# Europeiska unionens L 139/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 139 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången5 juni 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 139

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången5 juni 2018

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823 av den 4 juni 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet | 14 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/824 av den 4 juni 2018 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av ferrokisel med ursprung i Egypten och Ukraina | 25 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823 av den 4 juni 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet

14

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/824 av den 4 juni 2018 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av ferrokisel med ursprung i Egypten och Ukraina

25

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 5.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 139/1

---

RÅDETS DIREKTIV (EU) 2018/822

av den 25 maj 2018

om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 113 och 115,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | För att lämna utrymme åt nya initiativ inom området skattetransparens på unionsnivå har rådets direktiv 2011/16/EU (3) ändrats vid ett flertal tillfällen under de senaste åren. I detta sammanhang infördes i rådets direktiv 2014/107/EU (4) en gemensam rapporteringsstandard (nedan kallad CRS) som har tagits fram inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för upplysningar om finansiella konton inom unionen. I CRS föreskrivs automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton som innehas av personer utan skatterättslig hemvist, och den fastställer ett ramverk för det utbytet i hela världen. Direktiv 2011/16/EU ändrades genom rådets direktiv (EU) 2015/2376 (5), som föreskriver automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och genom rådets direktiv (EU) 2016/881 (6), som föreskriver obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om land-för-land-rapportering av multinationella företag mellan skattemyndigheter. Mot bakgrund av den användning som skattemyndigheter kan ha av information om penningtvätt innehåller rådets direktiv (EU) 2016/2258 (7) en skyldighet för medlemsstaterna att ge skattemyndigheterna tillgång till förfaranden för kundkännedom som tillämpas av finansinstitut enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (8). Även om direktiv 2011/16/EU har ändrats flera gånger i syfte att förbättra de metoder som skattemyndigheterna kan använda för att reagera mot aggressiv skatteplanering finns det fortfarande ett behov av att stärka vissa särskilda transparensaspekter i det befintliga skatteramverket. |
| --- | --- |

(1)

För att lämna utrymme åt nya initiativ inom området skattetransparens på unionsnivå har rådets direktiv 2011/16/EU (3) ändrats vid ett flertal tillfällen under de senaste åren. I detta sammanhang infördes i rådets direktiv 2014/107/EU (4) en gemensam rapporteringsstandard (nedan kallad CRS) som har tagits fram inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för upplysningar om finansiella konton inom unionen. I CRS föreskrivs automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton som innehas av personer utan skatterättslig hemvist, och den fastställer ett ramverk för det utbytet i hela världen. Direktiv 2011/16/EU ändrades genom rådets direktiv (EU) 2015/2376 (5), som föreskriver automatiskt utbyte av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och genom rådets direktiv (EU) 2016/881 (6), som föreskriver obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om land-för-land-rapportering av multinationella företag mellan skattemyndigheter. Mot bakgrund av den användning som skattemyndigheter kan ha av information om penningtvätt innehåller rådets direktiv (EU) 2016/2258 (7) en skyldighet för medlemsstaterna att ge skattemyndigheterna tillgång till förfaranden för kundkännedom som tillämpas av finansinstitut enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (8). Även om direktiv 2011/16/EU har ändrats flera gånger i syfte att förbättra de metoder som skattemyndigheterna kan använda för att reagera mot aggressiv skatteplanering finns det fortfarande ett behov av att stärka vissa särskilda transparensaspekter i det befintliga skatteramverket.

| (2) | Medlemsstaterna finner det allt svårare att skydda sina nationella skattebaser från att urholkas eftersom skatteplaneringsstrukturerna har utvecklats till att bli synnerligen sofistikerade och ofta drar fördel av den ökade rörligheten för både kapital och personer på den inre marknaden. Sådana strukturer består vanligen av arrangemang som utvecklats i olika jurisdiktioner och som flyttar beskattningsbara vinster till mer fördelaktiga skattesystem eller får till effekt att minska skattebetalarens totala skattebörda. Detta har lett till att medlemsstaterna ofta upplever betydande minskningar av sina skatteintäkter, vilket hindrar dem från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. Det är därför avgörande att medlemsstaternas skattemyndigheter får fullständiga och relevanta uppgifter om potentiellt aggressiva skattearrangemang. Sådan information skulle göra det möjligt för dessa myndigheter att snabbt reagera mot skadlig skattepraxis och täppa till kryphål genom att anta lagstiftning eller göra lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner. Det faktum att skattemyndigheterna inte reagerar mot ett rapporterat arrangemang bör dock inte tolkas som ett godtagande av giltigheten av detta arrangemang. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna finner det allt svårare att skydda sina nationella skattebaser från att urholkas eftersom skatteplaneringsstrukturerna har utvecklats till att bli synnerligen sofistikerade och ofta drar fördel av den ökade rörligheten för både kapital och personer på den inre marknaden. Sådana strukturer består vanligen av arrangemang som utvecklats i olika jurisdiktioner och som flyttar beskattningsbara vinster till mer fördelaktiga skattesystem eller får till effekt att minska skattebetalarens totala skattebörda. Detta har lett till att medlemsstaterna ofta upplever betydande minskningar av sina skatteintäkter, vilket hindrar dem från att genomföra en tillväxtvänlig skattepolitik. Det är därför avgörande att medlemsstaternas skattemyndigheter får fullständiga och relevanta uppgifter om potentiellt aggressiva skattearrangemang. Sådan information skulle göra det möjligt för dessa myndigheter att snabbt reagera mot skadlig skattepraxis och täppa till kryphål genom att anta lagstiftning eller göra lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner. Det faktum att skattemyndigheterna inte reagerar mot ett rapporterat arrangemang bör dock inte tolkas som ett godtagande av giltigheten av detta arrangemang.

| (3) | Med tanke på att de flesta potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemangen sträcker sig över fler än en jurisdiktion skulle ett lämnande av upplysningar om dessa arrangemang ge ytterligare positiva resultat om den informationen också utbyts mellan medlemsstaterna. Det automatiska utbytet av upplysningar mellan skattemyndigheter är avgörande för att förse dessa myndigheter med den information som de behöver för att vidta åtgärder när de konstaterar aggressiva skattemetoder. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på att de flesta potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemangen sträcker sig över fler än en jurisdiktion skulle ett lämnande av upplysningar om dessa arrangemang ge ytterligare positiva resultat om den informationen också utbyts mellan medlemsstaterna. Det automatiska utbytet av upplysningar mellan skattemyndigheter är avgörande för att förse dessa myndigheter med den information som de behöver för att vidta åtgärder när de konstaterar aggressiva skattemetoder.

| (4) | Eftersom ett transparent ramverk för utveckling av näringsverksamhet kan bidra till att motverka skatteflykt och skatteundandragande på den inre marknaden, har kommissionen uppmanats att ta initiativ som rör obligatoriskt lämnande av uppgifter om potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang i linje med åtgärd 12 i OECD:s projekt om skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). I detta sammanhang har Europaparlamentet efterlyst kraftfullare åtgärder mot förmedlare som bistår med arrangemang som kan leda till skatteundandragande och skatteflykt. Det är också viktigt att notera att OECD i den deklaration om bekämpning av skattebrott och andra olagliga finansiella flöden som G7 antog i Bari den 13 maj 2017 uppmanades att börja diskutera möjliga vägar för att ta itu med arrangemang som är utformade för att kringgå rapportering enligt CRS eller som syftar till att tillhandahålla verkliga huvudmän skydd genom icke-transparenta strukturer, och även överväga en modell för obligatoriska regler om lämnande av upplysningar som delvis bygger på den strategi för skatteflyktsarrangemang som anges i rapporten om åtgärdspunkt 12 i handlingsplanen mot skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). |
| --- | --- |

(4)

Eftersom ett transparent ramverk för utveckling av näringsverksamhet kan bidra till att motverka skatteflykt och skatteundandragande på den inre marknaden, har kommissionen uppmanats att ta initiativ som rör obligatoriskt lämnande av uppgifter om potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang i linje med åtgärd 12 i OECD:s projekt om skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). I detta sammanhang har Europaparlamentet efterlyst kraftfullare åtgärder mot förmedlare som bistår med arrangemang som kan leda till skatteundandragande och skatteflykt. Det är också viktigt att notera att OECD i den deklaration om bekämpning av skattebrott och andra olagliga finansiella flöden som G7 antog i Bari den 13 maj 2017 uppmanades att börja diskutera möjliga vägar för att ta itu med arrangemang som är utformade för att kringgå rapportering enligt CRS eller som syftar till att tillhandahålla verkliga huvudmän skydd genom icke-transparenta strukturer, och även överväga en modell för obligatoriska regler om lämnande av upplysningar som delvis bygger på den strategi för skatteflyktsarrangemang som anges i rapporten om åtgärdspunkt 12 i handlingsplanen mot skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS).

| (5) | Det är nödvändigt att erinra om hur vissa finansiella förmedlare och andra som tillhandahåller skatterådgivning förefaller att aktivt ha hjälpt sina kunder att dölja pengar i fonder med säten i offshorecentrum. Även om CRS som infördes genom direktiv 2014/107/EU är ett viktigt steg framåt när det gäller att införa ett regelverk för skattetransparens inom unionen, åtminstone i fråga om upplysningar om finansiella konton, kan den fortfarande förbättras. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att erinra om hur vissa finansiella förmedlare och andra som tillhandahåller skatterådgivning förefaller att aktivt ha hjälpt sina kunder att dölja pengar i fonder med säten i offshorecentrum. Även om CRS som infördes genom direktiv 2014/107/EU är ett viktigt steg framåt när det gäller att införa ett regelverk för skattetransparens inom unionen, åtminstone i fråga om upplysningar om finansiella konton, kan den fortfarande förbättras.

| (6) | Rapportering av upplysningar om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang kan effektivt bidra till de insatser som görs för att skapa ett klimat med rättvis beskattning på den inre marknaden. Mot denna bakgrund skulle en skyldighet för förmedlare att informera skattemyndigheterna om vissa gränsöverskridande arrangemang, som eventuellt skulle kunna nyttjas för aggressiv skatteplanering, utgöra ett steg i rätt riktning. För att utveckla en mer övergripande politik skulle det också vara nödvändigt att skattemyndigheterna, som ett andra steg efter rapporteringen av upplysningar, delar informationen med sina motsvarigheter i andra medlemsstater. Sådana arrangemang skulle också öka effektiviteten av CRS. Det skulle dessutom vara av avgörande betydelse att kommissionen ges tillräcklig information för att kunna övervaka en korrekt tillämpning av detta direktiv. Att ge kommissionen sådan tillgång till information löser inte medlemsstaten från skyldigheten att anmäla alla former av statligt stöd till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Rapportering av upplysningar om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang kan effektivt bidra till de insatser som görs för att skapa ett klimat med rättvis beskattning på den inre marknaden. Mot denna bakgrund skulle en skyldighet för förmedlare att informera skattemyndigheterna om vissa gränsöverskridande arrangemang, som eventuellt skulle kunna nyttjas för aggressiv skatteplanering, utgöra ett steg i rätt riktning. För att utveckla en mer övergripande politik skulle det också vara nödvändigt att skattemyndigheterna, som ett andra steg efter rapporteringen av upplysningar, delar informationen med sina motsvarigheter i andra medlemsstater. Sådana arrangemang skulle också öka effektiviteten av CRS. Det skulle dessutom vara av avgörande betydelse att kommissionen ges tillräcklig information för att kunna övervaka en korrekt tillämpning av detta direktiv. Att ge kommissionen sådan tillgång till information löser inte medlemsstaten från skyldigheten att anmäla alla former av statligt stöd till kommissionen.

| (7) | Det kan konstateras att rapporteringen av upplysningar om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang skulle ha en bättre chans att uppnå sin planerade avskräckande verkan om den relevanta informationen nådde skattemyndigheterna i ett tidigt skede, dvs. innan sådana arrangemang genomförs i praktiken. För att underlätta arbetet för medlemsstaternas förvaltningar skulle ett automatiskt utbyte av upplysningar om sådana arrangemang kunna göras varje kvartal. |
| --- | --- |

(7)

Det kan konstateras att rapporteringen av upplysningar om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang skulle ha en bättre chans att uppnå sin planerade avskräckande verkan om den relevanta informationen nådde skattemyndigheterna i ett tidigt skede, dvs. innan sådana arrangemang genomförs i praktiken. För att underlätta arbetet för medlemsstaternas förvaltningar skulle ett automatiskt utbyte av upplysningar om sådana arrangemang kunna göras varje kvartal.

| (8) | För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och för att förhindra kryphål i det föreslagna regelverket bör rapporteringsskyldigheten också gälla alla aktörer som vanligen deltar i utformningen, marknadsföringen, anordnandet eller hanteringen av genomförandet av en rapporteringspliktig gränsöverskridande transaktion eller en serie av sådana transaktioner, samt de som tillhandahåller hjälp eller råd. Det bör inte bortses från att rapporteringsskyldigheten i vissa fall inte kan göras gällande för en förmedlare på grund av yrkesmässiga privilegier, eller om det inte finns någon förmedlare, till exempel därför att skattebetalaren själv utformar och inför ett system. Under sådana omständigheter är det av avgörande betydelse att skattemyndigheterna inte går miste om möjligheten att få information om skattearrangemang som potentiellt kan vara kopplade till aggressiv skatteplanering. Det skulle därför vara nödvändigt att föra över rapporteringsskyldigheten till den skattebetalare som gynnas av arrangemangen i sådana fall. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en väl fungerande inre marknad och för att förhindra kryphål i det föreslagna regelverket bör rapporteringsskyldigheten också gälla alla aktörer som vanligen deltar i utformningen, marknadsföringen, anordnandet eller hanteringen av genomförandet av en rapporteringspliktig gränsöverskridande transaktion eller en serie av sådana transaktioner, samt de som tillhandahåller hjälp eller råd. Det bör inte bortses från att rapporteringsskyldigheten i vissa fall inte kan göras gällande för en förmedlare på grund av yrkesmässiga privilegier, eller om det inte finns någon förmedlare, till exempel därför att skattebetalaren själv utformar och inför ett system. Under sådana omständigheter är det av avgörande betydelse att skattemyndigheterna inte går miste om möjligheten att få information om skattearrangemang som potentiellt kan vara kopplade till aggressiv skatteplanering. Det skulle därför vara nödvändigt att föra över rapporteringsskyldigheten till den skattebetalare som gynnas av arrangemangen i sådana fall.

| (9) | Aggressiva skatteplaneringsarrangemang har under årens lopp utvecklats till att bli alltmer komplexa och är alltid föremål för ständiga ändringar och anpassningar som en reaktion på möjliga motåtgärder från skattemyndigheterna. Med hänsyn till detta vore det mer ändamålsenligt att försöka fånga upp potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang genom att sammanställa en förteckning över de egenskaper och inslag i transaktioner som utgör en tydlig indikation på skatteflykt eller skattemissbruk snarare än att definiera begreppet aggressiv skatteplanering. Dessa indikationer ska betecknas kännetecken. |
| --- | --- |

(9)

Aggressiva skatteplaneringsarrangemang har under årens lopp utvecklats till att bli alltmer komplexa och är alltid föremål för ständiga ändringar och anpassningar som en reaktion på möjliga motåtgärder från skattemyndigheterna. Med hänsyn till detta vore det mer ändamålsenligt att försöka fånga upp potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang genom att sammanställa en förteckning över de egenskaper och inslag i transaktioner som utgör en tydlig indikation på skatteflykt eller skattemissbruk snarare än att definiera begreppet aggressiv skatteplanering. Dessa indikationer ska betecknas kännetecken.

| (10) | Eftersom det primära målet med detta direktiv beträffande rapporteringen av potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang bör vara att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det av avgörande betydelse att inte lagstifta på unionsnivå går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de avsedda syftena. Därför är det nödvändigt att begränsa eventuella gemensamma regler om rapportering till gränsöverskridande situationer, det vill säga antingen situationer i mer än en medlemsstat eller i en medlemsstat och ett tredjeland. Det är därför bara under sådana omständigheter, som på grund av den potentiella inverkan på den inre marknadens funktion, som man kan motivera behovet av att anta en gemensam uppsättning regler i stället för att hantera frågan på nationell nivå. En medlemsstat kan vidta ytterligare nationella rapporteringsåtgärder av liknande slag, men alla uppgifter som samlas in utöver de som är rapporteringspliktiga enligt detta direktiv bör inte överföras automatiskt till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater. Detta informationsutbyte kan ske på begäran eller spontant enligt tillämpliga regler. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det primära målet med detta direktiv beträffande rapporteringen av potentiellt aggressiva skatteplaneringsarrangemang bör vara att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det av avgörande betydelse att inte lagstifta på unionsnivå går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de avsedda syftena. Därför är det nödvändigt att begränsa eventuella gemensamma regler om rapportering till gränsöverskridande situationer, det vill säga antingen situationer i mer än en medlemsstat eller i en medlemsstat och ett tredjeland. Det är därför bara under sådana omständigheter, som på grund av den potentiella inverkan på den inre marknadens funktion, som man kan motivera behovet av att anta en gemensam uppsättning regler i stället för att hantera frågan på nationell nivå. En medlemsstat kan vidta ytterligare nationella rapporteringsåtgärder av liknande slag, men alla uppgifter som samlas in utöver de som är rapporteringspliktiga enligt detta direktiv bör inte överföras automatiskt till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater. Detta informationsutbyte kan ske på begäran eller spontant enligt tillämpliga regler.

| (11) | Med tanke på att de rapporterade arrangemangen bör ha en gränsöverskridande dimension är det viktigt att dela relevant information med skattemyndigheterna i övriga medlemsstater för att säkerställa maximal effektivitet i detta direktiv vad gäller att avskräcka från aggressiva skatteplaneringsmetoder. Mekanismen för informationsutbyte i samband med förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör också användas för att rymma det obligatoriska och automatiska utbytet av rapporterad information om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang mellan skattemyndigheter i unionen. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på att de rapporterade arrangemangen bör ha en gränsöverskridande dimension är det viktigt att dela relevant information med skattemyndigheterna i övriga medlemsstater för att säkerställa maximal effektivitet i detta direktiv vad gäller att avskräcka från aggressiva skatteplaneringsmetoder. Mekanismen för informationsutbyte i samband med förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning bör också användas för att rymma det obligatoriska och automatiska utbytet av rapporterad information om potentiellt aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang mellan skattemyndigheter i unionen.

| (12) | För att underlätta det automatiska informationsutbytet och stärka ett effektivt nyttjande av resurser bör utbyten göras genom det gemensamma kommunikationsnät (nedan kallat CCN-nätet) som unionen har utformat. Informationen ska registreras i en säker central medlemskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Medlemsstaterna bör även genomföra en serie praktiska arrangemang, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnandet av all nödvändig information genom skapandet av ett standardformulär. Detta bör också inbegripa att man specificerar språkkraven för det planerade informationsutbytet och uppgraderar CCN-nätet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

För att underlätta det automatiska informationsutbytet och stärka ett effektivt nyttjande av resurser bör utbyten göras genom det gemensamma kommunikationsnät (nedan kallat CCN-nätet) som unionen har utformat. Informationen ska registreras i en säker central medlemskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Medlemsstaterna bör även genomföra en serie praktiska arrangemang, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnandet av all nödvändig information genom skapandet av ett standardformulär. Detta bör också inbegripa att man specificerar språkkraven för det planerade informationsutbytet och uppgraderar CCN-nätet i enlighet med detta.

| (13) | För att minimera kostnaderna och den administrativa bördan för både skattemyndigheter och förmedlare och för att säkerställa att detta direktiv blir verkningsfullt när det gäller att hindra aggressiv skatteplanering, bör räckvidden för automatiskt utbyte av upplysningar i förhållande till rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang inom unionen vara i linje med den internationella utvecklingen. Ett specifikt kännetecken bör införas för att hantera arrangemang som är utformade för att kringgå rapporteringsskyldigheter som rör automatiskt informationsutbyte. Vid tillämpningen av det kännetecknet bör avtal om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton enligt CRS betraktas som likvärdiga med de rapporteringsskyldigheter som fastställs i artikel 8.3a i direktiv 2014/107/EU och i bilaga I därtill. Vid genomförandet av de delar av detta direktiv som behandlar arrangemang för undvikande av CRS och arrangemang som rör juridiska personer eller rättsliga konstruktioner eller andra liknande konstruktioner kan medlemsstaterna använda OECD:s arbete, närmare bestämt OECD:s modellregler för obligatoriskt lämnande av upplysningar för att ta itu med arrangemang för att undvika CRS och för att skapa icke-transparenta utländska ägarstrukturer samt kommentaren till modellreglerna, som en källa till illustration eller tolkning för att säkerställa konsekvens mellan medlemsstaterna vad gäller tillämpningen, om texterna är anpassade till bestämmelserna i unionsrätten. |
| --- | --- |

(13)

För att minimera kostnaderna och den administrativa bördan för både skattemyndigheter och förmedlare och för att säkerställa att detta direktiv blir verkningsfullt när det gäller att hindra aggressiv skatteplanering, bör räckvidden för automatiskt utbyte av upplysningar i förhållande till rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang inom unionen vara i linje med den internationella utvecklingen. Ett specifikt kännetecken bör införas för att hantera arrangemang som är utformade för att kringgå rapporteringsskyldigheter som rör automatiskt informationsutbyte. Vid tillämpningen av det kännetecknet bör avtal om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton enligt CRS betraktas som likvärdiga med de rapporteringsskyldigheter som fastställs i artikel 8.3a i direktiv 2014/107/EU och i bilaga I därtill. Vid genomförandet av de delar av detta direktiv som behandlar arrangemang för undvikande av CRS och arrangemang som rör juridiska personer eller rättsliga konstruktioner eller andra liknande konstruktioner kan medlemsstaterna använda OECD:s arbete, närmare bestämt OECD:s modellregler för obligatoriskt lämnande av upplysningar för att ta itu med arrangemang för att undvika CRS och för att skapa icke-transparenta utländska ägarstrukturer samt kommentaren till modellreglerna, som en källa till illustration eller tolkning för att säkerställa konsekvens mellan medlemsstaterna vad gäller tillämpningen, om texterna är anpassade till bestämmelserna i unionsrätten.

| (14) | Samtidigt som direkt beskattning även fortsättningsvis omfattas av medlemsstaternas befogenhet är det lämpligt att hänvisa till förekomsten av bolagsskatt med en skattesats på noll eller nära noll, med det enda syftet att tydligt fastställa tillämpningsområdet för det kännetecken som täcker arrangemang som inbegriper gränsöverskridande överföring, som förmedlaren, eller eventuellt skattebetalaren, bör vara skyldig att rapportera i enlighet med direktiv 2011/16/EU och som de behöriga myndigheterna automatiskt bör utbyta upplysningar om. Dessutom är det lämpligt att erinra om att gränsöverskridande arrangemang för aggressiv skatteplanering med det huvudsakliga syftet eller ett av de huvudsakliga syftena att få en skattefördel som motverkar målet eller syftet med tillämplig skatterätt omfattas av den allmänna regeln mot missbruk i artikel 6 i rådets direktiv (EU) 2016/1164 (9). |
| --- | --- |

(14)

Samtidigt som direkt beskattning även fortsättningsvis omfattas av medlemsstaternas befogenhet är det lämpligt att hänvisa till förekomsten av bolagsskatt med en skattesats på noll eller nära noll, med det enda syftet att tydligt fastställa tillämpningsområdet för det kännetecken som täcker arrangemang som inbegriper gränsöverskridande överföring, som förmedlaren, eller eventuellt skattebetalaren, bör vara skyldig att rapportera i enlighet med direktiv 2011/16/EU och som de behöriga myndigheterna automatiskt bör utbyta upplysningar om. Dessutom är det lämpligt att erinra om att gränsöverskridande arrangemang för aggressiv skatteplanering med det huvudsakliga syftet eller ett av de huvudsakliga syftena att få en skattefördel som motverkar målet eller syftet med tillämplig skatterätt omfattas av den allmänna regeln mot missbruk i artikel 6 i rådets direktiv (EU) 2016/1164 (9).

| (15) | För att förbättra utsikterna för detta direktivs ändamålsenlighet bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av nationella regler som genomför detta direktiv. Sådana sanktioner bör vara effektiva, proportionerliga, avskräckande och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

(15)

För att förbättra utsikterna för detta direktivs ändamålsenlighet bör medlemsstaterna fastställa sanktioner för överträdelser av nationella regler som genomför detta direktiv. Sådana sanktioner bör vara effektiva, proportionerliga, avskräckande och icke-diskriminerande.

| (16) | I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv och i synnerhet för det automatiska utbytet av information mellan skattemyndigheter, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta ett standardformulär med ett begränsat antal komponenter, inbegripet språkordningen. Av samma orsak bör genomförandebefogenheter också tilldelas kommissionen för att anta de praktiska arrangemang som är nödvändiga för att uppgradera en central medlemskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(16)

I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta direktiv och i synnerhet för det automatiska utbytet av information mellan skattemyndigheter, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta ett standardformulär med ett begränsat antal komponenter, inbegripet språkordningen. Av samma orsak bör genomförandebefogenheter också tilldelas kommissionen för att anta de praktiska arrangemang som är nödvändiga för att uppgradera en central medlemskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (10).

| (17) | I enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 har samråd ägt rum med Europeiska datatillsynsmannen (11). All behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv måste vara förenlig med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (12) och med förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 har samråd ägt rum med Europeiska datatillsynsmannen (11). All behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv måste vara förenlig med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (12) och med förordning (EG) nr 45/2001.

| (18) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(18)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (19) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att förbättra den inre marknadens funktion genom att avskräcka från användningen av aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av att det riktar sig mot system som utvecklas för att eventuellt dra fördel av ineffektivitet på marknaden som har sitt ursprung i samspelet mellan olika nationella skatteregler, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, särskilt med tanke på att det är begränsat till gränsöverskridande arrangemang som berör antingen mer än en medlemsstat eller en medlemsstat och ett tredjeland. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att förbättra den inre marknadens funktion genom att avskräcka från användningen av aggressiva gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av att det riktar sig mot system som utvecklas för att eventuellt dra fördel av ineffektivitet på marknaden som har sitt ursprung i samspelet mellan olika nationella skatteregler, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, särskilt med tanke på att det är begränsat till gränsöverskridande arrangemang som berör antingen mer än en medlemsstat eller en medlemsstat och ett tredjeland.

| (20) | Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

Direktiv 2011/16/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2011/16/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 9 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket led a ska ersättas med följande:






  ”a) | vid tillämpning av artiklarna 8.1, 8a, 8aa och 8ab, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller. Med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses sådana upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten,”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 9 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket led a ska ersättas med följande:

”a)

| ii) | Första stycket led c ska ersättas med följande:






  ”c) | vid tillämpning av andra bestämmelser i detta direktiv än artiklarna 8.1, 8.3a, 8a, 8aa och 8ab, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar i enlighet med leden a och b i denna punkt.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Första stycket led c ska ersättas med följande:

”c)

| iii) | Andra stycket första meningen ska ersättas med följande:
  ”I artiklarna 8.3a, 8.7a, 21.2, 25.2 och 25.3 samt i bilaga IV ska alla begrepp med stor begynnelsebokstav ha den betydelse som de har enligt motsvarande definitioner i bilaga I.” |
| --- | --- |

iii)

Andra stycket första meningen ska ersättas med följande:

”I artiklarna 8.3a, 8.7a, 21.2, 25.2 och 25.3 samt i bilaga IV ska alla begrepp med stor begynnelsebokstav ha den betydelse som de har enligt motsvarande definitioner i bilaga I.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:






  ”18. | gränsöverskridande arrangemang: ett arrangemang som rör antingen mer än en medlemsstat eller en medlemsstat och ett tredjeland, om minst ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Att inte samtliga deltagare i arrangemanget har skatterättslig hemvist i samma jurisdiktion. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”18.

gränsöverskridande arrangemang: ett arrangemang som rör antingen mer än en medlemsstat eller en medlemsstat och ett tredjeland, om minst ett av följande villkor är uppfyllt:

a)

Att inte samtliga deltagare i arrangemanget har skatterättslig hemvist i samma jurisdiktion.

| b) | En eller flera av deltagarna i arrangemanget samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i fler än en jurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

En eller flera av deltagarna i arrangemanget samtidigt har sin skatterättsliga hemvist i fler än en jurisdiktion.

| c) | En eller flera av deltagarna i arrangemanget bedriver affärsverksamhet i en annan jurisdiktion genom ett fast driftsställe beläget i den jurisdiktionen och arrangemanget utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället. |
| --- | --- |

c)

En eller flera av deltagarna i arrangemanget bedriver affärsverksamhet i en annan jurisdiktion genom ett fast driftsställe beläget i den jurisdiktionen och arrangemanget utgör en del av eller hela verksamheten vid det fasta driftsstället.

| d) | En eller flera av deltagarna i arrangemanget bedriver verksamhet i en annan jurisdiktion utan att ha sin skatterättsliga hemvist eller skapa ett fast driftställe beläget i den jurisdiktionen. |
| --- | --- |

d)

En eller flera av deltagarna i arrangemanget bedriver verksamhet i en annan jurisdiktion utan att ha sin skatterättsliga hemvist eller skapa ett fast driftställe beläget i den jurisdiktionen.

| e) | Sådana arrangemang har en eventuell inverkan på det automatiska utbytet av upplysningar eller identifieringen av verkligt huvudmannaskap. |
| --- | --- |

e)

Sådana arrangemang har en eventuell inverkan på det automatiska utbytet av upplysningar eller identifieringen av verkligt huvudmannaskap.

Vid tillämpning av punkterna 18–25 i den här artikeln, artikel 8ab och bilaga IV ska ett arrangemang också omfatta en serie av arrangemang. Ett arrangemang kan bestå av flera steg eller delar.

| 19. | rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang: varje gränsöverskridande arrangemang som innehåller minst ett av de kännetecken som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

19.

rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang: varje gränsöverskridande arrangemang som innehåller minst ett av de kännetecken som anges i bilaga IV.

| 20. | kännetecken: en karaktäristik eller egenskap i ett gränsöverskridande arrangemang som utgör en indikation på en potentiell risk för skatteflykt som förtecknas i bilaga IV. |
| --- | --- |

20.

kännetecken: en karaktäristik eller egenskap i ett gränsöverskridande arrangemang som utgör en indikation på en potentiell risk för skatteflykt som förtecknas i bilaga IV.

| 21. | förmedlare: en person som utformar, marknadsför, organiserar eller tillgängliggör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang förgenomförande eller som förvaltar genomförandet.
  Med förmedlare avses också en person som, med beaktande av relevanta fakta och omständigheter och på grundval av de upplysningar som finns att tillgå och den relevanta sakkunskap och förståelse som krävs för att tillhandhålla sådana tjänster, vet eller skäligen kan förväntas veta att hon eller han har åtagit sig att, direkt eller genom andra personer, tillhandahålla hjälp, bistånd eller rådgivning med avseende på utformning, marknadsföring, organisation, tillgängliggörande för genomförande eller förvaltning av genomförande av ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang. Varje person ska ha rätt att tillhandahålla bevis för att en sådan person inte visste eller skäligen inte kunde förväntas veta att den personen deltog i ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang. I detta syfte får den personen hänvisa till alla relevanta fakta och omständigheter samt alla tillgängliga upplysningar och sina relevanta sakkunskaper och insikter.
  För att vara förmedlare ska en person uppfylla minst ett av följande ytterligare villkor:






  a) | Ha sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

21.

förmedlare: en person som utformar, marknadsför, organiserar eller tillgängliggör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang förgenomförande eller som förvaltar genomförandet.

Med förmedlare avses också en person som, med beaktande av relevanta fakta och omständigheter och på grundval av de upplysningar som finns att tillgå och den relevanta sakkunskap och förståelse som krävs för att tillhandhålla sådana tjänster, vet eller skäligen kan förväntas veta att hon eller han har åtagit sig att, direkt eller genom andra personer, tillhandahålla hjälp, bistånd eller rådgivning med avseende på utformning, marknadsföring, organisation, tillgängliggörande för genomförande eller förvaltning av genomförande av ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang. Varje person ska ha rätt att tillhandahålla bevis för att en sådan person inte visste eller skäligen inte kunde förväntas veta att den personen deltog i ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang. I detta syfte får den personen hänvisa till alla relevanta fakta och omständigheter samt alla tillgängliga upplysningar och sina relevanta sakkunskaper och insikter.

För att vara förmedlare ska en person uppfylla minst ett av följande ytterligare villkor:

a)

Ha sin skatterättsliga hemvist i en medlemsstat.

| b) | Ha ett fast driftställe i en medlemsstat genom vilket tjänster avseende arrangemanget tillhandahålls. |
| --- | --- |

b)

Ha ett fast driftställe i en medlemsstat genom vilket tjänster avseende arrangemanget tillhandahålls.

| c) | Vara registrerad i eller regleras av lagstiftningen i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Vara registrerad i eller regleras av lagstiftningen i en medlemsstat.

| d) | Vara registrerad hos en yrkesorganisation på området för juridisk rådgivning, skatterådgivning eller konsulttjänster i en medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

Vara registrerad hos en yrkesorganisation på området för juridisk rådgivning, skatterådgivning eller konsulttjänster i en medlemsstat.

| 22. | berörd skattebetalare: en person för vilken ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang tillgängliggörs för genomförande eller som är redo att genomföra ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang eller som har genomfört det första steget i ett sådant arrangemang. |
| --- | --- |

22.

berörd skattebetalare: en person för vilken ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang tillgängliggörs för genomförande eller som är redo att genomföra ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang eller som har genomfört det första steget i ett sådant arrangemang.

| 23. | Vid tillämpning av artikel 8ab avses med anknutet företag en person som är närstående en annan person på minst ett av följande sätt:






  a) | En person deltar i ledningen av en annan person genom att kunna utöva ett väsentligt inflytande över den andra personen. |
| --- | --- | --- |

23.

Vid tillämpning av artikel 8ab avses med anknutet företag en person som är närstående en annan person på minst ett av följande sätt:

a)

En person deltar i ledningen av en annan person genom att kunna utöva ett väsentligt inflytande över den andra personen.

| b) | En person deltar i kontrollen av en annan person genom ett innehav som överstiger 25 % av rösterna. |
| --- | --- |

b)

En person deltar i kontrollen av en annan person genom ett innehav som överstiger 25 % av rösterna.

| c) | En person som har en del i kapitalet i en annan person genom en äganderätt som, direkt eller indirekt, överstiger 25 % av kapitalet. |
| --- | --- |

c)

En person som har en del i kapitalet i en annan person genom en äganderätt som, direkt eller indirekt, överstiger 25 % av kapitalet.

| d) | En person har rätt till 25 % eller mer av en annan persons vinster. |
| --- | --- |

d)

En person har rätt till 25 % eller mer av en annan persons vinster.

Om mer än en person, som avses i leden a–d, deltar i ledning, kontroll, kapital eller vinster i samma person ska samtliga berörda personer betraktas som anknutna företag.

Om samma personer, som avses i leden a–d, deltar i ledning, kontroll, kapital eller vinster i mer än en person ska samtliga berörda personer betraktas som anknutna företag.

Vid tillämpning av denna punkt ska en person som agerar tillsammans med en annan person när det gäller rösträtter eller kapitalinnehav i en enhet anses inneha ett ägarintresse i samtliga rösträtter eller hela kapitalinnehavet i den enhet som innehas av den andra personen.

Vid indirekta andelar ska uppfyllandet av villkoren i led c bedömas genom att andelarna på respektive nivå multipliceras med varandra. En person som innehar mer än 50 % av rösterna ska anses inneha 100 % av rösterna.

En fysisk person, dennes make och dennes släktingar i upp- eller nedstigande led ska behandlas som en enda person.

| 24. | marknadsförbart arrangemang: ett gränsöverskridande arrangemang som utformas, marknadsförs, är redo för genomförande eller tillgängliggörs för genomförande utan att behöva anpassas i väsentlig omfattning. |
| --- | --- |

24.

marknadsförbart arrangemang: ett gränsöverskridande arrangemang som utformas, marknadsförs, är redo för genomförande eller tillgängliggörs för genomförande utan att behöva anpassas i väsentlig omfattning.

| 25. | anpassat arrangemang: varje gränsöverskridande arrangemang som inte är ett marknadsförbart arrangemang.” |
| --- | --- |

25.

anpassat arrangemang: varje gränsöverskridande arrangemang som inte är ett marknadsförbart arrangemang.”

| 2. | Följande artikel ska läggas till:

  ”Artikel 8ab
  Tillämpningsområde och villkor för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

  1.   Varje medlemsstat ska vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att förmedlaren till de behöriga myndigheterna lämnar upplysningar, som de har kännedom om, äger eller kontrollerar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang, inom 30 dagar räknat från






  a) | dagen efter det att det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget tillgängliggörs för genomförande, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 8ab

Tillämpningsområde och villkor för obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang

1.   Varje medlemsstat ska vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att förmedlaren till de behöriga myndigheterna lämnar upplysningar, som de har kännedom om, äger eller kontrollerar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang, inom 30 dagar räknat från

a)

dagen efter det att det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget tillgängliggörs för genomförande, eller

| b) | dagen efter det att det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget är redo för genomförande, eller |
| --- | --- |

b)

dagen efter det att det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget är redo för genomförande, eller

| c) | när det första steget i genomförandet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget har tagits, |
| --- | --- |

c)

när det första steget i genomförandet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget har tagits,

beroende på vilket som inträffar först.

Utan hinder av vad som sägs i första stycket ska de förmedlare som avses i artikel 3.21 andra stycket också vara skyldiga att lämna upplysningar inom 30 dagar räknat från dagen efter det att de, direkt eller genom andra personer, tillhandahöll hjälp, bistånd eller rådgivning.

2.   Vad gäller marknadsförbara arrangemang ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att förmedlaren var tredje månad upprättar en rapport med en uppdatering som innehåller nya rapporteringspliktiga upplysningar som avses i punkt 14 a, d, g och h och som har blivit tillgängliga sedan den senaste rapporteringen.

3.   Om en förmedlare är skyldig att lämna upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang till de behöriga myndigheterna i mer än en medlemsstat ska sådana upplysningar endast lämnas i den medlemsstat som avses först enligt nedan:

| a) | Den medlemsstat där förmedlaren har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat där förmedlaren har sin skatterättsliga hemvist.

| b) | Den medlemsstat där förmedlaren har ett fast driftställe genom vilket tjänster avseende arrangemanget tillhandahålls. |
| --- | --- |

b)

Den medlemsstat där förmedlaren har ett fast driftställe genom vilket tjänster avseende arrangemanget tillhandahålls.

| c) | Den medlemsstat där förmedlaren är registrerad eller vars lagstiftning denne regleras av. |
| --- | --- |

c)

Den medlemsstat där förmedlaren är registrerad eller vars lagstiftning denne regleras av.

| d) | Den medlemsstat där förmedlaren är registrerad hos en yrkesorganisation avseende juridisk rådgivning, skatterådgivning eller konsulttjänster. |
| --- | --- |

d)

Den medlemsstat där förmedlaren är registrerad hos en yrkesorganisation avseende juridisk rådgivning, skatterådgivning eller konsulttjänster.

4.   När det enligt punkt 3 föreligger en skyldighet att rapportera flera gånger ska förmedlaren vara undantagen från skyldigheten att lämna upplysningar om denne, i enlighet med nationell lagstiftning, kan bevisa att samma upplysningar har lämnats i en annan medlemsstat.

5.   Varje medlemsstat får vidta nödvändiga åtgärder för att ge förmedlare rätten till ett undantag från skyldigheten att lämna uppgifter om ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang om den rapporteringsskyldigheten skulle strida mot de yrkesmässiga privilegierna enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstaten. Under sådana omständigheter ska varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att förmedlarna utan dröjsmål underrättar eventuella andra förmedlare eller, om ingen sådan förmedlare finns, berörda skattebetalare om deras rapporteringsskyldighet i enlighet med punkt 6.

Förmedlare får bara vara berättigade till ett undantag enligt det första stycket i den mån de bedriver verksamhet inom ramen för de relevanta nationella lagar som styr deras yrken.

6.   Om det inte finns någon förmedlare eller om förmedlaren underrättar den berörda skattebetalaren eller en annan förmedlare om tillämpningen av ett undantag i enlighet med punkt 5, ska varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att den andra underrättade förmedlaren eller, om ingen sådan finns, den berörda skattebetalaren, ska vara skyldig att lämna upplysningar om ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang.

7.   Den berörda skattebetalare som är ålagd rapporteringsskyldigheten ska lämna upplysningar inom 30 dagar, med början dagen efter det att det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget görs tillgängligt för genomförande av den berörda skattebetalaren, eller är redo för genomförande av den berörda skattebetalaren, eller när det första steget av genomförandet har tagits med avseende på den berörda skattebetalaren, beroende på vilket som inträffar först.

Om en berörd skattebetalare är skyldig att lämna upplysningar om det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget till de behöriga myndigheterna i mer än en medlemsstat ska sådana upplysningar endast lämnas till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som avses först enligt nedan:

| a) | Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren har sin skatterättsliga hemvist.

| b) | Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren har ett fast driftställe som gynnas av arrangemanget. |
| --- | --- |

b)

Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren har ett fast driftställe som gynnas av arrangemanget.

| c) | Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren uppbär inkomst eller genererar vinster, även om den berörda skattebetalaren varken har sin skatterättsliga hemvist eller ett fast driftställe i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren uppbär inkomst eller genererar vinster, även om den berörda skattebetalaren varken har sin skatterättsliga hemvist eller ett fast driftställe i någon medlemsstat.

| d) | Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren bedriver verksamhet, även om den berörda skattebetalaren varken har sin skatterättsliga hemvist eller ett fast driftställe i någon medlemsstat. |
| --- | --- |

d)

Den medlemsstat där den berörda skattebetalaren bedriver verksamhet, även om den berörda skattebetalaren varken har sin skatterättsliga hemvist eller ett fast driftställe i någon medlemsstat.

8.   När det enligt punkt 7 föreligger en skyldighet att rapportera flera gånger ska den berörda skattebetalaren vara undantagen från skyldigheten att lämna upplysningar om denne, i enlighet med nationell lagstiftning, kan bevisa att samma upplysningar har lämnats i en annan medlemsstat.

9.   Om det finns mer än en förmedlare ska varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att samtliga förmedlare som deltar i samma rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang ska vara skyldiga att lämna upplysningar om det arrangemanget.

En förmedlare ska endast undantas från skyldigheten att lämna upplysningar om denne, i enlighet med nationell lagstiftning, kan bevisa att samma upplysningar som avses i punkt 14 redan har lämnats av en annan förmedlare.

10.   Om rapporteringsskyldigheten åligger den berörda skattebetalaren och det finns mer än en berörd skattebetalare ska varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att kräva att den berörda skattebetalare som ska lämna upplysningar i enlighet med punkt 6 är den som avses först enligt nedan:

| a) | Den berörda skattebetalare som kom överens om det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget med förmedlaren. |
| --- | --- |

a)

Den berörda skattebetalare som kom överens om det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget med förmedlaren.

| b) | Den berörda skattebetalare som hanterar genomförandet av arrangemanget. |
| --- | --- |

b)

Den berörda skattebetalare som hanterar genomförandet av arrangemanget.

En berörd skattebetalare ska endast undantas från skyldigheten att lämna upplysningar om denne, i enlighet med nationell lagstiftning, kan bevisa att samma upplysningar som avses i punkt 14 redan har lämnats av en annan berörd skattebetalare.

11.   Varje medlemsstat får vidta nödvändiga åtgärder för att ålägga varje berörd skattebetalare att lämna upplysningar om sin användning av arrangemanget till skattemyndigheten under vart och ett av de år som denne använder det.

12.   Varje medlemsstat ska vidta nödvändiga åtgärder för att ålägga förmedlare och berörda skattebetalare att lämna upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang där det första steget genomfördes mellan den dag då detta direktiv träder i kraft och den dag då det börjar tillämpas. Förmedlare och berörda skattebetalare, beroende på vad som är tillämpligt, ska senast den 31 augusti 2020 lämna upplysningar om dessa rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang.

13.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat i vilken upplysningar har lämnats in i enlighet med punkterna 1–12 i den här artikeln ska, genom automatiskt utbyte, lämna de upplysningar som specificeras i punkt 14 i den här artikeln till de behöriga myndigheterna i alla andra medlemsstater, i enlighet med de praktiska arrangemang som antagits i enlighet med artikel 21.

14.   De upplysningar som den behöriga myndigheten i en medlemsstat ska lämna enligt punkt 13 ska omfatta följande, beroende på vad som är tillämpligt:

| a) | Identiteten på förmedlare och berörda skattebetalare, inklusive deras namn, födelsedatum och födelseort (när det gäller en fysisk person), skatterättslig hemvist, skatteregistreringsnummer och, när så är lämpligt, personer som är anknutna företag till den berörda skattebetalaren. |
| --- | --- |

a)

Identiteten på förmedlare och berörda skattebetalare, inklusive deras namn, födelsedatum och födelseort (när det gäller en fysisk person), skatterättslig hemvist, skatteregistreringsnummer och, när så är lämpligt, personer som är anknutna företag till den berörda skattebetalaren.

| b) | Uppgifter om de kännetecken som anges i bilaga IV som gör det gränsöverskridande arrangemanget rapporteringspliktigt. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om de kännetecken som anges i bilaga IV som gör det gränsöverskridande arrangemanget rapporteringspliktigt.

| c) | En sammanfattning av innehållet i det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget, inbegripet en hänvisning till det namn som allmänt används, om sådant finns, och en beskrivning i abstrakta termer av relevant affärsverksamhet eller relevanta arrangemang, som inte leder till att det röjs någon affärshemlighet, företagshemlighet eller yrkeshemlighet, eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt, eller upplysning vars lämnande skulle strida mot allmän ordning. |
| --- | --- |

c)

En sammanfattning av innehållet i det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget, inbegripet en hänvisning till det namn som allmänt används, om sådant finns, och en beskrivning i abstrakta termer av relevant affärsverksamhet eller relevanta arrangemang, som inte leder till att det röjs någon affärshemlighet, företagshemlighet eller yrkeshemlighet, eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt, eller upplysning vars lämnande skulle strida mot allmän ordning.

| d) | Det datum då det första steget i genomförandet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget inleds eller har inletts. |
| --- | --- |

d)

Det datum då det första steget i genomförandet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget inleds eller har inletts.

| e) | Uppgifter om de nationella bestämmelser som ligger till grund för det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om de nationella bestämmelser som ligger till grund för det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget.

| f) | Värdet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget. |
| --- | --- |

f)

Värdet av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget.

| g) | Angivelse av den eller de berörda skattebetalarnas medlemsstat och varje annan medlemsstat som sannolikt kommer att beröras av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget. |
| --- | --- |

g)

Angivelse av den eller de berörda skattebetalarnas medlemsstat och varje annan medlemsstat som sannolikt kommer att beröras av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget.

| h) | Angivelse av varje annan person i en medlemsstat som sannolikt kommer att beröras av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget, med angivande av till vilka medlemsstater en sådan person är knuten. |
| --- | --- |

h)

Angivelse av varje annan person i en medlemsstat som sannolikt kommer att beröras av det rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemanget, med angivande av till vilka medlemsstater en sådan person är knuten.

15.   Det faktum att skattemyndigheterna inte reagerar mot ett rapporteringspliktigt gränsöverskridande arrangemang ska inte innebära ett godtagande av giltigheten eller den skattemässiga behandlingen av detta arrangemang.

16.   För att underlätta det utbyte av upplysningar som avses i punkt 13 i den här artikeln ska kommissionen anta de praktiska arrangemang som krävs för att genomföra denna artikel, inbegripet åtgärder för att standardisera lämnandet av de upplysningar som anges i punkt 14 i den här artikeln, som en del av förfarandet för att fastställa det standardformulär som anges i artikel 20.5.

17.   Kommissionen ska inte ha tillgång till de upplysningar som avses i punkt 14 a, c och h.

18.   Det automatiska utbytet av upplysningar ska äga rum inom en månad från slutet av det kvartal under vilket upplysningarna lämnades. De första upplysningarna ska utbytas senast den 31 oktober 2020.”

| 3. | Artikel 20.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Standardformulär, inbegripet språkordningen, ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 i följande fall:






  a) | För det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a före den 1 januari 2017. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 20.5 ska ersättas med följande:

”5.   Standardformulär, inbegripet språkordningen, ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2 i följande fall:

a)

För det automatiska utbytet av upplysningar om förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning i enlighet med artikel 8a före den 1 januari 2017.

| b) | För det automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang i enlighet med artikel 8ab före den 30 juni 2019. |
| --- | --- |

b)

För det automatiska utbytet av upplysningar om rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang i enlighet med artikel 8ab före den 30 juni 2019.

Dessa standardformulär ska inte gå utöver de komponenter för utbyte av upplysningar som förtecknas i artiklarna 8a.6 och 8ab.14 och andra besläktade områden med anknytning till dessa komponenter som är nödvändiga för att man ska uppnå målen med artikel 8a respektive 8ab.

Den språkordning som avses i första stycket ska inte hindra medlemsstaterna från att lämna de upplysningar som avses i artiklarna 8a och 8ab på något av unionens officiella språk. I denna språkordning kan emellertid föreskrivas att de centrala delarna av sådana upplysningar också ska lämnas på något annat av unionens officiella språk.”

| 4. | Artikel 21.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Kommissionen ska senast den 31 december 2017 utveckla och tillhandahålla tekniskt och logistiskt stöd till en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a.1 och 8a.2 ska registreras för att uppfylla kraven för det automatiska utbyte som föreskrivs i dessa punkter.
  Kommissionen ska senast den 31 december 2019 utveckla och med tekniskt och logistiskt stöd tillhandahålla en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8ab.13, 8ab.14 och 8ab.16 ska registreras för att uppfylla det automatiska utbyte som föreskrivs i dessa punkter.
  De behöriga myndigheterna i alla medlemsstaterna ska ha tillgång till de upplysningar som registreras i denna katalog. Kommissionen ska också ha tillgång till de upplysningar som registreras i denna katalog, dock med de begränsningar som anges i artiklarna 8a.8 och 8ab.17. De nödvändiga praktiska arrangemangen ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.
  Fram till dess att denna säkra centrala katalog tas i drift ska det automatiska utbyte som föreskrivs i artiklarna 8a.1, 8a.2, 8ab.13, 8ab.14 och 8ab.16 utföras i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och tillämpliga praktiska arrangemang.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 21.5 ska ersättas med följande:

”5.   Kommissionen ska senast den 31 december 2017 utveckla och tillhandahålla tekniskt och logistiskt stöd till en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8a.1 och 8a.2 ska registreras för att uppfylla kraven för det automatiska utbyte som föreskrivs i dessa punkter.

Kommissionen ska senast den 31 december 2019 utveckla och med tekniskt och logistiskt stöd tillhandahålla en säker central medlemsstatskatalog för administrativt samarbete i fråga om beskattning där upplysningar som ska lämnas inom ramen för artikel 8ab.13, 8ab.14 och 8ab.16 ska registreras för att uppfylla det automatiska utbyte som föreskrivs i dessa punkter.

De behöriga myndigheterna i alla medlemsstaterna ska ha tillgång till de upplysningar som registreras i denna katalog. Kommissionen ska också ha tillgång till de upplysningar som registreras i denna katalog, dock med de begränsningar som anges i artiklarna 8a.8 och 8ab.17. De nödvändiga praktiska arrangemangen ska antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.

Fram till dess att denna säkra centrala katalog tas i drift ska det automatiska utbyte som föreskrivs i artiklarna 8a.1, 8a.2, 8ab.13, 8ab.14 och 8ab.16 utföras i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och tillämpliga praktiska arrangemang.”

| 5. | Artikel 23.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a, 8aa och 8ab samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa former och villkor för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 23.3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a, 8aa och 8ab samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa former och villkor för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 26.2.”

| 6. | Artikel 25a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 25a
  Sanktioner
  Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv vad avser artiklarna 8aa och 8ab och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 25a ska ersättas med följande:

”Artikel 25a

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv vad avser artiklarna 8aa och 8ab och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.”

| 7. | Artikel 27 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 27
  Rapportering

  1.   Vart femte år efter den 1 januari 2013 ska kommissionen lämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet.


  2.   Vartannat år efter den 1 juli 2020 ska medlemsstaterna och kommissionen utvärdera relevansen av bilaga IV och kommissionen lägga fram en rapport för rådet. Den rapporten ska om så är lämpligt åtföljas av ett lagstiftningsförslag.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Rapportering

1.   Vart femte år efter den 1 januari 2013 ska kommissionen lämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet.

2.   Vartannat år efter den 1 juli 2020 ska medlemsstaterna och kommissionen utvärdera relevansen av bilaga IV och kommissionen lägga fram en rapport för rådet. Den rapporten ska om så är lämpligt åtföljas av ett lagstiftningsförslag.”

| 8. | Bilaga IV, som återges i bilagan till detta direktiv, ska läggas till. |
| --- | --- |

8.

Bilaga IV, som återges i bilagan till detta direktiv, ska läggas till.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2019 anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 juli 2020.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 maj 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 1 mars 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 18 januari 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

3

(4)  Rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 359, 16.12.2014, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv (EU) 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 332, 18.12.2015, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv (EU) 2016/881 av den 25 maj 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 146, 3.6.2016, s. 8).

6

(7)  Rådets direktiv (EU) 2016/2258 av den 6 december 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller skattemyndigheters tillgång till information för bekämpning av penningtvätt (EUT L 342, 16.12.2016, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

8

(9)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 av den 12 juli 2016 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (EUT L 193, 19.7.2016, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

12

---

BILAGA

”BILAGA IV

KÄNNETECKEN

Del I.   Kriteriet om huvudsaklig nytta

Allmänna kännetecken enligt kategori A och särskilda kännetecken enligt kategori B samt kategori C punkt 1 b i, c och d får endast beaktas om de uppfyller kriteriet om huvudsaklig nytta.

Det kriteriet ska anses uppfyllt om det kan fastställas att den huvudsakliga nyttan eller en av de huvudsakliga fördelarna med nyttan som en person rimligen kan förvänta sig av ett arrangemang, med beaktande av alla relevanta fakta och omständigheter, är att uppnå en skattefördel.

När det gäller kännetecken enligt kategori C punkt 1 kan förekomsten av de förhållanden som anges i kategori C punkt 1 b i, c eller d inte på egen hand utgöra ett skäl för att fastslå att ett arrangemang uppfyller kriteriet om huvudsaklig nytta.

Del II.   Kategorier av kännetecken

A.   Allmänna kännetecken kopplade till kriteriet om huvudsaklig nytta

| 1. | Ett arrangemang där den berörda skattebetalaren eller deltagaren i ett arrangemang åtar sig att uppfylla ett konfidentialitetsvillkor som kan ålägga dem att inte röja, till andra förmedlare eller skattemyndigheterna, hur arrangemanget kan säkerställa en skattefördel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett arrangemang där förmedlaren har rätt att ta ut en avgift (eller ränta, ersättning för kostnader för finansiering och andra avgifter) för arrangemanget och den avgiften har fastställts med hänsyn till






  a) | beloppet för den skattefördel som härrör från arrangemanget, eller |
| --- | --- | --- |

2.

a)

beloppet för den skattefördel som härrör från arrangemanget, eller

| b) | huruvida skattefördelen verkligen härrör från arrangemanget; detta skulle inbegripa en skyldighet för förmedlaren att helt eller delvis återbetala avgifterna om den avsedda skattefördelen från arrangemanget helt eller delvis inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

huruvida skattefördelen verkligen härrör från arrangemanget; detta skulle inbegripa en skyldighet för förmedlaren att helt eller delvis återbetala avgifterna om den avsedda skattefördelen från arrangemanget helt eller delvis inte har uppnåtts.

| 3. | Ett arrangemang som har väsentligen standardiserad dokumentation och/eller struktur och är tillgängligt för fler än en berörd skattebetalare utan att i väsentlig omfattning behöva anpassas innan genomförandet. |
| --- | --- |

3.

B.   Särskilda kännetecken kopplade till kriteriet om huvudsaklig nytta

| 1. | Ett arrangemang genom vilket en deltagare i arrangemanget vidtar överlagda åtgärder genom att förvärva ett företag som går med förlust, avbryta den huvudsakliga verksamheten i detta företag och använda dess förluster för att minska sin skattebörda, däribland genom en överföring av dessa förluster till en annan jurisdiktion eller genom att påskynda utnyttjandet av dessa förluster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett arrangemang vars verkan är att omvandla inkomst till kapital, gåvor eller andra kategorier av inkomster som beskattas på en lägre nivå eller är undantagna från beskattning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ett arrangemang som inbegriper cirkulära transaktioner som resulterar i handel med sig själv, genom att involvera mellanliggande enheter utan annan kommersiell huvudfunktion eller transaktioner som neutraliserar eller upphäver varandra eller som har andra liknande egenskaper. |
| --- | --- |

3.

C.   Särskilda kännetecken i samband med gränsöverskridande transaktioner

| 1. | Ett arrangemang som inbegriper avdragsgilla gränsöverskridande betalningar mellan två eller flera anknutna företag, om minst ett av följande förhållanden föreligger:






  a) | Mottagaren har inte skatterättslig hemvist i någon skattejurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Mottagaren har inte skatterättslig hemvist i någon skattejurisdiktion.

| b) | Mottagaren har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion som antingen






  i) | inte tar ut någon bolagsskatt eller som tar ut bolagsskatt med en skattesats på noll eller nära noll eller |
| --- | --- | --- |

b)

Mottagaren har sin skatterättsliga hemvist i en jurisdiktion som antingen

i)

inte tar ut någon bolagsskatt eller som tar ut bolagsskatt med en skattesats på noll eller nära noll eller

| ii) | är upptagen i en förteckning över jurisdiktioner utanför unionen som av medlemsstaterna gemensamt eller inom ramen för OECD har bedömts vara icke samarbetsvillig. |
| --- | --- |

ii)

är upptagen i en förteckning över jurisdiktioner utanför unionen som av medlemsstaterna gemensamt eller inom ramen för OECD har bedömts vara icke samarbetsvillig.

| c) | Betalningen undantas fullständigt från beskattning i den jurisdiktion där mottagaren har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

c)

Betalningen undantas fullständigt från beskattning i den jurisdiktion där mottagaren har sin skatterättsliga hemvist.

| d) | Betalningen omfattas av en förmånlig skatteåtgärd i den jurisdiktion där mottagaren har sin skatterättsliga hemvist. |
| --- | --- |

d)

Betalningen omfattas av en förmånlig skatteåtgärd i den jurisdiktion där mottagaren har sin skatterättsliga hemvist.

| 2. | Avdrag för samma avskrivning på tillgången yrkas i mer än en jurisdiktion. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Befrielse från dubbel beskattning av samma inkomst eller kapital yrkas i mer än en jurisdiktion. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det finns ett arrangemang som inbegriper överföringar av tillgångar och där det i de berörda jurisdiktionerna föreligger en betydande skillnad i det belopp som ska anses utgöra betalning för tillgångarna. |
| --- | --- |

4.

D.   Särskilda kännetecken som rör automatiskt utbyte av upplysningar och verkligt huvudmannaskap

| 1. | Ett arrangemang som kan ha verkan av att undergräva rapporteringsskyldigheten enligt lagstiftningen om genomförande av unionens lagstiftning eller eventuella motsvarande avtal om automatiskt utbyte av upplysningar om Finansiella konton, inklusive avtal med tredjeland, eller som drar fördel av avsaknaden av sådan lagstiftning eller sådana avtal. Sådana arrangemang omfattar åtminstone följande:






  a) | Användning av ett konto, en produkt eller en investering som inte är, eller som utger sig för att inte vara, ett Finansiellt konto men vars egenskaper väsentligen liknar ett Finansiellt konto. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Användning av ett konto, en produkt eller en investering som inte är, eller som utger sig för att inte vara, ett Finansiellt konto men vars egenskaper väsentligen liknar ett Finansiellt konto.

| b) | Överföring av Finansiella konton eller tillgångar till eller användning av jurisdiktioner som inte är bundna av automatiskt utbyte av upplysningar om Finansiella konton med den berörda skattebetalarens hemviststat. |
| --- | --- |

b)

Överföring av Finansiella konton eller tillgångar till eller användning av jurisdiktioner som inte är bundna av automatiskt utbyte av upplysningar om Finansiella konton med den berörda skattebetalarens hemviststat.

| c) | Omklassificering av inkomst och kapital till produkter eller betalningar som inte omfattas av det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton. |
| --- | --- |

c)

Omklassificering av inkomst och kapital till produkter eller betalningar som inte omfattas av det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton.

| d) | Överföring eller omvandling av ett Finansiellt institut eller ett Finansiellt konto eller tillgångarna däri till ett Finansiellt institut eller ett Finansiellt konto eller tillgångar som inte omfattas av rapportering inom ramen för det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton. |
| --- | --- |

d)

Överföring eller omvandling av ett Finansiellt institut eller ett Finansiellt konto eller tillgångarna däri till ett Finansiellt institut eller ett Finansiellt konto eller tillgångar som inte omfattas av rapportering inom ramen för det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton.

| e) | Användning av juridiska personer, juridiska konstruktioner eller juridiska strukturer som utesluter eller utger sig för att utesluta rapportering av en eller flera Kontohavare eller Personer med bestämmande inflytande inom ramen för det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton. |
| --- | --- |

e)

Användning av juridiska personer, juridiska konstruktioner eller juridiska strukturer som utesluter eller utger sig för att utesluta rapportering av en eller flera Kontohavare eller Personer med bestämmande inflytande inom ramen för det automatiska utbytet av upplysningar om Finansiella konton.

| f) | Arrangemang som undergräver eller utnyttjar svagheter i de förfaranden för kundkännedom som används av Finansiella institut för efterlevnad av deras skyldigheter att rapportera upplysningar om Finansiella konton, inklusive användning av jurisdiktioner med otillräckliga eller bristfälliga system för verkställande av lagstiftningen mot penningtvätt eller med svaga krav på transparens för juridiska personer eller juridiska konstruktioner. |
| --- | --- |

f)

Arrangemang som undergräver eller utnyttjar svagheter i de förfaranden för kundkännedom som används av Finansiella institut för efterlevnad av deras skyldigheter att rapportera upplysningar om Finansiella konton, inklusive användning av jurisdiktioner med otillräckliga eller bristfälliga system för verkställande av lagstiftningen mot penningtvätt eller med svaga krav på transparens för juridiska personer eller juridiska konstruktioner.

| 2. | Ett arrangemang som rör en kedja av icke transparent juridiskt eller verkligt huvudmannaskap med användning av personer, juridiska konstruktioner eller strukturer






  a) | som inte bedriver någon verklig ekonomisk verksamhet med stöd av lämplig personal, utrustning, tillgångar och anläggningar, och |
| --- | --- | --- |

2.

a)

som inte bedriver någon verklig ekonomisk verksamhet med stöd av lämplig personal, utrustning, tillgångar och anläggningar, och

| b) | som är registrerat, förvaltas, har sin hemvist, kontrolleras eller är etablerat i någon annan jurisdiktion än den jurisdiktion där en eller flera av de verkliga huvudmännen för de tillgångar som innehas av sådana personer, juridiska konstruktioner eller strukturer har sin hemvist, och |
| --- | --- |

b)

som är registrerat, förvaltas, har sin hemvist, kontrolleras eller är etablerat i någon annan jurisdiktion än den jurisdiktion där en eller flera av de verkliga huvudmännen för de tillgångar som innehas av sådana personer, juridiska konstruktioner eller strukturer har sin hemvist, och

| c) | där de verkliga huvudmännen för sådana personer, juridiska konstruktioner eller strukturer, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849, görs oidentifierbara. |
| --- | --- |

c)

där de verkliga huvudmännen för sådana personer, juridiska konstruktioner eller strukturer, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849, görs oidentifierbara.

E.   Särskilda kännetecken som rör internprissättning

| 1. | Ett arrangemang som inbegriper användning av unilaterala safe harbour-regler. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett arrangemang som inbegriper överföring av svårvärderade immateriella tillgångar. Termen svårvärderade immateriella tillgångar omfattar immateriella tillgångar eller rättigheter till immateriella tillgångar för vilka, vid den tidpunkt då de överförs mellan anknutna företag,






  a) | inget tillförlitligt jämförelsematerial existerar, och |
| --- | --- | --- |

2.

a)

inget tillförlitligt jämförelsematerial existerar, och

| b) | vid den tidpunkt då transaktionen inleddes, beräkningarna av framtida kassaflöden eller inkomster som väntas kunna härledas ur den immateriella tillgången, eller de antaganden som används vid värderingen av den immateriella tillgången är mycket osäkra, vilket gör det svårt att förutsäga nivån på den immateriella tillgångens slutliga framgång vid tidpunkten för överföringen. |
| --- | --- |

b)

vid den tidpunkt då transaktionen inleddes, beräkningarna av framtida kassaflöden eller inkomster som väntas kunna härledas ur den immateriella tillgången, eller de antaganden som används vid värderingen av den immateriella tillgången är mycket osäkra, vilket gör det svårt att förutsäga nivån på den immateriella tillgångens slutliga framgång vid tidpunkten för överföringen.

| 3. | Ett arrangemang som inbegriper en koncernintern gränsöverskridande överföring av funktioner och/eller risker och/eller tillgångar, om den eller de överlåtande parternas prognosticerade rörelseresultat före räntor och skatt under en period på tre år efter överföringen är mindre än 50 % av vad den eller de överlåtande parternas prognosticerade rörelseresultatet före räntor och skatt skulle ha varit om överföringen inte hade gjorts. |
| --- | --- |

3.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 5.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 139/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/823

av den 4 juni 2018

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA GENOMFÖRANDEFÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), (nedan kallad grundförordningen) särskilt artikel 19.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter att ha gjort en antisubventionsundersökning (nedan kallad ursprunglig undersökning) införde kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2015/309 (2), slutgiltiga utjämningstullar på import av viss regnbåge (nedan kallade gällande åtgärder) med ursprung i Republiken Turkiet (nedan kallad Turkiet). |
| --- | --- |

(1)

Efter att ha gjort en antisubventionsundersökning (nedan kallad ursprunglig undersökning) införde kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2015/309 (2), slutgiltiga utjämningstullar på import av viss regnbåge (nedan kallade gällande åtgärder) med ursprung i Republiken Turkiet (nedan kallad Turkiet).

ursprunglig undersökning

2

gällande åtgärder

Turkiet

1.2   Begäran om en partiell interimsöversyn

Begäran om en partiell interimsöversyn

| (2) | Den 13 mars 2017 begärde Aegean Exporters Association (nedan kallad sökanden) en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 mars 2017 begärde Aegean Exporters Association (nedan kallad sökanden) en partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärderna.

sökanden

| (3) | Begäran innehöll bevisning för att en ändring som gjordes i införandet av direkta produktionssubventioner 2016 lett till en betydande minskning av subventionsnivån för regnbågsproducenter i Turkiet och att åtgärderna därför inte längre var nödvändiga för att kompensera för subventionen. Sökanden framhöll även att ändringen var av bestående karaktär. Sökanden ansåg följaktligen att de gällande åtgärderna måste ses över. |
| --- | --- |

(3)

Begäran innehöll bevisning för att en ändring som gjordes i införandet av direkta produktionssubventioner 2016 lett till en betydande minskning av subventionsnivån för regnbågsproducenter i Turkiet och att åtgärderna därför inte längre var nödvändiga för att kompensera för subventionen. Sökanden framhöll även att ändringen var av bestående karaktär. Sökanden ansåg följaktligen att de gällande åtgärderna måste ses över.

1.3   Inledande av en partiell interimsöversyn

Inledande av en partiell interimsöversyn

| (4) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn offentliggjorde kommissionen den 20 juli 2017 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om inledande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (3) av en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en partiell interimsöversyn offentliggjorde kommissionen den 20 juli 2017 ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om inledande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (3) av en partiell interimsöversyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

tillkännagivande om inledande

3

1.4   Översynsperiod

Översynsperiod

| (5) | Översynsperioden var mellan den 1 juli 2016 och den 30 juni 2017. För att bedöma huruvida subventionerna för regnbågsproducenter minskat sedan den ursprungliga undersökningen och huruvida ändringen var av bestående karaktär, analyserade kommissionen även utvecklingen av de totala subventionsbelopp som de turkiska myndigheterna beviljat regnbågsproducenter efter den ursprungliga undersökningsperioden (från den 1 januari till den 31 december 2013). |
| --- | --- |

(5)

Översynsperioden var mellan den 1 juli 2016 och den 30 juni 2017. För att bedöma huruvida subventionerna för regnbågsproducenter minskat sedan den ursprungliga undersökningen och huruvida ändringen var av bestående karaktär, analyserade kommissionen även utvecklingen av de totala subventionsbelopp som de turkiska myndigheterna beviljat regnbågsproducenter efter den ursprungliga undersökningsperioden (från den 1 januari till den 31 december 2013).

1.5   Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (6) | Kommissionen underrättade sökanden, kända exporterande producenter i Turkiet, unionsproducenter, användare och handlare som man visste var berörda, unionsproducenters intresseorganisationer och de turkiska myndigheterna om inledandet av den partiella interimsöversynen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade sökanden, kända exporterande producenter i Turkiet, unionsproducenter, användare och handlare som man visste var berörda, unionsproducenters intresseorganisationer och de turkiska myndigheterna om inledandet av den partiella interimsöversynen.

| (7) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Två berörda parter gjorde en inlaga för att försvara nödvändigheten att bibehålla de gällande åtgärderna. En av parterna, Dansk Akvakultur (som företrädde klaganden i den ursprungliga undersökningen), ansåg inte att villkoren i artikel 19 i grundförordningen var uppfyllda. Denna part hävdade att begäran innehöll ofullständig information som gav en felaktig bild av subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och att de ändringar som de turkiska myndigheterna infört inte kunde anses vara ”av bestående karaktär”. Den andra parten, ett spanskt vattenbruksföretag, hävdade också att utjämningsåtgärderna måste bibehållas och att priserna för turkisk import är lägre än priserna för regnbågsproducenter i unionen. |
| --- | --- |

(8)

Två berörda parter gjorde en inlaga för att försvara nödvändigheten att bibehålla de gällande åtgärderna. En av parterna, Dansk Akvakultur (som företrädde klaganden i den ursprungliga undersökningen), ansåg inte att villkoren i artikel 19 i grundförordningen var uppfyllda. Denna part hävdade att begäran innehöll ofullständig information som gav en felaktig bild av subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och att de ändringar som de turkiska myndigheterna infört inte kunde anses vara ”av bestående karaktär”. Den andra parten, ett spanskt vattenbruksföretag, hävdade också att utjämningsåtgärderna måste bibehållas och att priserna för turkisk import är lägre än priserna för regnbågsproducenter i unionen.

1.6   Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

| (9) | Med tanke på det stora antalet exporterande producenter meddelade kommissionen, i tillkännagivandet om inledande, att kommissionen eventuellt skulle genomföra ett stickprovsförfarande avseende exporterande producenter, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på det stora antalet exporterande producenter meddelade kommissionen, i tillkännagivandet om inledande, att kommissionen eventuellt skulle genomföra ett stickprovsförfarande avseende exporterande producenter, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (10) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen. De uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande skickades till mer än totalt 70 företag i Turkiet. |
| --- | --- |

(10)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i sådana fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen. De uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande skickades till mer än totalt 70 företag i Turkiet.

| (11) | 27 exporterande producenter lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av fem exporterande producenter/producentgrupper, varav tre exporterande producenter/producentgrupper som stod för den största exportvolymen till unionen och två mindre exporterande producenter/producentgrupper. Kommissionen ansåg att det föreslagna urvalet var representativt. |
| --- | --- |

(11)

27 exporterande producenter lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av fem exporterande producenter/producentgrupper, varav tre exporterande producenter/producentgrupper som stod för den största exportvolymen till unionen och två mindre exporterande producenter/producentgrupper. Kommissionen ansåg att det föreslagna urvalet var representativt.

| (12) | Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Två grupper av exporterande tillverkare, KLC Group och Sagun Group, begärde att få ingå i urvalet. Med tanke på KLC Groups stora exportvolym beslutade kommissionen att ta med bolaget i urvalet för att kunna göra en riktig bedömning av det ändrade systemets inverkan på sektorn. Kommissionen beslutade dock att ge avslag på Group Saguns (4) begäran om att få ingå i urvalet, på grund av den begränsade tid som fanns till förfogande för undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Två grupper av exporterande tillverkare, KLC Group och Sagun Group, begärde att få ingå i urvalet. Med tanke på KLC Groups stora exportvolym beslutade kommissionen att ta med bolaget i urvalet för att kunna göra en riktig bedömning av det ändrade systemets inverkan på sektorn. Kommissionen beslutade dock att ge avslag på Group Saguns (4) begäran om att få ingå i urvalet, på grund av den begränsade tid som fanns till förfogande för undersökningen.

4

| (13) | Det slutliga urvalet bestod därmed av följande exporterande producenter/grupper av exporterande producenter och deras närstående företag:






  — | ADA SU Group, |
| --- | --- | --- |

(13)

Det slutliga urvalet bestod därmed av följande exporterande producenter/grupper av exporterande producenter och deras närstående företag:

—

ADA SU Group,

| — | ALIMA Group, |
| --- | --- |

—

ALIMA Group,

| — | GMS Group, |
| --- | --- |

—

GMS Group,

| — | KLC Group, |
| --- | --- |

—

KLC Group,

| — | Mittos Su Ürünleri, |
| --- | --- |

—

Mittos Su Ürünleri,

| — | Özpekler Group. |
| --- | --- |

—

Özpekler Group.

| (14) | Det slutliga urvalet utgjorde nästan 71 procent av importvolymen för den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen under översynsperioden. Kommissionen ansåg att urvalet var representativt och att kommissionen utifrån detta skulle kunna göra en riktig analys av verkningarna av de turkiska myndigheternas ändringar för samtliga företag inom sektorn. |
| --- | --- |

(14)

Det slutliga urvalet utgjorde nästan 71 procent av importvolymen för den produkt som översynen gäller som exporterades till unionen under översynsperioden. Kommissionen ansåg att urvalet var representativt och att kommissionen utifrån detta skulle kunna göra en riktig analys av verkningarna av de turkiska myndigheternas ändringar för samtliga företag inom sektorn.

1.7   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (15) | Kommissionen begärde och kontrollerade alla de uppgifter som ansågs nödvändiga för att bedöma ändringarnas verkningar på genomförandet av det system för direkta subventioner som de turkiska myndigheterna infört. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen begärde och kontrollerade alla de uppgifter som ansågs nödvändiga för att bedöma ändringarnas verkningar på genomförandet av det system för direkta subventioner som de turkiska myndigheterna infört.

| (16) | Kommissionen skickade frågeformulär till de sex exporterande producenter/producentgrupper som ingick i urvalet och till de turkiska myndigheterna. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från alla dessa parter. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen skickade frågeformulär till de sex exporterande producenter/producentgrupper som ingick i urvalet och till de turkiska myndigheterna. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från alla dessa parter.

| (17) | Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos en av de grupper av exporterande producenter som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Kommissionen gjorde även kontrollbesök på plats hos de turkiska myndigheterna. Med tanke på slutsatserna i kapitel 4.3.4 beslutade kommissionen att inte göra några besök hos övriga företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos en av de grupper av exporterande producenter som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Kommissionen gjorde även kontrollbesök på plats hos de turkiska myndigheterna. Med tanke på slutsatserna i kapitel 4.3.4 beslutade kommissionen att inte göra några besök hos övriga företag som ingick i urvalet.

1.8   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (18) | Den 21 februari 2018 meddelande kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheterna och övervägandena i undersökningen och uppmanade dem att senast den 18 mars 2018 inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(18)

Den 21 februari 2018 meddelande kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheterna och övervägandena i undersökningen och uppmanade dem att senast den 18 mars 2018 inkomma med skriftliga synpunkter och/eller begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (19) | De turkiska myndigheterna, sökanden, de fyra exporterande producenter som ingick i urvalet och Dansk Akvakultur lämnade synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Ett hörande mellan kommissionen, de turkiska myndigheterna och sökanden ägde rum den 23 mars 2018. Ett hörande mellan kommissionen och Dansk Akvakultur ägde rum den 16 april 2018. |
| --- | --- |

(19)

De turkiska myndigheterna, sökanden, de fyra exporterande producenter som ingick i urvalet och Dansk Akvakultur lämnade synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Ett hörande mellan kommissionen, de turkiska myndigheterna och sökanden ägde rum den 23 mars 2018. Ett hörande mellan kommissionen och Dansk Akvakultur ägde rum den 16 april 2018.

2.   DEN PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

DEN PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

| (20) | Den produkt som översynen gäller är regnbåge (Oncorhynchus mykiss):






  — | levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- | --- |

(20)

Den produkt som översynen gäller är regnbåge (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | färsk, kyld, fryst och/eller rökt: |
| --- | --- |

—

färsk, kyld, fryst och/eller rökt:

| — | i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller

| — | i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck, |
| --- | --- |

—

i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,

med ursprung i Turkiet och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) (nedan kallad den produkt som översynen gäller).

den produkt som översynen gäller

| (21) | I den ursprungliga undersökningen drog kommissionen slutsatsen att de produkter som framställdes i unionen och de som framställdes i Turkiet är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

I den ursprungliga undersökningen drog kommissionen slutsatsen att de produkter som framställdes i unionen och de som framställdes i Turkiet är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONER SOM VAR FÖREMÅL FÖR UTJÄMNING I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN

SUBVENTIONER SOM VAR FÖREMÅL FÖR UTJÄMNING I DEN URSPRUNGLIGA UNDERSÖKNINGEN

| (22) | I den ursprungliga undersökningen granskade kommissionen en rad åtgärder som de turkiska exporterande regnbågsproducenterna omfattades eller kan ha omfattats av under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) (se skäl 37 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 (5) om införande av en provisorisk utjämningstull). |
| --- | --- |

(22)

I den ursprungliga undersökningen granskade kommissionen en rad åtgärder som de turkiska exporterande regnbågsproducenterna omfattades eller kan ha omfattats av under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) (se skäl 37 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 (5) om införande av en provisorisk utjämningstull).

5

| (23) | De subventioner som de turkiska regnbågsproducenterna framför allt omfattades av under den ursprungliga undersökningsperioden var direkta subventioner per kilo till alla regnbågsproducenter på mellan 7 % och 9,6 %. Två av de företag som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen åtnjöt subventionerade lån. Kommissionen konstaterade ett subventionsbelopp genom subventionerade lån för det ena företaget (Kilic) på 0,1 % och att det för det andra företaget (Özpekler) på 0,3 %. |
| --- | --- |

(23)

De subventioner som de turkiska regnbågsproducenterna framför allt omfattades av under den ursprungliga undersökningsperioden var direkta subventioner per kilo till alla regnbågsproducenter på mellan 7 % och 9,6 %. Två av de företag som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen åtnjöt subventionerade lån. Kommissionen konstaterade ett subventionsbelopp genom subventionerade lån för det ena företaget (Kilic) på 0,1 % och att det för det andra företaget (Özpekler) på 0,3 %.

| (24) | Kommissionen konstaterade att förmånerna inom alla övriga subventionsåtgärder som granskades under den ursprungliga undersökningsperioden var obefintliga eller försumbara. De åtgärder som införts för regnbågsproducenter jämnade därför i huvudsak ut de direkta subventionerna. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen konstaterade att förmånerna inom alla övriga subventionsåtgärder som granskades under den ursprungliga undersökningsperioden var obefintliga eller försumbara. De åtgärder som införts för regnbågsproducenter jämnade därför i huvudsak ut de direkta subventionerna.

| (25) | Under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) beviljades regnbågsproducenter direkta subventioner på grundval av dekret nr 2013/4463 av den 7 mars 2013 om jordbrukssubventioner 2013 (nedan kallat 2013 års dekret). Detta dekret omfattade regnbåge som producerades 2013. |
| --- | --- |

(25)

Under den ursprungliga undersökningsperioden (2013) beviljades regnbågsproducenter direkta subventioner på grundval av dekret nr 2013/4463 av den 7 mars 2013 om jordbrukssubventioner 2013 (nedan kallat 2013 års dekret). Detta dekret omfattade regnbåge som producerades 2013.

2013 års dekret

| (26) | Enligt 2013 års dekret beviljades subventioner för alla regnbågsproducenter som hade en giltig produktionslicens för en viss fiskodlingsenhet. En produktionslicens skulle kunna avse en viss produktion till havs eller i en damm eller inlandsproduktion. En regnbågsproducent skulle kunna ha flera produktionslicenser (fiskodlingsenheter) i en och samma damm eller i ett och samma område till havs. Enligt 2013 års dekret var produktion inom var och en av dessa licenser subventionsberättigad upp till följande gränser: Regnbågsproducenterna fick 0,65 turkiska lira/kg vid produktion på upp till 250 ton per år, inom varje produktionslicens. För produktion på mellan 251 och 500 ton, fick regnbågsproducenterna hälften av det beloppet (0,325 turkiska lira/kg). Inga subventioner erhölls för produktion över 500 ton. |
| --- | --- |

(26)

Enligt 2013 års dekret beviljades subventioner för alla regnbågsproducenter som hade en giltig produktionslicens för en viss fiskodlingsenhet. En produktionslicens skulle kunna avse en viss produktion till havs eller i en damm eller inlandsproduktion. En regnbågsproducent skulle kunna ha flera produktionslicenser (fiskodlingsenheter) i en och samma damm eller i ett och samma område till havs. Enligt 2013 års dekret var produktion inom var och en av dessa licenser subventionsberättigad upp till följande gränser: Regnbågsproducenterna fick 0,65 turkiska lira/kg vid produktion på upp till 250 ton per år, inom varje produktionslicens. För produktion på mellan 251 och 500 ton, fick regnbågsproducenterna hälften av det beloppet (0,325 turkiska lira/kg). Inga subventioner erhölls för produktion över 500 ton.

4.   UNDERSÖKNINGENS RESULTAT

UNDERSÖKNINGENS RESULTAT

4.1   Allmän information

Allmän information

| (27) | Subventioner för regnbågsproduktion regleras genom ett dekret som den turkiska regeringen antar på årlig basis. I dekretet anges grundläggande villkor och subventionernas storlek för vattenbruksproduktion i Turkiet. Förfarandena och principerna för genomförandet av dekretet fastställs vidare genom årliga kommunikéer från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet. |
| --- | --- |

(27)

Subventioner för regnbågsproduktion regleras genom ett dekret som den turkiska regeringen antar på årlig basis. I dekretet anges grundläggande villkor och subventionernas storlek för vattenbruksproduktion i Turkiet. Förfarandena och principerna för genomförandet av dekretet fastställs vidare genom årliga kommunikéer från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet.

| (28) | Eftersom översynsperioden omfattade andra halvåret av 2016 och första halvåret av 2017 undersökte kommissionen för det första storleken på och villkoren för de subventioner som getts eller skulle ges till regnbågsproducenter 2016 och 2017 (se kapitel 4.2). |
| --- | --- |

(28)

Eftersom översynsperioden omfattade andra halvåret av 2016 och första halvåret av 2017 undersökte kommissionen för det första storleken på och villkoren för de subventioner som getts eller skulle ges till regnbågsproducenter 2016 och 2017 (se kapitel 4.2).

| (29) | För det andra analyserade kommissionen den allmänna utvecklingen av storleken på de subventioner som Turkiet beviljat från den ursprungliga undersökningen och fram till i dag (se kapitel 4.3). För det tredje bedömde kommissionen huruvida en väsentlig ändring skett i subventionsnivån och huruvida ändringen skulle kunna anses vara ”av bestående karaktär” (se kapitel 4.4). |
| --- | --- |

(29)

För det andra analyserade kommissionen den allmänna utvecklingen av storleken på de subventioner som Turkiet beviljat från den ursprungliga undersökningen och fram till i dag (se kapitel 4.3). För det tredje bedömde kommissionen huruvida en väsentlig ändring skett i subventionsnivån och huruvida ändringen skulle kunna anses vara ”av bestående karaktär” (se kapitel 4.4).

4.2   Subventioner som beviljats för regnbågsproduktion 2016 och 2017

Subventioner som beviljats för regnbågsproduktion 2016 och 2017

4.2.1   Subventioner för regnbågsproduktion 2016

Subventioner för regnbågsproduktion 2016

| (30) | Under 2016 beviljades subventioner till regnbågsproducenter på grundval av dekret nr 2016/8791 (6) om jordbrukssubventioner 2016 (nedan kallat 2016 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2016/33 (7) om vattenbruksstöd. |
| --- | --- |

(30)

Under 2016 beviljades subventioner till regnbågsproducenter på grundval av dekret nr 2016/8791 (6) om jordbrukssubventioner 2016 (nedan kallat 2016 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2016/33 (7) om vattenbruksstöd.

6

2016 års dekret

7

| (31) | Medan storleken på subventioneringen mätt i turkiska lira/kg låg kvar på 2013 års nivåer, undantogs licensierade odlingar som fanns i samma potentiella område som ministeriet fastställt, i samma dammreservoar eller i en regionaliserad dammreservoar i samma område från subventioner genom en ny artikel 4.16. |
| --- | --- |

(31)

Medan storleken på subventioneringen mätt i turkiska lira/kg låg kvar på 2013 års nivåer, undantogs licensierade odlingar som fanns i samma potentiella område som ministeriet fastställt, i samma dammreservoar eller i en regionaliserad dammreservoar i samma område från subventioner genom en ny artikel 4.16.

| (32) | Om en regnbågsproducent hade mer än en produktionslicens (eller ”fiskodlingsenhet”) i samma potentiella havsområde, enligt ministeriets definition, i samma reservoar (damm) eller i samma reservoarer i samma regioner, vilken tillhörde samma person eller samma företag, betraktades sådana licenser eller fiskodlingsenheter, i enlighet med den artikeln och till skillnad från situationen under den ursprungliga undersökningsperioden, som en enda licens eller enhet tillhörande nämnda företag, och den direkta subventionen skulle då betalas enligt den tolkningen. Sökanden hävdade att artikeln hade lett till att den subventionsberättigade produktionsvolymen minskade, vilket resulterade i att subventionerna till regnbågsproducenterna minskade kraftigt. Kommissionen konstaterade emellertid att detta villkor hade två begränsningar. |
| --- | --- |

(32)

Om en regnbågsproducent hade mer än en produktionslicens (eller ”fiskodlingsenhet”) i samma potentiella havsområde, enligt ministeriets definition, i samma reservoar (damm) eller i samma reservoarer i samma regioner, vilken tillhörde samma person eller samma företag, betraktades sådana licenser eller fiskodlingsenheter, i enlighet med den artikeln och till skillnad från situationen under den ursprungliga undersökningsperioden, som en enda licens eller enhet tillhörande nämnda företag, och den direkta subventionen skulle då betalas enligt den tolkningen. Sökanden hävdade att artikeln hade lett till att den subventionsberättigade produktionsvolymen minskade, vilket resulterade i att subventionerna till regnbågsproducenterna minskade kraftigt. Kommissionen konstaterade emellertid att detta villkor hade två begränsningar.

| (33) | För det första visade undersökningen att begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret, enligt uppgift från de turkiska myndigheterna, enbart avsåg regnbågsproduktion i dammreservoarer eller till havs men inte landbaserad produktion, vilken enligt uppgift från de turkiska myndigheterna utgör cirka 20 % av all regnbågsproduktion (8). Efter meddelandet av uppgifter bekräftade de turkiska myndigheterna också att 65 % av alla produktionsanläggningar (fiskodlingar) är belägna i inlandet och endast 35 % av produktionsanläggningarna (fiskodlingar) är belägna i dammreservoarer eller till havs. |
| --- | --- |

(33)

För det första visade undersökningen att begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret, enligt uppgift från de turkiska myndigheterna, enbart avsåg regnbågsproduktion i dammreservoarer eller till havs men inte landbaserad produktion, vilken enligt uppgift från de turkiska myndigheterna utgör cirka 20 % av all regnbågsproduktion (8). Efter meddelandet av uppgifter bekräftade de turkiska myndigheterna också att 65 % av alla produktionsanläggningar (fiskodlingar) är belägna i inlandet och endast 35 % av produktionsanläggningarna (fiskodlingar) är belägna i dammreservoarer eller till havs.

8

| (34) | Begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret hade därför ingen inverkan på 20 % av regnbågsproduktionen och inte heller på 65 % av produktionsanläggningarna eller fiskodlingarna. Detta gällde exempelvis ett av företagen i urvalet, Mittos, som hade sin regnbågsodling belägen i inlandet. Även en annan företagsgrupp som ingick i urvalet, Özpekler group, hade odlingar belägna i olika dammreservoarer. Enligt de uppgifter som lämnats av dessa företag/företagsgrupper (och som kontrollerats på regeringsnivå) var följaktligen båda berättigade till subventioner för lika många produktionslicenser (sex licenser i det ena fallet och tre i det andra) under 2015 (före lagändringen) som 2016 (när den nya lagstiftningen redan var i kraft). Lagändringen hade därför inte någon betydande inverkan på dessa företag. |
| --- | --- |

(34)

Begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret hade därför ingen inverkan på 20 % av regnbågsproduktionen och inte heller på 65 % av produktionsanläggningarna eller fiskodlingarna. Detta gällde exempelvis ett av företagen i urvalet, Mittos, som hade sin regnbågsodling belägen i inlandet. Även en annan företagsgrupp som ingick i urvalet, Özpekler group, hade odlingar belägna i olika dammreservoarer. Enligt de uppgifter som lämnats av dessa företag/företagsgrupper (och som kontrollerats på regeringsnivå) var följaktligen båda berättigade till subventioner för lika många produktionslicenser (sex licenser i det ena fallet och tre i det andra) under 2015 (före lagändringen) som 2016 (när den nya lagstiftningen redan var i kraft). Lagändringen hade därför inte någon betydande inverkan på dessa företag.

| (35) | För det andra tillämpades begränsningen per juridisk enhet, vilket innebar att varje företag i en grupp av närstående företag kunde ansöka om subventioner upp till de gränser som fastställts i dekretet. Detta innebar att om en företagsgrupp utgjordes av olika juridiska enheter med produktionsställen (licenser) i samma område skulle varje företag i gruppen kunna åtnjuta subventionen separat, även om företaget hade produktionsställen i samma område genom ett annat närstående företag. De turkiska myndigheterna bekräftade att så var fallet med en av de grupper som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Båda de närstående företagen i denna grupp hade rätt att begära subventioner trots att deras odlingar låg i samma område. |
| --- | --- |

(35)

För det andra tillämpades begränsningen per juridisk enhet, vilket innebar att varje företag i en grupp av närstående företag kunde ansöka om subventioner upp till de gränser som fastställts i dekretet. Detta innebar att om en företagsgrupp utgjordes av olika juridiska enheter med produktionsställen (licenser) i samma område skulle varje företag i gruppen kunna åtnjuta subventionen separat, även om företaget hade produktionsställen i samma område genom ett annat närstående företag. De turkiska myndigheterna bekräftade att så var fallet med en av de grupper som ingick i urvalet, nämligen Alima Group. Båda de närstående företagen i denna grupp hade rätt att begära subventioner trots att deras odlingar låg i samma område.

| (36) | Dessa särdrag gjorde att begränsningens allmänna påverkan inte ledde till någon betydande minskning av antalet mottagare. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna minskade antalet odlingslicenser berättigade till direkt subventionering från 947 odlingslicenser 2015 till 837 odlingslicenser 2016 och 817 odlingslicenser 2017. Så som förklaras i skäl 34 såg vissa företag en minskning i antalet individuella stödberättigade licenser mellan 2015 och 2016 medan andra, till exempel Özpekler Group och Mittos, hade lika många stödberättigade licenser före och efter ändringen. |
| --- | --- |

(36)

Dessa särdrag gjorde att begränsningens allmänna påverkan inte ledde till någon betydande minskning av antalet mottagare. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna minskade antalet odlingslicenser berättigade till direkt subventionering från 947 odlingslicenser 2015 till 837 odlingslicenser 2016 och 817 odlingslicenser 2017. Så som förklaras i skäl 34 såg vissa företag en minskning i antalet individuella stödberättigade licenser mellan 2015 och 2016 medan andra, till exempel Özpekler Group och Mittos, hade lika många stödberättigade licenser före och efter ändringen.

| (37) | Utöver den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret, införde de turkiska myndigheterna genom samma dekret även en ny direkt subvention för slutna produktionssystem från och med den 1 januari 2016 (9). I artikel 4.6 i dekretet fastställdes att målet var ”att till fullo utnyttja vattenresurserna i landet, i syfte att säkerställa odling av vattenbruksprodukter och olika arter på platser med begränsade vattenresurser”. |
| --- | --- |

(37)

Utöver den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret, införde de turkiska myndigheterna genom samma dekret även en ny direkt subvention för slutna produktionssystem från och med den 1 januari 2016 (9). I artikel 4.6 i dekretet fastställdes att målet var ”att till fullo utnyttja vattenresurserna i landet, i syfte att säkerställa odling av vattenbruksprodukter och olika arter på platser med begränsade vattenresurser”.

9

| (38) | Subventioner för slutna produktionssystem skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. Storleken på subventionen var 0,5 turkiska lira per kg fisk som producerats inom systemet, oavsett fiskart. |
| --- | --- |

(38)

Subventioner för slutna produktionssystem skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. Storleken på subventionen var 0,5 turkiska lira per kg fisk som producerats inom systemet, oavsett fiskart.

4.2.2   Beviljade subventioner för regnbågsproduktion 2017

Beviljade subventioner för regnbågsproduktion 2017

| (39) | I linje med metoden att varje år anta nya dekret och kommunikéer om subventioner för regnbågsproducenter, ersattes 2016 års dekret 2017 med dekret nr 2017/10465 (10) om jordbruksstödet för 2017 (nedan kallat 2017 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2017/38 (11) om vattenbruksstöd. |
| --- | --- |

(39)

I linje med metoden att varje år anta nya dekret och kommunikéer om subventioner för regnbågsproducenter, ersattes 2016 års dekret 2017 med dekret nr 2017/10465 (10) om jordbruksstödet för 2017 (nedan kallat 2017 års dekret). Vidare fastställs utförliga villkor för beviljandet av subventionerna i kommuniké nr 2017/38 (11) om vattenbruksstöd.

10

2017 års dekret

11

| (40) | Bestämmelserna i artikel 4.16 om antalet stödberättigade licenser bibehölls i 2017 års dekret. Samtidigt infördes ett högre belopp för direkta subventioner för regnbågsproduktion. De nya subventionsbeloppen var följande:






  — | För en produktion på upp till 250 ton fastställdes subventionsbeloppet till 0,75 turkiska lira/kg (jämfört med 0,65 turkiska lira/kg 2016). |
| --- | --- | --- |

(40)

Bestämmelserna i artikel 4.16 om antalet stödberättigade licenser bibehölls i 2017 års dekret. Samtidigt infördes ett högre belopp för direkta subventioner för regnbågsproduktion. De nya subventionsbeloppen var följande:

—

För en produktion på upp till 250 ton fastställdes subventionsbeloppet till 0,75 turkiska lira/kg (jämfört med 0,65 turkiska lira/kg 2016).

| — | För en produktion på 250–500 ton fastställdes subventionsbeloppet till 0,375 turkiska lira/kg (jämfört med 0,325 turkiska lira/kg 2016). |
| --- | --- |

—

För en produktion på 250–500 ton fastställdes subventionsbeloppet till 0,375 turkiska lira/kg (jämfört med 0,325 turkiska lira/kg 2016).

| — | Inget subventionsbelopp fastställdes för en produktion på mer än 500 ton. |
| --- | --- |

—

Inget subventionsbelopp fastställdes för en produktion på mer än 500 ton.

| (41) | Även i 2017 års dekret infördes nya subventioner. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna ersatte och kompletterade dessa nya subventioner delvis de direkta subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen och syftade till att stödja fiskkonsumtionen i Turkiet, främja uppfyllandet av miljöstandarder, kampen mot sjukdomar, livsmedelskvalitet, diversifiering och spårbarhet. De nya subventionerna var följande:






  — | Subventioner för regnbåge på över 1 kg. |
| --- | --- | --- |

(41)

Även i 2017 års dekret infördes nya subventioner. Enligt uppgift från de turkiska myndigheterna ersatte och kompletterade dessa nya subventioner delvis de direkta subventioner som var föremål för utjämning i den ursprungliga undersökningen och syftade till att stödja fiskkonsumtionen i Turkiet, främja uppfyllandet av miljöstandarder, kampen mot sjukdomar, livsmedelskvalitet, diversifiering och spårbarhet. De nya subventionerna var följande:

—

Subventioner för regnbåge på över 1 kg.

| — | Subventioner för märkning av fisk. |
| --- | --- |

—

Subventioner för märkning av fisk.

| — | Subventioner för goda fiskodlingsmetoder. |
| --- | --- |

—

Subventioner för goda fiskodlingsmetoder.

| (42) | Syftet med subventioner för produktion av regnbåge på över 1 kg var att främja produktdiversifiering. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och till halva beloppet (0,125 turkiska lira/kg) för en produktion på 250–500 ton. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp. |
| --- | --- |

(42)

Syftet med subventioner för produktion av regnbåge på över 1 kg var att främja produktdiversifiering. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och till halva beloppet (0,125 turkiska lira/kg) för en produktion på 250–500 ton. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp.

| (43) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för regnbåge på över 1 kg enbart gäller den berörda produkten om dess vikt ligger mellan 1 och 1,2 kg. De hävdade att regnbåge som väger mer än 1,2 kg inte längre omfattas av definitionen för den berörda produkten. Enligt de turkiska myndigheterna kommer jordbruksministeriet dessutom att i den kommande kommunikén, med villkoren för subventionssystemen för 2018 års produktion, begränsa subventionen till att gälla regnbåge som väger över 1,25 kg. Därför bör subventionen för regnbåge som väger över 1 kg inte beaktas vid bedömningen av utvecklingen av subventionsbeloppen till regnbågsproducenter under både 2017 och 2018. |
| --- | --- |

(43)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för regnbåge på över 1 kg enbart gäller den berörda produkten om dess vikt ligger mellan 1 och 1,2 kg. De hävdade att regnbåge som väger mer än 1,2 kg inte längre omfattas av definitionen för den berörda produkten. Enligt de turkiska myndigheterna kommer jordbruksministeriet dessutom att i den kommande kommunikén, med villkoren för subventionssystemen för 2018 års produktion, begränsa subventionen till att gälla regnbåge som väger över 1,25 kg. Därför bör subventionen för regnbåge som väger över 1 kg inte beaktas vid bedömningen av utvecklingen av subventionsbeloppen till regnbågsproducenter under både 2017 och 2018.

| (44) | Kommissionen höll med om att regnbåge som sålts i form av hel fisk som väger 1,2 kg eller mer inte är den berörda produkten. Därför är subventioner till produktion av sådan fisk, som bara skulle tjäna en annan marknad, inte utjämningsbara enligt de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen höll med om att regnbåge som sålts i form av hel fisk som väger 1,2 kg eller mer inte är den berörda produkten. Därför är subventioner till produktion av sådan fisk, som bara skulle tjäna en annan marknad, inte utjämningsbara enligt de gällande åtgärderna.

| (45) | Produktion av regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg drog emellertid fördel av systemet 2017 och omfattas av produktdefinitionen. Enligt artikel 4 f i kommunikén nr 2017/38 beviljas en fiskodlare dessutom subventionen när ”fisken tas upp”. Även om de turkiska myndigheterna avsåg att begränsa subventionen för regnbåge som väger mer än 1,25 kg under 2018, finns det inga rättsliga kriteriet i dekretet som undantar subventionen när regnbågen säljs i en annan form. Enligt den erhållna informationen är det allmän praxis i branschen att bereda en del av de stora regnbågar som tagits upp och sälja dem som den berörda produkten, t.ex. i form av filéer. Motsvarande belopp från subventionssystemet gynnar således den berörda produkten. I sin bedömning kan kommissionen dessutom endast grunda sig på relevanta slutliga lagar och författningar, som gäller fullt ut i det exporterande landet. Eftersom den kommuniké som definierar villkoren för 2018 ännu inte antagits, kan de planerade villkor som de turkiska myndigheterna redogjort för inte beaktas i detta skede. Kommissionen beslutade därför att inte undanta detta system från sin övergripande analys, och befäste snarare sina slutsatser avseende systemets ekonomiska verkan (se skäl 67). |
| --- | --- |

(45)

Produktion av regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg drog emellertid fördel av systemet 2017 och omfattas av produktdefinitionen. Enligt artikel 4 f i kommunikén nr 2017/38 beviljas en fiskodlare dessutom subventionen när ”fisken tas upp”. Även om de turkiska myndigheterna avsåg att begränsa subventionen för regnbåge som väger mer än 1,25 kg under 2018, finns det inga rättsliga kriteriet i dekretet som undantar subventionen när regnbågen säljs i en annan form. Enligt den erhållna informationen är det allmän praxis i branschen att bereda en del av de stora regnbågar som tagits upp och sälja dem som den berörda produkten, t.ex. i form av filéer. Motsvarande belopp från subventionssystemet gynnar således den berörda produkten. I sin bedömning kan kommissionen dessutom endast grunda sig på relevanta slutliga lagar och författningar, som gäller fullt ut i det exporterande landet. Eftersom den kommuniké som definierar villkoren för 2018 ännu inte antagits, kan de planerade villkor som de turkiska myndigheterna redogjort för inte beaktas i detta skede. Kommissionen beslutade därför att inte undanta detta system från sin övergripande analys, och befäste snarare sina slutsatser avseende systemets ekonomiska verkan (se skäl 67).

| (46) | Subventioner för märkning av fisk i syfte att främja fiskens spårbarhet och kvalitet. Subventionsbeloppet var 0,02 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och halva beloppet (0,01 turkiska lira) för en produktion på 250–500 ton. Gränsen tillämpades per produktionslicens. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp. Subventioner för märkning av fisk skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(46)

Subventioner för märkning av fisk i syfte att främja fiskens spårbarhet och kvalitet. Subventionsbeloppet var 0,02 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton och halva beloppet (0,01 turkiska lira) för en produktion på 250–500 ton. Gränsen tillämpades per produktionslicens. Begränsningen för de behörighetskriterier som anges i artikel 4.16, och som förklaras närmare i skäl 32–35, tillämpades även för denna subventionstyp. Subventioner för märkning av fisk skulle också kunna beviljas producenter av andra fiskarter som anges i dekretet, till exempel havsruda och havsabborre. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter.

| (47) | Subventioner för goda fiskodlingsmetoder avseende uppfyllandet av vissa standarder med koppling till miljö, livsmedelssäkerhet, fiskens välbefinnande och spårbarhet. Varje företag var tvunget att genomgå en revision för att vara berättigat till subventionering. När revisionen genomförts skulle ett intyg eventuellt utfärdas. De institut som kontrollerade uppfyllandet av standarderna var tvungna att vara certifierade av ministeriet. Företagen skulle ansöka om behörighet för produktion av regnbåge som producerats 2017 senast den 31 mars 2018. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton. Gränsen tillämpades per juridisk enhet. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(47)

Subventioner för goda fiskodlingsmetoder avseende uppfyllandet av vissa standarder med koppling till miljö, livsmedelssäkerhet, fiskens välbefinnande och spårbarhet. Varje företag var tvunget att genomgå en revision för att vara berättigat till subventionering. När revisionen genomförts skulle ett intyg eventuellt utfärdas. De institut som kontrollerade uppfyllandet av standarderna var tvungna att vara certifierade av ministeriet. Företagen skulle ansöka om behörighet för produktion av regnbåge som producerats 2017 senast den 31 mars 2018. Subventionsbeloppet fastställdes till 0,25 turkiska lira/kg för en produktion på upp till 250 ton. Gränsen tillämpades per juridisk enhet. De berörda parterna har inte ifrågasatt denna slutsats efter meddelandet av uppgifter.

4.2.3   Slutsats

Slutsats

| (48) | Det verkar som att volymen av den regnbågsproduktion som får omfattas av direkta subventioner har minskat efter den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret. Utifrån de uppgifter som de turkiska myndigheterna lämnade och den information som finns om saken var det dock svårt att bedöma de faktiska verkningarna av lagändringen 2016 vad gäller volymen på och värdet av den stödberättigade produktionen jämfört med det system som gällde innan dekretet trädde i kraft, och verkningarna var beroende av de produktionsvolymer som uppnåddes inom respektive licens. |
| --- | --- |

(48)

Det verkar som att volymen av den regnbågsproduktion som får omfattas av direkta subventioner har minskat efter den lagändring som infördes genom artikel 4.16 i 2016 års dekret. Utifrån de uppgifter som de turkiska myndigheterna lämnade och den information som finns om saken var det dock svårt att bedöma de faktiska verkningarna av lagändringen 2016 vad gäller volymen på och värdet av den stödberättigade produktionen jämfört med det system som gällde innan dekretet trädde i kraft, och verkningarna var beroende av de produktionsvolymer som uppnåddes inom respektive licens.

| (49) | Konsekvenserna var dessutom olika för olika företag, beroende på företagens egen produktionssituation. Från och med 2016 kunde de företag som hade mer än en licens i samma region eller område enligt det gamla systemet endast få direkt subventionering för en licens. Andra företag med inlandsproduktion (som Mittos) eller som hade verksamhet i olika områden eller regioner (som Özpekler) mottog direkta subventioner i lika stor eller till och med större omfattning än före 2016, eftersom de hade fler än en licens. Eftersom begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret tillämpades per juridisk enhet påverkade även gruppens utformning lagändringens konsekvenser för en viss företagsgrupp. Även om företagsgrupper som GMS Group och KLC Group var de som påverkades mest av lagändringen, påverkades företag eller företagsgrupper som Alima, Mittos och Özpekler och alla småföretag, som svarar för mer än 65 % av alla företag, endast i begränsad omfattning eller inte alls. |
| --- | --- |

(49)

Konsekvenserna var dessutom olika för olika företag, beroende på företagens egen produktionssituation. Från och med 2016 kunde de företag som hade mer än en licens i samma region eller område enligt det gamla systemet endast få direkt subventionering för en licens. Andra företag med inlandsproduktion (som Mittos) eller som hade verksamhet i olika områden eller regioner (som Özpekler) mottog direkta subventioner i lika stor eller till och med större omfattning än före 2016, eftersom de hade fler än en licens. Eftersom begränsningen i artikel 4.16 i 2016 års dekret tillämpades per juridisk enhet påverkade även gruppens utformning lagändringens konsekvenser för en viss företagsgrupp. Även om företagsgrupper som GMS Group och KLC Group var de som påverkades mest av lagändringen, påverkades företag eller företagsgrupper som Alima, Mittos och Özpekler och alla småföretag, som svarar för mer än 65 % av alla företag, endast i begränsad omfattning eller inte alls.

| (50) | Dessutom konstaterade kommissionen att det faktiska beloppet för direkta subventioner för regnbågsproducenter ökade 2017 (se skäl 40). Vidare infördes det genom 2016 och 2017 års dekret en rad nya subventioner som regnbågsproducenter kan ta del av (se kapitlen 4.2.1 och 4.2.2 ovan). |
| --- | --- |

(50)

Dessutom konstaterade kommissionen att det faktiska beloppet för direkta subventioner för regnbågsproducenter ökade 2017 (se skäl 40). Vidare infördes det genom 2016 och 2017 års dekret en rad nya subventioner som regnbågsproducenter kan ta del av (se kapitlen 4.2.1 och 4.2.2 ovan).

| (51) | Även om de begränsningar som infördes 2016 kan ha lett till en minskning av subventioneringen via de direkta subventionerna, införde de turkiska myndigheterna samtidigt nya och/eller ändrade befintliga subventionsåtgärder. En viktig fråga var därmed om huruvida det ökade beloppet för direkta subventioner och de nyligen införda subventionerna skulle kompensera för den begränsning som infördes i 2016 års dekret. Om så var fallet skulle den totala subventioneringen kunna vara lika stor eller större än den beräknade subventioneringen när de ursprungliga utjämningstullarna infördes. Även om en producent fick mindre ersättning genom de direkta subventionerna 2016 eftersom företagets olika licenser eller fiskodlingsenheter betraktades som en enda, behöver inte ändringen nödvändigtvis ha medfört en minskning av den totala subventioneringsnivån jämfört med situationen före lagändringen 2016 (se skälen 62–65). |
| --- | --- |

(51)

Även om de begränsningar som infördes 2016 kan ha lett till en minskning av subventioneringen via de direkta subventionerna, införde de turkiska myndigheterna samtidigt nya och/eller ändrade befintliga subventionsåtgärder. En viktig fråga var därmed om huruvida det ökade beloppet för direkta subventioner och de nyligen införda subventionerna skulle kompensera för den begränsning som infördes i 2016 års dekret. Om så var fallet skulle den totala subventioneringen kunna vara lika stor eller större än den beräknade subventioneringen när de ursprungliga utjämningstullarna infördes. Även om en producent fick mindre ersättning genom de direkta subventionerna 2016 eftersom företagets olika licenser eller fiskodlingsenheter betraktades som en enda, behöver inte ändringen nödvändigtvis ha medfört en minskning av den totala subventioneringsnivån jämfört med situationen före lagändringen 2016 (se skälen 62–65).

| (52) | Kommissionen ansåg därför att den måste bedöma inverkan av samtliga subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna i Turkiet kan ha dragit fördel av (eller kan dra fördel av i framtiden), liksom den generella subventioneringsnivån på nationell nivå. Kommissionen undersökte därför inte lagändringens specifika verkningar under undersökningsperioden för vart och ett av de företag som ingick i urvalet, utan gjorde i stället en helhetsbedömning och bekräftade samtidigt sina slutsatser med hänsyn till den information som hade tillhandahållits av de exporterande producenter som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen ansåg därför att den måste bedöma inverkan av samtliga subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna i Turkiet kan ha dragit fördel av (eller kan dra fördel av i framtiden), liksom den generella subventioneringsnivån på nationell nivå. Kommissionen undersökte därför inte lagändringens specifika verkningar under undersökningsperioden för vart och ett av de företag som ingick i urvalet, utan gjorde i stället en helhetsbedömning och bekräftade samtidigt sina slutsatser med hänsyn till den information som hade tillhandahållits av de exporterande producenter som ingick i urvalet.

| (53) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att kommissionen borde ha gjort en ny beräkning av subventionsmarginalerna för varje enskilt företag som ingick i urvalet. Kommissionen instämde inte i detta påstående. Sökanden begärde en omprövning av de minskade subventionerna till alla regnbågsproducenter i Turkiet efter lagändringen år 2016. Utan en varaktig förändring av omständigheterna på nationell nivå, ansåg kommissionen inte att det var lämpligt att beräkna motsvarande individuella subventionsbelopp. Ändringarna föreföll inte tillräckliga för att visa att subventioneringens storlek förändrats väsentligt och var av bestående karaktär. Denna slutsats bekräftades dessutom av undersökningen av subventioneringen på nationell nivå samt de beräknade subventionsbeloppen under 2018. |
| --- | --- |

(53)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att kommissionen borde ha gjort en ny beräkning av subventionsmarginalerna för varje enskilt företag som ingick i urvalet. Kommissionen instämde inte i detta påstående. Sökanden begärde en omprövning av de minskade subventionerna till alla regnbågsproducenter i Turkiet efter lagändringen år 2016. Utan en varaktig förändring av omständigheterna på nationell nivå, ansåg kommissionen inte att det var lämpligt att beräkna motsvarande individuella subventionsbelopp. Ändringarna föreföll inte tillräckliga för att visa att subventioneringens storlek förändrats väsentligt och var av bestående karaktär. Denna slutsats bekräftades dessutom av undersökningen av subventioneringen på nationell nivå samt de beräknade subventionsbeloppen under 2018.

4.3   Utvecklingen av de subventioner som beviljats för regnbågsproduktion på nationell nivå

Utvecklingen av de subventioner som beviljats för regnbågsproduktion på nationell nivå

4.3.1   Subventioner som regnbågsproducenter beviljats under perioden 2013–2016

Subventioner som regnbågsproducenter beviljats under perioden 2013–2016

| (54) | Mellan 2013 och 2016 beviljades regnbågsproducenter följande subventionsbelopp:

  Tabell


  Direkta subventioner till regnbågsproducenter | Produktionsår |
| --- | --- | --- |
| | 2013 (ursprunglig undersökningsperiod) | 2014 | 2015 | 2016 |
| Subventionsbelopp (turkiska lira) | 62 992 720 | 53 599 382 | 50 093 952 | 39 762 389 |
| Index | 100 | 85 | 80 | 63 |
| Produktionsvolym (i ton) | 128 059 | 112 345 | 106 598 | 104 356 |
| Index | 100 | 88 | 83 | 81 |
| Källa: Uppgifter som de turkiska myndigheterna tillhandahållit. |

(54)

Mellan 2013 och 2016 beviljades regnbågsproducenter följande subventionsbelopp:

Tabell

Tabell

Direkta subventioner till regnbågsproducenter

Direkta subventioner till regnbågsproducenter

Produktionsår

2013 (ursprunglig undersökningsperiod)

2014

2015

2016

Subventionsbelopp (turkiska lira)

62 992 720

53 599 382

50 093 952

39 762 389

Index

Index

100

100

85

85

80

80

63

63

Produktionsvolym (i ton)

128 059

112 345

106 598

104 356

Index

Index

100

100

88

88

83

83

81

81

Källa: Uppgifter som de turkiska myndigheterna tillhandahållit.

Källa:

| (55) | Mellan 2013 och 2016 minskade den totala subventionsvolymen med 37 procent. |
| --- | --- |

(55)

Mellan 2013 och 2016 minskade den totala subventionsvolymen med 37 procent.

| (56) | Den största minskningen (20 %) i subventionernas storlek inträffade mellan 2013 och 2015, det vill säga innan lagändringen infördes genom 2016 års dekret. Minskningen mellan dessa år motsvarar den minskade regnbågsproduktionen (17 %) under samma period. |
| --- | --- |

(56)

Den största minskningen (20 %) i subventionernas storlek inträffade mellan 2013 och 2015, det vill säga innan lagändringen infördes genom 2016 års dekret. Minskningen mellan dessa år motsvarar den minskade regnbågsproduktionen (17 %) under samma period.

| (57) | Minskningen i subventionernas storlek mellan 2015 och 2016 (före och efter ändringen) var 20,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Minskningen i subventionernas storlek mellan 2015 och 2016 (före och efter ändringen) var 20,6 %.

4.3.2   Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2016

Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2016

| (58) | Under 2016 beviljades regnbågsproducenter faktiska direkta subventioner på totalt 39 762 389 turkiska lira. |
| --- | --- |

(58)

Under 2016 beviljades regnbågsproducenter faktiska direkta subventioner på totalt 39 762 389 turkiska lira.

4.3.3   Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2017

Subventioner som de turkiska myndigheterna beviljat under 2017

| (59) | Alla de subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna kunde omfattas av 2017 hade inte genomförts fullt ut när kontrollbesöket gjordes. Kommissionen baserade således sina preliminära undersökningsresultat på den planerade budgeten för 2017 för var och en av åtgärderna på allmän nivå. |
| --- | --- |

(59)

Alla de subventionsåtgärder som regnbågsproducenterna kunde omfattas av 2017 hade inte genomförts fullt ut när kontrollbesöket gjordes. Kommissionen baserade således sina preliminära undersökningsresultat på den planerade budgeten för 2017 för var och en av åtgärderna på allmän nivå.

| (60) | Budgeten för direkta subventioner 2017 uppgick till 52 500 000 turkiska lira. Enligt de preliminära uppgifter som de turkiska myndigheterna tillhandahöll i samband med kontrollbesöket skulle 90 % av budgeten användas (47 250 000 turkiska lira). |
| --- | --- |

(60)

Budgeten för direkta subventioner 2017 uppgick till 52 500 000 turkiska lira. Enligt de preliminära uppgifter som de turkiska myndigheterna tillhandahöll i samband med kontrollbesöket skulle 90 % av budgeten användas (47 250 000 turkiska lira).

| (61) | Vidare planerades följande budget för de nya subventionsåtgärder som infördes 2017:






  — | Slutna produktionssystem – 500 000 turkiska lira. |
| --- | --- | --- |

(61)

Vidare planerades följande budget för de nya subventionsåtgärder som infördes 2017:

—

Slutna produktionssystem – 500 000 turkiska lira.

| — | Märkning av fisk – 10 000 000 turkiska lira. |
| --- | --- |

—

Märkning av fisk – 10 000 000 turkiska lira.

| — | Goda fiskodlingsmetoder – 2 000 000 turkiska lira. |
| --- | --- |

—

Goda fiskodlingsmetoder – 2 000 000 turkiska lira.

| — | Produktion av regnbåge på över 1 kg – 1 875 000 turkiska lira. |
| --- | --- |

—

Produktion av regnbåge på över 1 kg – 1 875 000 turkiska lira.

| (62) | Budgeten för slutna produktionssystem, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder inbegrep även subventioner för produktion av andra arter som havsruda och havsabborre. Baserat på de turkiska myndigheternas statistik om den totala vattenbruksproduktionen 2016, utgjorde regnbågsproduktionen 41,2 % av den stödberättigade fiskproduktionen. |
| --- | --- |

(62)

Budgeten för slutna produktionssystem, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder inbegrep även subventioner för produktion av andra arter som havsruda och havsabborre. Baserat på de turkiska myndigheternas statistik om den totala vattenbruksproduktionen 2016, utgjorde regnbågsproduktionen 41,2 % av den stödberättigade fiskproduktionen.

| (63) | Med utgångspunkt i den planerade budgeten, en budgetanvändning på 90 % och det faktum att en del av åtgärderna syftade till att främja produktionen av andra arter än regnbåge, uppskattade kommissionen till en början att det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter under 2017 skulle kunna överskrida 50 miljoner turkiska lira. Denna uppskattning baserades på de turkiska myndigheternas uppgifter, enligt vilka 90 % av budgeten för direkta subventioner skulle spenderas. Dessutom tillämpade kommissionen samma procentandel för budgetutgifterna för att bedöma subventionernas storlek för de ytterligare subventionsåtgärder som infördes 2017 (se skäl 61). Avslutningsvis tillämpade kommissionen procentsatsen 41,2 % för regnbågsproduktion inom stödberättigad fiskproduktion, med avseende på budgetrubrikerna för andra stödberättigade fiskarter (dvs. subventioner för slutna produktionssystem, regnbåge på över 1 kg, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder). |
| --- | --- |

(63)

Med utgångspunkt i den planerade budgeten, en budgetanvändning på 90 % och det faktum att en del av åtgärderna syftade till att främja produktionen av andra arter än regnbåge, uppskattade kommissionen till en början att det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter under 2017 skulle kunna överskrida 50 miljoner turkiska lira. Denna uppskattning baserades på de turkiska myndigheternas uppgifter, enligt vilka 90 % av budgeten för direkta subventioner skulle spenderas. Dessutom tillämpade kommissionen samma procentandel för budgetutgifterna för att bedöma subventionernas storlek för de ytterligare subventionsåtgärder som infördes 2017 (se skäl 61). Avslutningsvis tillämpade kommissionen procentsatsen 41,2 % för regnbågsproduktion inom stödberättigad fiskproduktion, med avseende på budgetrubrikerna för andra stödberättigade fiskarter (dvs. subventioner för slutna produktionssystem, regnbåge på över 1 kg, märkning av fisk och goda fiskodlingsmetoder).

| (64) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att ingen av de turkiska regnbågsproducenterna gynnats av subventionerna för slutna produktionssystem eller märkning av fisk 2017, främst på grund av de inledande investeringskostnaderna och svårighet att tillämpa åtgärderna. Det maximala stödet för goda fiskodlingsmetoder 2017 låg på bara 592 250 turkiska lira och 83 % av den planerade budgeten användes faktiskt, i jämförelse med 90 % i de turkiska myndigheternas ursprungliga beräkning. |
| --- | --- |

(64)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att ingen av de turkiska regnbågsproducenterna gynnats av subventionerna för slutna produktionssystem eller märkning av fisk 2017, främst på grund av de inledande investeringskostnaderna och svårighet att tillämpa åtgärderna. Det maximala stödet för goda fiskodlingsmetoder 2017 låg på bara 592 250 turkiska lira och 83 % av den planerade budgeten användes faktiskt, i jämförelse med 90 % i de turkiska myndigheternas ursprungliga beräkning.

| (65) | Kommissionen gick med på att ompröva det samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenterna med utgångspunkt i det faktiska belopp som de mottog under 2017. På grundval av detta nya belopp för subventionsåtgärderna var det nya samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenter omkring 48,5 miljoner turkiska lira under 2017. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen gick med på att ompröva det samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenterna med utgångspunkt i det faktiska belopp som de mottog under 2017. På grundval av detta nya belopp för subventionsåtgärderna var det nya samlade subventionsbeloppet till regnbågsproducenter omkring 48,5 miljoner turkiska lira under 2017.

| (66) | De turkiska myndigheterna gjorde vidare gällande att subventionssystemet för regnbåge som väger över 1 kilo inte borde ingå i beräkningen av regnbågsproducenternas fördel. Enligt de beräkningar som presenterades i samband med hörandet, skulle subventionsbeloppet till produktionen av den berörda produkten i så fall uppgå till cirka 43 miljoner under 2017. |
| --- | --- |

(66)

De turkiska myndigheterna gjorde vidare gällande att subventionssystemet för regnbåge som väger över 1 kilo inte borde ingå i beräkningen av regnbågsproducenternas fördel. Enligt de beräkningar som presenterades i samband med hörandet, skulle subventionsbeloppet till produktionen av den berörda produkten i så fall uppgå till cirka 43 miljoner under 2017.

| (67) | Kommissionen konstaterade emellertid att systemet kan vara till fördel för tre olika kategorier av regnbåge: 1) regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg, 2) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som kan sluta som den berörda produkten efter beredning och 3) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som används på en annan marknad än den berörda produkten. I avsaknad av exakta uppgifter om subventionsbudgetens fördelning kunde kommissionen inte beräkna det exakta beloppet för var och en av de tre kategorierna. Även om man antar att 100 % av denna subvention skulle gå till den tredje kategorin, och alltså inte inverka på den berörda produkten, skulle den övergripande slutsatsen inte ändras. Beloppet 43 miljoner turkiska lira för 2017 skulle nämligen fortfarande utgöra en ökning på 4 miljoner turkiska lira jämfört med 2016. En sådan ökning skulle neutralisera en betydande del av effekterna av minskningen 2016, som sökanden ansåg vara en förändring som motiverar en översyn av åtgärderna. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen konstaterade emellertid att systemet kan vara till fördel för tre olika kategorier av regnbåge: 1) regnbåge som väger mellan 1 kg och 1,2 kg, 2) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som kan sluta som den berörda produkten efter beredning och 3) regnbåge som väger mer än 1,2 kg som används på en annan marknad än den berörda produkten. I avsaknad av exakta uppgifter om subventionsbudgetens fördelning kunde kommissionen inte beräkna det exakta beloppet för var och en av de tre kategorierna. Även om man antar att 100 % av denna subvention skulle gå till den tredje kategorin, och alltså inte inverka på den berörda produkten, skulle den övergripande slutsatsen inte ändras. Beloppet 43 miljoner turkiska lira för 2017 skulle nämligen fortfarande utgöra en ökning på 4 miljoner turkiska lira jämfört med 2016. En sådan ökning skulle neutralisera en betydande del av effekterna av minskningen 2016, som sökanden ansåg vara en förändring som motiverar en översyn av åtgärderna.

4.3.4   Slutsats

Slutsats

| (68) | Subventionerna till regnbågsproducenter minskade med 37 % mellan den ursprungliga undersökningsperioden (2013) och 2016. Minskningen av subventionsbeloppet sedan 2013 var emellertid inte enbart ett resultat av lagändringen 2016 utan också av den allmänt minskade regnbågsproduktionen (se skäl 54). Subventionerna till regnbågsproducenter steg igen efter 2016. |
| --- | --- |

(68)

Subventionerna till regnbågsproducenter minskade med 37 % mellan den ursprungliga undersökningsperioden (2013) och 2016. Minskningen av subventionsbeloppet sedan 2013 var emellertid inte enbart ett resultat av lagändringen 2016 utan också av den allmänt minskade regnbågsproduktionen (se skäl 54). Subventionerna till regnbågsproducenter steg igen efter 2016.

| (69) | Under 2017 uppgick det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter till mellan 43 och 48,5 miljoner turkiska lira. Kommissionen drog därför slutsatsen att subventionsbeloppet efter 2016 närmar sig beloppet från före lagändringen. |
| --- | --- |

(69)

Under 2017 uppgick det sammanlagda subventionsbeloppet till regnbågsproducenter till mellan 43 och 48,5 miljoner turkiska lira. Kommissionen drog därför slutsatsen att subventionsbeloppet efter 2016 närmar sig beloppet från före lagändringen.

| (70) | Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att minskningen av de befintliga subventionerna efter lagändringen 2016 var tillfällig och att det samlade subventionsbeloppet liksom driftstödet per ton har ökat igen sedan 2016. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att minskningen av de befintliga subventionerna efter lagändringen 2016 var tillfällig och att det samlade subventionsbeloppet liksom driftstödet per ton har ökat igen sedan 2016.

4.4   Ändringarnas bestående karaktär

Ändringarnas bestående karaktär

| (71) | Mot bakgrund av slutsatserna i kapitel 4.3.4 vidhöll kommissionen därför att den minskade subventioneringen till regnbågsproducenter 2016 endast var av tillfällig karaktär. Den vidhöll också att, eftersom de turkiska myndigheterna såg över villkoren och storleken på subventionerna varje år, de införda ändringarna inte kunde anses vara varaktiga, i synnerhet som






  — | beloppet för direkta subventioner per ton ökade under 2017, |
| --- | --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av slutsatserna i kapitel 4.3.4 vidhöll kommissionen därför att den minskade subventioneringen till regnbågsproducenter 2016 endast var av tillfällig karaktär. Den vidhöll också att, eftersom de turkiska myndigheterna såg över villkoren och storleken på subventionerna varje år, de införda ändringarna inte kunde anses vara varaktiga, i synnerhet som

—

beloppet för direkta subventioner per ton ökade under 2017,

| — | fyra nya typer av subventionsåtgärder infördes 2017, |
| --- | --- |

—

fyra nya typer av subventionsåtgärder infördes 2017,

| — | en ny subvention för att bekämpa sjukdomar hos yngel infördes 2018. |
| --- | --- |

—

en ny subvention för att bekämpa sjukdomar hos yngel infördes 2018.

Kommissionen uppskattar att de samlade subventionerna till regnbågsproducenter kan uppgå till 56 miljoner turkiska lira 2018, dvs. cirka 6 miljoner turkiska lira mer än 2015, som är året före lagändringen (12).

12

| (72) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för att bekämpa sjukdomar i samband med yngelproduktion som infördes 2018 inte hade något samband med den berörda produkten. De kunde dock inte styrka sitt påstående. Kommissionen anser att det inte finns något särskilt skäl till varför denna subvention inte skulle hänföra sig till den berörda produkten. Det är slående att även jordbruksministeriet presenterade den nya subventionen som en subvention till regnbågsproducenter i samband med kontrollbesöket. Kommissionen avslog därför denna begäran. |
| --- | --- |

(72)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden att subventionen för att bekämpa sjukdomar i samband med yngelproduktion som infördes 2018 inte hade något samband med den berörda produkten. De kunde dock inte styrka sitt påstående. Kommissionen anser att det inte finns något särskilt skäl till varför denna subvention inte skulle hänföra sig till den berörda produkten. Det är slående att även jordbruksministeriet presenterade den nya subventionen som en subvention till regnbågsproducenter i samband med kontrollbesöket. Kommissionen avslog därför denna begäran.

| (73) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden dessutom att subventionerna till slutna produktionssystem och märkning av fisk borde uteslutas från bedömningen, eftersom de inte utnyttjades under 2017 och eftersom det var dyrt och svårt att använda dem (se skäl 64). Kommissionen noterade i detta avseende att subventionsbeloppet för märkning av fisk var 0,02 turkiska lira/enhet för produktion på upp till 250 ton under 2017, men verkar ha ökat till 0,03 turkiska lira/enhet 2018 (13). Det förefaller således som att de turkiska myndigheterna gör åtgärderna mer attraktiva. Kommissionen avvisade därför kravet att dessa nya subventionsåtgärder bör undantas från beräkningarna av subventioner under 2018 och den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(73)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade de turkiska myndigheterna och sökanden dessutom att subventionerna till slutna produktionssystem och märkning av fisk borde uteslutas från bedömningen, eftersom de inte utnyttjades under 2017 och eftersom det var dyrt och svårt att använda dem (se skäl 64). Kommissionen noterade i detta avseende att subventionsbeloppet för märkning av fisk var 0,02 turkiska lira/enhet för produktion på upp till 250 ton under 2017, men verkar ha ökat till 0,03 turkiska lira/enhet 2018 (13). Det förefaller således som att de turkiska myndigheterna gör åtgärderna mer attraktiva. Kommissionen avvisade därför kravet att dessa nya subventionsåtgärder bör undantas från beräkningarna av subventioner under 2018 och den närmaste framtiden.

13

| (74) | Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande behöver regnbågsproducenterna dessutom i själva verket göra startinvesteringar och/eller bli föremål för revisioner för att kunna anpassa sina affärsmetoder till behörighetskriterierna för de nyligen införda subventionsåtgärderna. Även om budgeten för dessa åtgärder inte utnyttjas under det eller de första tillämpningsåren, kommer den sannolikt att utnyttjas i större utsträckning nästkommande år så snart företagen har gjort sin verksamhet stödberättigad. |
| --- | --- |

(74)

Enligt de uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande behöver regnbågsproducenterna dessutom i själva verket göra startinvesteringar och/eller bli föremål för revisioner för att kunna anpassa sina affärsmetoder till behörighetskriterierna för de nyligen införda subventionsåtgärderna. Även om budgeten för dessa åtgärder inte utnyttjas under det eller de första tillämpningsåren, kommer den sannolikt att utnyttjas i större utsträckning nästkommande år så snart företagen har gjort sin verksamhet stödberättigad.

| (75) | De turkiska myndigheterna och sökanden hävdade slutligen att kommissionen borde ha tagit hänsyn till deprecieringen av den turkiska liran på 90 % under de senaste åren. Enligt dem var deprecieringen av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(75)

De turkiska myndigheterna och sökanden hävdade slutligen att kommissionen borde ha tagit hänsyn till deprecieringen av den turkiska liran på 90 % under de senaste åren. Enligt dem var deprecieringen av bestående karaktär.

| (76) | Kommissionen instämde inte i detta påstående. Deprecieringen av den turkiska liran, en fritt konvertibel valuta med ett fluktuerande växelkurs, kan inte hänföras till de turkiska myndigheterna. Dessutom kan växelkurserna följa en viss tendens över en given period, men de kan också vända under andra perioder. Den nödvändiga stabilitet och förutsägbarhet som utgör förändrade omständigheter av bestående karaktär föreligger därför inte. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen instämde inte i detta påstående. Deprecieringen av den turkiska liran, en fritt konvertibel valuta med ett fluktuerande växelkurs, kan inte hänföras till de turkiska myndigheterna. Dessutom kan växelkurserna följa en viss tendens över en given period, men de kan också vända under andra perioder. Den nödvändiga stabilitet och förutsägbarhet som utgör förändrade omständigheter av bestående karaktär föreligger därför inte.

4.5   Slutsats

Slutsats

| (77) | Mot bakgrund av dessa överväganden höll kommissionen därför fast vid sin uppfattning att systemet för införande av direkta subventioner präglas av ständiga förändringar i den rättsliga grunden, behörighetskriterierna och de faktiska subventionsbeloppen. Även om det faktiska beloppen för 2018 avviker från kommissionens uppskattning förändras systemet för genomförande av stödåtgärder ständigt, och sådana förändringar kan inte anses vara av bestående karaktär. Kommissionen vidhöll också i detta avseende att den minskade subventionering som konstaterades mellan 2013 och 2016 bara var av tillfällig karaktär, eftersom subventionsbeloppen för 2017 och 2018 uppskattades nå en nivå jämförbar med den 2013. Därför, och i strid mot sökandens påstående, drog kommissionen slutsaten att den minskning som konstaterades 2016 inte kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(77)

Mot bakgrund av dessa överväganden höll kommissionen därför fast vid sin uppfattning att systemet för införande av direkta subventioner präglas av ständiga förändringar i den rättsliga grunden, behörighetskriterierna och de faktiska subventionsbeloppen. Även om det faktiska beloppen för 2018 avviker från kommissionens uppskattning förändras systemet för genomförande av stödåtgärder ständigt, och sådana förändringar kan inte anses vara av bestående karaktär. Kommissionen vidhöll också i detta avseende att den minskade subventionering som konstaterades mellan 2013 och 2016 bara var av tillfällig karaktär, eftersom subventionsbeloppen för 2017 och 2018 uppskattades nå en nivå jämförbar med den 2013. Därför, och i strid mot sökandens påstående, drog kommissionen slutsaten att den minskning som konstaterades 2016 inte kunde anses vara av bestående karaktär.

5.   AVSLUTANDE AV DEN PARTIELLA INTERIMSÖVERSYNEN

AVSLUTANDE AV DEN PARTIELLA INTERIMSÖVERSYNEN

| (78) | På grundval av kommissionens slutsatser i fråga om ändringarna i genomförandet av de direkta subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och avsaknaden av en bestående karaktär i dessa ändringar, befanns begäran om en partiell interimsöversyn ogrundad och den partiella interimsöversynen bör därför avslutas. |
| --- | --- |

(78)

På grundval av kommissionens slutsatser i fråga om ändringarna i genomförandet av de direkta subventionerna till regnbågsproducenter i Turkiet och avsaknaden av en bestående karaktär i dessa ändringar, befanns begäran om en partiell interimsöversyn ogrundad och den partiella interimsöversynen bör därför avslutas.

| (79) | De gällande åtgärderna, som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/309, bör därför bibehållas. |
| --- | --- |

(79)

De gällande åtgärderna, som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/309, bör därför bibehållas.

| (80) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta undersökningen. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(80)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta undersökningen. De gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (81) | Förordningen överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (14). |
| --- | --- |

(81)

Förordningen överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (14).

14

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet avslutas härmed utan ändringar av nivån på gällande utjämningsåtgärder.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/309 av den 26 februari 2015 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 56, 27.2.2015, s. 12).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT C 234, 20.7.2017, s. 6).

3

(4)  Group Saguns exportvolym till unionen under översynsperioden utgjorde nästan en tredjedel av KLC Groups export till unionen.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

5

(6)  Turkiskt dekret nr 2016/8791 om jordbrukssubventioner 2016 av den 25 april 2016 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2016).

6

(7)  Kommuniké nr 2016/33 om vattenbruksstöd och om genomförande av dekret nr 2016/8791 offentliggjordes i officiella tidningen den 3 augusti 2016.

7

(8)  Vid kontrollbesök angav de turkiska myndigheterna att den landbaserade produktionen stod för 30 % av regnbågsproduktionen och produktionen i dammreservoarer eller till havs stod för 70 % av regnbågsproduktionen. Dessa uppgifter har korrigerats efter meddelandet av uppgifter.

8

(9)  
  ”Ett fullständigt kontrollerat vattenbrukssystem baserat på principen om återanvändning inom odlingssystemet efter vissa processer som avlägsnande av produktionsvatten samt avföring och livsmedelsrester med en rad mekaniska och biologiska hjälpmedel, syrgasboosting med avseende på kvalitet och kemisk struktur, avdunstning av koldioxid samt ozon- och/eller UV-behandling och med möjligheter till en mindre vattenanvändning och säkerställande av en produktion som överstiger enhetsvolymen, bättre tillväxt och en möjlighet att dra större nytta av livsmedel samt erhålla produkter med en mindre miljöpåverkan”. (Artikel 4 ç i kommuniké nr 2016/33 från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet.)

9

(10)  Turkiskt dekret nr 2017/10465 om jordbrukssubventioner 2017 av den 5 juni 2017 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2017).

10

(11)  Kommuniké nr 2017/38 om vattenbruksstöd och om genomförande av dekret nr 2017/10465 offentliggjordes i officiella tidningen den 14 oktober 2017.

11

(12)  Beräkningen gjordes på grundval av produktionsvolymen 2017 genom att tillämpa en budgetanvändningssats på 83 % för 2017. För det åtgärder som också skulle vara till fördel för andra arter tillämpade kommissionen en sats på 43,6 %, vilket motsvarar regnbågsproduktionens andel bland de stödberättigande arterna.

12

(13)  Turkiskt dekret nr 2018/11460 om jordbrukssubventioner 2018 av den 21 februari 2018 (genomfört retroaktivt per den 1 januari 2018).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

14

---

BESLUT

| 5.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 139/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 139/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/824

av den 4 juni 2018

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av ferrokisel med ursprung i Egypten och Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

A.   INLEDANDE

INLEDANDE

| (1) | Den 2 augusti 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av ferrokisel med ursprung i Egypten och Ukraina och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av detta i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 2 augusti 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av ferrokisel med ursprung i Egypten och Ukraina och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av detta i Europeiska unionens officiella tidning (2).

kommissionen

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som ingavs av Euroalliages (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för fyra unionsproducenter, nämligen Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ och Huta Laziska SA, som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda produktion av ferrokisel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för skadevållande dumpning som ansågs vara tillräcklig för att motivera inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som ingavs av Euroalliages (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för fyra unionsproducenter, nämligen Ferropem, Ferroatlántica SL, OFZ och Huta Laziska SA, som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda produktion av ferrokisel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för skadevållande dumpning som ansågs vara tillräcklig för att motivera inledandet av undersökningen.

klaganden

| (3) | Kommissionen underrättade klaganden, kända exporterande producenter i Egypten och Ukraina, kända importörer och användare, andra parter som såvitt känt var berörda samt företrädare för Egypten och Ukraina om att undersökningen hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade klaganden, kända exporterande producenter i Egypten och Ukraina, kända importörer och användare, andra parter som såvitt känt var berörda samt företrädare för Egypten och Ukraina om att undersökningen hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Kontrollbesök gjordes mellan december 2017 och februari 2018 på plats hos de fyra unionsproducenterna, samarbetsvilliga exporterande producenter i Egypten respektive Ukraina och en samarbetsvillig närstående importör i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Kontrollbesök gjordes mellan december 2017 och februari 2018 på plats hos de fyra unionsproducenterna, samarbetsvilliga exporterande producenter i Egypten respektive Ukraina och en samarbetsvillig närstående importör i unionen.

B.   ÅTERKALLELSE AV KLAGOMÅLET OCH AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

ÅTERKALLELSE AV KLAGOMÅLET OCH AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (5) | Klaganden återkallade sitt klagomål per e-post till kommissionen av den 27 februari 2018. |
| --- | --- |

(5)

Klaganden återkallade sitt klagomål per e-post till kommissionen av den 27 februari 2018.

| (6) | I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen kan förfarandet avslutas när klagomålet återkallas, såvida inte ett sådant avslutande strider mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen kan förfarandet avslutas när klagomålet återkallas, såvida inte ett sådant avslutande strider mot unionens intresse.

| (7) | Av undersökningen har inte framgått något som tyder på att ett sådant avslutande skulle strida mot unionens intresse. Därför ansåg kommissionen att den aktuella undersökningen borde avslutas. |
| --- | --- |

(7)

Av undersökningen har inte framgått något som tyder på att ett sådant avslutande skulle strida mot unionens intresse. Därför ansåg kommissionen att den aktuella undersökningen borde avslutas.

| (8) | Berörda parter har underrättats om detta och har getts tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen har dock inte tagit emot några synpunkter som visar att det skulle strida mot unionens intresse att avsluta förfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Berörda parter har underrättats om detta och har getts tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen har dock inte tagit emot några synpunkter som visar att det skulle strida mot unionens intresse att avsluta förfarandet.

| (9) | Kommissionen drar därför slutsatsen att antidumpningsförfarandet beträffande import till unionen av ferrokisel, en ferrolegering som innehåller minst 20 viktprocent men högst 96 viktprocent kisel och minst 4 % järn, med ursprung i Egypten och Ukraina, bör avslutas utan införande av åtgärder. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen drar därför slutsatsen att antidumpningsförfarandet beträffande import till unionen av ferrokisel, en ferrolegering som innehåller minst 20 viktprocent men högst 96 viktprocent kisel och minst 4 % järn, med ursprung i Egypten och Ukraina, bör avslutas utan införande av åtgärder.

| (10) | Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas antidumpningsförfarandet beträffande import av ferrokisel, en ferrolegering som innehåller minst 20 viktprocent men högst 96 viktprocent kisel och minst 4 % järn, med ursprung i Egypten och Ukraina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7202 21 00, 7202 29 10 och 7202 29 90.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 4 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 251, 2.8.2017, s. 5.

2

---