvevők személyre szabott karrierépítési tanácsokat, kellő számú állásajánlatot és vállalkozásindítási szaktanácsot kapjanak;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az alapok rendeltetése az, hogy a munkavállalókat – és semmi esetre sem az ügynökségeket – támogassa; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az alapok rendeltetése az, hogy a munkavállalókat – és semmi esetre sem az ügynökségeket – támogassa;

| 22. | üdvözli, hogy a szerződött ügynökségeket az elért eredmények alapján meghatározott fizetési skála szerint díjazzák; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy a szerződött ügynökségeket az elért eredmények alapján meghatározott fizetési skála szerint díjazzák;

| 23. | megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók 17,5 %-a 55 és 64 év közötti; megállapítja továbbá, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a hosszan tartó munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának; úgy véli ezért, hogy a személyre szabott szolgáltatások nyújtásakor figyelemmel kell lenni e munkavállalók sajátos igényeire; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az elbocsátott munkavállalók 17,5 %-a 55 és 64 év közötti; megállapítja továbbá, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a hosszan tartó munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának; úgy véli ezért, hogy a személyre szabott szolgáltatások nyújtásakor figyelemmel kell lenni e munkavállalók sajátos igényeire;

| 24. | üdvözli, hogy a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

| 25. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak;

| 26. | rámutat, hogy a francia hatóságok nem kértek támogatást előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos intézkedésekre; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy a francia hatóságok nem kértek támogatást előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos intézkedésekre;

| 27. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

27.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 28. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 546/2009/EK rendelete (2009. június 18.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról ((HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).

(6)  EGF/2014/001 EL/Nutriart (cukrászati termékek).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről Franciaország „EGF/2014/005 FR/GAD” kérelme

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/876/EU határozat.)

---

2014. november 26., szerda

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/87

---

P8_TA(2014)0061

Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtés *

Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2016/C 289/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására (11200/2014 –EKB/2014/13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására (11200/2014 –EKB/2014/13),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 5.4. és 41. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0109/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 5.4. és 41. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0109/2014),

| — | tekintettel az európai statisztikai rendszer tagjai és a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai közötti együttműködésről szóló, 2013. április 24-i egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai statisztikai rendszer tagjai és a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjai közötti együttműködésről szóló, 2013. április 24-i egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0027/2014),

| 1. | jóváhagyja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 pont – 1 pont (új)

2533/98/EK rendelet

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  A 3. cikk első bekezdésében a c) pont helyébe a következő szöveg lép: |
| c) | részlegesen vagy teljesen mentesítheti az adatszolgáltatók meghatározott csoportjait a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól. |

Hatályos szöveg

Módosítás

1.
     
  A 3. cikk első bekezdésében a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

c)

részlegesen vagy teljesen mentesítheti az adatszolgáltatók meghatározott csoportjait a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól.

| „c) | részlegesen vagy teljesen mentesítheti az adatszolgáltatók meghatározott csoportjait a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól.
  Az adatszolgáltatók meghatározott csoportjainak bármilyen mentesítését indokolással ellátott írásbeli határozat formájában kell megtenni. E határozatot nyilvánosságra kell hozni;” |
| --- | --- |

„c)

részlegesen vagy teljesen mentesítheti az adatszolgáltatók meghatározott csoportjait a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól.
  Az adatszolgáltatók meghatározott csoportjainak bármilyen mentesítését indokolással ellátott írásbeli határozat formájában kell megtenni. E határozatot nyilvánosságra kell hozni;”

Módosítás 2

Módosítás 2

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 pont – 2 pont (új)

1 cikk – 1 pont – 2 pont (új)

2533/98/EK rendelet

3 cikk – 1 bekezdés – d pont (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.
     
  A 3. cikk első bekezdése a következő ponttal egészül ki: |
| | „d) | figyelembe veszi a piaci lefedettségre és az adatgyűjtés körére vonatkozó uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit.” |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

2.
     
  A 3. cikk első bekezdése a következő ponttal egészül ki:

2.

A 3. cikk első bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„d)

figyelembe veszi a piaci lefedettségre és az adatgyűjtés körére vonatkozó uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit.”

Módosítás 3

Módosítás 3

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 pont – 3 pont (új)

1 cikk – 1 pont – 3 pont (új)

2533/98/EK rendelet

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3.
     
  A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki az első bekezdést követően: |
| | „A gazdasági szereplők számára lehetővé lehet tenni, hogy az adatokat szokásos adatszolgáltatási csatornáikon keresztül nyújtsák be.” |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

3.
     
  A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki az első bekezdést követően:

3.

A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki az első bekezdést követően:

„A gazdasági szereplők számára lehetővé lehet tenni, hogy az adatokat szokásos adatszolgáltatási csatornáikon keresztül nyújtsák be.”

Módosítás 4

Módosítás 4

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 a pont – 1 pont (új)

1 cikk – 1 a pont – 1 pont (új)

2533/98/EK rendelet

5 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (1)   Az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait a részt vevő tagállamok tényleges adatszolgáltató körére vonatkozóan. | „(1)   Az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait a részt vevő tagállamok tényleges adatszolgáltató körére vonatkozóan.
  Az EKB a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmának és alanyainak meghatározásánál tiszteletben tartja az arányosság elvét.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait a részt vevő tagállamok tényleges adatszolgáltató körére vonatkozóan.

„(1)   Az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait a részt vevő tagállamok tényleges adatszolgáltató körére vonatkozóan.
  Az EKB a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmának és alanyainak meghatározásánál tiszteletben tartja az arányosság elvét.”

Módosítás 5

Módosítás 5

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 b pont – 1 pont (új)

1 cikk – 1 b pont – 1 pont (új)

2533/98/EK rendelet

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  A 6. cikk (1) bekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép: |
| (1)   Ha egy részt vevő tagállamban rezidens adatszolgáltató szervezet azzal gyanúsítható, hogy a 7. cikk második bekezdésében meghatározott módon megsértette az
  EKB-kal
  szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeit, az EKB és – az Alapokmány 5.2. cikkével összhangban – az érintett részt vevő tagállam nemzeti központi bankja jogosult ellenőrizni a statisztikai adat pontosságát és minőségét, valamint lefolytatni a kötelező adatgyűjtést. Mindazonáltal, amennyiben az érintett statisztikai adatra a tartalékképzési kötelezettség teljesítésének bizonyítása érdekében van szükség, az ellenőrzést a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összhangban kell végrehajtani
  [10]
  . A statisztikai adat ellenőrzésének vagy a kötelező adatgyűjtés lefolytatásának joga magában foglalja a jogosultságot: | „(1)   Ha egy részt vevő tagállamban rezidens adatszolgáltató szervezet azzal gyanúsítható, hogy a 7. cikk második bekezdésében meghatározott módon megsértette az
  EKB-val
  szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeit, az EKB és – az Alapokmány 5.2. cikkével összhangban – az érintett részt vevő tagállam nemzeti központi bankja jogosult ellenőrizni a statisztikai adat pontosságát és minőségét, valamint lefolytatni a kötelező adatgyűjtést. Mindazonáltal, amennyiben az érintett statisztikai adatra a tartalékképzési kötelezettség teljesítésének bizonyítása érdekében van szükség, az ellenőrzést a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összhangban kell végrehajtani
  (10)
  . A statisztikai adat ellenőrzésének vagy a kötelező adatgyűjtés lefolytatásának joga magában foglalja
  különösen
  a jogosultságot:” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.
     
  A 6. cikk (1) bekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

1.

A 6. cikk (1) bekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Ha egy részt vevő tagállamban rezidens adatszolgáltató szervezet azzal gyanúsítható, hogy a 7. cikk második bekezdésében meghatározott módon megsértette az
  EKB-kal
  szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeit, az EKB és – az Alapokmány 5.2. cikkével összhangban – az érintett részt vevő tagállam nemzeti központi bankja jogosult ellenőrizni a statisztikai adat pontosságát és minőségét, valamint lefolytatni a kötelező adatgyűjtést. Mindazonáltal, amennyiben az érintett statisztikai adatra a tartalékképzési kötelezettség teljesítésének bizonyítása érdekében van szükség, az ellenőrzést a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összhangban kell végrehajtani
  [10]
  . A statisztikai adat ellenőrzésének vagy a kötelező adatgyűjtés lefolytatásának joga magában foglalja a jogosultságot:

EKB-kal

[10]

„(1)   Ha egy részt vevő tagállamban rezidens adatszolgáltató szervezet azzal gyanúsítható, hogy a 7. cikk második bekezdésében meghatározott módon megsértette az
  EKB-val
  szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeit, az EKB és – az Alapokmány 5.2. cikkével összhangban – az érintett részt vevő tagállam nemzeti központi bankja jogosult ellenőrizni a statisztikai adat pontosságát és minőségét, valamint lefolytatni a kötelező adatgyűjtést. Mindazonáltal, amennyiben az érintett statisztikai adatra a tartalékképzési kötelezettség teljesítésének bizonyítása érdekében van szükség, az ellenőrzést a kötelező tartalék Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összhangban kell végrehajtani
  (10)
  . A statisztikai adat ellenőrzésének vagy a kötelező adatgyűjtés lefolytatásának joga magában foglalja
  különösen
  a jogosultságot:”

Módosítás 6

Módosítás 6

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 b pont – 2 pont (új)

1 cikk – 1 b pont – 2 pont (új)

2533/98/EK rendelet

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| b) | adatszolgáltatók könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálatához; |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

2.

A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

b)

adatszolgáltatók könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálatához;

| „b) | adatszolgáltatók könyveinek és nyilvántartásainak
  – ideértve a nyers adatokat is –
  vizsgálatához;” |
| --- | --- |

„b)

adatszolgáltatók könyveinek és nyilvántartásainak
  – ideértve a nyers adatokat is –
  vizsgálatához;”

Módosítás 7

Módosítás 7

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 c pont – 1 pont (új)

1 cikk – 1 c pont – 1 pont (új)

2533/98/EK rendelet

7 cikk – 2 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| b) | a statisztikai
  adat nem felel meg a valóságnak
  , hiányos, vagy olyan alakban nyújtották be, amely nem felel meg a
  vonatkozó követelményeknek
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.
     
  A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

1.

A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

b)

a statisztikai
  adat nem felel meg a valóságnak
  , hiányos, vagy olyan alakban nyújtották be, amely nem felel meg a
  vonatkozó követelményeknek
  .

adat nem felel meg a valóságnak

vonatkozó követelményeknek

| „b) | a statisztikai
  adatot meghamisították
  ,
  manipulálták, helytelen,
  hiányos, vagy olyan alakban nyújtották be, amely nem felel meg a
  követelménynek
  .” |
| --- | --- |

„b)

a statisztikai
  adatot meghamisították
  ,
  manipulálták, helytelen,
  hiányos, vagy olyan alakban nyújtották be, amely nem felel meg a
  követelménynek
  .”

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 c pont – 2 pont (új)

1 cikk – 1 c pont – 2 pont (új)

2533/98/EK rendelet

7 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.
     
  A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (3)   A kötelezettség – amely szerint az EKB és a nemzeti központi bankok számára lehetővé kell tenni az adatszolgáltatók által az EKB vagy a nemzeti központi bankok részére benyújtott statisztikai adatok pontosságának és minőségének ellenőrzését – megszegésének kell tekinteni minden olyan esetet, amikor egy adatszolgáltató szervezet akadályozza ezt a tevékenységet. Ilyen akadályozásnak minősül többek között a dokumentumok eltávolítása és az EKB, illetve a nemzeti központi bankok fizikai hozzáférésének megakadályozása, amikor azoknak szükségük lenne a dokumentumokra ellenőrzési vagy kötelező adatgyűjtési feladataik ellátásához. | „(3)   A kötelezettség – amely szerint az EKB és a nemzeti központi bankok számára lehetővé kell tenni az adatszolgáltatók által az EKB vagy a nemzeti központi bankok részére benyújtott statisztikai adatok pontosságának és minőségének ellenőrzését – megszegésének kell tekinteni minden olyan esetet, amikor egy adatszolgáltató szervezet akadályozza ezt a tevékenységet. Ilyen akadályozásnak minősül többek között
  – de nem kizárólag –
  a dokumentumok
  meghamisítása és/vagy
  eltávolítása, és az EKB, illetve a nemzeti központi bankok fizikai hozzáférésének megakadályozása, amikor azoknak szükségük lenne a dokumentumokra ellenőrzési vagy kötelező adatgyűjtési feladataik ellátásához.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.
     
  A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

2.

A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A kötelezettség – amely szerint az EKB és a nemzeti központi bankok számára lehetővé kell tenni az adatszolgáltatók által az EKB vagy a nemzeti központi bankok részére benyújtott statisztikai adatok pontosságának és minőségének ellenőrzését – megszegésének kell tekinteni minden olyan esetet, amikor egy adatszolgáltató szervezet akadályozza ezt a tevékenységet. Ilyen akadályozásnak minősül többek között a dokumentumok eltávolítása és az EKB, illetve a nemzeti központi bankok fizikai hozzáférésének megakadályozása, amikor azoknak szükségük lenne a dokumentumokra ellenőrzési vagy kötelező adatgyűjtési feladataik ellátásához.

„(3)   A kötelezettség – amely szerint az EKB és a nemzeti központi bankok számára lehetővé kell tenni az adatszolgáltatók által az EKB vagy a nemzeti központi bankok részére benyújtott statisztikai adatok pontosságának és minőségének ellenőrzését – megszegésének kell tekinteni minden olyan esetet, amikor egy adatszolgáltató szervezet akadályozza ezt a tevékenységet. Ilyen akadályozásnak minősül többek között
  – de nem kizárólag –
  a dokumentumok
  meghamisítása és/vagy
  eltávolítása, és az EKB, illetve a nemzeti központi bankok fizikai hozzáférésének megakadályozása, amikor azoknak szükségük lenne a dokumentumokra ellenőrzési vagy kötelező adatgyűjtési feladataik ellátásához.”

Módosítás 9

Módosítás 9

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 c pont – 3 pont (új)

1 cikk – 1 c pont – 3 pont (új)

2533/98/EK rendelet

7 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3.
     
  A 7. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (6)   Az e cikkben előírt hatáskörök gyakorlása során, az EKB a 2532/98/EK rendeletben meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban jár el. | „(6)   Az e cikkben előírt hatáskörök gyakorlása során az EKB a 2532/98/EK
  , valamint az 1024/2013/EU
  rendeletben meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban jár el.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3.
     
  A 7. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

3.

A 7. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(6)   Az e cikkben előírt hatáskörök gyakorlása során, az EKB a 2532/98/EK rendeletben meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban jár el.

„(6)   Az e cikkben előírt hatáskörök gyakorlása során az EKB a 2532/98/EK
  , valamint az 1024/2013/EU
  rendeletben meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban jár el.”

Módosítás 10

Módosítás 10

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

2533/98/EK rendelet

8 cikk – 4 bekezdés – a pont

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| „a) | olyan mértékben és részletességgel, amely a KBER Szerződésben említett feladatainak, vagy a prudenciális felügyelet területén
  a KBER tagjaira
  ruházott feladatoknak a végrehajtásához szükséges; vagy” |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

„a)

olyan mértékben és részletességgel, amely a KBER Szerződésben említett feladatainak, vagy a prudenciális felügyelet területén
  a KBER tagjaira
  ruházott feladatoknak a végrehajtásához szükséges; vagy”

| „a) | olyan mértékben és részletességgel, amely a KBER Szerződésben említett feladatainak, vagy a prudenciális felügyelet területén
  az EKB-ra
  ruházott feladatoknak a végrehajtásához szükséges; vagy” |
| --- | --- |

„a)

olyan mértékben és részletességgel, amely a KBER Szerződésben említett feladatainak, vagy a prudenciális felügyelet területén
  az EKB-ra
  ruházott feladatoknak a végrehajtásához szükséges; vagy”

Módosítás 11

Módosítás 11

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 3 a pont (új)

1 cikk – 3 a pont (új)

2533/98/EK rendelet

8 cikk – 4 b bekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(4b)
     
  Az uniós vagy nemzeti jog szerint a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért, illetve a pénzügyi rendszerek stabilitásáért felelős azon tagállami és uniós hatóságok vagy szervek, amelyekhez a (4a) bekezdés értelmében bizalmas statisztikai adatokat juttatnak el, saját hatáskörükön belül meg kell, hogy tegyék az összes szükséges szabályozási, igazgatási, technikai és szervezeti intézkedést a bizalmas statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítása érdekében. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a (4a) bekezdés értelmében az ESM számára eljuttatott bármilyen bizalmas statisztikai adat a bizalmas statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítására irányuló összes szükséges szabályozási, igazgatási, technikai és szervezeti intézkedés hatálya alá tartozzon.” |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

3a.

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4b)
     
  Az uniós vagy nemzeti jog szerint a pénzügyi intézmények, piacok és infrastruktúrák felügyeletéért, illetve a pénzügyi rendszerek stabilitásáért felelős azon tagállami és uniós hatóságok vagy szervek, amelyekhez a (4a) bekezdés értelmében bizalmas statisztikai adatokat juttatnak el, saját hatáskörükön belül meg kell, hogy tegyék az összes szükséges szabályozási, igazgatási, technikai és szervezeti intézkedést a bizalmas statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítása érdekében. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a (4a) bekezdés értelmében az ESM számára eljuttatott bármilyen bizalmas statisztikai adat a bizalmas statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítására irányuló összes szükséges szabályozási, igazgatási, technikai és szervezeti intézkedés hatálya alá tartozzon.”

---

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/93 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/93

---

P8_TA(2014)0062

Az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköre *

Az Európai Parlament 2014. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet tervezetéről (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

(Konzultáció)

(2016/C 289/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására (10896/2014 –EKB/2014/19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására (10896/2014 –EKB/2014/19),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdésére és 132. cikkének (3) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 34.3. és 41. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0090/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének (4) bekezdésére és 132. cikkének (3) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 34.3. és 41. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0090/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0028/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0028/2014),

| 1. | jóváhagyja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja az Európai Központi Bank ajánlásában javasolt tervezetet;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló tervezet

6 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az EKB-nak közzé kellene tennie mind a felügyeleti, mind pedig a nem-felügyeleti feladatok terén a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése, valamint az EKB rendeleteiben és határozataiban foglaltak megsértése esetén kirótt
  adminisztratív pénzbírságokra
  vonatkozó határozatát,
  kivéve, ha az ilyen közzététel – a vállalkozásra kirótt szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, illetve az
  veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(6)

Az EKB-nak közzé kellene tennie mind a felügyeleti, mind pedig a nem-felügyeleti feladatok terén a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése, valamint az EKB rendeleteiben és határozataiban foglaltak megsértése esetén kirótt
  adminisztratív pénzbírságokra
  vonatkozó határozatát,
  kivéve, ha az ilyen közzététel – a vállalkozásra kirótt szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, illetve az
  veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását.

| (6) | Az EKB-nak
  főszabály szerint indokolatlan késedelem nélkül
  közzé kellene tennie mind a felügyeleti, mind pedig a nem-felügyeleti feladatok terén a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  esetén kirótt adminisztratív pénzbírságokra
  , valamint az EKB rendeleteiben és határozataiban foglaltak megsértése esetén kirótt
  szankciókra
  vonatkozó határozatát
  . Az olyan esetekben
  ,
  amikor az EKB úgy ítéli meg, hogy valamely határozat azonnali közzététele
  veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását
  vagy – a vállalkozásra kirótt adminisztratív pénzbírság vagy szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, mérlegelési jogkörrel kellene rendelkeznie arra vonatkozóan, hogy elhalaszthassa a határozat közzétételét a határozat meghozatalának időpontjától számított három évvel későbbre, vagy addig az időpontig, amíg valamennyi jogorvoslati lehetőséget ki nem merítették
  .
  Felkérés esetén az EKB-nak zárt ajtók mögött bizalmas szóbeli megbeszélést kell tartania az Európai Parlament illetékes bizottsága elnökével és alelnökeivel az ilyen eseteket illetően. Az EKB-nak a közzétett határozathoz csatolt mellékletben meg kell indokolnia, hogy miért halasztotta el a közzétételt. |
| --- | --- |

(6)

Az EKB-nak
  főszabály szerint indokolatlan késedelem nélkül
  közzé kellene tennie mind a felügyeleti, mind pedig a nem-felügyeleti feladatok terén a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  esetén kirótt adminisztratív pénzbírságokra
  , valamint az EKB rendeleteiben és határozataiban foglaltak megsértése esetén kirótt
  szankciókra
  vonatkozó határozatát
  . Az olyan esetekben
  ,
  amikor az EKB úgy ítéli meg, hogy valamely határozat azonnali közzététele
  veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását
  vagy – a vállalkozásra kirótt adminisztratív pénzbírság vagy szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, mérlegelési jogkörrel kellene rendelkeznie arra vonatkozóan, hogy elhalaszthassa a határozat közzétételét a határozat meghozatalának időpontjától számított három évvel későbbre, vagy addig az időpontig, amíg valamennyi jogorvoslati lehetőséget ki nem merítették
  .
  Felkérés esetén az EKB-nak zárt ajtók mögött bizalmas szóbeli megbeszélést kell tartania az Európai Parlament illetékes bizottsága elnökével és alelnökeivel az ilyen eseteket illetően. Az EKB-nak a közzétett határozathoz csatolt mellékletben meg kell indokolnia, hogy miért halasztotta el a közzétételt.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló tervezet

6 a preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az 1024/2013/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy az EKB a szabályozási arbitrázs megakadályozása céljából a hitelintézetekkel szemben egyenlő bánásmódot alkalmazva a belső piaci egység és integritás maradéktalan tiszteletben tartása mellett jár el, továbbá hogy az EKB intézkedései, javaslatai vagy politikái nem különböztethetnek meg közvetlenül vagy közvetve hátrányosan valamely tagállamot vagy a tagállamok valamely csoportját mint banki vagy pénzügyi – tetszőleges pénznemben történő – szolgáltatások nyújtásának helyszínét. E tekintetben az EKB-nak úgy kell eljárnia, hogy megakadályozza a tisztességtelen versenyt előidéző komparatív előnyt. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(6a)

Az 1024/2013/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy az EKB a szabályozási arbitrázs megakadályozása céljából a hitelintézetekkel szemben egyenlő bánásmódot alkalmazva a belső piaci egység és integritás maradéktalan tiszteletben tartása mellett jár el, továbbá hogy az EKB intézkedései, javaslatai vagy politikái nem különböztethetnek meg közvetlenül vagy közvetve hátrányosan valamely tagállamot vagy a tagállamok valamely csoportját mint banki vagy pénzügyi – tetszőleges pénznemben történő – szolgáltatások nyújtásának helyszínét. E tekintetben az EKB-nak úgy kell eljárnia, hogy megakadályozza a tisztességtelen versenyt előidéző komparatív előnyt.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló tervezet

9 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A
  1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján
  a
  1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten gyakorolja. Az elkülönülés ezen elvének megerősítése érdekében a 26. cikk alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének előkészítéséért felelős. Ezen túlmenően a 24. cikkben meghatározott feltételek alapján az EKB Kormányzótanácsának a döntései a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárásnak kell vonatkoznia: (a) azon esetekben, amikor az EKB a felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a közigazgatási szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket a Kormányzótanács hozza meg a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján, és azok a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak; és b) azon esetekben amikor az EKB a nem-felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket az EKB Igazgatósága hozza meg
  a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján
  , és azok az EKB Kormányzótanácsa általi felülvizsgálat alá tartoznak. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(9)

A
  1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján
  a
  1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten gyakorolja. Az elkülönülés ezen elvének megerősítése érdekében a 26. cikk alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének előkészítéséért felelős. Ezen túlmenően a 24. cikkben meghatározott feltételek alapján az EKB Kormányzótanácsának a döntései a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárásnak kell vonatkoznia: (a) azon esetekben, amikor az EKB a felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a közigazgatási szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket a Kormányzótanács hozza meg a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján, és azok a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak; és b) azon esetekben amikor az EKB a nem-felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket az EKB Igazgatósága hozza meg
  a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján
  , és azok az EKB Kormányzótanácsa általi felülvizsgálat alá tartoznak.

| (9) | Az
  1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján
  az
  1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten gyakorolja. Az
  összeférhetetlenség elkerülése érdekében ezt az elvet az EKB valamennyi feladatának teljesítése során teljes mértékben követni kell. Az
  elkülönülés ezen elvének megerősítése érdekében a 26. cikk alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének előkészítéséért felelős. Ezen túlmenően a 24. cikkben meghatározott feltételek alapján az EKB Kormányzótanácsának a döntései a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárásnak kell vonatkoznia: a) azon esetekben, amikor az EKB a felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a közigazgatási szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket a Kormányzótanács hozza meg a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján, és azok a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak; és b) azon esetekben amikor az EKB a nem-felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket az EKB Igazgatósága hozza meg, és azok az EKB Kormányzótanácsa általi felülvizsgálat alá tartoznak. |
| --- | --- |

(9)

Az
  1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján
  az
  1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten gyakorolja. Az
  összeférhetetlenség elkerülése érdekében ezt az elvet az EKB valamennyi feladatának teljesítése során teljes mértékben követni kell. Az
  elkülönülés ezen elvének megerősítése érdekében a 26. cikk alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének előkészítéséért felelős. Ezen túlmenően a 24. cikkben meghatározott feltételek alapján az EKB Kormányzótanácsának a döntései a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárásnak kell vonatkoznia: a) azon esetekben, amikor az EKB a felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a közigazgatási szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket a Kormányzótanács hozza meg a felügyeleti testülettől származó teljes határozat-tervezet alapján, és azok a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálat alá tartoznak; és b) azon esetekben amikor az EKB a nem-felügyeleti feladatai ellátása körében mérlegeli a szankciók kirovását, az erre vonatkozó döntéseket az EKB Igazgatósága hozza meg, és azok az EKB Kormányzótanácsa általi felülvizsgálat alá tartoznak.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló tervezet

10 a preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Tekintettel a banki szolgáltatások globalizálódására és a nemzetközi standardok megnövekedett fontosságára, az EKB-nak – a tagállamok illetékes hatóságaival együttműködve – rendszeres párbeszédet kell folytatnia az Unión kívüli felügyeleti szervekkel a nemzetközi koordináció elősegítése végett, valamint a szankciók kiszabására és végrehajtására vonatkozó közös elvekben való megegyezés céljából. A párbeszédnek ki kell terjednie az eltérő szankciópolitikák piaci hozzáférést és versenyt érintő következményeinek közös felmérésére, és célul kell kitűznie a nemzetközi színtér feltételeinek javítását. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(10a)

Tekintettel a banki szolgáltatások globalizálódására és a nemzetközi standardok megnövekedett fontosságára, az EKB-nak – a tagállamok illetékes hatóságaival együttműködve – rendszeres párbeszédet kell folytatnia az Unión kívüli felügyeleti szervekkel a nemzetközi koordináció elősegítése végett, valamint a szankciók kiszabására és végrehajtására vonatkozó közös elvekben való megegyezés céljából. A párbeszédnek ki kell terjednie az eltérő szankciópolitikák piaci hozzáférést és versenyt érintő következményeinek közös felmérésére, és célul kell kitűznie a nemzetközi színtér feltételeinek javítását.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 1 pont – a pont

2532/98/EK rendelet

1 cikk – 6 pont

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| „»kényszerítő bírságok” azok a pénzösszegek, amelyeket valamely
  vállalkozás
  folyamatos jogsértés esetén
  vagy
  büntetésként, vagy
  pedig
  az érintett
  személyeknek
  az EKB felügyeleti rendeleteiben és határozataiban foglaltaknak való megfelelésre
  való kötelezésére tekintettel köteles megfizetni
  . A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden egyes napjára fel kell számítani a) a vállalkozásnak a 3. cikk (1)
  bekezdés
  második
  albekezdése
  szerinti, a
  vállalkozásnak a
  jogsértés megszüntetését előíró határozatról történő értesítését követően; vagy b) amennyiben a folyamatos jogsértés az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (*) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá esik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban;” | 6) | „kényszerítő bírságok” azok a pénzösszegek, amelyeket valamely
  vállalkozásnak
  folyamatos jogsértés esetén büntetésként, vagy
  azzal a céllal kell megfizetnie, hogy
  az érintett
  személyeket
  az EKB felügyeleti rendeleteiben és határozataiban foglaltaknak való megfelelésre
  kötelezze
  . A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden egyes
  teljes
  napjára fel kell számítani a) a vállalkozásnak a 3. cikk (1)
  bekezdése
  második
  albekezdésében meghatározott eljárás
  szerinti, a jogsértés megszüntetését előíró határozatról történő értesítését követően; vagy b) amennyiben a folyamatos jogsértés az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (**) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá esik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban; |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

„»kényszerítő bírságok” azok a pénzösszegek, amelyeket valamely
  vállalkozás
  folyamatos jogsértés esetén
  vagy
  büntetésként, vagy
  pedig
  az érintett
  személyeknek
  az EKB felügyeleti rendeleteiben és határozataiban foglaltaknak való megfelelésre
  való kötelezésére tekintettel köteles megfizetni
  . A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden egyes napjára fel kell számítani a) a vállalkozásnak a 3. cikk (1)
  bekezdés
  második
  albekezdése
  szerinti, a
  vállalkozásnak a
  jogsértés megszüntetését előíró határozatról történő értesítését követően; vagy b) amennyiben a folyamatos jogsértés az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (*) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá esik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban;”

6)

„kényszerítő bírságok” azok a pénzösszegek, amelyeket valamely
  vállalkozásnak
  folyamatos jogsértés esetén büntetésként, vagy
  azzal a céllal kell megfizetnie, hogy
  az érintett
  személyeket
  az EKB felügyeleti rendeleteiben és határozataiban foglaltaknak való megfelelésre
  kötelezze
  . A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden egyes
  teljes
  napjára fel kell számítani a) a vállalkozásnak a 3. cikk (1)
  bekezdése
  második
  albekezdésében meghatározott eljárás
  szerinti, a jogsértés megszüntetését előíró határozatról történő értesítését követően; vagy b) amennyiben a folyamatos jogsértés az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (**) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá esik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban;

Módosítás 6

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 2 pont

2532/98/EK rendelet

1 a cikk – 3 bekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az EKB bármely, egy adott vállalkozással szemben mind a felügyeleti és a nem-felügyeleti területen a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  estén
  adminisztratív pénzbírságot, valamint valamely
  EKB rendelet
  vagy
  határozat
  megsértése esetén szankciót kirovó határozatát
  közzéteheti
  ,
  függetlenül attól,
  hogy az
  ellen fellebbezést nyújtottak-e be vagy sem
  . Az
  ilyen
  közzétételről az EKB
  a
  vonatkozó uniós
  jogszabálynak
  megfelelően valamennyi nemzeti jogszabálytól és szabályozástól – és amennyiben ez az uniós jog irányelvekből áll – az ezeket az irányelveket a nemzeti jogba átültető nemzeti jogszabályoktól függetlenül gondoskodik. | (3)   Az
  érintett vállalkozás értesítését követően az
  EKB
  – átlátható eljárásban és nyilvánosan hozzáférhető szabályok alapján – főszabály szerint indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi
  bármely, egy adott vállalkozással szemben mind a felügyeleti és a nem-felügyeleti területen a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  esetén
  adminisztratív pénzbírságot, valamint valamely
  EKB-rendelet
  vagy
  -határozat
  megsértése esetén szankciót kirovó határozatát,
  amennyiben a határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőséget kimerítették. Amennyiben az EKB úgy ítéli meg,
  hogy
  valamely határozat azonnali közzététele veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy – a vállalkozásra kirótt adminisztratív pénzbírság vagy szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, mérlegelési jogkörrel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a határozat meghozatalának időpontjától számított három évvel későbbi időpontra elhalaszthatja a határozat közzétételét. Felkérés esetén
  az
  EKB-nak zárt ajtók mögött bizalmas szóbeli megbeszélést kell tartania az Európai Parlament illetékes bizottsága elnökével és alelnökeivel az ilyen eseteket illetően
  . Az
  EKB-nak a közzétett határozathoz csatolt mellékletben meg kell indokolnia, hogy miért halasztotta el a közzétételt. A
  közzétételről az EKB
  az ilyen esetekre
  vonatkozó uniós
  jogszabályban előírt feltételeknek
  megfelelően, valamennyi nemzeti jogszabálytól és szabályozástól – és amennyiben ez az uniós jog irányelvekből áll, az ezeket az irányelveket a nemzeti jogba átültető nemzeti jogszabályoktól – függetlenül gondoskodik. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(3)   Az EKB bármely, egy adott vállalkozással szemben mind a felügyeleti és a nem-felügyeleti területen a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  estén
  adminisztratív pénzbírságot, valamint valamely
  EKB rendelet
  vagy
  határozat
  megsértése esetén szankciót kirovó határozatát
  közzéteheti
  ,
  függetlenül attól,
  hogy az
  ellen fellebbezést nyújtottak-e be vagy sem
  . Az
  ilyen
  közzétételről az EKB
  a
  vonatkozó uniós
  jogszabálynak
  megfelelően valamennyi nemzeti jogszabálytól és szabályozástól – és amennyiben ez az uniós jog irányelvekből áll – az ezeket az irányelveket a nemzeti jogba átültető nemzeti jogszabályoktól függetlenül gondoskodik.

(3)   Az
  érintett vállalkozás értesítését követően az
  EKB
  – átlátható eljárásban és nyilvánosan hozzáférhető szabályok alapján – főszabály szerint indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi
  bármely, egy adott vállalkozással szemben mind a felügyeleti és a nem-felügyeleti területen a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése
  esetén
  adminisztratív pénzbírságot, valamint valamely
  EKB-rendelet
  vagy
  -határozat
  megsértése esetén szankciót kirovó határozatát,
  amennyiben a határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőséget kimerítették. Amennyiben az EKB úgy ítéli meg,
  hogy
  valamely határozat azonnali közzététele veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy – a vállalkozásra kirótt adminisztratív pénzbírság vagy szankció súlyosságára figyelemmel – aránytalan lenne, mérlegelési jogkörrel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a határozat meghozatalának időpontjától számított három évvel későbbi időpontra elhalaszthatja a határozat közzétételét. Felkérés esetén
  az
  EKB-nak zárt ajtók mögött bizalmas szóbeli megbeszélést kell tartania az Európai Parlament illetékes bizottsága elnökével és alelnökeivel az ilyen eseteket illetően
  . Az
  EKB-nak a közzétett határozathoz csatolt mellékletben meg kell indokolnia, hogy miért halasztotta el a közzétételt. A
  közzétételről az EKB
  az ilyen esetekre
  vonatkozó uniós
  jogszabályban előírt feltételeknek
  megfelelően, valamennyi nemzeti jogszabálytól és szabályozástól – és amennyiben ez az uniós jog irányelvekből áll, az ezeket az irányelveket a nemzeti jogba átültető nemzeti jogszabályoktól – függetlenül gondoskodik.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 2 pont

2532/98/EK rendelet

1 a cikk – 3 a bekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A nemzeti jogszabályokból származó egyéb konkrét hatáskörök sérelme nélkül továbbra is az illetékes nemzeti hatóságok hatáskörébe tartozik közigazgatási szankciók kirovása, azonban a közvetlenül az EKB által felügyelt hitelintézetekre csak akkor róhatnak ki ilyen szankciókat, ha az EKB e célból eljárás kezdeményezésére felkéri őket. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

(3a)
     
  A nemzeti jogszabályokból származó egyéb konkrét hatáskörök sérelme nélkül továbbra is az illetékes nemzeti hatóságok hatáskörébe tartozik közigazgatási szankciók kirovása, azonban a közvetlenül az EKB által felügyelt hitelintézetekre csak akkor róhatnak ki ilyen szankciókat, ha az EKB e célból eljárás kezdeményezésére felkéri őket.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont – a a pont (új)

2532/98/EK rendelet

3 cikk – 9 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

aa)

A (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(9)   Az EKB által kirótt szankciókból befolyó összegek az EKB-t illetik.

| | „(9)   Az EKB által kirótt szankciókból befolyó összegek az EKB-t illetik.
  Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása – többek között statisztikai adatgyűjtés – során kirótt szankciókból befolyó összegek a bankszanálási alapot illetik.” |
| --- | --- |

„(9)   Az EKB által kirótt szankciókból befolyó összegek az EKB-t illetik.
  Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása – többek között statisztikai adatgyűjtés – során kirótt szankciókból befolyó összegek a bankszanálási alapot illetik.”

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 4 pont – b pont

1 cikk – 4 pont – b pont

2532/98/EK rendelet

3 cikk – 10 bekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben valamely jogsértés a Szerződés és az Alapokmány értelmében kizárólag a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül bármilyen olyan nemzeti jog vagy szabályozás létezésére, amely külön eljárásról rendelkezhet. Amennyiben valamely jogsértés a KBER illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, e rendelet alapján a jogsértési eljárás kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem sérti a büntetőjog és a részt vevő tagállamokban a prudenciális felügyeleti illetékességhez fűződő nemzeti jog alkalmazását, összhangban
  a
  1024/2013/EU tanácsi rendelettel. | (10)   Amennyiben valamely jogsértés a Szerződés és az Alapokmány értelmében kizárólag a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül bármilyen olyan nemzeti jog vagy szabályozás létezésére, amely külön eljárásról rendelkezhet. Amennyiben valamely jogsértés a KBER
  vagy az EKB
  illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, e rendelet alapján a jogsértési eljárás kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem sérti a büntetőjog és a részt vevő tagállamokban a prudenciális felügyeleti illetékességhez fűződő nemzeti jog alkalmazását, összhangban
  az
  1024/2013/EU tanácsi rendelettel.
  Ezen kívül az ezen rendelet 2. cikkében említett pénzbüntetések beszedésének lehetősége is nyitva áll az EKB előtt, amennyiben az intézmény azok felhasználására a folyó kiadások fedezésétől eltérő célt jelöl meg, valamint a felhasználásukról beszámol az Európai Parlamentnek és a Számvevőszéknek. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

Amennyiben valamely jogsértés a Szerződés és az Alapokmány értelmében kizárólag a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül bármilyen olyan nemzeti jog vagy szabályozás létezésére, amely külön eljárásról rendelkezhet. Amennyiben valamely jogsértés a KBER illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, e rendelet alapján a jogsértési eljárás kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem sérti a büntetőjog és a részt vevő tagállamokban a prudenciális felügyeleti illetékességhez fűződő nemzeti jog alkalmazását, összhangban
  a
  1024/2013/EU tanácsi rendelettel.

a

(10)   Amennyiben valamely jogsértés a Szerződés és az Alapokmány értelmében kizárólag a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül bármilyen olyan nemzeti jog vagy szabályozás létezésére, amely külön eljárásról rendelkezhet. Amennyiben valamely jogsértés a KBER
  vagy az EKB
  illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, e rendelet alapján a jogsértési eljárás kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem sérti a büntetőjog és a részt vevő tagállamokban a prudenciális felügyeleti illetékességhez fűződő nemzeti jog alkalmazását, összhangban
  az
  1024/2013/EU tanácsi rendelettel.
  Ezen kívül az ezen rendelet 2. cikkében említett pénzbüntetések beszedésének lehetősége is nyitva áll az EKB előtt, amennyiben az intézmény azok felhasználására a folyó kiadások fedezésétől eltérő célt jelöl meg, valamint a felhasználásukról beszámol az Európai Parlamentnek és a Számvevőszéknek.

vagy az EKB

az

Ezen kívül az ezen rendelet 2. cikkében említett pénzbüntetések beszedésének lehetősége is nyitva áll az EKB előtt, amennyiben az intézmény azok felhasználására a folyó kiadások fedezésétől eltérő célt jelöl meg, valamint a felhasználásukról beszámol az Európai Parlamentnek és a Számvevőszéknek.

Módosítás 9

Módosítás 9

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 4 a pont (új)

1 cikk – 4 a pont (új)

2532/98/EK rendelet

4 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(1)   A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának e rendeletben meghatározott joga megszűnik egy évvel
  az után
  , hogy a feltételezett jogsértésről az EKB vagy azon tagállam nemzeti központi bankja, amely joghatósága alatt a feltételezett jogsértést elkövették,
  először
  tudomást szerzett. Minden más esetben
  5
  évvel a
  jogsértés elkövetése után
  , vagy folyamatosan elkövetett jogsértés esetében a jogsértés megszűnését követő
  5
  év múlva.

az után

először

5

jogsértés elkövetése után

5

| | „(1)   A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának e rendeletben meghatározott joga megszűnik egy évvel
  azután
  , hogy a feltételezett jogsértésről az EKB vagy azon tagállam nemzeti központi bankja, amely joghatósága alatt a feltételezett jogsértést elkövették, tudomást szerzett. Minden más esetben
  3
  évvel
  az után az időpont után szűnik meg, hogy megszületett
  a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére irányuló határozat
  , vagy folyamatosan elkövetett jogsértés esetében a jogsértés megszűnését követő
  3
  év múlva.” |
| --- | --- |

„(1)   A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának e rendeletben meghatározott joga megszűnik egy évvel
  azután
  , hogy a feltételezett jogsértésről az EKB vagy azon tagállam nemzeti központi bankja, amely joghatósága alatt a feltételezett jogsértést elkövették, tudomást szerzett. Minden más esetben
  3
  évvel
  az után az időpont után szűnik meg, hogy megszületett
  a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére irányuló határozat
  , vagy folyamatosan elkövetett jogsértés esetében a jogsértés megszűnését követő
  3
  év múlva.”

Módosítás 10

Módosítás 10

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 5 pont

1 cikk – 5 pont

2532/98/EK rendelet

4 c cikk – 1 bekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 4. cikkben foglaltaktól való eltérésként a vonatkozó közvetlenül alkalmazandó uniós jog, valamint az EKB által a felügyeleti
  feladati
  körében elfogadott rendeletek vagy határozatok
  megsértéseséhez
  kapcsolódó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó jogosultság a
  jogsértés bekövetkezését követő öt év elteltével
  , illetve a folyamatos jogsértés esetén a jogsértés megszűnését követő öt év elteltével
  elévül
  . | (1)   A 4. cikkben foglaltaktól való eltérésként a vonatkozó közvetlenül alkalmazandó uniós jog, valamint az EKB által a felügyeleti
  feladatai
  körében elfogadott rendeletek vagy határozatok
  megsértéséhez
  kapcsolódó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó jogosultság
  öt évvel
  a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját követően
  , illetve a folyamatos jogsértés esetén a jogsértés megszűnését követő öt év elteltével
  évül el
  . |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

(1)   A 4. cikkben foglaltaktól való eltérésként a vonatkozó közvetlenül alkalmazandó uniós jog, valamint az EKB által a felügyeleti
  feladati
  körében elfogadott rendeletek vagy határozatok
  megsértéseséhez
  kapcsolódó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó jogosultság a
  jogsértés bekövetkezését követő öt év elteltével
  , illetve a folyamatos jogsértés esetén a jogsértés megszűnését követő öt év elteltével
  elévül
  .

feladati

megsértéseséhez

jogsértés bekövetkezését követő öt év elteltével

elévül

(1)   A 4. cikkben foglaltaktól való eltérésként a vonatkozó közvetlenül alkalmazandó uniós jog, valamint az EKB által a felügyeleti
  feladatai
  körében elfogadott rendeletek vagy határozatok
  megsértéséhez
  kapcsolódó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó jogosultság
  öt évvel
  a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját követően
  , illetve a folyamatos jogsértés esetén a jogsértés megszűnését követő öt év elteltével
  évül el
  .

feladatai

megsértéséhez

öt évvel

jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját követően

évül el

Módosítás 11

Módosítás 11

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 5 pont

1 cikk – 5 pont

2532/98/EK rendelet

4 c cikk – 2 bekezdés

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az EKB-nak a jogsértés kivizsgálása vagy azzal kapcsolatos eljárás vonatkozásában tett bármely intézkedése megszakítja az (1) bekezdésben foglalt határidőt. Az elévülési határidő azon a napon szakad meg, amikor az intézkedésről érintett felügyelt szervezetet értesítik. Minden egyes megszakadás a határidő újrakezdődését eredményezi. A határidő ugyanakkor nem haladhatja meg a
  jogsértés bekövetkezését
  követő
  tíz
  évet, illetve folyamatos jogsértés
  estén
  a jogsértés megszűnését követő
  tíz
  évet. | (2)   Az EKB-nak a jogsértés kivizsgálása vagy azzal kapcsolatos eljárás vonatkozásában tett bármely intézkedése megszakítja az (1) bekezdésben foglalt határidőt. Az elévülési határidő azon a napon szakad meg, amikor az intézkedésről érintett felügyelt szervezetet értesítik. Minden egyes megszakadás a határidő újrakezdődését eredményezi. A határidő ugyanakkor nem haladhatja meg a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját
  követő
  hét
  évet, illetve folyamatos jogsértés
  esetén
  a jogsértés megszűnését követő
  hét
  évet. |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

(2)   Az EKB-nak a jogsértés kivizsgálása vagy azzal kapcsolatos eljárás vonatkozásában tett bármely intézkedése megszakítja az (1) bekezdésben foglalt határidőt. Az elévülési határidő azon a napon szakad meg, amikor az intézkedésről érintett felügyelt szervezetet értesítik. Minden egyes megszakadás a határidő újrakezdődését eredményezi. A határidő ugyanakkor nem haladhatja meg a
  jogsértés bekövetkezését
  követő
  tíz
  évet, illetve folyamatos jogsértés
  estén
  a jogsértés megszűnését követő
  tíz
  évet.

jogsértés bekövetkezését

tíz

estén

tíz

(2)   Az EKB-nak a jogsértés kivizsgálása vagy azzal kapcsolatos eljárás vonatkozásában tett bármely intézkedése megszakítja az (1) bekezdésben foglalt határidőt. Az elévülési határidő azon a napon szakad meg, amikor az intézkedésről érintett felügyelt szervezetet értesítik. Minden egyes megszakadás a határidő újrakezdődését eredményezi. A határidő ugyanakkor nem haladhatja meg a
  jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját
  követő
  hét
  évet, illetve folyamatos jogsértés
  esetén
  a jogsértés megszűnését követő
  hét
  évet.

jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó határozat meghozatalának időpontját

hét

esetén

hét

Módosítás 12

Módosítás 12

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 5 pont

1 cikk – 5 pont

2532/98/EK rendelet

4 c cikk – 4 a bekezdés (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az elévülési időt megszakító intézkedések közé tartoznak különösen a következők: |
| | a) | az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatóságának írásbeli adatkérése; |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az elévülési időt megszakító intézkedések közé tartoznak különösen a következők:

(4a)

Az elévülési időt megszakító intézkedések közé tartoznak különösen a következők:

a)

a)

az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatóságának írásbeli adatkérése;

az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatóságának írásbeli adatkérése;

| b) | az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatósága által tisztviselők számára kiállított írásbeli felhatalmazás ellenőrzés végzésére; |
| --- | --- |

b)

b)

az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatósága által tisztviselők számára kiállított írásbeli felhatalmazás ellenőrzés végzésére;

az EKB vagy valamely tagállam illetékes nemzeti hatósága által tisztviselők számára kiállított írásbeli felhatalmazás ellenőrzés végzésére;

| c) | jogsértési eljárás kezdeményezése valamely tagállami illetékes nemzeti hatóság által. |
| --- | --- |

c)

c)

jogsértési eljárás kezdeményezése valamely tagállami illetékes nemzeti hatóság által.

jogsértési eljárás kezdeményezése valamely tagállami illetékes nemzeti hatóság által.

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 5 a pont (új)

1 cikk – 5 a pont (új)

2532/98/EK rendelet

5 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

5. cikk

| | „5. cikk |
| --- | --- |

„5. cikk

Bírósági felülvizsgálat

| | Bírósági felülvizsgálat |
| --- | --- |

Bírósági felülvizsgálat

Az Európai
  Közösségek Bírósága a
  Szerződés
  172
  . cikke értelmében korlátlan hatáskörrel rendelkezik az olyan jogerős határozatok felülvizsgálatára, amelyekben szankciókat rónak ki.

Közösségek Bírósága a

172

| | Az Európai
  Unió működéséről szóló
  szerződés
  263
  . cikke értelmében
  az Európai Unió Bírósága
  korlátlan hatáskörrel rendelkezik az olyan jogerős határozatok felülvizsgálatára, amelyekben szankciókat rónak ki.” |
| --- | --- |

Az Európai
  Unió működéséről szóló
  szerződés
  263
  . cikke értelmében
  az Európai Unió Bírósága
  korlátlan hatáskörrel rendelkezik az olyan jogerős határozatok felülvizsgálatára, amelyekben szankciókat rónak ki.”

Unió működéséről szóló

263

az Európai Unió Bírósága

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló tervezet

Rendeletre irányuló tervezet

1 cikk – 5 b pont (új)

1 cikk – 5 b pont (új)

2532/98/EK rendelet

6 a cikk (új)

| Az Európai Központi Bank tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | A szöveg a következő új cikkel egészül ki: |

Az Európai Központi Bank tervezete

Az Európai Központi Bank tervezete

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

A szöveg a következő új cikkel egészül ki:

| | „6a. cikk |
| --- | --- |

„6a. cikk

„6a. cikk

| | Nemzetközi párbeszéd |
| --- | --- |

Nemzetközi párbeszéd

Nemzetközi párbeszéd

| | Az 1024/2013/EU rendelet 8. cikke szerint az EKB-nak rendszeres párbeszédet kell kialakítania az Unión kívüli felügyeleti hatóságokkal, hogy törekedhessenek a szankciók és a szankcionáló mechanizmusok nemzetközi szinten való következetes alkalmazására.” |
| --- | --- |

Az 1024/2013/EU rendelet 8. cikke szerint az EKB-nak rendszeres párbeszédet kell kialakítania az Unión kívüli felügyeleti hatóságokkal, hogy törekedhessenek a szankciók és a szankcionáló mechanizmusok nemzetközi szinten való következetes alkalmazására.”

Az 1024/2013/EU rendelet 8. cikke szerint az EKB-nak rendszeres párbeszédet kell kialakítania az Unión kívüli felügyeleti hatóságokkal, hogy törekedhessenek a szankciók és a szankcionáló mechanizmusok nemzetközi szinten való következetes alkalmazására.”

---

(*)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

*

(**)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

**

---

2014. november 27., csütörtök

| 9.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 289/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 289/101

---

P8_TA(2014)0067

Felhatalmazáson alapuló jogi aktus kifogásának mellőzése: az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszer

Az Európai Parlament 2014. november 27-i határozata az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről szóló, 2014. október 8-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

(2016/C 289/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. október 8-i, felhatalmazáson alapuló rendeletére (C(2014)7164), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. október 8-i, felhatalmazáson alapuló rendeletére (C(2014)7164),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. október 23-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. október 23-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2014. november 4-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2014. november 4-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikke (5) bekezdésének a), b) és c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikke (5) bekezdésének a), b) és c) pontjára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| A. | mivel a 806/2014/EU rendelet (az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet) 42. cikke előírja, hogy az Egységes Szanálási Testületet (a Testületet) 2014. augusztus 19-i hatállyal európai uniós ügynökségként kell létrehozni; |
| --- | --- |

A.

mivel a 806/2014/EU rendelet (az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet) 42. cikke előírja, hogy az Egységes Szanálási Testületet (a Testületet) 2014. augusztus 19-i hatállyal európai uniós ügynökségként kell létrehozni;

| B. | mivel az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 98. cikke előírja, hogy a Testületnek 2015. január 1-től teljes körűen működőképesnek kell lennie; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 98. cikke előírja, hogy a Testületnek 2015. január 1-től teljes körűen működőképesnek kell lennie;

| C. | mivel a Testületnek önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amely nem része az Unió költségvetésének, és amelyet a banki ágazat hozzájárulásaiból kell finanszírozni, és különösen a Testület igazgatási kiadásait kell az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet hatálya alá tartozó hitelintézeteknek, anyavállalatoknak, befektetési cégeknek és pénzügyi intézményeknek fedeznie; |
| --- | --- |

C.

mivel a Testületnek önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amely nem része az Unió költségvetésének, és amelyet a banki ágazat hozzájárulásaiból kell finanszírozni, és különösen a Testület igazgatási kiadásait kell az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet hatálya alá tartozó hitelintézeteknek, anyavállalatoknak, befektetési cégeknek és pénzügyi intézményeknek fedeznie;

| D. | mivel az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 65. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a hozzájárulások – és különösen a Testület teljes körű működőképességének eléréséig a igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások – jellegének és kiszámításának meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 65. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a hozzájárulások – és különösen a Testület teljes körű működőképességének eléréséig a igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások – jellegének és kiszámításának meghatározása érdekében;

| E. | mivel a Bizottság a fent említett felhatalmazással összhangban 2014. október 8-án elfogadta az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság a fent említett felhatalmazással összhangban 2014. október 8-án elfogadta az Egységes Szanálási Testület igazgatási kiadásainak fedezésére szolgáló hozzájárulások részletekben való fizetését az átmeneti időszak tekintetében lehetővé tevő ideiglenes rendszerről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet;

| F. | mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást; mivel az ellenőrzési időszakot az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 93. cikkének (6) bekezdése alapján az értesítés dátumától számított három hónapban, azaz 2015. január 8-ig terjedő időszakban állapították meg, és az további három hónappal meghosszabbítható; |
| --- | --- |

F.

mivel e felhatalmazáson alapuló rendelet a Parlament és a Tanács rendelkezésére álló ellenőrzési időszak lejártával csak akkor léphet hatályba, ha az ellen sem a Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást, illetve ha ezen időszak lejárta előtt a Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást; mivel az ellenőrzési időszakot az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet 93. cikkének (6) bekezdése alapján az értesítés dátumától számított három hónapban, azaz 2015. január 8-ig terjedő időszakban állapították meg, és az további három hónappal meghosszabbítható;

| G. | mivel annak érdekében, hogy a Testület 2015. január 1-jére zökkenőmentesen működőképessé váljon, finanszírozási rendszerét a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. január 1-ig ki kell alakítania, hogy lehetővé tegye kezdeti igazgatási kiadásainak (a személyzet javadalmazásának, továbbá az infrastrukturális, igazgatási és működési kiadások) saját forrásokból történő fedezését; |
| --- | --- |

G.

mivel annak érdekében, hogy a Testület 2015. január 1-jére zökkenőmentesen működőképessé váljon, finanszírozási rendszerét a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. január 1-ig ki kell alakítania, hogy lehetővé tegye kezdeti igazgatási kiadásainak (a személyzet javadalmazásának, továbbá az infrastrukturális, igazgatási és működési kiadások) saját forrásokból történő fedezését;

| H. | mivel a fent említett, felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért még 2014-ben, az F. preambulumbekezdésben említett ellenőrzési időszak lejárta előtt életbe kellene lépnie; |
| --- | --- |

H.

mivel a fent említett, felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért még 2014-ben, az F. preambulumbekezdésben említett ellenőrzési időszak lejárta előtt életbe kellene lépnie;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

---