# Euroopan unionin L 49/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 49 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta22. helmikuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 49

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta22. helmikuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/258, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/259, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/260, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, koskevan tutkimuksen päättämisestä | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/261, annettu 22 päivänä tammikuuta 2014, toimenpiteistä SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), jotka Sardinian alue on toteuttanut Saremarin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9101)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komission päätös (EU) 2018/262, annettu 14 päivänä helmikuuta 2018, ehdotetusta kansalaisaloitteesta We are a welcoming Europe, let us help!
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 895) | 64 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/263, annettu 20 päivänä helmikuuta 2018, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 889)

   (
  1
  ) | 66 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/258, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/259, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta (
  1
  )

1

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/260, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, koskevan tutkimuksen päättämisestä

16

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2018/261, annettu 22 päivänä tammikuuta 2014, toimenpiteistä SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), jotka Sardinian alue on toteuttanut Saremarin hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9101)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9101)

1

22

*

Komission päätös (EU) 2018/262, annettu 14 päivänä helmikuuta 2018, ehdotetusta kansalaisaloitteesta We are a welcoming Europe, let us help!
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 895)

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 895)

64

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/263, annettu 20 päivänä helmikuuta 2018, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2018) 889)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 889)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/258,

annettu 21 päivänä helmikuuta 2018,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille osana yhteisön kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio hyväksyi komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2) esitetyn kansainvälisen yhdenmukaistetun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTP) 1 päivänä kesäkuuta 2017. WLTP korvaa uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC), joka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 (3) liitteessä XII. Vuodesta 2021 lähtien asetuksessa (EY) N:o 443/2009 asetettujen hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen on todennettava WLTP:n mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästöjen perusteella. Kyseisestä ajankohdasta lähtien myös ekoinnovaatioiden avulla saadut hiilidioksidisäästöt olisi määritettävä WLTP:n perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2) esitetyn kansainvälisen yhdenmukaistetun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTP) 1 päivänä kesäkuuta 2017. WLTP korvaa uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC), joka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 (3) liitteessä XII. Vuodesta 2021 lähtien asetuksessa (EY) N:o 443/2009 asetettujen hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen on todennettava WLTP:n mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästöjen perusteella. Kyseisestä ajankohdasta lähtien myös ekoinnovaatioiden avulla saadut hiilidioksidisäästöt olisi määritettävä WLTP:n perusteella.

| (2) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon sääntömääräisen testimenettelyn muuttuminen ja kytkeä WLTP:n mukaiset hiilidioksidiarvot vastaaviin NEDC:n mukaisiin hiilidioksidiarvoihin, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/1153 (4), on tarpeen muuttaa komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 725/2011 (5). |
| --- | --- |

(2)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon sääntömääräisen testimenettelyn muuttuminen ja kytkeä WLTP:n mukaiset hiilidioksidiarvot vastaaviin NEDC:n mukaisiin hiilidioksidiarvoihin, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/1153 (4), on tarpeen muuttaa komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 725/2011 (5).

| (3) | Jotta varmistetaan jouheva siirtyminen NEDC-syklistä WLTP-menetelmään, olisi oltava mahdollista jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus NEDC:n perusteella 31 päivään joulukuuta 2019 asti ja WLTP:n perusteella tämän asetuksen voimaantulosta lähtien. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistetaan jouheva siirtyminen NEDC-syklistä WLTP-menetelmään, olisi oltava mahdollista jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus NEDC:n perusteella 31 päivään joulukuuta 2019 asti ja WLTP:n perusteella tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

| (4) | Komissio on myöntänyt yli 20 ekoinnovaatiohyväksyntää, mutta valmistajat ovat ottaneet tätä teknologiaa käyttöön vuoteen 2017 mennessä Euroopan unionin ajoneuvokannassa melko rajoitetusti. Jotta voidaan edistää tällaisen teknologian käyttöönottoa ja vähentää henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä mahdollisimman paljon, hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyä olisi yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on myöntänyt yli 20 ekoinnovaatiohyväksyntää, mutta valmistajat ovat ottaneet tätä teknologiaa käyttöön vuoteen 2017 mennessä Euroopan unionin ajoneuvokannassa melko rajoitetusti. Jotta voidaan edistää tällaisen teknologian käyttöönottoa ja vähentää henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä mahdollisimman paljon, hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyä olisi yksinkertaistettava.

| (5) | Säästöjen kynnysarvon alentaminen 0,5 g:aan CO2/km todennäköisesti edistää sellaisen innovatiivisen teknologian laajempaa käyttöönottoa, jolla pystytään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Jotta voidaan varmistaa, että nämä hiilidioksidisäästöt saavutetaan tosiasiallisesti, on keskeisen tärkeää, että ne määritetään erittäin tarkasti. Sen vuoksi on tarpeen arvioida ja esittää määrällisesti epävarmuus, joka liittyy säästöjen osoittamiseen käytettyihin menetelmiin ja ottaa tämä epävarmuus huomioon, kun hyväksyvä viranomainen sertifioi hiilidioksidisäästöt. On aiheellista linjata säästöjen kynnysarvon muutos WLTP:n käyttöönoton kanssa, minkä vuoksi uutta kynnysarvoa olisi sovellettava WLTP:n perusteella tehdyissä hakemuksissa. |
| --- | --- |

(5)

Säästöjen kynnysarvon alentaminen 0,5 g:aan CO2/km todennäköisesti edistää sellaisen innovatiivisen teknologian laajempaa käyttöönottoa, jolla pystytään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Jotta voidaan varmistaa, että nämä hiilidioksidisäästöt saavutetaan tosiasiallisesti, on keskeisen tärkeää, että ne määritetään erittäin tarkasti. Sen vuoksi on tarpeen arvioida ja esittää määrällisesti epävarmuus, joka liittyy säästöjen osoittamiseen käytettyihin menetelmiin ja ottaa tämä epävarmuus huomioon, kun hyväksyvä viranomainen sertifioi hiilidioksidisäästöt. On aiheellista linjata säästöjen kynnysarvon muutos WLTP:n käyttöönoton kanssa, minkä vuoksi uutta kynnysarvoa olisi sovellettava WLTP:n perusteella tehdyissä hakemuksissa.

| (6) | Hiilidioksidisäästöjen osoittamiseksi osien testauksen olisi oltava mahdollinen tapauksissa, joissa säästöt eivät riipu ajoneuvosta, jotta voidaan parantaa hiilidioksidisäästöjen määrittämisen tarkkuutta ja yksinkertaistaa määrittämistä. |
| --- | --- |

(6)

Hiilidioksidisäästöjen osoittamiseksi osien testauksen olisi oltava mahdollinen tapauksissa, joissa säästöt eivät riipu ajoneuvosta, jotta voidaan parantaa hiilidioksidisäästöjen määrittämisen tarkkuutta ja yksinkertaistaa määrittämistä.

| (7) | Hiilidioksidisäästöjen sertifioinnin yksinkertaistamiseksi hakijan pitäisi pystyä ehdottamaan säästöjen määrittämiseksi sovellettavan yksityiskohtaisen testimenetelmän lisäksi yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa. Jos käytetään tällaista yksinkertaistettua menetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, hyväksyvien viranomaisten sertifioimat säästöt olisi määritettävä varovasti ottaen huomioon osoitettujen säästöjen alin taso. |
| --- | --- |

(7)

Hiilidioksidisäästöjen sertifioinnin yksinkertaistamiseksi hakijan pitäisi pystyä ehdottamaan säästöjen määrittämiseksi sovellettavan yksityiskohtaisen testimenetelmän lisäksi yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa. Jos käytetään tällaista yksinkertaistettua menetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, hyväksyvien viranomaisten sertifioimat säästöt olisi määritettävä varovasti ottaen huomioon osoitettujen säästöjen alin taso.

| (8) | Teknologiaa, joka on jo jonkin aikaa ollut markkinoilla yleisesti saatavilla, ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitettuna innovatiivisena teknologiana, eikä sitä sen vuoksi tulisi pitää ekoinnovaationa. Oikeanlaisten kannustimien luomiseksi on sen vuoksi aiheellista korvata viitevuotena käytetty vuosi 2009 dynaamisella viitevuodella, jota käytetään verrokkina teknologian innovatiivisuuden määrittämiselle. Uutta dynaamista viitevuotta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien jätettäviin hakemuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Teknologiaa, joka on jo jonkin aikaa ollut markkinoilla yleisesti saatavilla, ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitettuna innovatiivisena teknologiana, eikä sitä sen vuoksi tulisi pitää ekoinnovaationa. Oikeanlaisten kannustimien luomiseksi on sen vuoksi aiheellista korvata viitevuotena käytetty vuosi 2009 dynaamisella viitevuodella, jota käytetään verrokkina teknologian innovatiivisuuden määrittämiselle. Uutta dynaamista viitevuotta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien jätettäviin hakemuksiin.

| (9) | Jos komissio toteaa niiden kokemusten perusteella, jotka on saatu arvioimalla joukko innovatiivista teknologiaa, jolla on samat ominaisuudet, että on tyydyttävästi ja kiistattomasti osoitettu, että tämä teknologia täyttää asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitetut perusteet, tai jos innovatiivinen teknologia ei riipu valmistajakohtaisista ajoneuvon parametreista, pitäisi olla mahdollista hyväksyä innovatiivinen teknologia ekoinnovaatioksi päätöksellä, jolla annetaan kaikille valmistajille mahdollisuus sertifioida hiilidioksidisäästöt kyseisen päätöksen perusteella, kunhan päätöksessä vahvistetut ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(9)

Jos komissio toteaa niiden kokemusten perusteella, jotka on saatu arvioimalla joukko innovatiivista teknologiaa, jolla on samat ominaisuudet, että on tyydyttävästi ja kiistattomasti osoitettu, että tämä teknologia täyttää asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa tarkoitetut perusteet, tai jos innovatiivinen teknologia ei riipu valmistajakohtaisista ajoneuvon parametreista, pitäisi olla mahdollista hyväksyä innovatiivinen teknologia ekoinnovaatioksi päätöksellä, jolla annetaan kaikille valmistajille mahdollisuus sertifioida hiilidioksidisäästöt kyseisen päätöksen perusteella, kunhan päätöksessä vahvistetut ehdot täyttyvät.

| (10) | Osa innovatiivisesta teknologiasta edellyttää vankkaa tilastollista näyttöä, joka tukee innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettyjä oletuksia ja testimenetelmässä ehdotettuja parametreja. Jotta saataisiin mahdollisimman laajat tietojoukot, pitäisi olla mahdollista, että valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä esittää hakemuksen yhdessä. Tällöin ryhmällä pitäisi olla mahdollisuus jättää hakemus, jossa on useita todentamisraportteja, jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä. |
| --- | --- |

(10)

Osa innovatiivisesta teknologiasta edellyttää vankkaa tilastollista näyttöä, joka tukee innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettyjä oletuksia ja testimenetelmässä ehdotettuja parametreja. Jotta saataisiin mahdollisimman laajat tietojoukot, pitäisi olla mahdollista, että valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä esittää hakemuksen yhdessä. Tällöin ryhmällä pitäisi olla mahdollisuus jättää hakemus, jossa on useita todentamisraportteja, jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä.

| (11) | Sen varmistamiseksi, että sertifioidut hiilidioksidipäästöt, joita valmistajat käyttävät tavoitteiden noudattamista varten, ovat oikeita, komissiolla pitäisi olla mahdollisuus reagoida nopeasti ja ilmoittaa valmistajille, jos se havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa sertifioitujen säästöjen tasoon, tai sille ilmoitetaan tällaisista. |
| --- | --- |

(11)

Sen varmistamiseksi, että sertifioidut hiilidioksidipäästöt, joita valmistajat käyttävät tavoitteiden noudattamista varten, ovat oikeita, komissiolla pitäisi olla mahdollisuus reagoida nopeasti ja ilmoittaa valmistajille, jos se havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa sertifioitujen säästöjen tasoon, tai sille ilmoitetaan tällaisista.

| (12) | Saadut kokemukset osoittavat, että saattaa olla tarpeen mukauttaa ekoinnovaation hyväksyvissä päätöksissä vahvistettuja testimenetelmiä, muun muassa teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, tai laajentaa hyväksymispäätös koskemaan useampia ajoneuvoja. Sen vuoksi sekä alkuperäisen hakijan että komission pitäisi pystyä panemaan vireille näiden päätösten muuttaminen. |
| --- | --- |

(12)

Saadut kokemukset osoittavat, että saattaa olla tarpeen mukauttaa ekoinnovaation hyväksyvissä päätöksissä vahvistettuja testimenetelmiä, muun muassa teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, tai laajentaa hyväksymispäätös koskemaan useampia ajoneuvoja. Sen vuoksi sekä alkuperäisen hakijan että komission pitäisi pystyä panemaan vireille näiden päätösten muuttaminen.

| (13) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 725/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 725/2011 olisi muutettava.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 725/2011 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Teknologian osalta voidaan tehdä tämän asetuksen nojalla innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus, kunhan se täyttää seuraavat edellytykset:”. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Teknologian osalta voidaan tehdä tämän asetuksen nojalla innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus, kunhan se täyttää seuraavat edellytykset:”.

| b) | Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | teknologia on asennettu enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista henkilöautoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä, tai enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna n – 4, jossa n on hakemusvuosi, rekisteröidyistä uusista henkilöautoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

| c) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus voidaan tehdä standardoidun testimenettelyn perusteella seuraavien mukaisesti:






  a) | uusi eurooppalainen ajosykli, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä XII, 31 päivään joulukuuta 2019 asti; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus voidaan tehdä standardoidun testimenettelyn perusteella seuraavien mukaisesti:

a)

uusi eurooppalainen ajosykli, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä XII, 31 päivään joulukuuta 2019 asti;

| b) | kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely, johon viitataan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*1), 14 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien. |
| --- | --- |

b)

kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely, johon viitataan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*1), 14 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien.

(*1)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).”
  "

*1

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  i) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | ’hakijalla’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

i)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

’hakijalla’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen;”

| ii) | Lisätään f alakohta seuraavasti:






  ”f) | ’pyynnön esittäjällä’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka esittää pyynnön innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttamiseksi.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään f alakohta seuraavasti:

”f)

’pyynnön esittäjällä’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka esittää pyynnön innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttamiseksi.”

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”4 artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus”. |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”4 artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus”.

| b) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan johdantolause seuraavasti:
  ”Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä seuraavat:”. |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä seuraavat:”.

| ii) | Korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | menetelmä, jolla innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset osoitetaan, mukaan luettuna maininta sovellettuun standardoituun testimenetelmään 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai jos komissio on jo hyväksynyt tämän menetelmän, maininta hyväksytystä menetelmästä;”. |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

menetelmä, jolla innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset osoitetaan, mukaan luettuna maininta sovellettuun standardoituun testimenetelmään 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai jos komissio on jo hyväksynyt tämän menetelmän, maininta hyväksytystä menetelmästä;”.

| iii) | Lisätään e a alakohta seuraavasti:






  ”e a) | tarpeen mukaan ja e alakohdassa tarkoitetun menetelmän lisäksi yksinkertaistettu menetelmä, jolla arvioidaan sertifioitavat hiilidioksidisäästöt, tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita käytetään kaikkien sellaisten ajoneuvojen sertifioimiseksi, jotka on varustettu innovatiivisella teknologialla;”. |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisätään e a alakohta seuraavasti:

”e a)

tarpeen mukaan ja e alakohdassa tarkoitetun menetelmän lisäksi yksinkertaistettu menetelmä, jolla arvioidaan sertifioitavat hiilidioksidisäästöt, tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita käytetään kaikkien sellaisten ajoneuvojen sertifioimiseksi, jotka on varustettu innovatiivisella teknologialla;”.

| iv) | Korvataan f alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti:






  ”i) | innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat päästövähennykset määritettynä e alakohdan ja tapauksen mukaan e a alakohdan mukaan täyttävät 9 artiklan 1 kohdassa määritellyn kynnysarvon, ottaen huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

Korvataan f alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti:

”i)

innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat päästövähennykset määritettynä e alakohdan ja tapauksen mukaan e a alakohdan mukaan täyttävät 9 artiklan 1 kohdassa määritellyn kynnysarvon, ottaen huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

| ii) | innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hiilidioksidimittausten standardoidun testimenettelyn piiriin, siten kuin tämän asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa täsmennetään;”. |
| --- | --- |

ii)

innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hiilidioksidimittausten standardoidun testimenettelyn piiriin, siten kuin tämän asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa täsmennetään;”.

| v) | Lisätään iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | hiilidioksidivähennyksen arvo, joka myönnetään sertifioinnissa ajoneuvolle yksinkertaistetun arviointimenetelmän mukaisesti tai e a alakohdassa tarkoitetun ennalta määritetyn hiilidioksidisäästöjen arvon perusteella, on alempi tai yhtä suuri kuin innovatiivisella teknologialla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty e alakohdassa tarkoitettua testimenetelmää käyttäen, mukaan luettuna mahdollinen vuorovaikutus muiden ekoinnovaatioiden kanssa.” |
| --- | --- | --- |

v)

Lisätään iv alakohta seuraavasti:

”iv)

hiilidioksidivähennyksen arvo, joka myönnetään sertifioinnissa ajoneuvolle yksinkertaistetun arviointimenetelmän mukaisesti tai e a alakohdassa tarkoitetun ennalta määritetyn hiilidioksidisäästöjen arvon perusteella, on alempi tai yhtä suuri kuin innovatiivisella teknologialla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty e alakohdassa tarkoitettua testimenetelmää käyttäen, mukaan luettuna mahdollinen vuorovaikutus muiden ekoinnovaatioiden kanssa.”

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”5 artikla
  Verrokki ja ekoinnovaatio”. |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”5 artikla

Verrokki ja ekoinnovaatio”.

| b) | Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | ekoinnovaatioajoneuvo, joka varustetaan innovatiivisella teknologialla, tai tapauksen mukaan innovatiivinen teknologia itsenäisenä osana; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

ekoinnovaatioajoneuvo, joka varustetaan innovatiivisella teknologialla, tai tapauksen mukaan innovatiivinen teknologia itsenäisenä osana;

| b) | verrokkiajoneuvo, jota ei varusteta innovatiivisella teknologialla mutta joka on muilta osin täysin samanlainen kuin ekoinnovaatioajoneuvo, tai tapauksen mukaan verrokkiteknologia itsenäisenä osana.” |
| --- | --- |

b)

verrokkiajoneuvo, jota ei varusteta innovatiivisella teknologialla mutta joka on muilta osin täysin samanlainen kuin ekoinnovaatioajoneuvo, tai tapauksen mukaan verrokkiteknologia itsenäisenä osana.”

| c) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jos hakija katsoo, että 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut tiedot voidaan osoittaa muutoin kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla keinoilla, innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot tämän päätelmän perustelemiseksi ja menetelmä, joka tuottaa vastaavat tulokset.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos hakija katsoo, että 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut tiedot voidaan osoittaa muutoin kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla keinoilla, innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot tämän päätelmän perustelemiseksi ja menetelmä, joka tuottaa vastaavat tulokset.”

| d) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus tehdään WLTP:n perusteella 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, verrokkiajoneuvon on kuuluttava interpolointiperheeseen, joka edustaa huonointa tapausta ekoinnovaatiosäästöjen osoittamisen kannalta.
  Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa verrokkiajoneuvon on oltava testiajoneuvo H.
  Verrokkiajoneuvon valinnan tueksi on esitettävä vankkaa ja riippumatonta tilastonäyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä todennettavissa olevia oletuksia verrokkiajoneuvon asianmukaisuudesta ja edustavuudesta.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus tehdään WLTP:n perusteella 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, verrokkiajoneuvon on kuuluttava interpolointiperheeseen, joka edustaa huonointa tapausta ekoinnovaatiosäästöjen osoittamisen kannalta.

Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa verrokkiajoneuvon on oltava testiajoneuvo H.

Verrokkiajoneuvon valinnan tueksi on esitettävä vankkaa ja riippumatonta tilastonäyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä todennettavissa olevia oletuksia verrokkiajoneuvon asianmukaisuudesta ja edustavuudesta.”

| 5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Jos hakijana on valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:






  a) | riippumattoman ja sertifioidun elimen on tehtävä 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut todennukset kunkin hakijaryhmään kuuluvan jäsenen osalta tarpeen mukaan riippuen innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen sisällöstä; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Jos hakijana on valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

a)

riippumattoman ja sertifioidun elimen on tehtävä 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut todennukset kunkin hakijaryhmään kuuluvan jäsenen osalta tarpeen mukaan riippuen innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen sisällöstä;

| b) | jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä, hakijaryhmän jäsenet voivat toimittaa useita todentamisraportteja eri tietojoukoista saman hakemuksen tueksi.” |
| --- | --- |

b)

jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä, hakijaryhmän jäsenet voivat toimittaa useita todentamisraportteja eri tietojoukoista saman hakemuksen tueksi.”

| b) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | Lisätään c a alakohta seuraavasti:






  ”c a) | todennettava 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan tapauksessa, että kyseisessä alakohdassa tarkoitetut yksinkertaistettu arviointimenetelmä tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot ovat asianmukaisia 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hiilidioksidisäästöjen sertifioimiseksi ja täyttävät 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Lisätään c a alakohta seuraavasti:

”c a)

todennettava 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan tapauksessa, että kyseisessä alakohdassa tarkoitetut yksinkertaistettu arviointimenetelmä tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot ovat asianmukaisia 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hiilidioksidisäästöjen sertifioimiseksi ja täyttävät 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;”.

| ii) | Lisätään alakohta seuraavasti:
  ”Sovellettaessa c ja c a alakohtaa riippumattoman ja sertifioidun elimen on toimitettava todentamista varten laaditut testausprotokollat.” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”Sovellettaessa c ja c a alakohtaa riippumattoman ja sertifioidun elimen on toimitettava todentamista varten laaditut testausprotokollat.”

| c) | Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Riippumattoman ja sertifioidun elimen on hiilidioksidisäästöjen 11 artiklan mukaista sertifiointia varten laadittava valmistajan pyynnöstä raportti niiden erilaisten ekoinnovaatioiden välisestä vuorovaikutuksesta, joita ajoneuvotyyppiin, -varianttiin tai -versioon tai tapauksen mukaan interpolointiperheeseen on asennettu.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Riippumattoman ja sertifioidun elimen on hiilidioksidisäästöjen 11 artiklan mukaista sertifiointia varten laadittava valmistajan pyynnöstä raportti niiden erilaisten ekoinnovaatioiden välisestä vuorovaikutuksesta, joita ajoneuvotyyppiin, -varianttiin tai -versioon tai tapauksen mukaan interpolointiperheeseen on asennettu.”

| 6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun menetelmän ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetun yksinkertaistetun arviointimenetelmän soveltamisesta; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun menetelmän ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetun yksinkertaistetun arviointimenetelmän soveltamisesta;

| b) | hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 2 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdassa täsmennetyn standardoidun testimenetelmän soveltamisesta.” |
| --- | --- |

b)

hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 2 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdassa täsmennetyn standardoidun testimenetelmän soveltamisesta.”

| b) | Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus on tehty 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, epävarmuus on arvioitava ja esitettävä määrällisesti säästöjen määrittämistä varten. Määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä kokonaissäästöistä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus on tehty 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, epävarmuus on arvioitava ja esitettävä määrällisesti säästöjen määrittämistä varten. Määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä kokonaissäästöistä.”

| c) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos kyseessä ovat ennalta määritellyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita ehdotetaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti, kyseiset arvot on asetettava enintään 2 kohdan mukaisesti määriteltyjen kokonaissäästöjen tasolle.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos kyseessä ovat ennalta määritellyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita ehdotetaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti, kyseiset arvot on asetettava enintään 2 kohdan mukaisesti määriteltyjen kokonaissäästöjen tasolle.”

| 7) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Innovatiivisen teknologian avulla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti saavutettavan vähennyksen on oltava






  a) | 1 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Innovatiivisen teknologian avulla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti saavutettavan vähennyksen on oltava

a)

1 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan perusteella;

| b) | 0,5 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.” |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.”

| b) | Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”standarditestisyklin” ilmaisulla ”standardoidun testimenettelyn”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”standarditestisyklin” ilmaisulla ”standardoidun testimenettelyn”.

| 8) | Korvataan 10 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”10 artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen arviointi”. |
| --- | --- |

8)

Korvataan 10 artiklan otsikko seuraavasti:

”10 artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen arviointi”.

| 9) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Ekoinnovaation avulla saavutettavat sertifioidut hiilidioksidisäästöt, jotka osoitetaan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ekoinnovaatioksi koskevan päätöksen mukaisesti, on täsmennettävä erikseen sekä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa että vaatimustenmukaisuustodistuksessa direktiivin 2007/46/EY mukaisesti niiden testien perusteella, joita tutkimuslaitokset tekevät mainitun direktiivin 11 artiklan mukaisesti, käyttäen hyväksyttyä testimenetelmää.
  Hyväksymispäätöksen vaatimusten mukaisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä sertifioitavista kokonaissäästöistä. Jos ekoinnovaation avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt jäävät tietyssä ajoneuvotyypissä, -variantissa tai -versiossa tai tapauksen mukaan interpolointiperheessä alle 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, säästöjä ei sertifioida.
  Jos 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti vahvistetut ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöt täsmennetään hyväksyntää koskevassa päätöksessä, kyseiset ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot voidaan kirjata suoraan tyyppihyväksyntäasiakirjoihin, kunhan hyväksyvä viranomainen kykenee vahvistamaan, että ajoneuvo on varustettu teknologialla hyväksymispäätöksen eritelmien mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Ekoinnovaation avulla saavutettavat sertifioidut hiilidioksidisäästöt, jotka osoitetaan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ekoinnovaatioksi koskevan päätöksen mukaisesti, on täsmennettävä erikseen sekä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa että vaatimustenmukaisuustodistuksessa direktiivin 2007/46/EY mukaisesti niiden testien perusteella, joita tutkimuslaitokset tekevät mainitun direktiivin 11 artiklan mukaisesti, käyttäen hyväksyttyä testimenetelmää.

Hyväksymispäätöksen vaatimusten mukaisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä sertifioitavista kokonaissäästöistä. Jos ekoinnovaation avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt jäävät tietyssä ajoneuvotyypissä, -variantissa tai -versiossa tai tapauksen mukaan interpolointiperheessä alle 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, säästöjä ei sertifioida.

Jos 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti vahvistetut ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöt täsmennetään hyväksyntää koskevassa päätöksessä, kyseiset ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot voidaan kirjata suoraan tyyppihyväksyntäasiakirjoihin, kunhan hyväksyvä viranomainen kykenee vahvistamaan, että ajoneuvo on varustettu teknologialla hyväksymispäätöksen eritelmien mukaisesti.”

| b) | Korvataan 4 kohdan toisessa alakohdassa arvo ”1 g CO2/km” arvolla ”0,5 g CO2/km”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan toisessa alakohdassa arvo ”1 g CO2/km” arvolla ”0,5 g CO2/km”.

2

2

| 10) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Jos komissio havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia verrattuna tietoihin, jotka se oli saanut osana innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevaa hakemusta, tai jos sille ilmoitetaan tällaisista, se voi ilmoittaa myös tästä valmistajalle.” |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Jos komissio havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia verrattuna tietoihin, jotka se oli saanut osana innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevaa hakemusta, tai jos sille ilmoitetaan tällaisista, se voi ilmoittaa myös tästä valmistajalle.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Valmistaja, jonka sertifioituja hiilidioksidisäästöjä ei enää oteta huomioon, voi hakea asianomaisille ajoneuvoille uutta sertifiointia 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai voi tapauksen mukaan esittää 12 a artiklan mukaisesti hyväksymispäätöksen muuttamiseksi pyynnön, joka tueksi on esitettävä näyttöä, jota edellytetään testimenetelmän asianmukaisuuden ja innovatiivisen teknologian avulla saavutettavien hiilidioksidisäästöjen vahvistamiseksi.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Valmistaja, jonka sertifioituja hiilidioksidisäästöjä ei enää oteta huomioon, voi hakea asianomaisille ajoneuvoille uutta sertifiointia 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai voi tapauksen mukaan esittää 12 a artiklan mukaisesti hyväksymispäätöksen muuttamiseksi pyynnön, joka tueksi on esitettävä näyttöä, jota edellytetään testimenetelmän asianmukaisuuden ja innovatiivisen teknologian avulla saavutettavien hiilidioksidisäästöjen vahvistamiseksi.”

| 11) | Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttaminen

  1.   Valmistaja tai laitetoimittaja, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, voi toimittaa komissiolle pyynnön, joka koskee voimassa olevan hyväksymispäätöksen muuttamista. Pyyntö ja sen kaikki liiteasiakirjat on toimitettava myös sähköpostitse tai sähköisellä tietovälineellä taikka ladattava komission ylläpitämälle palvelimelle. Kirjalliseen pyyntöön on sisällytettävä liiteasiakirjojen luettelo.


  2.   Muutospyynnössä on toimitettava seuraavat tiedot ja näyttö:






  a) | pyynnön esittäjän yhteystiedot; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttaminen

1.   Valmistaja tai laitetoimittaja, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, voi toimittaa komissiolle pyynnön, joka koskee voimassa olevan hyväksymispäätöksen muuttamista. Pyyntö ja sen kaikki liiteasiakirjat on toimitettava myös sähköpostitse tai sähköisellä tietovälineellä taikka ladattava komission ylläpitämälle palvelimelle. Kirjalliseen pyyntöön on sisällytettävä liiteasiakirjojen luettelo.

2.   Muutospyynnössä on toimitettava seuraavat tiedot ja näyttö:

a)

pyynnön esittäjän yhteystiedot;

| b) | viitetiedot muutettavasta hyväksymispäätöksestä; |
| --- | --- |

b)

viitetiedot muutettavasta hyväksymispäätöksestä;

| c) | kuvaus ehdotetuista muutoksista, mukaan luettuna tiivistelmä kuvauksesta; |
| --- | --- |

c)

kuvaus ehdotetuista muutoksista, mukaan luettuna tiivistelmä kuvauksesta;

| d) | näyttö, joka osoittaa muutosten tarpeellisuuden ja asianmukaisuuden; |
| --- | --- |

d)

näyttö, joka osoittaa muutosten tarpeellisuuden ja asianmukaisuuden;

| e) | näyttö, joka osoittaa, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

e)

näyttö, joka osoittaa, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

| f) | riippumattoman ja sertifioidun elimen laatima validointiraportti, jossa todennetaan seuraavat:






  i) | muutettu testimenetelmä täyttää 6 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

f)

riippumattoman ja sertifioidun elimen laatima validointiraportti, jossa todennetaan seuraavat:

i)

muutettu testimenetelmä täyttää 6 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;

| ii) | innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa. |
| --- | --- |

ii)

innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa.

3.   Vastaanotettuaan muutosta koskevan pyynnön komissio julkaisee ehdotetuista muutoksista 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tiivistetyn kuvauksen.

4.   Komissio arvioi muutosta koskevan pyynnön ja muuttaa yhdeksän kuukauden kuluessa täydellisen pyynnön vastaanottamisesta hyväksymispäätöstä, jollei ehdotettujen muutosten asianmukaisuudesta esitetä vastalauseita.

Muutetussa hyväksymispäätöksessä on tapauksen mukaan täsmennettävä sen sovellettavuus ja tiedot, joita vaaditaan hiilidioksidisäästöjen sertifiointia varten tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti, jollei toimielinten asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 määriteltyjen poikkeusten soveltamisesta muuta johdu.

5.   Komissio voi vaatia ehdotettuihin muutoksiin mukautuksia. Tällöin komissio kuulee pyynnön esittäjää ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ehdotetuista muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.

6.   Arviointijaksoa voidaan pidentää viidellä kuukaudella, jos komissio katsoo, ettei pyyntöä voida arvioida asianmukaisesti yhdeksän kuukauden arviointijakson aikana innovatiivisen teknologian tai siihen liittyvän muutetun testimenetelmän monimutkaisuuden taikka muutospyynnön laajuuden ja sisällön vuoksi.

Komissio ilmoittaa pyynnön esittäjälle arviointijakson pidentämisestä 40 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

7.   Komissio voi milloin tahansa muuttaa hyväksymispäätöstä omasta aloitteestaan, etenkin teknisen edistyksen huomioon ottamiseksi. Komissio kuulee alkuperäistä hakijaa, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä harkitsemistaan muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.”

| 12) | Poistetaan 14 artikla. |
| --- | --- |

12)

Poistetaan 14 artikla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1153, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistamisesta sääntömääräisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi tarvittavien korrelaatioparametrien määrittämiseksi ja asetuksen (EU) No 1014/2010 muuttamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 679).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 725/2011, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2011, henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä vähentävien innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelystä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 443/2009 mukaisesti (EUVL L 194, 26.7.2011, s. 19).

5

---

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/259,

annettu 21 päivänä helmikuuta 2018,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio hyväksyi komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2) esitetyn kansainvälisen yhdenmukaistetun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTP) 1 päivänä kesäkuuta 2017. WLTP korvaa uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC), joka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 (3) liitteessä XII. Vuodesta 2021 lähtien asetuksessa (EU) N:o 510/2011 asetettujen hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen on todennettava WLTP:n mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästöjen perusteella. Kyseisestä ajankohdasta lähtien myös ekoinnovaatioiden avulla saadut hiilidioksidisäästöt olisi määritettävä WLTP:n perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2) esitetyn kansainvälisen yhdenmukaistetun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTP) 1 päivänä kesäkuuta 2017. WLTP korvaa uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC), joka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 (3) liitteessä XII. Vuodesta 2021 lähtien asetuksessa (EU) N:o 510/2011 asetettujen hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen on todennettava WLTP:n mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästöjen perusteella. Kyseisestä ajankohdasta lähtien myös ekoinnovaatioiden avulla saadut hiilidioksidisäästöt olisi määritettävä WLTP:n perusteella.

| (2) | Jotta voitaisiin ottaa huomioon sääntömääräisen testimenettelyn muuttuminen ja kytkeä WLTP:n mukaiset hiilidioksidiarvot vastaaviin NEDC:n mukaisiin hiilidioksidiarvoihin, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/1153 (4), on tarpeen muuttaa komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 (5). |
| --- | --- |

(2)

Jotta voitaisiin ottaa huomioon sääntömääräisen testimenettelyn muuttuminen ja kytkeä WLTP:n mukaiset hiilidioksidiarvot vastaaviin NEDC:n mukaisiin hiilidioksidiarvoihin, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/1153 (4), on tarpeen muuttaa komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 (5).

| (3) | Jotta varmistetaan jouheva siirtyminen NEDC-syklistä WLTP-menetelmään, olisi oltava mahdollista jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus NEDC:n perusteella 31 päivään joulukuuta 2019 asti ja WLTP:n perusteella tämän asetuksen voimaantulosta lähtien. |
| --- | --- |

(3)

Jotta varmistetaan jouheva siirtyminen NEDC-syklistä WLTP-menetelmään, olisi oltava mahdollista jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus NEDC:n perusteella 31 päivään joulukuuta 2019 asti ja WLTP:n perusteella tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

| (4) | Komissio on myöntänyt yli 20 ekoinnovaatiohyväksyntää, mutta valmistajat ovat ottaneet tätä teknologiaa käyttöön vuoteen 2017 mennessä Euroopan unionin ajoneuvokannassa melko rajoitetusti. Jotta voidaan edistää tällaisen teknologian käyttöönottoa ja vähentää kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä mahdollisimman paljon, hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyä olisi yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on myöntänyt yli 20 ekoinnovaatiohyväksyntää, mutta valmistajat ovat ottaneet tätä teknologiaa käyttöön vuoteen 2017 mennessä Euroopan unionin ajoneuvokannassa melko rajoitetusti. Jotta voidaan edistää tällaisen teknologian käyttöönottoa ja vähentää kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä mahdollisimman paljon, hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyä olisi yksinkertaistettava.

| (5) | Säästöjen kynnysarvon alentaminen 0,5 g:aan CO2/km todennäköisesti edistää sellaisen innovatiivisen teknologian laajempaa käyttöönottoa, jolla pystytään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Jotta voidaan varmistaa, että nämä hiilidioksidisäästöt saavutetaan tosiasiallisesti, on keskeisen tärkeää, että ne määritetään erittäin tarkasti. Sen vuoksi on tarpeen arvioida ja esittää määrällisesti epävarmuus, joka liittyy säästöjen osoittamiseen käytettyihin menetelmiin ja ottaa tämä epävarmuus huomioon, kun hyväksyvä viranomainen sertifioi hiilidioksidisäästöt. On aiheellista linjata säästöjen kynnysarvon muutos WLTP:n käyttöönoton kanssa, minkä vuoksi uutta kynnysarvoa olisi sovellettava WLTP:n perusteella tehdyissä hakemuksissa. |
| --- | --- |

(5)

Säästöjen kynnysarvon alentaminen 0,5 g:aan CO2/km todennäköisesti edistää sellaisen innovatiivisen teknologian laajempaa käyttöönottoa, jolla pystytään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Jotta voidaan varmistaa, että nämä hiilidioksidisäästöt saavutetaan tosiasiallisesti, on keskeisen tärkeää, että ne määritetään erittäin tarkasti. Sen vuoksi on tarpeen arvioida ja esittää määrällisesti epävarmuus, joka liittyy säästöjen osoittamiseen käytettyihin menetelmiin ja ottaa tämä epävarmuus huomioon, kun hyväksyvä viranomainen sertifioi hiilidioksidisäästöt. On aiheellista linjata säästöjen kynnysarvon muutos WLTP:n käyttöönoton kanssa, minkä vuoksi uutta kynnysarvoa olisi sovellettava WLTP:n perusteella tehdyissä hakemuksissa.

| (6) | Hiilidioksidisäästöjen osoittamiseksi osien testauksen olisi oltava mahdollinen tapauksissa, joissa säästöt eivät riipu ajoneuvosta, jotta voidaan parantaa hiilidioksidisäästöjen määrittämisen tarkkuutta ja yksinkertaistaa määrittämistä. |
| --- | --- |

(6)

Hiilidioksidisäästöjen osoittamiseksi osien testauksen olisi oltava mahdollinen tapauksissa, joissa säästöt eivät riipu ajoneuvosta, jotta voidaan parantaa hiilidioksidisäästöjen määrittämisen tarkkuutta ja yksinkertaistaa määrittämistä.

| (7) | Hiilidioksidisäästöjen sertifioinnin yksinkertaistamiseksi hakijan pitäisi pystyä ehdottamaan säästöjen määrittämiseksi sovellettavan yksityiskohtaisen testimenetelmän lisäksi yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa. Jos käytetään tällaista yksinkertaistettua menetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, hyväksyvien viranomaisten sertifioimat säästöt olisi määritettävä varovasti ottaen huomioon osoitettujen säästöjen alin taso. |
| --- | --- |

(7)

Hiilidioksidisäästöjen sertifioinnin yksinkertaistamiseksi hakijan pitäisi pystyä ehdottamaan säästöjen määrittämiseksi sovellettavan yksityiskohtaisen testimenetelmän lisäksi yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa. Jos käytetään tällaista yksinkertaistettua menetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, hyväksyvien viranomaisten sertifioimat säästöt olisi määritettävä varovasti ottaen huomioon osoitettujen säästöjen alin taso.

| (8) | Teknologiaa, joka on jo jonkin aikaa ollut markkinoilla yleisesti saatavilla, ei voida pitää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitettuna innovatiivisena teknologiana, eikä sitä sen vuoksi tulisi pitää ekoinnovaationa. Oikeanlaisten kannustimien luomiseksi on sen vuoksi aiheellista korvata viitevuotena käytetty vuosi 2009 dynaamisella viitevuodella, jota käytetään verrokkina teknologian innovatiivisuuden määrittämiselle. Uutta dynaamista viitevuotta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien jätettäviin hakemuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Teknologiaa, joka on jo jonkin aikaa ollut markkinoilla yleisesti saatavilla, ei voida pitää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitettuna innovatiivisena teknologiana, eikä sitä sen vuoksi tulisi pitää ekoinnovaationa. Oikeanlaisten kannustimien luomiseksi on sen vuoksi aiheellista korvata viitevuotena käytetty vuosi 2009 dynaamisella viitevuodella, jota käytetään verrokkina teknologian innovatiivisuuden määrittämiselle. Uutta dynaamista viitevuotta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien jätettäviin hakemuksiin.

| (9) | Jos komissio toteaa niiden kokemusten perusteella, jotka on saatu arvioimalla joukko innovatiivista teknologiaa, jolla on samat ominaisuudet, että on tyydyttävästi ja kiistattomasti osoitettu, että tämä teknologia täyttää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitetut perusteet, tai jos innovatiivinen teknologia ei riipu valmistajakohtaisista ajoneuvon parametreista, pitäisi olla mahdollista hyväksyä innovatiivinen teknologia ekoinnovaatioksi päätöksellä, jolla annetaan kaikille valmistajille mahdollisuus sertifioida hiilidioksidisäästöt kyseisen päätöksen perusteella, kunhan päätöksessä vahvistetut ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(9)

Jos komissio toteaa niiden kokemusten perusteella, jotka on saatu arvioimalla joukko innovatiivista teknologiaa, jolla on samat ominaisuudet, että on tyydyttävästi ja kiistattomasti osoitettu, että tämä teknologia täyttää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitetut perusteet, tai jos innovatiivinen teknologia ei riipu valmistajakohtaisista ajoneuvon parametreista, pitäisi olla mahdollista hyväksyä innovatiivinen teknologia ekoinnovaatioksi päätöksellä, jolla annetaan kaikille valmistajille mahdollisuus sertifioida hiilidioksidisäästöt kyseisen päätöksen perusteella, kunhan päätöksessä vahvistetut ehdot täyttyvät.

| (10) | Osa innovatiivisesta teknologiasta edellyttää vankkaa tilastollista näyttöä, joka tukee innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettyjä oletuksia ja testimenetelmässä ehdotettuja parametreja. Jotta saataisiin mahdollisimman laajat tietojoukot, pitäisi olla mahdollista, että valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä esittää hakemuksen yhdessä. Tällöin ryhmällä pitäisi olla mahdollisuus jättää hakemus, jossa on useita todentamisraportteja, jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä. |
| --- | --- |

(10)

Osa innovatiivisesta teknologiasta edellyttää vankkaa tilastollista näyttöä, joka tukee innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettyjä oletuksia ja testimenetelmässä ehdotettuja parametreja. Jotta saataisiin mahdollisimman laajat tietojoukot, pitäisi olla mahdollista, että valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä esittää hakemuksen yhdessä. Tällöin ryhmällä pitäisi olla mahdollisuus jättää hakemus, jossa on useita todentamisraportteja, jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä.

| (11) | Sen varmistamiseksi, että sertifioidut hiilidioksidipäästöt, joita valmistajat käyttävät tavoitteiden noudattamista varten, ovat oikeita, komissiolla pitäisi olla mahdollisuus reagoida nopeasti ja ilmoittaa valmistajille, jos se havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa sertifioitujen säästöjen tasoon, tai sille ilmoitetaan tällaisista. |
| --- | --- |

(11)

Sen varmistamiseksi, että sertifioidut hiilidioksidipäästöt, joita valmistajat käyttävät tavoitteiden noudattamista varten, ovat oikeita, komissiolla pitäisi olla mahdollisuus reagoida nopeasti ja ilmoittaa valmistajille, jos se havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa sertifioitujen säästöjen tasoon, tai sille ilmoitetaan tällaisista.

| (12) | Saadut kokemukset osoittavat, että saattaa olla tarpeen mukauttaa ekoinnovaation hyväksyvissä päätöksissä vahvistettuja testimenetelmiä, muun muassa teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, tai laajentaa hyväksymispäätös koskemaan useampia ajoneuvoja. Sen vuoksi sekä alkuperäisen hakijan että komission pitäisi pystyä panemaan vireille näiden päätösten muuttaminen. |
| --- | --- |

(12)

Saadut kokemukset osoittavat, että saattaa olla tarpeen mukauttaa ekoinnovaation hyväksyvissä päätöksissä vahvistettuja testimenetelmiä, muun muassa teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, tai laajentaa hyväksymispäätös koskemaan useampia ajoneuvoja. Sen vuoksi sekä alkuperäisen hakijan että komission pitäisi pystyä panemaan vireille näiden päätösten muuttaminen.

| (13) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 olisi muutettava.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 427/2014 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”2.   Teknologian osalta voidaan tehdä tämän asetuksen nojalla innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus, kunhan se täyttää seuraavat edellytykset:” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”2.   Teknologian osalta voidaan tehdä tämän asetuksen nojalla innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus, kunhan se täyttää seuraavat edellytykset:”

| b) | Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | teknologia on asennettu enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä, tai enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna n – 4, jossa n on hakemusvuosi, rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

teknologia on asennettu enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä, tai enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna n – 4, jossa n on hakemusvuosi, rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien;”

| c) | Lisätään 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus voidaan tehdä standardoidun testimenettelyn perusteella seuraavien mukaisesti:






  a) | uusi eurooppalainen ajosykli, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä XII, 31 päivään joulukuuta 2019 asti; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 4 kohta seuraavasti:

”4.   Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus voidaan tehdä standardoidun testimenettelyn perusteella seuraavien mukaisesti:

a)

uusi eurooppalainen ajosykli, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä XII, 31 päivään joulukuuta 2019 asti;

| b) | kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely, johon viitataan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*1), 14 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien. |
| --- | --- |

b)

kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely, johon viitataan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*1), 14 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien.

(*1)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).”
  "

*1

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | ’hakijalla’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

’hakijalla’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen;”

| b) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:






  ”6. | ’pyynnön esittäjällä’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka esittää pyynnön innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttamiseksi.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.

’pyynnön esittäjällä’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka esittää pyynnön innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttamiseksi.”

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”4 artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”4 artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus”;

| b) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan johdantolause seuraavasti:
  ”Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä seuraavat:” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä seuraavat:”

| ii) | Korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | menetelmä, jolla innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset osoitetaan, mukaan luettuna maininta sovellettuun standardoituun testimenetelmään 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, tai jos komissio on jo hyväksynyt tämän menetelmän, maininta hyväksytystä menetelmästä;” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

menetelmä, jolla innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset osoitetaan, mukaan luettuna maininta sovellettuun standardoituun testimenetelmään 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, tai jos komissio on jo hyväksynyt tämän menetelmän, maininta hyväksytystä menetelmästä;”

| iii) | Lisätään e a alakohta seuraavasti:






  ”e a) | tarpeen mukaan ja e alakohdassa tarkoitetun menetelmän lisäksi yksinkertaistettu menetelmä, jolla arvioidaan sertifioitavat hiilidioksidisäästöt, tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita käytetään kaikkien sellaisten ajoneuvojen sertifioimiseksi, jotka on varustettu innovatiivisella teknologialla;” |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisätään e a alakohta seuraavasti:

”e a)

tarpeen mukaan ja e alakohdassa tarkoitetun menetelmän lisäksi yksinkertaistettu menetelmä, jolla arvioidaan sertifioitavat hiilidioksidisäästöt, tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita käytetään kaikkien sellaisten ajoneuvojen sertifioimiseksi, jotka on varustettu innovatiivisella teknologialla;”

| iv) | korvataan f alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti:






  ”i) | innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat päästövähennykset määritettynä e alakohdan ja tapauksen mukaan e a alakohdan mukaan täyttävät 9 artiklan 1 kohdassa määritellyn kynnysarvon, ottaen huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa; |
| --- | --- | --- |

iv)

korvataan f alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti:

”i)

innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat päästövähennykset määritettynä e alakohdan ja tapauksen mukaan e a alakohdan mukaan täyttävät 9 artiklan 1 kohdassa määritellyn kynnysarvon, ottaen huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

| ii) | innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hiilidioksidimittausten standardoidun testimenettelyn piiriin, siten kuin tämän asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään;” |
| --- | --- |

ii)

innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hiilidioksidimittausten standardoidun testimenettelyn piiriin, siten kuin tämän asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään;”

| v) | Lisätään f alakohtaan iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | tämän kohdan e a alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa hiilidioksidivähennyksen arvo, joka myönnetään sertifioinnissa ajoneuvolle yksinkertaistetun arviointimenetelmän mukaisesti tai e a alakohdassa tarkoitetun ennalta määritetyn hiilidioksidisäästöjen arvon perusteella, on alempi tai yhtä suuri kuin innovatiivisella teknologialla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty e alakohdassa tarkoitettua testimenetelmää käyttäen, mukaan luettuna mahdollinen vuorovaikutus muiden ekoinnovaatioiden kanssa.” |
| --- | --- | --- |

v)

Lisätään f alakohtaan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

tämän kohdan e a alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa hiilidioksidivähennyksen arvo, joka myönnetään sertifioinnissa ajoneuvolle yksinkertaistetun arviointimenetelmän mukaisesti tai e a alakohdassa tarkoitetun ennalta määritetyn hiilidioksidisäästöjen arvon perusteella, on alempi tai yhtä suuri kuin innovatiivisella teknologialla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty e alakohdassa tarkoitettua testimenetelmää käyttäen, mukaan luettuna mahdollinen vuorovaikutus muiden ekoinnovaatioiden kanssa.”

| 4) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:
  ”5 artikla
  Verrokki ja ekoinnovaatio”; |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”5 artikla

Verrokki ja ekoinnovaatio”;

| b) | Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | ekoinnovaatioajoneuvo, joka varustetaan innovatiivisella teknologialla, tai tapauksen mukaan innovatiivinen teknologia itsenäisenä osana; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

ekoinnovaatioajoneuvo, joka varustetaan innovatiivisella teknologialla, tai tapauksen mukaan innovatiivinen teknologia itsenäisenä osana;

| b) | verrokkiajoneuvo, jota ei varusteta innovatiivisella teknologialla mutta joka on muilta osin täysin samanlainen kuin ekoinnovaatioajoneuvo, tai tapauksen mukaan verrokkiteknologia itsenäisenä osana.” |
| --- | --- |

b)

verrokkiajoneuvo, jota ei varusteta innovatiivisella teknologialla mutta joka on muilta osin täysin samanlainen kuin ekoinnovaatioajoneuvo, tai tapauksen mukaan verrokkiteknologia itsenäisenä osana.”

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos hakija katsoo, että 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut tiedot voidaan osoittaa muutoin kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla keinoilla, innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot tämän päätelmän perustelemiseksi ja menetelmä, joka tuottaa vastaavat tulokset.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos hakija katsoo, että 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut tiedot voidaan osoittaa muutoin kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla keinoilla, innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot tämän päätelmän perustelemiseksi ja menetelmä, joka tuottaa vastaavat tulokset.”

| d) | Lisätään 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus tehdään WLTP:n perusteella 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, verrokkiajoneuvon on kuuluttava interpolointiperheeseen tai ajovastusmatriisiperheeseen, joka edustaa huonointa tapausta ekoinnovaatiosäästöjen osoittamisen kannalta.
  Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.1 kohdan toisessa alakohdassa tai alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa verrokkiajoneuvon on oltava testiajoneuvo H.
  Verrokkiajoneuvon valinnan tueksi on esitettävä vankkaa ja riippumatonta tilastonäyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä todennettavissa olevia oletuksia verrokkiajoneuvon asianmukaisuudesta ja edustavuudesta.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus tehdään WLTP:n perusteella 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, verrokkiajoneuvon on kuuluttava interpolointiperheeseen tai ajovastusmatriisiperheeseen, joka edustaa huonointa tapausta ekoinnovaatiosäästöjen osoittamisen kannalta.

Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.1 kohdan toisessa alakohdassa tai alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa verrokkiajoneuvon on oltava testiajoneuvo H.

Verrokkiajoneuvon valinnan tueksi on esitettävä vankkaa ja riippumatonta tilastonäyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä todennettavissa olevia oletuksia verrokkiajoneuvon asianmukaisuudesta ja edustavuudesta.”

| 5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Jos hakijana on valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:






  a) | riippumattoman ja sertifioidun elimen on tehtävä 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut todennukset kunkin hakijaryhmään kuuluvan jäsenen osalta tarpeen mukaan riippuen innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen sisällöstä; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Jos hakijana on valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

a)

riippumattoman ja sertifioidun elimen on tehtävä 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut todennukset kunkin hakijaryhmään kuuluvan jäsenen osalta tarpeen mukaan riippuen innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen sisällöstä;

| b) | jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä, hakijaryhmän jäsenet voivat toimittaa useita todentamisraportteja eri tietojoukoista saman hakemuksen tueksi.” |
| --- | --- |

b)

jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä, hakijaryhmän jäsenet voivat toimittaa useita todentamisraportteja eri tietojoukoista saman hakemuksen tueksi.”

| b) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | Lisätään ensimmäiseen alakohtaan c a alakohta seuraavasti:






  ”c a) | todennettava 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan tapauksessa, että kyseisessä alakohdassa tarkoitetut yksinkertaistettu arviointimenetelmä tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot ovat asianmukaisia 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hiilidioksidisäästöjen sertifioimiseksi ja täyttävät 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Lisätään ensimmäiseen alakohtaan c a alakohta seuraavasti:

”c a)

todennettava 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan tapauksessa, että kyseisessä alakohdassa tarkoitetut yksinkertaistettu arviointimenetelmä tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot ovat asianmukaisia 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hiilidioksidisäästöjen sertifioimiseksi ja täyttävät 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;”

| ii) | Korvataan viimeinen alakohta seuraavasti:
  ”Sovellettaessa c ja c a alakohtaa riippumattoman ja sertifioidun elimen on toimitettava todentamista varten laaditut testausprotokollat.” |
| --- | --- |

ii)

Korvataan viimeinen alakohta seuraavasti:

”Sovellettaessa c ja c a alakohtaa riippumattoman ja sertifioidun elimen on toimitettava todentamista varten laaditut testausprotokollat.”

| c) | Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”3.   Riippumattoman ja sertifioidun elimen on hiilidioksidisäästöjen 11 artiklan mukaista sertifiointia varten laadittava valmistajan pyynnöstä raportti niiden erilaisten ekoinnovaatioiden välisestä vuorovaikutuksesta, joita ajoneuvotyyppiin, -varianttiin tai -versioon ja tapauksen mukaan interpolointiperheeseen on asennettu.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”3.   Riippumattoman ja sertifioidun elimen on hiilidioksidisäästöjen 11 artiklan mukaista sertifiointia varten laadittava valmistajan pyynnöstä raportti niiden erilaisten ekoinnovaatioiden välisestä vuorovaikutuksesta, joita ajoneuvotyyppiin, -varianttiin tai -versioon ja tapauksen mukaan interpolointiperheeseen on asennettu.”

| d) | Poistetaan 4 kohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan 4 kohta.

| 6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun menetelmän ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetun yksinkertaistetun arviointimenetelmän soveltamisesta; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun menetelmän ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetun yksinkertaistetun arviointimenetelmän soveltamisesta;

| b) | hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 2 artiklan 4 kohdan a tai b alakohdassa täsmennetyn standardoidun testimenetelmän soveltamisesta.” |
| --- | --- |

b)

hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 2 artiklan 4 kohdan a tai b alakohdassa täsmennetyn standardoidun testimenetelmän soveltamisesta.”

| b) | Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella, epävarmuus on arvioitava ja esitettävä määrällisesti säästöjen määrittämistä varten. Määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä kokonaissäästöistä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella, epävarmuus on arvioitava ja esitettävä määrällisesti säästöjen määrittämistä varten. Määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä kokonaissäästöistä.”

| c) | Lisätään 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jos kyseessä ovat ennalta määritellyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita ehdotetaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti, kyseiset arvot on asetettava enintään 2 kohdan mukaisesti määriteltyjen kokonaissäästöjen tasolle.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos kyseessä ovat ennalta määritellyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita ehdotetaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti, kyseiset arvot on asetettava enintään 2 kohdan mukaisesti määriteltyjen kokonaissäästöjen tasolle.”

| 7) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Innovatiivisen teknologian avulla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti saavutettavan vähennyksen on oltava






  a) | 1 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan a alakohdan perusteella; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Innovatiivisen teknologian avulla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti saavutettavan vähennyksen on oltava

a)

1 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan a alakohdan perusteella;

| b) | 0,5 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella.” |
| --- | --- |

b)

0,5 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella.”

| b) | Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”standarditestisyklin” ilmaisulla ”standardoidun testimenettelyn”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”standarditestisyklin” ilmaisulla ”standardoidun testimenettelyn”.

| 8) | Korvataan 10 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”10 artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen arviointi”. |
| --- | --- |

8)

Korvataan 10 artiklan otsikko seuraavasti:

”10 artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen arviointi”.

| 9) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Ekoinnovaation avulla saavutettavat sertifioidut hiilidioksidisäästöt, jotka osoitetaan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ekoinnovaatioksi koskevan päätöksen mukaisesti, on täsmennettävä erikseen sekä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa että vaatimustenmukaisuustodistuksessa direktiivin 2007/46/EY mukaisesti niiden testien perusteella, joita tutkimuslaitokset tekevät mainitun direktiivin 11 artiklan mukaisesti, käyttäen hyväksyttyä testimenetelmää.
  Hyväksymispäätöksen vaatimusten mukaisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä sertifioitavista kokonaissäästöistä. Jos ekoinnovaation avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt jäävät tietyssä ajoneuvotyypissä, -variantissa tai -versiossa tai tapauksen mukaan interpolointiperheessä alle 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, säästöjä ei sertifioida.
  Jos 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti vahvistetut ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöt täsmennetään hyväksyntää koskevassa päätöksessä, kyseiset ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot voidaan kirjata suoraan tyyppihyväksyntäasiakirjoihin, kunhan hyväksyvä viranomainen kykenee vahvistamaan, että ajoneuvo on varustettu teknologialla hyväksymispäätöksen eritelmien mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Ekoinnovaation avulla saavutettavat sertifioidut hiilidioksidisäästöt, jotka osoitetaan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ekoinnovaatioksi koskevan päätöksen mukaisesti, on täsmennettävä erikseen sekä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa että vaatimustenmukaisuustodistuksessa direktiivin 2007/46/EY mukaisesti niiden testien perusteella, joita tutkimuslaitokset tekevät mainitun direktiivin 11 artiklan mukaisesti, käyttäen hyväksyttyä testimenetelmää.

Hyväksymispäätöksen vaatimusten mukaisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä sertifioitavista kokonaissäästöistä. Jos ekoinnovaation avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt jäävät tietyssä ajoneuvotyypissä, -variantissa tai -versiossa tai tapauksen mukaan interpolointiperheessä alle 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, säästöjä ei sertifioida.

Jos 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti vahvistetut ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöt täsmennetään hyväksyntää koskevassa päätöksessä, kyseiset ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot voidaan kirjata suoraan tyyppihyväksyntäasiakirjoihin, kunhan hyväksyvä viranomainen kykenee vahvistamaan, että ajoneuvo on varustettu teknologialla hyväksymispäätöksen eritelmien mukaisesti.”

| b) | Korvataan 4 kohdan toisessa alakohdassa arvo ”1 g CO2/km” arvolla ”0,5 g CO2/km”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan toisessa alakohdassa arvo ”1 g CO2/km” arvolla ”0,5 g CO2/km”.

2

2

| 10) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
  ”Jos komissio havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia verrattuna tietoihin, jotka se oli saanut osana innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevaa hakemusta, tai jos sille ilmoitetaan tällaisista, se voi ilmoittaa myös tästä valmistajalle.” |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

”Jos komissio havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia verrattuna tietoihin, jotka se oli saanut osana innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevaa hakemusta, tai jos sille ilmoitetaan tällaisista, se voi ilmoittaa myös tästä valmistajalle.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Valmistaja, jonka sertifioituja hiilidioksidisäästöjä ei enää oteta huomioon, voi hakea asianomaisille ajoneuvoille uutta sertifiointia 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai voi tapauksen mukaan esittää 12 a artiklan mukaisesti hyväksymispäätöksen muuttamiseksi pyynnön, joka tueksi on esitettävä näyttöä, jota edellytetään testimenetelmän asianmukaisuuden ja innovatiivisen teknologian avulla saavutettavien hiilidioksidisäästöjen vahvistamiseksi.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Valmistaja, jonka sertifioituja hiilidioksidisäästöjä ei enää oteta huomioon, voi hakea asianomaisille ajoneuvoille uutta sertifiointia 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai voi tapauksen mukaan esittää 12 a artiklan mukaisesti hyväksymispäätöksen muuttamiseksi pyynnön, joka tueksi on esitettävä näyttöä, jota edellytetään testimenetelmän asianmukaisuuden ja innovatiivisen teknologian avulla saavutettavien hiilidioksidisäästöjen vahvistamiseksi.”

| 11) | Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttaminen

  1.   Valmistaja tai laitetoimittaja, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, voi toimittaa komissiolle pyynnön, joka koskee voimassa olevan hyväksymispäätöksen muuttamista. Pyyntö ja sen kaikki liiteasiakirjat on toimitettava myös sähköpostitse tai sähköisellä tietovälineellä taikka ladattava komission ylläpitämälle palvelimelle. Kirjalliseen pyyntöön on sisällytettävä liiteasiakirjojen luettelo.


  2.   Muutospyynnössä on toimitettava seuraavat tiedot ja näyttö:






  a) | pyynnön esittäjän yhteystiedot; |
| --- | --- | --- |

11)

Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

”12 a artikla

Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttaminen

1.   Valmistaja tai laitetoimittaja, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, voi toimittaa komissiolle pyynnön, joka koskee voimassa olevan hyväksymispäätöksen muuttamista. Pyyntö ja sen kaikki liiteasiakirjat on toimitettava myös sähköpostitse tai sähköisellä tietovälineellä taikka ladattava komission ylläpitämälle palvelimelle. Kirjalliseen pyyntöön on sisällytettävä liiteasiakirjojen luettelo.

2.   Muutospyynnössä on toimitettava seuraavat tiedot ja näyttö:

a)

pyynnön esittäjän yhteystiedot;

| b) | viitetiedot muutettavasta hyväksymispäätöksestä; |
| --- | --- |

b)

viitetiedot muutettavasta hyväksymispäätöksestä;

| c) | kuvaus ehdotetuista muutoksista, mukaan luettuna tiivistelmä kuvauksesta; |
| --- | --- |

c)

kuvaus ehdotetuista muutoksista, mukaan luettuna tiivistelmä kuvauksesta;

| d) | näyttö, joka osoittaa muutosten tarpeellisuuden ja asianmukaisuuden; |
| --- | --- |

d)

näyttö, joka osoittaa muutosten tarpeellisuuden ja asianmukaisuuden;

| e) | näyttö, joka osoittaa, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

e)

näyttö, joka osoittaa, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

| f) | riippumattoman ja sertifioidun elimen laatima validointiraportti, jossa todennetaan seuraavat:






  — | muutettu testimenetelmä täyttää 6 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

f)

riippumattoman ja sertifioidun elimen laatima validointiraportti, jossa todennetaan seuraavat:

—

muutettu testimenetelmä täyttää 6 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;

| — | innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa. |
| --- | --- |

—

innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa.

3.   Vastaanotettuaan muutosta koskevan pyynnön komissio julkaisee ehdotetuista muutoksista 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tiivistetyn kuvauksen.

4.   Komissio arvioi muutosta koskevan pyynnön ja muuttaa yhdeksän kuukauden kuluessa täydellisen pyynnön vastaanottamisesta hyväksymispäätöstä, jollei ehdotettujen muutosten asianmukaisuudesta esitetä vastalauseita.

Muutetussa hyväksymispäätöksessä on tapauksen mukaan täsmennettävä sen sovellettavuus ja tiedot, joita vaaditaan hiilidioksidisäästöjen sertifiointia varten tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti, jollei toimielinten asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 määriteltyjen poikkeusten soveltamisesta muuta johdu.

5.   Komissio voi vaatia ehdotettuihin muutoksiin mukautuksia. Tällöin komissio kuulee pyynnön esittäjää ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ehdotetuista muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.

6.   Arviointijaksoa voidaan pidentää viidellä kuukaudella, jos komissio katsoo, ettei pyyntöä voida arvioida asianmukaisesti yhdeksän kuukauden arviointijakson aikana innovatiivisen teknologian tai siihen liittyvän muutetun testimenetelmän monimutkaisuuden taikka muutospyynnön laajuuden ja sisällön vuoksi.

Komissio ilmoittaa pyynnön esittäjälle arviointijakson pidentämisestä 40 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

7.   Komissio voi milloin tahansa muuttaa hyväksymispäätöstä omasta aloitteestaan, etenkin teknisen edistyksen huomioon ottamiseksi. Komissio kuulee alkuperäistä hakijaa, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä harkitsemistaan muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1153, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistamisesta sääntömääräisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi tarvittavien korrelaatioparametrien määrittämiseksi ja asetuksen (EU) No 1014/2010 muuttamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 679).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 427/2014, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2014, kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä vähentävien innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelystä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 mukaisesti (EUVL L 125, 26.4.2014, s. 57).

5

---

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/260,

annettu 21 päivänä helmikuuta 2018,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, koskevan tutkimuksen päättämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Heinäkuussa 2005 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien, jäljempänä ’käsikäyttöiset haarukkatrukit’, tuonnissa. Toimenpiteet koostuivat polkumyynnin vastaisesta 7,6–46,7 prosentin suuruisesta arvotullista, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Heinäkuussa 2005 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien, jäljempänä ’käsikäyttöiset haarukkatrukit’, tuonnissa. Toimenpiteet koostuivat polkumyynnin vastaisesta 7,6–46,7 prosentin suuruisesta arvotullista, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’.

2

| (2) | Heinäkuussa 2008 neuvosto selvensi asetuksella (EY) N:o 684/2008 (3) perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen omasta aloitteesta vireille pannun osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen toimenpiteiden soveltamisalaa ja jätti tietyt tuotteet eli korkealle nostavat nostovaunut, pinoamistrukit, saksinostimet ja punnitustrukit alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle, koska niiden todettiin olevan ominaispiirteiltään, erityistoiminnoiltaan ja käyttötarkoitukseltaan erilaisia kuin käsikäyttöiset haarukkatrukit. |
| --- | --- |

(2)

Heinäkuussa 2008 neuvosto selvensi asetuksella (EY) N:o 684/2008 (3) perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen omasta aloitteesta vireille pannun osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen toimenpiteiden soveltamisalaa ja jätti tietyt tuotteet eli korkealle nostavat nostovaunut, pinoamistrukit, saksinostimet ja punnitustrukit alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle, koska niiden todettiin olevan ominaispiirteiltään, erityistoiminnoiltaan ja käyttötarkoitukseltaan erilaisia kuin käsikäyttöiset haarukkatrukit.

3

| (3) | Kesäkuussa 2009 perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 499/2009 (4)”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin, joka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1174/2005, koskemaan Thaimaasta lähetettyjä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja riippumatta siitä, oliko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa. |
| --- | --- |

(3)

Kesäkuussa 2009 perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 499/2009 (4)”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin, joka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1174/2005, koskemaan Thaimaasta lähetettyjä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja riippumatta siitä, oliko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa.

4

| (4) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena neuvosto otti lokakuussa 2011 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011 (5) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(4)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena neuvosto otti lokakuussa 2011 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011 (5) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa.

5

| (5) | Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun seurauksena neuvosto muutti huhtikuussa 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013 (6) asetusta (EU) N:o 1008/2011 ja otti käyttöön 70,8 prosentin polkumyyntitullin kaikessa Kiinasta unioniin tapahtuvassa käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(5)

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun seurauksena neuvosto muutti huhtikuussa 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013 (6) asetusta (EU) N:o 1008/2011 ja otti käyttöön 70,8 prosentin polkumyyntitullin kaikessa Kiinasta unioniin tapahtuvassa käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa.

6

| (6) | Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun seurauksena Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, muutti syyskuussa 2014 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 946/2014 (7) asetusta (EU) N:o 1008/2011 ja otti käyttöön 54,1 prosentin yksilöllisen tullin Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.:n harjoittamassa käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(6)

Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun seurauksena Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, muutti syyskuussa 2014 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 946/2014 (7) asetusta (EU) N:o 1008/2011 ja otti käyttöön 54,1 prosentin yksilöllisen tullin Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.:n harjoittamassa käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa.

7

| (7) | Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena komissio antoi elokuussa 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1346 (8), jolla laajennettiin käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit koskemaan Kiinasta peräisin olevien sellaisten hiukan muunneltujen käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuontia, joihin kuuluvaa painoa näyttävää järjestelmää ei ole integroitu alustaan (eli haarukoihin). |
| --- | --- |

(7)

Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena komissio antoi elokuussa 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1346 (8), jolla laajennettiin käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit koskemaan Kiinasta peräisin olevien sellaisten hiukan muunneltujen käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuontia, joihin kuuluvaa painoa näyttävää järjestelmää ei ole integroitu alustaan (eli haarukoihin).

8

| (8) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena komissio otti marraskuussa 2017 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2206 (9) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(8)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena komissio otti marraskuussa 2017 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/2206 (9) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuonnissa.

9

| (9) | Nyt voimassa oleva toimenpide on Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien, jäljempänä ’käsikäyttöiset haarukkatrukit’, tuonnissa sovellettava lopullinen polkumyyntitulli, joka koostuu 70,8 prosentin arvotullista. |
| --- | --- |

(9)

Nyt voimassa oleva toimenpide on Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien, jäljempänä ’käsikäyttöiset haarukkatrukit’, tuonnissa sovellettava lopullinen polkumyyntitulli, joka koostuu 70,8 prosentin arvotullista.

1.2   Pyyntö

Pyyntö

| (10) | Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja saattaa tällainen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Komissio on vastaanottanut perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja saattaa tällainen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi.

| (11) | Pyynnön esitti 6 päivänä kesäkuuta 2017 kaksi käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuottajaa unionissa, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l., jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. |
| --- | --- |

(11)

Pyynnön esitti 6 päivänä kesäkuuta 2017 kaksi käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuottajaa unionissa, Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB ja PR Industrial S.r.l., jäljempänä ’pyynnön esittäjät’.

| (12) | Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä unionin, Kiinan ja Vietnamin välisen kaupan rakenteessa tapahtuneista muutoksista, jotka näyttivät johtuvan käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen, eli kyse on tarkasteltavana olevan tuotteen lähettämisestä Vietnamin kautta unioniin sen jälkeen, kun se on koottu Vietnamissa. Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että tällaisissa kokoonpanotoimissa oli kyse toimenpiteiden kiertämisestä, koska kiinalaiset osat muodostivat yli 60 prosenttia kootun tuotteen kokonaisarvosta ja kokoonpanotoiminnan aikana syntynyt lisäarvo oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(12)

Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä unionin, Kiinan ja Vietnamin välisen kaupan rakenteessa tapahtuneista muutoksista, jotka näyttivät johtuvan käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen, eli kyse on tarkasteltavana olevan tuotteen lähettämisestä Vietnamin kautta unioniin sen jälkeen, kun se on koottu Vietnamissa. Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että tällaisissa kokoonpanotoimissa oli kyse toimenpiteiden kiertämisestä, koska kiinalaiset osat muodostivat yli 60 prosenttia kootun tuotteen kokonaisarvosta ja kokoonpanotoiminnan aikana syntynyt lisäarvo oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

| (13) | Pyyntö sisälsi lisäksi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että edellä kuvattu käytäntö vaaransi voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset niin hintojen kuin määrienkin osalta ja että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat olivat polkumyyntihintoja verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(13)

Pyyntö sisälsi lisäksi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että edellä kuvattu käytäntö vaaransi voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset niin hintojen kuin määrienkin osalta ja että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat olivat polkumyyntihintoja verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon.

1.3   Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

| (14) | Tämän tutkimuksen kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikka, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00. Tässä asetuksessa käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut), ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit), iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(14)

Tämän tutkimuksen kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikka, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00. Tässä asetuksessa käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut), ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit), iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (15) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellä määritelty tuote, mutta se on lähetetty Vietnamista, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja se luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellä määritelty tuote, mutta se on lähetetty Vietnamista, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja se luokitellaan tällä hetkellä samoihin CN-koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

| (16) | Tutkimus osoitti, että edellä määritellyn mukaisilla Kiinasta unioniin viedyillä ja Vietnamista lähetetyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla ja niiden keskeisillä osilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimus osoitti, että edellä määritellyn mukaisilla Kiinasta unioniin viedyillä ja Vietnamista lähetetyillä käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla ja niiden keskeisillä osilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

1.4   Vireillepano

Vireillepano

| (17) | Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että on olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille, ja päätti tutkia Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoitteen Vietnamista lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnille riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam. |
| --- | --- |

(17)

Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että on olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille, ja päätti tutkia Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoitteen Vietnamista lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnille riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam.

| (18) | Tutkimus pantiin vireille komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1348 (10), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimus pantiin vireille komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1348 (10), jäljempänä ’vireillepanoasetus’.

10

1.5   Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

| (19) | Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tietoja kerättiin tutkimusajanjaksolta muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa todella tapahtunut muutos toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013 toteutetun lopullisen polkumyyntitullin korottamisen seurauksena ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän heinäkuuta 2016 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseltä raportointijaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien suhteen ja esiintyykö polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(19)

Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän tammikuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tietoja kerättiin tutkimusajanjaksolta muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa todella tapahtunut muutos toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013 toteutetun lopullisen polkumyyntitullin korottamisen seurauksena ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän heinäkuuta 2016 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseltä raportointijaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien suhteen ja esiintyykö polkumyyntiä.

1.6   Tutkimus

Tutkimus

| (20) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan ja Vietnamin viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille ja kauppiaille, niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa ja Vietnamissa toimiville tuottajille/viejille, jotka olivat komission tiedossa tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen johdanto-osan kappaleessa 15 asetetuissa määräajoissa. Kyselylomakkeita lähetettiin lisäksi tuojille unionissa. |
| --- | --- |

(20)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan ja Vietnamin viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille ja kauppiaille, niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa ja Vietnamissa toimiville tuottajille/viejille, jotka olivat komission tiedossa tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen johdanto-osan kappaleessa 15 asetetuissa määräajoissa. Kyselylomakkeita lähetettiin lisäksi tuojille unionissa.

| (21) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(21)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa.

| (22) | Tutkimuksessa ilmoittautui kolme vietnamilaista yritystä, joista yksi ei ollut alkanut tuottaa käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja tutkimusajanjaksolla, ja neljä etuyhteydetöntä tuojaa. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksessa ilmoittautui kolme vietnamilaista yritystä, joista yksi ei ollut alkanut tuottaa käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja tutkimusajanjaksolla, ja neljä etuyhteydetöntä tuojaa.

| (23) | Kaksi vietnamilaista yritystä toimitti kyselyvastauksen ja pyysi perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti vapautusta mahdollisesta toimenpiteiden soveltamisalan laajentamisesta. |
| --- | --- |

(23)

Kaksi vietnamilaista yritystä toimitti kyselyvastauksen ja pyysi perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti vapautusta mahdollisesta toimenpiteiden soveltamisalan laajentamisesta.

| (24) | Neljä etuyhteydetöntä tuojaa unionissa vastasi kyselyyn. |
| --- | --- |

(24)

Neljä etuyhteydetöntä tuojaa unionissa vastasi kyselyyn.

| (25) | Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin Vietnamissa:






  — | Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, ja |
| --- | --- | --- |

(25)

Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin Vietnamissa:

—

Vietmachine Producing and Trading Co., Ltd, ja

| — | D&D Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

D&D Technologies Co., Ltd.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Yleiset näkökohdat

Yleiset näkökohdat

| (26) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja:






  — | oliko Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, |
| --- | --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja:

—

oliko Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos,

| — | johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevan polkumyyntitoimenpiteen käyttöön ottaminen, |
| --- | --- |

—

johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevan polkumyyntitoimenpiteen käyttöön ottaminen,

| — | oliko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat ja/tai määrät vaarantavat voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavia vaikutuksia, ja |
| --- | --- |

—

oliko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat ja/tai määrät vaarantavat voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavia vaikutuksia, ja

| — | oliko olemassa näyttöä polkumyynnistä suhteessa tarkasteltavana olevalle tuotteelle aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin. |
| --- | --- |

—

oliko olemassa näyttöä polkumyynnistä suhteessa tarkasteltavana olevalle tuotteelle aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin.

| (27) | Koska pyynnön esittäjien pyynnössään toimittama alustava näyttö viittasi Vietnamissa tapahtuvaan kokoonpanotoimintaan, komissio analysoi tässä tutkimuksessa erityisesti sitä, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt kriteerit:






  — | onko kokoonpanotoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja |
| --- | --- | --- |

(27)

Koska pyynnön esittäjien pyynnössään toimittama alustava näyttö viittasi Vietnamissa tapahtuvaan kokoonpanotoimintaan, komissio analysoi tässä tutkimuksessa erityisesti sitä, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt kriteerit:

—

onko kokoonpanotoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja

| — | muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

—

muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

| (28) | Kahdelta vietnamilaiselta yritykseltä vientimyynnistä saadut tiedot vastasivat Comext-tietokannassa (11) saatavilla olevia tietoja, jotka koskivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Vietnamista tapahtuvaa tuontia. Tämän vuoksi näiden yritysten katsottiin olevan ainoat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viejät Vietnamista unioniin raportointijaksolla. |
| --- | --- |

(28)

Kahdelta vietnamilaiselta yritykseltä vientimyynnistä saadut tiedot vastasivat Comext-tietokannassa (11) saatavilla olevia tietoja, jotka koskivat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Vietnamista tapahtuvaa tuontia. Tämän vuoksi näiden yritysten katsottiin olevan ainoat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viejät Vietnamista unioniin raportointijaksolla.

11

2.2   Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu edellytys: toiminnan alkaminen tai huomattava lisääntyminen

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu edellytys: toiminnan alkaminen tai huomattava lisääntyminen

| (29) | Unionin markkinoille suuntautuvan myynnin määrä on molempien yritysten osalta kasvanut jatkuvasti vuoden 2013, jolloin lopullinen polkumyyntitulli nostettiin 70,8 prosenttiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, ja raportointijakson välillä. Kumpikin yritys enemmän kuin kolminkertaisti myyntimääränsä unionin markkinoille tämän ajanjakson aikana. Ennen vuotta 2013 nämä yritykset eivät vieneet unionin markkinoille ollenkaan tai hyvin vähän. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta unionin markkinoille vähentyi samaan aikaan 65 prosenttia. Tämän vuoksi todettiin, että unionin ja Kiinan ja toisaalta unionin ja Vietnamin välisen kaupan rakenne muuttui ja että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetettu edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(29)

Unionin markkinoille suuntautuvan myynnin määrä on molempien yritysten osalta kasvanut jatkuvasti vuoden 2013, jolloin lopullinen polkumyyntitulli nostettiin 70,8 prosenttiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, ja raportointijakson välillä. Kumpikin yritys enemmän kuin kolminkertaisti myyntimääränsä unionin markkinoille tämän ajanjakson aikana. Ennen vuotta 2013 nämä yritykset eivät vieneet unionin markkinoille ollenkaan tai hyvin vähän. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta unionin markkinoille vähentyi samaan aikaan 65 prosenttia. Tämän vuoksi todettiin, että unionin ja Kiinan ja toisaalta unionin ja Vietnamin välisen kaupan rakenne muuttui ja että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa asetettu edellytys täyttyi.

2.3   Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut edellytykset: 60 prosentin ja 25 prosentin kriteerit

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut edellytykset: 60 prosentin ja 25 prosentin kriteerit

| (30) | Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti komission oli toimenpiteiden kiertämisen vahvistamiseksi todennettava, että kokoonpanotoiminnassa käytetyt toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat muodostavat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja että käytettävien osien arvonlisäys on enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(30)

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti komission oli toimenpiteiden kiertämisen vahvistamiseksi todennettava, että kokoonpanotoiminnassa käytetyt toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat muodostavat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja että käytettävien osien arvonlisäys on enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

i)   Ensimmäinen kriteeri: 60 prosentin osuus kokoonpannun tuotteen muodostavien osien kokonaisarvosta

Ensimmäinen kriteeri: 60 prosentin osuus kokoonpannun tuotteen muodostavien osien kokonaisarvosta

| (31) | Kummankin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta todettiin, että toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat eivät muodostaneet vähintään 60:tä prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(31)

Kummankin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta todettiin, että toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat eivät muodostaneet vähintään 60:tä prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta.

| (32) | Näin ollen yhteistyössä toimineiden vietnamilaisten yritysten toteuttamaa kokoonpanotoimintaa ei voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä. |
| --- | --- |

(32)

Näin ollen yhteistyössä toimineiden vietnamilaisten yritysten toteuttamaa kokoonpanotoimintaa ei voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä.

ii)   Toinen kriteeri: 25 prosenttia käytettävien osien arvonlisäyksestä

Toinen kriteeri: 25 prosenttia käytettävien osien arvonlisäyksestä

| (33) | Koska tutkimuksessa osoitettiin, ettei 60 prosentin kriteeri täyttynyt eikä kokoonpanotoimintaa voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä, tämän kriteerin tarkastelua ei pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(33)

Koska tutkimuksessa osoitettiin, ettei 60 prosentin kriteeri täyttynyt eikä kokoonpanotoimintaa voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä, tämän kriteerin tarkastelua ei pidetty tarpeellisena.

2.4   Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset: tullin korjaavien vaikutusten kumoutuminen ja todisteet polkumyynnistä

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut edellytykset: tullin korjaavien vaikutusten kumoutuminen ja todisteet polkumyynnistä

| (34) | Koska tutkimuksessa osoitettiin, ettei 60 prosentin kriteeri täyttynyt eikä kokoonpanotoimintaa voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä, näiden näkökohtien tarkastelua ei pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(34)

Koska tutkimuksessa osoitettiin, ettei 60 prosentin kriteeri täyttynyt eikä kokoonpanotoimintaa voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna toimenpiteiden kiertämisenä, näiden näkökohtien tarkastelua ei pidetty tarpeellisena.

| (35) | Koska näiden kahden tutkitun yrityksen osuus Vietnamista tapahtuvasta tuonnista oli 100 prosenttia raportointijaksolla, ei voitu vahvistaa, että Kiinan osalta voimassa olevia toimenpiteitä kierrettäisiin Vietnamista lähetetyllä tuonnilla. |
| --- | --- |

(35)

Koska näiden kahden tutkitun yrityksen osuus Vietnamista tapahtuvasta tuonnista oli 100 prosenttia raportointijaksolla, ei voitu vahvistaa, että Kiinan osalta voimassa olevia toimenpiteitä kierrettäisiin Vietnamista lähetetyllä tuonnilla.

3.   TUTKIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN

TUTKIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN

| (36) | Kun otetaan huomioon 30–32 kappaleessa mainitut päätelmät, nykyinen toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus olisi päätettävä. Tämän vuoksi olisi lopetettava vireillepanoasetuksessa käyttöön otettu kirjaamisvelvoite, joka koski Vietnamista lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja kyseinen asetus olisi kumottava. |
| --- | --- |

(36)

Kun otetaan huomioon 30–32 kappaleessa mainitut päätelmät, nykyinen toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus olisi päätettävä. Tämän vuoksi olisi lopetettava vireillepanoasetuksessa käyttöön otettu kirjaamisvelvoite, joka koski Vietnamista lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, ja kyseinen asetus olisi kumottava.

| (37) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi päättää tutkimuksen, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä selostettuja päätelmiä. |
| --- | --- |

(37)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi päättää tutkimuksen, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä selostettuja päätelmiä.

| (38) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(38)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1348 vireille pantu tutkimus sen selvittämiseksi, kierretäänkö Vietnamista lähetettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien eli alustojen ja hydrauliikan, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (Taric-koodit 8427900013 ja 8431200013), tuonnilla unioniin riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettuja toimenpiteitä.

2 artikla

Tulliviranomaisten on lopetettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1348 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

3 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1348.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1174/2005, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 189, 21.7.2005, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 684/2008, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2008, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavien asetuksella (EY) N:o 1174/2005 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalan tarkentamisesta (EUVL L 192, 19.7.2008, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 499/2009, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2009, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1174/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Thaimaasta lähetetyn saman tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa (EUVL L 151, 16.6.2009, s. 1).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1008/2011, annettu 10 päivänä lokakuuta 2011, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Thaimaasta lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena (EUVL L 268, 13.10.2011, s. 1).

5

(6)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 372/2013, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1008/2011 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen (EUVL L 112, 24.4.2013, s. 1).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 946/2014, annettu 4 päivänä syyskuuta 2014, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1008/2011 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun seurauksena (EUVL L 265, 5.9.2014, s. 7).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1346, annettu 8 päivänä elokuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien hiukan muunneltujen käsikäyttöisten haarukkatrukkien tuontia (EUVL L 214, 9.8.2016, s. 1).

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2206, annettu 29 päivänä marraskuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena (EUVL L 314, 30.11.2017, s. 12).

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1348, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2017, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1008/2011, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 372/2013, käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Vietnamista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 188, 20.7.2017, s. 1).

10

(11)  Comext on Eurostatin hallinnoima ulkomaankauppatilastojen tietokanta.

11

---

PÄÄTÖKSET

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/22

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/261,

annettu 22 päivänä tammikuuta 2014,

toimenpiteistä SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C), jotka Sardinian alue on toteuttanut Saremarin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9101)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio aloitti 5 päivänä lokakuuta 2011 annetulla päätöksellä C(2011) 6961 final, jäljempänä ’vuoden 2011 päätös’ muodollisen tutkintamenettelyn (2) useista toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut entisen Tirrenia-konsernin (3) yritysten hyväksi. Vuoden 2011 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa vuoden 2011 päätökseen sisältyvistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio aloitti 5 päivänä lokakuuta 2011 annetulla päätöksellä C(2011) 6961 final, jäljempänä ’vuoden 2011 päätös’ muodollisen tutkintamenettelyn (2) useista toimenpiteistä, jotka Italia on toteuttanut entisen Tirrenia-konsernin (3) yritysten hyväksi. Vuoden 2011 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa vuoden 2011 päätökseen sisältyvistä toimenpiteistä.

2

3

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (2) | Italia toimitti vuoden 2011 päätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä marraskuuta 2011. Komissio vastaanotti huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Se toimitti ne Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin. Asianomaisten huomautuksia koskevat Italian huomautukset vastaanotettiin 24 päivänä huhtikuuta ja 4 päivänä toukokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Italia toimitti vuoden 2011 päätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä marraskuuta 2011. Komissio vastaanotti huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Se toimitti ne Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin. Asianomaisten huomautuksia koskevat Italian huomautukset vastaanotettiin 24 päivänä huhtikuuta ja 4 päivänä toukokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio sai 4 päivänä lokakuuta 2011, 19 päivänä lokakuuta 2011, 2 päivänä joulukuuta 2011, 27 päivänä tammikuuta 2012, 17 päivänä helmikuuta 2012 ja 28 päivänä helmikuuta 2012 uusia kanteluita entisen Tirrenia-konsernin yrityksille ja/tai niiden ostajille myönnetystä väitetystä tuesta. Osassa näistä kanteluista väitettiin, että Sardinian alue (Regione autonoma della Sardegna), jäljempänä ’RAS’, oli myöntänyt yritykselle Saremar (Sardegna Regionale Marittima), jäljempänä ’Saremar’, uusia tukia. |
| --- | --- |

(3)

Komissio sai 4 päivänä lokakuuta 2011, 19 päivänä lokakuuta 2011, 2 päivänä joulukuuta 2011, 27 päivänä tammikuuta 2012, 17 päivänä helmikuuta 2012 ja 28 päivänä helmikuuta 2012 uusia kanteluita entisen Tirrenia-konsernin yrityksille ja/tai niiden ostajille myönnetystä väitetystä tuesta. Osassa näistä kanteluista väitettiin, että Sardinian alue (Regione autonoma della Sardegna), jäljempänä ’RAS’, oli myöntänyt yritykselle Saremar (Sardegna Regionale Marittima), jäljempänä ’Saremar’, uusia tukia.

| (4) | Komissio pidensi 7 päivänä marraskuuta 2012 tutkintamenettelyä muun muassa tiettyjen RASin Saremarille myöntämien tukitoimenpiteiden osalta. Komissio hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 2012 antamallaan päätöksellä C(2012)9452 final (4), jäljempänä ’vuoden 2012 päätös’, päätöksen muuttamisen tutkintamenettelyn pidentämisen osalta. Vuoden 2012 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti siinä asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pidensi 7 päivänä marraskuuta 2012 tutkintamenettelyä muun muassa tiettyjen RASin Saremarille myöntämien tukitoimenpiteiden osalta. Komissio hyväksyi 19 päivänä joulukuuta 2012 antamallaan päätöksellä C(2012)9452 final (4), jäljempänä ’vuoden 2012 päätös’, päätöksen muuttamisen tutkintamenettelyn pidentämisen osalta. Vuoden 2012 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio kehotti siinä asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tutkittavista toimenpiteistä.

4

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (5) | Saremaria koskeviin toimenpiteisiin liittyviä RASin huomautuksia vastaanotettiin 13 päivänä joulukuuta 2012 ja 26 päivänä helmikuuta 2013. |
| --- | --- |

(5)

Saremaria koskeviin toimenpiteisiin liittyviä RASin huomautuksia vastaanotettiin 13 päivänä joulukuuta 2012 ja 26 päivänä helmikuuta 2013.

| (6) | Komissio sai tutkittavia toimenpiteitä koskevia huomautuksia tuensaajalta ja kilpailijoilta. Se toimitti ne Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin. Italia ei esittänyt huomautuksia asianomaisten huomautuksista, jotka koskivat tämän päätöksen kohteena olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai tutkittavia toimenpiteitä koskevia huomautuksia tuensaajalta ja kilpailijoilta. Se toimitti ne Italialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin. Italia ei esittänyt huomautuksia asianomaisten huomautuksista, jotka koskivat tämän päätöksen kohteena olevia toimenpiteitä.

| (7) | RAS pyysi 14 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä komissiota erottamaan vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksillä aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä Saremaria koskevat toimenpiteet ja antamaan näille toimenpiteille etusijan yrityksen lähestyvän yksityistämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(7)

RAS pyysi 14 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä komissiota erottamaan vuoden 2011 ja vuoden 2012 päätöksillä aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä Saremaria koskevat toimenpiteet ja antamaan näille toimenpiteille etusijan yrityksen lähestyvän yksityistämisen vuoksi.

| (8) | Kyseessä olevia toimenpiteitä on käsitelty useissa komission, RASin edustajien ja Saremarin välisissä tapaamisissa 24 päivänä huhtikuuta 2012, 2 päivänä toukokuuta 2013, 10 päivänä heinäkuuta 2013 ja 10 päivänä lokakuuta 2013 sekä komission ja kantelijoiden välisissä tapaamisissa 27 päivänä heinäkuuta 2012, 20 päivänä marraskuuta 2012 ja 8 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(8)

Kyseessä olevia toimenpiteitä on käsitelty useissa komission, RASin edustajien ja Saremarin välisissä tapaamisissa 24 päivänä huhtikuuta 2012, 2 päivänä toukokuuta 2013, 10 päivänä heinäkuuta 2013 ja 10 päivänä lokakuuta 2013 sekä komission ja kantelijoiden välisissä tapaamisissa 27 päivänä heinäkuuta 2012, 20 päivänä marraskuuta 2012 ja 8 päivänä elokuuta 2013.

| (9) | Komissio pyysi 6 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Italialta lisätietoa tutkittavista toimenpiteistä. Italia vastasi pyyntöön 26 päivänä syyskuuta 2013 ja 25 päivänä lokakuuta 2013. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 6 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Italialta lisätietoa tutkittavista toimenpiteistä. Italia vastasi pyyntöön 26 päivänä syyskuuta 2013 ja 25 päivänä lokakuuta 2013.

| (10) | Komissio sai RASilta ja Saremarilta lisätietoja 3 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä lokakuuta 2013, 13 päivänä marraskuuta 2013 ja 21 päivänä marraskuuta 2013. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai RASilta ja Saremarilta lisätietoja 3 päivänä syyskuuta 2013, 24 päivänä lokakuuta 2013, 13 päivänä marraskuuta 2013 ja 21 päivänä marraskuuta 2013.

| (11) | Tässä päätöksessä käsitellään RASin pyynnön mukaisesti ensisijaisesti Saremaria koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä käsitellään RASin pyynnön mukaisesti ensisijaisesti Saremaria koskevia toimenpiteitä.

2.   VUOSIEN 2011 JA 2012 PÄÄTÖSTEN NOJALLA ALOITETUN TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET

VUOSIEN 2011 JA 2012 PÄÄTÖSTEN NOJALLA ALOITETUN TUTKINNAN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET

| (12) | Vuosien 2011 ja 2012 päätöksillä aloitettu muodollinen tutkinta koskee seuraavia toimenpiteitä:






  a) | yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta myönnetty korvaus alkuperäisten sopimusten jatkamisen perusteella |
| --- | --- | --- |

(12)

Vuosien 2011 ja 2012 päätöksillä aloitettu muodollinen tutkinta koskee seuraavia toimenpiteitä:

a)

yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta myönnetty korvaus alkuperäisten sopimusten jatkamisen perusteella

| b) | entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen, mukaan lukien Siremarin ostajalle eli CdI:lle myönnetty vastatakaus ja Tirrenia di Navigazionen ostajan eli CINin ostohintaa koskevan maksun lykkääminen |
| --- | --- |

b)

entisen Tirrenia-konsernin yritysten yksityistäminen, mukaan lukien Siremarin ostajalle eli CdI:lle myönnetty vastatakaus ja Tirrenia di Navigazionen ostajan eli CINin ostohintaa koskevan maksun lykkääminen

| c) | kiinnittymistä koskeva etuoikeus |
| --- | --- |

c)

kiinnittymistä koskeva etuoikeus

| d) | lokakuun 1 päivänä 2010 annetussa laissa nro 163, jolla muutettiin 5 päivänä elokuuta 2010 annettua asetusta nro 125/2010, vahvistetut toimenpiteet |
| --- | --- |

d)

lokakuun 1 päivänä 2010 annetussa laissa nro 163, jolla muutettiin 5 päivänä elokuuta 2010 annettua asetusta nro 125/2010, vahvistetut toimenpiteet

| e) | RASin toteuttamat lisätoimenpiteet Saremarin hyväksi (kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen meriliikennereitin liikennöimisestä vuosina 2011–2012 myönnetty korvaus, Bonus Sardo Vacanza -hanke, 3 miljoonan euron laina ja takaussitoumukset sekä pääomitus) |
| --- | --- |

e)

RASin toteuttamat lisätoimenpiteet Saremarin hyväksi (kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen meriliikennereitin liikennöimisestä vuosina 2011–2012 myönnetty korvaus, Bonus Sardo Vacanza -hanke, 3 miljoonan euron laina ja takaussitoumukset sekä pääomitus)

| f) | pelastamistuen väärinkäyttäminen |
| --- | --- |

f)

pelastamistuen väärinkäyttäminen

| g) | tulevien sopimusten tai julkisia palveluja koskevien sopimusten perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta maksettava korvaus. |
| --- | --- |

g)

tulevien sopimusten tai julkisia palveluja koskevien sopimusten perusteella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta maksettava korvaus.

| (13) | Tämä päätös koskee ainoastaan tiettyjä toimenpiteitä, jotka RAS on toteuttanut Saremarin hyväksi ja jotka määritetään jäljempänä. Bonus Sardo Vacanza -hanketta arvioidaan erikseen. |
| --- | --- |

(13)

Tämä päätös koskee ainoastaan tiettyjä toimenpiteitä, jotka RAS on toteuttanut Saremarin hyväksi ja jotka määritetään jäljempänä. Bonus Sardo Vacanza -hanketta arvioidaan erikseen.

2.1   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (14) | Tirrenia-konserniin kuului alun perin kuusi yritystä: Tirrenia di Navigazione, jäljempänä ’Tirrenia’, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Yritykset tarjosivat meriliikennepalveluja Italian valtion kanssa vuonna 1991 tehtyjen erillisten julkisen palvelun sopimusten nojalla, jotka olivat voimassa vuoden 2008 loppuun saakka, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’. Osakeyhtiön Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (5), jäljempänä ’Fintecna’, hallussa oli 100 prosenttia Tirrenian osakepääomasta, ja Tirrenia puolestaan omisti alueelliset yritykset Adriatican, Caremarin, Saremarin, Siremarin ja Toremarin. |
| --- | --- |

(14)

Tirrenia-konserniin kuului alun perin kuusi yritystä: Tirrenia di Navigazione, jäljempänä ’Tirrenia’, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Yritykset tarjosivat meriliikennepalveluja Italian valtion kanssa vuonna 1991 tehtyjen erillisten julkisen palvelun sopimusten nojalla, jotka olivat voimassa vuoden 2008 loppuun saakka, jäljempänä ’alkuperäiset sopimukset’. Osakeyhtiön Fintecna – Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A. (5), jäljempänä ’Fintecna’, hallussa oli 100 prosenttia Tirrenian osakepääomasta, ja Tirrenia puolestaan omisti alueelliset yritykset Adriatican, Caremarin, Saremarin, Siremarin ja Toremarin.

5

| (15) | Vuonna 2004 Tirrenia ja Adriatica fuusioituivat. Vuodesta 2004 Tirrenia-konserniin kuuluivat Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (6). |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 2004 Tirrenia ja Adriatica fuusioituivat. Vuodesta 2004 Tirrenia-konserniin kuuluivat Tirrenia, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar (6).

6

| (16) | Italian asetuksen nro 135/2009, joka muutettiin laiksi nro 166/2009, jäljempänä ’vuoden 2009 laki’, 19 b §:ssä vahvistettiin muun muassa alueellisten yritysten Caremarin, Saremarin ja Toremarin siirto Campanian, Sardinian ja Toscanan alueille niiden yksityistämistä varten. Lisäksi säädettiin, että Italian valtio tekee Tirrenian ja Saremarin kanssa uudet sopimukset 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä. Samoin Saremarin, Toremarin ja Caremarin sekä asianomaisten alueiden välillä oli määrä tehdä 31 päivän joulukuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 välisenä aikana uudet julkisen palvelun sopimukset alueellisten palvelujen tarjoamisesta. Uusien sopimusten tai julkisen palvelun sopimusten oli määrä tulla voimaan kunkin entisen Tirrenia-konsernin yrityksen yksityistämisen jälkeen (7). |
| --- | --- |

(16)

Italian asetuksen nro 135/2009, joka muutettiin laiksi nro 166/2009, jäljempänä ’vuoden 2009 laki’, 19 b §:ssä vahvistettiin muun muassa alueellisten yritysten Caremarin, Saremarin ja Toremarin siirto Campanian, Sardinian ja Toscanan alueille niiden yksityistämistä varten. Lisäksi säädettiin, että Italian valtio tekee Tirrenian ja Saremarin kanssa uudet sopimukset 31 päivään joulukuuta 2009 mennessä. Samoin Saremarin, Toremarin ja Caremarin sekä asianomaisten alueiden välillä oli määrä tehdä 31 päivän joulukuuta 2009 ja 28 päivän helmikuuta 2010 välisenä aikana uudet julkisen palvelun sopimukset alueellisten palvelujen tarjoamisesta. Uusien sopimusten tai julkisen palvelun sopimusten oli määrä tulla voimaan kunkin entisen Tirrenia-konsernin yrityksen yksityistämisen jälkeen (7).

7

| (17) | Siten Saremar siirrettiin RASille vuoden 2009 lain nojalla. Yritys on aikaisemmin liikennöinyt yksinomaan paikallisesti Sardinian ja Sardinian koillis- ja lounaispuolella olevien saarten välisillä kabotaasireiteillä sekä kansainvälisellä reitillä Korsikaan valtion kanssa tehdyn alkuperäisen sopimuksen mukaisesti. Saremar ei ole harjoittanut tukien ulkopuolista toimintaa. |
| --- | --- |

(17)

Siten Saremar siirrettiin RASille vuoden 2009 lain nojalla. Yritys on aikaisemmin liikennöinyt yksinomaan paikallisesti Sardinian ja Sardinian koillis- ja lounaispuolella olevien saarten välisillä kabotaasireiteillä sekä kansainvälisellä reitillä Korsikaan valtion kanssa tehdyn alkuperäisen sopimuksen mukaisesti. Saremar ei ole harjoittanut tukien ulkopuolista toimintaa.

| (18) | Saremarin yksityistämistä koskevan tarjouskilpailun julkaisua lykättiin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka 26 päivänä heinäkuuta 2013 annetun aluelain nro 18 nojalla. Tällä päätöksellä ei rajoiteta komission kantaa, joka koskee muita Saremarin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä tai yrityksen yksityistämiseen liittyviä mahdollisia valtiontukikysymyksiä. Kaikkia muita vuosien 2011 ja 2012 päätöksiin sisältyviä toimenpiteitä, myös Bonus Sardo Vacanza -hanketta, tutkitaan parhaillaan numeroilla SA.32014, SA.32015 ja SA.32016, joten niitä ei käsitellä tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(18)

Saremarin yksityistämistä koskevan tarjouskilpailun julkaisua lykättiin 31 päivään joulukuuta 2013 saakka 26 päivänä heinäkuuta 2013 annetun aluelain nro 18 nojalla. Tällä päätöksellä ei rajoiteta komission kantaa, joka koskee muita Saremarin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä tai yrityksen yksityistämiseen liittyviä mahdollisia valtiontukikysymyksiä. Kaikkia muita vuosien 2011 ja 2012 päätöksiin sisältyviä toimenpiteitä, myös Bonus Sardo Vacanza -hanketta, tutkitaan parhaillaan numeroilla SA.32014, SA.32015 ja SA.32016, joten niitä ei käsitellä tässä päätöksessä.

2.2   PÄÄTÖKSEEN SISÄLTYVIEN TOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

PÄÄTÖKSEEN SISÄLTYVIEN TOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (19) | RAS on vuosina 2011–2012 toteuttanut useita toimenpiteitä matkailun edistämiseksi, alueen kehittämiseksi ja alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi. RASin mukaan näiden toimenpiteiden taustalla oli ensisijaisesti kaksi merkittävää muutosta, jotka tapahtuivat saarille suuntautuvien liikennepalvelujen markkinoilla vuonna 2011. |
| --- | --- |

(19)

RAS on vuosina 2011–2012 toteuttanut useita toimenpiteitä matkailun edistämiseksi, alueen kehittämiseksi ja alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi. RASin mukaan näiden toimenpiteiden taustalla oli ensisijaisesti kaksi merkittävää muutosta, jotka tapahtuivat saarille suuntautuvien liikennepalvelujen markkinoilla vuonna 2011.

| (20) | Ensinnäkin emoyritys Tirrenia pantiin myyntiin jo vuonna 2010, mutta Compagnia Italiana di Navigazione, jäljempänä ’CIN’, osti yrityksen ja teki uuden sopimuksen vasta heinäkuussa 2012. Uuden sopimuksen allekirjoituspäivään saakka oli epävarmaa, tuetaanko Sardinian ja Italian mantereen välisiä meriliikennepalveluja edelleen ja pienennetäänkö julkisen palvelun laajuutta Tirrenian ostajan kanssa tehtävän uuden sopimuksen nojalla. |
| --- | --- |

(20)

Ensinnäkin emoyritys Tirrenia pantiin myyntiin jo vuonna 2010, mutta Compagnia Italiana di Navigazione, jäljempänä ’CIN’, osti yrityksen ja teki uuden sopimuksen vasta heinäkuussa 2012. Uuden sopimuksen allekirjoituspäivään saakka oli epävarmaa, tuetaanko Sardinian ja Italian mantereen välisiä meriliikennepalveluja edelleen ja pienennetäänkö julkisen palvelun laajuutta Tirrenian ostajan kanssa tehtävän uuden sopimuksen nojalla.

| (21) | Toiseksi Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza), jäljempänä kilpailuviranomainen, tutki Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä liikennöiviä yksityisiä yrityksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 101 artiklan mahdollisen rikkomisen osalta, mikä johtui kuljetuksen hintojen merkittävästä korotuksesta tietyillä Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä. Kilpailuviranomainen päätti menettelyn 11 päivänä kesäkuuta 2013 (8). Osapuolten toteuttaman matkustajaliikenteen palveluhintojen korotuksen kesällä 2011 todettiin olevan SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen yhdenmukaistettu menettelytapa. Kilpailuviranomaisen mukaan lainsäädäntöä rikottiin ainakin syyskuusta 2010 syyskuun 2011 loppuun. |
| --- | --- |

(21)

Toiseksi Italian kilpailuviranomainen (Autorità Garante della Concorrenza), jäljempänä kilpailuviranomainen, tutki Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä liikennöiviä yksityisiä yrityksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 101 artiklan mahdollisen rikkomisen osalta, mikä johtui kuljetuksen hintojen merkittävästä korotuksesta tietyillä Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä. Kilpailuviranomainen päätti menettelyn 11 päivänä kesäkuuta 2013 (8). Osapuolten toteuttaman matkustajaliikenteen palveluhintojen korotuksen kesällä 2011 todettiin olevan SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen yhdenmukaistettu menettelytapa. Kilpailuviranomaisen mukaan lainsäädäntöä rikottiin ainakin syyskuusta 2010 syyskuun 2011 loppuun.

8

| (22) | Komissio on aloittanut vuoden 2012 päätöksellä muodollisen tutkintamenettelyn joistakin RASin tässä yhteydessä toteuttamista toimenpiteistä. Komissio esittelee seuraavaksi yksityiskohtaisesti tutkittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(22)

Komissio on aloittanut vuoden 2012 päätöksellä muodollisen tutkintamenettelyn joistakin RASin tässä yhteydessä toteuttamista toimenpiteistä. Komissio esittelee seuraavaksi yksityiskohtaisesti tutkittavat toimenpiteet.

2.2.1   KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

2.2.1.1   
  Oikeudellinen kehys

Oikeudellinen kehys

| (23) | RAS katsoo, että Saremarin liikennöinti vuosina 2011–2012 kahdella Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, joka annettiin liikenteenharjoittajan tehtäväksi lainmukaisesti useilla aluehallinnon päätöksillä (toimeksiantoasiakirjat), jotka esitellään tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

(23)

RAS katsoo, että Saremarin liikennöinti vuosina 2011–2012 kahdella Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä Olbia (Golfo Aranci) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, joka annettiin liikenteenharjoittajan tehtäväksi lainmukaisesti useilla aluehallinnon päätöksillä (toimeksiantoasiakirjat), jotka esitellään tarkemmin jäljempänä.

26 päivänä huhtikuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 20/57

26 päivänä huhtikuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 20/57

| (24) | RASin mukaan yksityiset yritykset, jotka liikennöivät reiteillä Sardiniasta ja Sardiniaan, nostivat hintoja kestämättömälle tasolle keväällä 2011. Huhtikuun 26 päivänä 2011 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 20/57, jäljempänä ’päätös nro 20/57’, todettiin, että näillä reiteillä toimivien keskeisten liikenteenharjoittajien kanssa oli käyty 1 päivästä maaliskuuta 2011 lähtien teknisiä neuvotteluja mahdollisista keinoista vakiinnuttaa hinnat hyväksyttävälle tasolle lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. RASin mukaan yksityiset liikenteenharjoittajat eivät kuitenkaan olleet halukkaita noudattamaan RASin ehdotusta, jonka mukaan pyrittäisiin yhteisillä toimilla lisäämään matkailijoiden määrää alentamalla hintoja kyseisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(24)

RASin mukaan yksityiset yritykset, jotka liikennöivät reiteillä Sardiniasta ja Sardiniaan, nostivat hintoja kestämättömälle tasolle keväällä 2011. Huhtikuun 26 päivänä 2011 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 20/57, jäljempänä ’päätös nro 20/57’, todettiin, että näillä reiteillä toimivien keskeisten liikenteenharjoittajien kanssa oli käyty 1 päivästä maaliskuuta 2011 lähtien teknisiä neuvotteluja mahdollisista keinoista vakiinnuttaa hinnat hyväksyttävälle tasolle lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. RASin mukaan yksityiset liikenteenharjoittajat eivät kuitenkaan olleet halukkaita noudattamaan RASin ehdotusta, jonka mukaan pyrittäisiin yhteisillä toimilla lisäämään matkailijoiden määrää alentamalla hintoja kyseisillä reiteillä.

| (25) | Kun otetaan huomioon matkailijoiden kysynnän merkittävä lasku ja edullisia yhteyksiä mantereelle vaativien tuotantoalojen huolenaiheet, RASin oli toteuttava kiireellisesti toimia varmistaakseen kilpailukykyinen vaihtoehto yksityisten liikenteenharjoittajien hintatasolle. Se päätti, että Saremar aloittaisi markkinaehdoin liikennöinnin mantereelle sekä kansainvälisesti keskeisillä kaupallisilla ja matkailureiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta. Toiminnasta pidettäisiin erillistä kirjanpitoa, jotta varmistettaisiin taloudellinen tasapaino ja suhteutettaisiin siten kuljetuspalvelujen kysyntää toiminnan taloudelliseen elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(25)

Kun otetaan huomioon matkailijoiden kysynnän merkittävä lasku ja edullisia yhteyksiä mantereelle vaativien tuotantoalojen huolenaiheet, RASin oli toteuttava kiireellisesti toimia varmistaakseen kilpailukykyinen vaihtoehto yksityisten liikenteenharjoittajien hintatasolle. Se päätti, että Saremar aloittaisi markkinaehdoin liikennöinnin mantereelle sekä kansainvälisesti keskeisillä kaupallisilla ja matkailureiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta. Toiminnasta pidettäisiin erillistä kirjanpitoa, jotta varmistettaisiin taloudellinen tasapaino ja suhteutettaisiin siten kuljetuspalvelujen kysyntää toiminnan taloudelliseen elinkelpoisuuteen.

| (26) | Saremar varmistaisi mahdollisuuden aloittaa liikennöinti koeluontoisesti 15 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana ainakin kahdella seuraavista reiteistä (yhdistetyt palvelut):






  a) | Koillis-Sardiniasta (Olbia tai Golfo Aranci) Keski- ja Etelä-Italiaan (Civitavecchia tai Napoli) ja takaisin |
| --- | --- | --- |

(26)

Saremar varmistaisi mahdollisuuden aloittaa liikennöinti koeluontoisesti 15 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana ainakin kahdella seuraavista reiteistä (yhdistetyt palvelut):

a)

Koillis-Sardiniasta (Olbia tai Golfo Aranci) Keski- ja Etelä-Italiaan (Civitavecchia tai Napoli) ja takaisin

| b) | Koillis-Sardiniasta (Olbia tai Golfo Aranci) Keski- ja Pohjois-Italiaan (La Spezia, Carrara tai Livorno) ja takaisin |
| --- | --- |

b)

Koillis-Sardiniasta (Olbia tai Golfo Aranci) Keski- ja Pohjois-Italiaan (La Spezia, Carrara tai Livorno) ja takaisin

| c) | Luoteis-Sardiniasta (Porto Torres) Pohjois-Italiaan (Genova tai Savona) ja takaisin. |
| --- | --- |

c)

Luoteis-Sardiniasta (Porto Torres) Pohjois-Italiaan (Genova tai Savona) ja takaisin.

| (27) | Saremar voisi myös vapaasti lisätä kansainvälisten yhteyksien määrää. |
| --- | --- |

(27)

Saremar voisi myös vapaasti lisätä kansainvälisten yhteyksien määrää.

19 päivänä toukokuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 25/69

19 päivänä toukokuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 25/69

| (28) | Toukokuun 19 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 25/69, jäljempänä ’päätös nro 25/69’, hyväksyttiin Saremarin hinnasto matkustaja- ja rahtipalveluille reitillä Golfo Aranci – Civitavecchia 15 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Kyseisen reitin katsottiin olevan yksi eniten käytetyistä reiteistä. |
| --- | --- |

(28)

Toukokuun 19 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 25/69, jäljempänä ’päätös nro 25/69’, hyväksyttiin Saremarin hinnasto matkustaja- ja rahtipalveluille reitillä Golfo Aranci – Civitavecchia 15 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Kyseisen reitin katsottiin olevan yksi eniten käytetyistä reiteistä.

| (29) | Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä. Tällaisista muutoksista olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille. Korkealla ja matalalla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja. Hinnat olisivat samat asukkaille ja muille kuin asukkaille. |
| --- | --- |

(29)

Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä. Tällaisista muutoksista olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille. Korkealla ja matalalla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja. Hinnat olisivat samat asukkaille ja muille kuin asukkaille.

1 päivänä kesäkuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 27/4

1 päivänä kesäkuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 27/4

| (30) | Kesäkuun 1 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 27/4, jäljempänä ’päätös nro 27/4’, hyväksyttiin Saremarin hinnasto matkustaja- ja rahtipalveluille reitillä Vado Ligure – Porto Torres 22 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(30)

Kesäkuun 1 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 27/4, jäljempänä ’päätös nro 27/4’, hyväksyttiin Saremarin hinnasto matkustaja- ja rahtipalveluille reitillä Vado Ligure – Porto Torres 22 päivän kesäkuuta 2011 ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana.

| (31) | Lisäksi siinä määrättiin 15 prosentin alennuksesta Sardinian asukkaille. Saremar sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi siinä määrättiin 15 prosentin alennuksesta Sardinian asukkaille. Saremar sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä.

1 päivänä syyskuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 36/6

1 päivänä syyskuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 36/6

| (32) | Syyskuun 1 päivänä 2011 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 36/6, jäljempänä ’päätös nro 36/6’, todettiin, että kuljetuksen hintoja mantereen reiteillä korotettiin entisen emoyrityksen Tirrenian myynnin seurauksena (ks. johdanto-osan 75 kappale). |
| --- | --- |

(32)

Syyskuun 1 päivänä 2011 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 36/6, jäljempänä ’päätös nro 36/6’, todettiin, että kuljetuksen hintoja mantereen reiteillä korotettiin entisen emoyrityksen Tirrenian myynnin seurauksena (ks. johdanto-osan 75 kappale).

| (33) | Sen vuoksi RAS kannatti myyntimenettelyn peruuttamista ja Tirrenian myynnin erottamista uuden sopimuksen tekemistä koskevasta tarjouskilpailumenettelystä, millä estettäisiin meriliikenteen kabotaasin monopolin syntyminen reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta. Toimenpiteitä toteutettaisiin sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitteiden määräämistä varten käynnistetään avoin tarjouskilpailumenettely, jotta voidaan valita paras tarjous reittien ja satamien määrän sekä matkustaja- ja rahtipalvelujen tiheyden, nopeuden, laadun sekä hintojen osalta. |
| --- | --- |

(33)

Sen vuoksi RAS kannatti myyntimenettelyn peruuttamista ja Tirrenian myynnin erottamista uuden sopimuksen tekemistä koskevasta tarjouskilpailumenettelystä, millä estettäisiin meriliikenteen kabotaasin monopolin syntyminen reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta. Toimenpiteitä toteutettaisiin sen varmistamiseksi, että julkisen palvelun velvoitteiden määräämistä varten käynnistetään avoin tarjouskilpailumenettely, jotta voidaan valita paras tarjous reittien ja satamien määrän sekä matkustaja- ja rahtipalvelujen tiheyden, nopeuden, laadun sekä hintojen osalta.

| (34) | Saremarin liikennöinnin keskeyttäminen mantereen reiteillä palauttaisi aikaisemman monopolitilanteen. Pidemmällä aikavälillä aluetason keskeisenä tavoitteena olisi säilyttää tehokas kilpailu kabotaasimarkkinoilla. Tavoite saavutettaisiin määräämällä saarten kannalta strategisina pidetyillä keskeisillä reiteillä julkisen palvelun velvoitteita niille liikenteenharjoittajille, jotka tarjoavat palveluja parhain edellytyksin. |
| --- | --- |

(34)

Saremarin liikennöinnin keskeyttäminen mantereen reiteillä palauttaisi aikaisemman monopolitilanteen. Pidemmällä aikavälillä aluetason keskeisenä tavoitteena olisi säilyttää tehokas kilpailu kabotaasimarkkinoilla. Tavoite saavutettaisiin määräämällä saarten kannalta strategisina pidetyillä keskeisillä reiteillä julkisen palvelun velvoitteita niille liikenteenharjoittajille, jotka tarjoavat palveluja parhain edellytyksin.

| (35) | Päätöksessä nro 36/6 vahvistettiin, että Saremarin on liiketoimintasuunnitelman perusteella osoitettava toiminnan kannattavuus koeluontoisesti 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana ainakin yhdellä seuraavista yhdistetyistä reiteistä: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino. |
| --- | --- |

(35)

Päätöksessä nro 36/6 vahvistettiin, että Saremarin on liiketoimintasuunnitelman perusteella osoitettava toiminnan kannattavuus koeluontoisesti 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana ainakin yhdellä seuraavista yhdistetyistä reiteistä: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino.

| (36) | Saremar aloittaisi lisäksi uudelleen liikennöinnin reiteillä Golfo Aranci (tai Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) 15 päivän toukokuuta 2012 ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Reittejä liikennöitäisiin kahdella vuokratulla risteilyaluksella. |
| --- | --- |

(36)

Saremar aloittaisi lisäksi uudelleen liikennöinnin reiteillä Golfo Aranci (tai Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) 15 päivän toukokuuta 2012 ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Reittejä liikennöitäisiin kahdella vuokratulla risteilyaluksella.

| (37) | Päätöksessä nro 36/6 vahvistettiin, että Saremaria pääomitetaan vastaavalla summalla, jota se vaati selvitystilassa olevalta Tirrenialta (ks. johdanto-osan 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(37)

Päätöksessä nro 36/6 vahvistettiin, että Saremaria pääomitetaan vastaavalla summalla, jota se vaati selvitystilassa olevalta Tirrenialta (ks. johdanto-osan 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

1 päivänä joulukuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 48/65

1 päivänä joulukuuta 2011 annettu aluehallinnon päätös nro 48/65

| (38) | Päätöksen nro 36/6 mukaisesti RAS ja Saremar selvittivät liikennöinnin kannattavuutta yhdellä seuraavista yhdistetyistä reiteistä 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino. Erityisesti arvioitiin yhdistettyjen palvelujen nykyistä ja ennakoitua kysyntää, hintoja, ennakoituja kustannuksia ja tuloja sekä vaihtoehtoisten palvelujen kannattavuutta. Selvityksessä paljastui seuraavaa:






  a) | reiteillä Cagliari–Piombino ja Porto Torres – Livorno oli suuria riskejä, jotka koskivat taloudellista epätasapainoa, kysynnän vaihtelua ja korvaavien palvelujen aiheuttamaa kilpailupainetta |
| --- | --- | --- |

(38)

Päätöksen nro 36/6 mukaisesti RAS ja Saremar selvittivät liikennöinnin kannattavuutta yhdellä seuraavista yhdistetyistä reiteistä 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana: Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino. Erityisesti arvioitiin yhdistettyjen palvelujen nykyistä ja ennakoitua kysyntää, hintoja, ennakoituja kustannuksia ja tuloja sekä vaihtoehtoisten palvelujen kannattavuutta. Selvityksessä paljastui seuraavaa:

a)

reiteillä Cagliari–Piombino ja Porto Torres – Livorno oli suuria riskejä, jotka koskivat taloudellista epätasapainoa, kysynnän vaihtelua ja korvaavien palvelujen aiheuttamaa kilpailupainetta

| b) | reitillä Olbia–Livorno hintoihin kohdistuisi todennäköisesti kilpailupainetta, mutta taloudellinen tasapaino oli mahdollista saavuttaa |
| --- | --- |

b)

reitillä Olbia–Livorno hintoihin kohdistuisi todennäköisesti kilpailupainetta, mutta taloudellinen tasapaino oli mahdollista saavuttaa

| c) | reitillä Olbia–Civitavecchia taloudellinen tasapaino voitaisiin saavuttaa. |
| --- | --- |

c)

reitillä Olbia–Civitavecchia taloudellinen tasapaino voitaisiin saavuttaa.

| (39) | Päätöksessä nro 36/6 todettiin, että taloudellisen tasapainon säilyttämisvelvoitteella varmistetaan, ettei myönnetä sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, mutta se estää liikennöinnin aloittamisen välittömästi muilla reiteillä. Lisäksi katsottiin, että olisi välttämätöntä liikennöidä reiteillä, joilla oli lyhyellä aikavälillä hyvät mahdollisuudet elinkelpoisuuteen, ja aloittaa liikennöinti korkean sesongin reiteillä, joiden kannattavuus oli osoitettu jo koeajalla. |
| --- | --- |

(39)

Päätöksessä nro 36/6 todettiin, että taloudellisen tasapainon säilyttämisvelvoitteella varmistetaan, ettei myönnetä sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, mutta se estää liikennöinnin aloittamisen välittömästi muilla reiteillä. Lisäksi katsottiin, että olisi välttämätöntä liikennöidä reiteillä, joilla oli lyhyellä aikavälillä hyvät mahdollisuudet elinkelpoisuuteen, ja aloittaa liikennöinti korkean sesongin reiteillä, joiden kannattavuus oli osoitettu jo koeajalla.

| (40) | Sen vuoksi Saremaria kehotettiin aloittamaan välittömästi yhdistetyt palvelut reitillä Olbia–Civitavecchia. Saremar liikennöisi käytössään olevilla lautoilla reitillä päivittäin vuonna 2011. Saremarin vuonna 2011 veloittama matalan sesongin hinta hyväksyttiin vakiohinnaksi, jota Saremar sai muuttaa ottaakseen huomioon kysynnän ja varmistaakseen taloudellisen tasapainon. |
| --- | --- |

(40)

Sen vuoksi Saremaria kehotettiin aloittamaan välittömästi yhdistetyt palvelut reitillä Olbia–Civitavecchia. Saremar liikennöisi käytössään olevilla lautoilla reitillä päivittäin vuonna 2011. Saremarin vuonna 2011 veloittama matalan sesongin hinta hyväksyttiin vakiohinnaksi, jota Saremar sai muuttaa ottaakseen huomioon kysynnän ja varmistaakseen taloudellisen tasapainon.

| (41) | Kapasiteetin parantamiseksi reiteillä Olbia–Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) vuokrattaisiin ainakin kolme suurikapasiteettista risteilyalusta vuoden 2012 toukokuusta syyskuuhun. |
| --- | --- |

(41)

Kapasiteetin parantamiseksi reiteillä Olbia–Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) vuokrattaisiin ainakin kolme suurikapasiteettista risteilyalusta vuoden 2012 toukokuusta syyskuuhun.

| (42) | Saremar määrittäisi vakiohinnan kaikille reiteille sesongista riippumatta saavuttaakseen kaksitahoisen tavoitteen eli toiminnan taloudellisen tasapainon ja asiakkaiden tyytyväisyyden. |
| --- | --- |

(42)

Saremar määrittäisi vakiohinnan kaikille reiteille sesongista riippumatta saavuttaakseen kaksitahoisen tavoitteen eli toiminnan taloudellisen tasapainon ja asiakkaiden tyytyväisyyden.

20 päivänä maaliskuuta 2012 annettu aluehallinnon päätös nro 12/28

20 päivänä maaliskuuta 2012 annettu aluehallinnon päätös nro 12/28

| (43) | Maaliskuun 20 päivänä 2012 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 12/28, jäljempänä ’päätös nro 12/28’, RAS pani merkille Saremarin markkinatutkimukseen perustuvan hintaehdotuksen vuoden 2012 kesäkaudelle reitillä Olbia–Civitavecchia. |
| --- | --- |

(43)

Maaliskuun 20 päivänä 2012 annetussa aluehallinnon päätöksessä nro 12/28, jäljempänä ’päätös nro 12/28’, RAS pani merkille Saremarin markkinatutkimukseen perustuvan hintaehdotuksen vuoden 2012 kesäkaudelle reitillä Olbia–Civitavecchia.

| (44) | Ehdotuksen mukaan matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja. Korkealle sesongille (elokuu) Saremar esitti kolme vaihtoehtoa: säilytetään vuoden 2011 korkean sesongin hintataso, nostetaan makuupaikan (posto letto) hintaa viidellä tai kymmenellä eurolla. |
| --- | --- |

(44)

Ehdotuksen mukaan matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja. Korkealle sesongille (elokuu) Saremar esitti kolme vaihtoehtoa: säilytetään vuoden 2011 korkean sesongin hintataso, nostetaan makuupaikan (posto letto) hintaa viidellä tai kymmenellä eurolla.

| (45) | Päätöksellä nro 12/28 annettiin Saremarille valtuudet valita se hintaehdotus, jonka avulla yleisen edun mukaiset tavoitteet suhteutettaisiin parhaiten toiminnan taloudellisen ja rahoitusta koskevan tasapainon varmistamiseen. |
| --- | --- |

(45)

Päätöksellä nro 12/28 annettiin Saremarille valtuudet valita se hintaehdotus, jonka avulla yleisen edun mukaiset tavoitteet suhteutettaisiin parhaiten toiminnan taloudellisen ja rahoitusta koskevan tasapainon varmistamiseen.

22 päivänä toukokuuta 2012 annettu aluehallinnon päätös nro 22/14

22 päivänä toukokuuta 2012 annettu aluehallinnon päätös nro 22/14

| (46) | Toukokuun 22 päivänä 2012 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 22/14, jäljempänä ’päätös nro 22/14’, RAS pani merkille Saremarin markkinatutkimukseen perustuvan hintaehdotuksen vuoden 2012 kesäkaudelle (1.6.–15.9.2012) reitillä Porto Torres – Vado Ligure. |
| --- | --- |

(46)

Toukokuun 22 päivänä 2012 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 22/14, jäljempänä ’päätös nro 22/14’, RAS pani merkille Saremarin markkinatutkimukseen perustuvan hintaehdotuksen vuoden 2012 kesäkaudelle (1.6.–15.9.2012) reitillä Porto Torres – Vado Ligure.

| (47) | Yritys kehotti asettamaan eri hinnat matalalle sesongille (1.–14.6. ja 3.–15.9.), keskisesongille (15.6.–13.7.) ja korkealle sesongille (14.7.–2.9.). Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus. |
| --- | --- |

(47)

Yritys kehotti asettamaan eri hinnat matalalle sesongille (1.–14.6. ja 3.–15.9.), keskisesongille (15.6.–13.7.) ja korkealle sesongille (14.7.–2.9.). Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus.

| (48) | Päätöksessä ei kuitenkaan täsmennetty hintoja, joita Saremarin oli määrä veloittaa reitillä. Yritystä kehotettiin seuraamaan jatkuvasti markkinoiden kehitystä ja mukauttamaan hintojaan siten, että yleisen edun mukaiset tavoitteet suhteutettaisiin mahdollisimman hyvin toiminnan taloudellisen ja rahoitusta koskevan tasapainon varmistamiseen. Lisäksi RAS pani merkille Coraggio-aluksen vuokraamisen reitille 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(48)

Päätöksessä ei kuitenkaan täsmennetty hintoja, joita Saremarin oli määrä veloittaa reitillä. Yritystä kehotettiin seuraamaan jatkuvasti markkinoiden kehitystä ja mukauttamaan hintojaan siten, että yleisen edun mukaiset tavoitteet suhteutettaisiin mahdollisimman hyvin toiminnan taloudellisen ja rahoitusta koskevan tasapainon varmistamiseen. Lisäksi RAS pani merkille Coraggio-aluksen vuokraamisen reitille 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.

7 päivänä elokuuta 2012 annettu aluelaki nro 15

7 päivänä elokuuta 2012 annettu aluelaki nro 15

| (49) | Elokuun 7 päivänä 2012 annetulla aluelailla nro 15, jäljempänä ’aluelaki’, säädettiin muun muassa Saremarin yksityistämistä koskevan tarjouskilpailun julkaisemisesta välittömästi (60 päivän sisällä aluelain voimaantulosta). |
| --- | --- |

(49)

Elokuun 7 päivänä 2012 annetulla aluelailla nro 15, jäljempänä ’aluelaki’, säädettiin muun muassa Saremarin yksityistämistä koskevan tarjouskilpailun julkaisemisesta välittömästi (60 päivän sisällä aluelain voimaantulosta).

| (50) | Lisäksi aluelaissa säädettiin, että RAS kattaisi mahdollisen alijäämän Saremarin liikennöinnissä mantereen reiteillä. Tätä varten hyväksyttiin 10 miljoonan euron avustus. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi aluelaissa säädettiin, että RAS kattaisi mahdollisen alijäämän Saremarin liikennöinnissä mantereen reiteillä. Tätä varten hyväksyttiin 10 miljoonan euron avustus.

2.2.1.2   
  Toiminnan kesto

Toiminnan kesto

| (51) | Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöidä kahdella Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä; toimeksiantoa koskevat asiakirjat luetellaan jäljempänä olevassa taulukossa.

  Taulukko 1


  Alueelliset päätökset, joilla annetaan Saremarille tehtäväksi kahden reitin liikennöinti | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| Kesäkausi 2011 | Päätös nro 25/69, 19.5.2011.
  (15.6.–15.9.2011) | Päätös nro 27/4, 1.6.2011.
  (22.6.–15.9.2011) |
| Talvikausi 2012 | Päätös nro 48/65, 1.12.2011.
  (liikennöinnin aloittaminen välittömästi) | Ei liikennettä |
| Kesäkausi 2012 | Päätös nro 36/6, 1.9.2011.
  (15.5.–15.9.2012) | Päätös nro 36/6, 1.9.2011.
  (15.5.–15.9.2012) |

(51)

Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöidä kahdella Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä; toimeksiantoa koskevat asiakirjat luetellaan jäljempänä olevassa taulukossa.

Taulukko 1

Taulukko 1

Alueelliset päätökset, joilla annetaan Saremarille tehtäväksi kahden reitin liikennöinti

Alueelliset päätökset, joilla annetaan Saremarille tehtäväksi kahden reitin liikennöinti

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

Kesäkausi 2011

Päätös nro 25/69, 19.5.2011.

(15.6.–15.9.2011)

Päätös nro 27/4, 1.6.2011.

(22.6.–15.9.2011)

Talvikausi 2012

Päätös nro 48/65, 1.12.2011.

(liikennöinnin aloittaminen välittömästi)

Ei liikennettä

Ei liikennettä

Kesäkausi 2012

Päätös nro 36/6, 1.9.2011.

(15.5.–15.9.2012)

Päätös nro 36/6, 1.9.2011.

(15.5.–15.9.2012)

| (52) | Ennakkoon hyväksyttyä toiminnan aikataulua ei kuitenkaan lopulta noudatettu täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(52)

Ennakkoon hyväksyttyä toiminnan aikataulua ei kuitenkaan lopulta noudatettu täysimääräisesti.

| (53) | Erityisesti vuonna 2011 Saremar liikennöi reitillä Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci) päivittäin 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Samaan aikaan myös Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) ja Forship (Sardinia Ferries) liikennöivät kyseisellä reitillä. |
| --- | --- |

(53)

Erityisesti vuonna 2011 Saremar liikennöi reitillä Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci) päivittäin 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Samaan aikaan myös Moby, Tirrenia, Grandi Navi Veloci (GNV) ja Forship (Sardinia Ferries) liikennöivät kyseisellä reitillä.

Civitavecchia – Olbia (Golfo Aranci)

| (54) | Vuonna 2012 Saremar liikennöi reitillä 16 päivän tammikuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Kesäkaudella Saremar liikennöi reitillä päivittäin 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana (päätöksen nro 36/6 mukaan liikennöinti oli määrä aloittaa 15 päivänä toukokuuta 2012). Myös Moby ja CIN/Tirrenia liikennöivät reitillä kesäkaudella. Talvikaudella (16.1.–30.5.2012) Saremar liikennöi reitillä kuutena päivänä viikossa (9). Lisäksi Tirrenia liikennöi reitillä alkuperäisen sopimuksen nojalla määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti. Yksikään yksityinen liikenteenharjoittaja ei liikennöinyt reitillä talvikaudella. |
| --- | --- |

(54)

Vuonna 2012 Saremar liikennöi reitillä 16 päivän tammikuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Kesäkaudella Saremar liikennöi reitillä päivittäin 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana (päätöksen nro 36/6 mukaan liikennöinti oli määrä aloittaa 15 päivänä toukokuuta 2012). Myös Moby ja CIN/Tirrenia liikennöivät reitillä kesäkaudella. Talvikaudella (16.1.–30.5.2012) Saremar liikennöi reitillä kuutena päivänä viikossa (9). Lisäksi Tirrenia liikennöi reitillä alkuperäisen sopimuksen nojalla määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti. Yksikään yksityinen liikenteenharjoittaja ei liikennöinyt reitillä talvikaudella.

9

| (55) | Saremar liikennöi reitillä Vado Ligure – Porto Torres neljänä päivänä viikossa (10)22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana sekä 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana (päätöksen nro 36/6 mukaan liikennöinti oli määrä aloittaa 15 päivänä toukokuuta 2012). Moby, Tirrenia ja GNV liikennöivät reitillä vuonna 2011. Moby, CIN/Tirrenia ja GNV liikennöivät kyseisellä reitillä vuonna 2012. |
| --- | --- |

(55)

Saremar liikennöi reitillä Vado Ligure – Porto Torres neljänä päivänä viikossa (10)22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana sekä 1 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana (päätöksen nro 36/6 mukaan liikennöinti oli määrä aloittaa 15 päivänä toukokuuta 2012). Moby, Tirrenia ja GNV liikennöivät reitillä vuonna 2011. Moby, CIN/Tirrenia ja GNV liikennöivät kyseisellä reitillä vuonna 2012.

Vado Ligure – Porto Torres

10

| (56) | Palvelu keskeytettiin molemmilla reiteillä 15 päivänä syyskuuta 2012. |
| --- | --- |

(56)

Palvelu keskeytettiin molemmilla reiteillä 15 päivänä syyskuuta 2012.

2.2.1.3   
  Julkisen palvelun velvoitteet

Julkisen palvelun velvoitteet

| (57) | RAS väittää, että Saremarin kahdella mantereen reitillä veloittamien hintojen osalta määrättiin julkisen palvelun velvoitteita. Julkisen palvelun velvoitteiden määräämisen perusteena oli Sardinian yhteisön asemaa heikentävä hinnankorotus, joka johtui kyseisillä reiteillä liikennöivien yksityisten toimijoiden tekemästä kilpailunvastaisesta sopimuksesta. |
| --- | --- |

(57)

RAS väittää, että Saremarin kahdella mantereen reitillä veloittamien hintojen osalta määrättiin julkisen palvelun velvoitteita. Julkisen palvelun velvoitteiden määräämisen perusteena oli Sardinian yhteisön asemaa heikentävä hinnankorotus, joka johtui kyseisillä reiteillä liikennöivien yksityisten toimijoiden tekemästä kilpailunvastaisesta sopimuksesta.

| (58) | Toimeksiantoasiakirjoissa esitetyt hintoja koskevat erityismääräykset esitellään tarkemmin seuraavassa:






  a) | Päätöksessä nro 20/57 ei määrätty nimenomaisesti hinnoista, joita Saremarin oli määrä veloittaa kyseisillä reiteillä. |
| --- | --- | --- |

(58)

Toimeksiantoasiakirjoissa esitetyt hintoja koskevat erityismääräykset esitellään tarkemmin seuraavassa:

a)

Päätöksessä nro 20/57 ei määrätty nimenomaisesti hinnoista, joita Saremarin oli määrä veloittaa kyseisillä reiteillä.

| b) | Päätöksellä nro 25/69 hyväksyttiin Saremarin hinnasto reitillä Golfo Aranci – Civitavecchia 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä; tästä olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille. |
| --- | --- |

b)

Päätöksellä nro 25/69 hyväksyttiin Saremarin hinnasto reitillä Golfo Aranci – Civitavecchia 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä; tästä olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille.

| c) | Päätöksellä nro 27/4 hyväksyttiin Saremarin yhdistetyn matkustaja- ja rahtiliikenteen hinnasto reitillä Vado Ligure – Porto Torres 22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus. Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä; tästä olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille. |
| --- | --- |

c)

Päätöksellä nro 27/4 hyväksyttiin Saremarin yhdistetyn matkustaja- ja rahtiliikenteen hinnasto reitillä Vado Ligure – Porto Torres 22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus. Liikenteenharjoittaja sai muuttaa hintoja varmistaakseen, että toiminta on kannattavaa ja asiakkaat mahdollisimman tyytyväisiä; tästä olisi kuitenkin ilmoitettava etukäteen RASille.

| d) | Päätöksessä nro 36/6 ei käsitelty hintoja. |
| --- | --- |

d)

Päätöksessä nro 36/6 ei käsitelty hintoja.

| e) | Päätöksessä nro 48/65 kehotettiin Saremaria jatkamaan välittömästi liikennöintiä reitillä Olbia–Civitavecchia ja hyväksyttiin vakiohinnaksi Saremarin vuoden 2011 matalalla sesongilla veloittama hinta. Saremar sai muuttaa hintaa ottaakseen huomioon todellisen kysynnän ja varmistaakseen taloudellisen tasapainon, kunhan se ilmoittaisi asiasta etukäteen RASille. |
| --- | --- |

e)

Päätöksessä nro 48/65 kehotettiin Saremaria jatkamaan välittömästi liikennöintiä reitillä Olbia–Civitavecchia ja hyväksyttiin vakiohinnaksi Saremarin vuoden 2011 matalalla sesongilla veloittama hinta. Saremar sai muuttaa hintaa ottaakseen huomioon todellisen kysynnän ja varmistaakseen taloudellisen tasapainon, kunhan se ilmoittaisi asiasta etukäteen RASille.

| f) | Päätöksellä nro 12/28 hyväksyttiin Saremarin ehdotus soveltaa reitillä Olbia–Civitavecchia eri hintoja kesän 2012 matalalla sesongilla (arkipäivisin kesäkuussa ja heinäkuussa), viikonloppuisin ja korkealla sesongilla (elokuussa); lisäksi päätöksessä otettiin huomioon Saremarin korkean sesongin hintaa koskevat kolme vaihtoehtoa. Aluehallinnon päätöksessä ei täsmennetty liikenteenharjoittajan ehdottamia tarkkoja hintoja. RAS ei myöskään asettanut etusijalle yhtäkään Saremarin kolmesta korkean sesongin hintavaihtoehdosta. Sen sijaan RAS kehotti Saremaria soveltamaan hintaa, jolla varmistetaan paras tasapaino yleisen edun ja taloudellisen elinkelpoisuuden välillä. Päätöksen nro 12/28 mukaan Saremar soveltaisi päätöksessä nro 48/65 vahvistettua vakiohintaa vuoden 2012 huhtikuun loppuun saakka. |
| --- | --- |

f)

Päätöksellä nro 12/28 hyväksyttiin Saremarin ehdotus soveltaa reitillä Olbia–Civitavecchia eri hintoja kesän 2012 matalalla sesongilla (arkipäivisin kesäkuussa ja heinäkuussa), viikonloppuisin ja korkealla sesongilla (elokuussa); lisäksi päätöksessä otettiin huomioon Saremarin korkean sesongin hintaa koskevat kolme vaihtoehtoa. Aluehallinnon päätöksessä ei täsmennetty liikenteenharjoittajan ehdottamia tarkkoja hintoja. RAS ei myöskään asettanut etusijalle yhtäkään Saremarin kolmesta korkean sesongin hintavaihtoehdosta. Sen sijaan RAS kehotti Saremaria soveltamaan hintaa, jolla varmistetaan paras tasapaino yleisen edun ja taloudellisen elinkelpoisuuden välillä. Päätöksen nro 12/28 mukaan Saremar soveltaisi päätöksessä nro 48/65 vahvistettua vakiohintaa vuoden 2012 huhtikuun loppuun saakka.

| g) | Päätöksellä nro 22/14 hyväksyttiin Saremarin ehdotus veloittaa eri hintoja vuoden 2012 matalalla sesongilla (kesäkuun alkupuolella ja syyskuun alkupuolella), keskisesongilla (kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin) ja korkealla sesongilla (heinäkuun puolivälistä 2 päivään syyskuuta) reitillä Porto Torres – Vado Ligure. Aluehallinnon päätöksessä ei täsmennetty liikenteenharjoittajan ehdottamia tarkkoja hintoja. Siinä määrättiin kuitenkin, että Sardinian asukkaille olisi tarjottava 15 prosentin alennus. |
| --- | --- |

g)

Päätöksellä nro 22/14 hyväksyttiin Saremarin ehdotus veloittaa eri hintoja vuoden 2012 matalalla sesongilla (kesäkuun alkupuolella ja syyskuun alkupuolella), keskisesongilla (kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin) ja korkealla sesongilla (heinäkuun puolivälistä 2 päivään syyskuuta) reitillä Porto Torres – Vado Ligure. Aluehallinnon päätöksessä ei täsmennetty liikenteenharjoittajan ehdottamia tarkkoja hintoja. Siinä määrättiin kuitenkin, että Sardinian asukkaille olisi tarjottava 15 prosentin alennus.

| (59) | Kyseisillä reiteillä vuonna 2012 toteutetun liikenteen osalta RAS toimitti tutkinnan aikana komissiolle kaksi kirjettä, joilla Saremar ilmoitti reiteillä vuonna 2012 veloitettavat hinnat, jotka RAS hyväksyi muodollisesti päätöksillä nro 12/28 ja 22/14. Reitin Olbia–Civitavecchia osalta Saremar ilmoitti, että reitillä liikennöisivät samanaikaisesti Tirrenia, Moby ja GNV, jotka soveltaisivat eri hintoja sesongista riippuen. Lisäksi Saremar vahvisti, että näistä liikenteenharjoittajista Tirrenia tarjosi edullisimpia hintoja. Kirjeessä ilmoitettiin hinnat, joita sovellettaisiin reitillä kesän 2012 matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla, esitettiin kolme ehdotusta korkealle sesongille (säilytetään vuoden 2011 hinnat tai nostetaan hyttipaikan hintaa viidellä tai kymmenellä eurolla) ja vahvistettiin, että vuoden 2011 tapaan asukkaille ei tarjottaisi alennettuja hintoja. Saremar vahvisti, että sen hintaehdotus perustui Tirrenian hintoja koskevaan vertailuun. Reitin Porto Torres – Vado Ligure osalta Saremar ilmoitti, että liikennöinnin aloittamisesta vuonna 2012 päätettiin vuonna 2011 saatujen myönteisten tulosten perusteella. Keskisesongin ja korkean sesongin hintoihin ehdotettiin kohtuullista korotusta, millä varmistettaisiin yrityksen kannattavuus. |
| --- | --- |

(59)

Kyseisillä reiteillä vuonna 2012 toteutetun liikenteen osalta RAS toimitti tutkinnan aikana komissiolle kaksi kirjettä, joilla Saremar ilmoitti reiteillä vuonna 2012 veloitettavat hinnat, jotka RAS hyväksyi muodollisesti päätöksillä nro 12/28 ja 22/14. Reitin Olbia–Civitavecchia osalta Saremar ilmoitti, että reitillä liikennöisivät samanaikaisesti Tirrenia, Moby ja GNV, jotka soveltaisivat eri hintoja sesongista riippuen. Lisäksi Saremar vahvisti, että näistä liikenteenharjoittajista Tirrenia tarjosi edullisimpia hintoja. Kirjeessä ilmoitettiin hinnat, joita sovellettaisiin reitillä kesän 2012 matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla, esitettiin kolme ehdotusta korkealle sesongille (säilytetään vuoden 2011 hinnat tai nostetaan hyttipaikan hintaa viidellä tai kymmenellä eurolla) ja vahvistettiin, että vuoden 2011 tapaan asukkaille ei tarjottaisi alennettuja hintoja. Saremar vahvisti, että sen hintaehdotus perustui Tirrenian hintoja koskevaan vertailuun. Reitin Porto Torres – Vado Ligure osalta Saremar ilmoitti, että liikennöinnin aloittamisesta vuonna 2012 päätettiin vuonna 2011 saatujen myönteisten tulosten perusteella. Keskisesongin ja korkean sesongin hintoihin ehdotettiin kohtuullista korotusta, millä varmistettaisiin yrityksen kannattavuus.

| (60) | Komissio täydentää, että reitin Olbia–Civitavecchia liikennöinnin aloittamista tammikuussa 2012 koskevassa päätöksessä nro 48/65 todettiin, että Saremar liikennöisi risteilyaluksilla reitillä päivittäin. Toimeksiantoasiakirjojen tarkastelu kuitenkin osoittaa, että ainoa sitova ehto, joka Saremarille määrättiin kahden reitin liikennöintiä varten, oli yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen tarjoaminen (esimerkiksi palvelun tiheyden osalta ei asetettu ehtoja). Italian viranomaiset eivät muodollisen tutkintamenettelyn aikana ole myöskään toimittaneet komissiolle mitään todisteita siitä, että muita vaatimuksia olisi asetettu muilla oikeudellisilla välineillä toimeksiantoasiakirjoissa vahvistettujen ehtojen lisäksi. |
| --- | --- |

(60)

Komissio täydentää, että reitin Olbia–Civitavecchia liikennöinnin aloittamista tammikuussa 2012 koskevassa päätöksessä nro 48/65 todettiin, että Saremar liikennöisi risteilyaluksilla reitillä päivittäin. Toimeksiantoasiakirjojen tarkastelu kuitenkin osoittaa, että ainoa sitova ehto, joka Saremarille määrättiin kahden reitin liikennöintiä varten, oli yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen tarjoaminen (esimerkiksi palvelun tiheyden osalta ei asetettu ehtoja). Italian viranomaiset eivät muodollisen tutkintamenettelyn aikana ole myöskään toimittaneet komissiolle mitään todisteita siitä, että muita vaatimuksia olisi asetettu muilla oikeudellisilla välineillä toimeksiantoasiakirjoissa vahvistettujen ehtojen lisäksi.

2.2.1.4   
  Korvaus

Korvaus

| (61) | Missään toimeksiantoasiakirjassa ei mainittu korvausta, joka Saremarille myönnettäisiin kahden reitin liikennöimisestä mantereelle vuosina 2011–2012. Sitä vastoin kyseisten asiakirjojen määräysten perusteella palvelut oli määrä toteuttaa kaupallisin ehdoin ja Saremarille annettiin mahdollisuus vapaasti mukauttaa hintatasoa varmistaakseen toiminnan kannattavuuden kyseisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(61)

Missään toimeksiantoasiakirjassa ei mainittu korvausta, joka Saremarille myönnettäisiin kahden reitin liikennöimisestä mantereelle vuosina 2011–2012. Sitä vastoin kyseisten asiakirjojen määräysten perusteella palvelut oli määrä toteuttaa kaupallisin ehdoin ja Saremarille annettiin mahdollisuus vapaasti mukauttaa hintatasoa varmistaakseen toiminnan kannattavuuden kyseisillä reiteillä.

| (62) | Elokuun 7 päivänä 2012 annetulla aluelailla nro 15 hyväksyttiin 10 miljoonan euron avustuksen myöntäminen vuoden 2012 alueellisesta talousarviosta Saremarin toiminnan mahdollisen alijäämän kattamiseksi mantereelle suuntautuvilla reiteillä. Julkisesti saatavilla olevien tietojen (11) perusteella korvaus maksettiin Saremarille kahdessa erässä 6 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(62)

Elokuun 7 päivänä 2012 annetulla aluelailla nro 15 hyväksyttiin 10 miljoonan euron avustuksen myöntäminen vuoden 2012 alueellisesta talousarviosta Saremarin toiminnan mahdollisen alijäämän kattamiseksi mantereelle suuntautuvilla reiteillä. Julkisesti saatavilla olevien tietojen (11) perusteella korvaus maksettiin Saremarille kahdessa erässä 6 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä joulukuuta 2012.

11

| (63) | Tutkinnan aikana saatujen tietojen mukaan Saremar kirjasi 214 000 euron tappion vuonna 2011 ja 13 440 220 euron tappion vuonna 2012 toiminnasta kahdella reitillä. |
| --- | --- |

(63)

Tutkinnan aikana saatujen tietojen mukaan Saremar kirjasi 214 000 euron tappion vuonna 2011 ja 13 440 220 euron tappion vuonna 2012 toiminnasta kahdella reitillä.

2.2.1.5   
  Kilpailutilanne reiteillä

Kilpailutilanne reiteillä

| (64) | Kilpailutilanne Sardinian ja Italian mantereen välisillä reiteillä muuttui huomattavasti vuosina 2011–2012. |
| --- | --- |

(64)

Kilpailutilanne Sardinian ja Italian mantereen välisillä reiteillä muuttui huomattavasti vuosina 2011–2012.

| (65) | Keväällä 2011 reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta liikennöi neljä yksityistä liikenteenharjoittajaa julkisen liikenteenharjoittajan Tirrenian lisäksi: Moby, Forship, SNAV (12) ja GNV. |
| --- | --- |

(65)

Keväällä 2011 reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta liikennöi neljä yksityistä liikenteenharjoittajaa julkisen liikenteenharjoittajan Tirrenian lisäksi: Moby, Forship, SNAV (12) ja GNV.

12

| (66) | Moby on yrityksen Onorato Partecipazioni S.r.l., jäljempänä ’Onorato Partecipazioni’, määräysvallassa. Moby harjoittaa matkustaja- ja rahtiliikennettä meriliikennepalvelujen markkinoilla Välimerellä. |
| --- | --- |

(66)

Moby on yrityksen Onorato Partecipazioni S.r.l., jäljempänä ’Onorato Partecipazioni’, määräysvallassa. Moby harjoittaa matkustaja- ja rahtiliikennettä meriliikennepalvelujen markkinoilla Välimerellä.

| (67) | GNV on yksityinen liikenteenharjoittaja, jonka omistavat Marinvest, joka on meriliikennettä harjoittavien yritysten perustama holding-yhtiö, sekä Investitori Associati SGR. Yritys liikennöi useilla reiteillä Välimerellä. |
| --- | --- |

(67)

GNV on yksityinen liikenteenharjoittaja, jonka omistavat Marinvest, joka on meriliikennettä harjoittavien yritysten perustama holding-yhtiö, sekä Investitori Associati SGR. Yritys liikennöi useilla reiteillä Välimerellä.

| (68) | SNAV on kokonaan Marinvestin hallinnassa ja tarjoaa lähes yksinomaan matkustajapalveluja useilla reiteillä Välimerellä. |
| --- | --- |

(68)

SNAV on kokonaan Marinvestin hallinnassa ja tarjoaa lähes yksinomaan matkustajapalveluja useilla reiteillä Välimerellä.

| (69) | Forship on ranskalaisen yrityksen Lota Maritime SA:n määräysvallassa ja tarjoaa matkustajien ja ajoneuvojen kuljetuspalveluja Välimerellä erityisesti Sardiniaan ja Sardiniasta; se käyttää kaupallisia nimiä ”Corsica Ferries” ja ”Sardinia Ferries”. |
| --- | --- |

(69)

Forship on ranskalaisen yrityksen Lota Maritime SA:n määräysvallassa ja tarjoaa matkustajien ja ajoneuvojen kuljetuspalveluja Välimerellä erityisesti Sardiniaan ja Sardiniasta; se käyttää kaupallisia nimiä ”Corsica Ferries” ja ”Sardinia Ferries”.

| (70) | Toukokuussa 2011 Italian kilpailuviranomainen tutki, rikkoivatko nämä liikenteenharjoittajat (paitsi Tirrenia) SEUT-sopimuksen 101 artiklaa liikennöidessään Italian mantereelle suuntautuvilla reiteillä, mukaan lukien kahdella reitillä, joilla Saremar liikennöi vuosina 2011–2012. Kilpailuviranomainen päätti menettelyn 11 päivänä kesäkuuta 2013 (13). Se totesi, että osapuolten toteuttama matkustajaliikenteen palveluhintojen korotus oli SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen yhdenmukaistettu menettelytapa. Lainsäädäntöä rikottiin ainakin syyskuusta 2010 syyskuun 2011 loppuun. |
| --- | --- |

(70)

Toukokuussa 2011 Italian kilpailuviranomainen tutki, rikkoivatko nämä liikenteenharjoittajat (paitsi Tirrenia) SEUT-sopimuksen 101 artiklaa liikennöidessään Italian mantereelle suuntautuvilla reiteillä, mukaan lukien kahdella reitillä, joilla Saremar liikennöi vuosina 2011–2012. Kilpailuviranomainen päätti menettelyn 11 päivänä kesäkuuta 2013 (13). Se totesi, että osapuolten toteuttama matkustajaliikenteen palveluhintojen korotus oli SEUT-sopimuksen 101 artiklan vastainen yhdenmukaistettu menettelytapa. Lainsäädäntöä rikottiin ainakin syyskuusta 2010 syyskuun 2011 loppuun.

13

| (71) | Kilpailuviranomainen totesi, että kuljetettujen matkustajien lukumäärän perusteella tärkeimmät liikenteenharjoittajat reitillä Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) vuosina 2009–2010 olivat Moby (enintään 40 prosenttia) ja Tirrenia (enintään 35 prosenttia). Vuonna 2011 Tirrenia kasvatti markkinaosuuttaan Mobyn kustannuksella, kun taas Saremarin osuus markkinoista oli alle 10 prosenttia (14). Kilpailuviranomainen totesi tämän reitin osalta seuraavaa:






  — | Moby kirjasi tappioita (alle miljoona euroa) vuosina 2008–2010 ja voittoa vuonna 2011. |
| --- | --- | --- |

(71)

Kilpailuviranomainen totesi, että kuljetettujen matkustajien lukumäärän perusteella tärkeimmät liikenteenharjoittajat reitillä Civitavecchia–Olbia (Golfo Aranci) vuosina 2009–2010 olivat Moby (enintään 40 prosenttia) ja Tirrenia (enintään 35 prosenttia). Vuonna 2011 Tirrenia kasvatti markkinaosuuttaan Mobyn kustannuksella, kun taas Saremarin osuus markkinoista oli alle 10 prosenttia (14). Kilpailuviranomainen totesi tämän reitin osalta seuraavaa:

14

—

Moby kirjasi tappioita (alle miljoona euroa) vuosina 2008–2010 ja voittoa vuonna 2011.

| — | SNAV kirjasi tappioita vuosina 2008–2010, joskin suuntaus oli laskeva. |
| --- | --- |

—

SNAV kirjasi tappioita vuosina 2008–2010, joskin suuntaus oli laskeva.

| — | Myös Forship kirjasi tappioita vuosina 2008–2011. |
| --- | --- |

—

Myös Forship kirjasi tappioita vuosina 2008–2011.

| (72) | Reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres Mobylla, Tirrenialla ja GNV:llä oli samansuuruinen markkinaosuus vuosina 2009–2010. Vuonna 2011 Tirrenian markkinaosuus kasvoi ja Mobyn osuus pieneni. GNV supisti toimintaansa markkinoilla alle puoleen aikaisemmasta. Saremarin osuus markkinoista oli alle 10 prosenttia. Lisäksi kilpailuviranomainen totesi seuraavaa:






  — | Moby paransi tulostaan vuoden 2008 lievästä tappiosta liikevoittoon vuonna 2011. |
| --- | --- | --- |

(72)

Reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres Mobylla, Tirrenialla ja GNV:llä oli samansuuruinen markkinaosuus vuosina 2009–2010. Vuonna 2011 Tirrenian markkinaosuus kasvoi ja Mobyn osuus pieneni. GNV supisti toimintaansa markkinoilla alle puoleen aikaisemmasta. Saremarin osuus markkinoista oli alle 10 prosenttia. Lisäksi kilpailuviranomainen totesi seuraavaa:

—

Moby paransi tulostaan vuoden 2008 lievästä tappiosta liikevoittoon vuonna 2011.

| — | GNV kirjasi merkittävät tappiot kyseisellä reitillä vuosina 2008–2010. |
| --- | --- |

—

GNV kirjasi merkittävät tappiot kyseisellä reitillä vuosina 2008–2010.

| (73) | Yksityiset liikenteenharjoittajat perustelivat kilpailuviranomaisen tutkinnan aikana hinnankorotusta vuoden 2011 kesäkaudella (hintoja nostettiin yleisesti vuodesta 2010 yli 85 prosenttia reitillä Olbia–Civitavecchia ja 75 prosenttia reitillä Genova – Porto Torres) polttoainekustannusten merkittävällä nousulla. kilpailuviranomaisen mukaan Tirrenia korotti hintoja kohtuullisemmin: enintään 30 prosenttia reitillä Civitavecchia – Golfo Aranci ja enintään 15 prosenttia reitillä Genova – Porto Torres. |
| --- | --- |

(73)

Yksityiset liikenteenharjoittajat perustelivat kilpailuviranomaisen tutkinnan aikana hinnankorotusta vuoden 2011 kesäkaudella (hintoja nostettiin yleisesti vuodesta 2010 yli 85 prosenttia reitillä Olbia–Civitavecchia ja 75 prosenttia reitillä Genova – Porto Torres) polttoainekustannusten merkittävällä nousulla. kilpailuviranomaisen mukaan Tirrenia korotti hintoja kohtuullisemmin: enintään 30 prosenttia reitillä Civitavecchia – Golfo Aranci ja enintään 15 prosenttia reitillä Genova – Porto Torres.

| (74) | Lisäksi kilpailuviranomaisen päätöksessä todetaan, että Moby ja GNV tekivät kaksi sopimusta keväällä 2011. Ne tekivät erityisesti reitillä Civitavecchia–Olbia huhtikuusta joulukuuhun 2011 ulottuvan yhteistunnusten käyttöä koskevan sopimuksen, jonka mukaisesti yritykset liikennöivät reitillä yhdessä ja jakoivat voitot ennakkoon määritetyn prosenttiosuuden mukaisesti myytyjen lippujen määrästä riippumatta. Toisen sopimuksen mukaisesti GNV myi Mobyn lippuja reitille Genova – Porto Torres kesäkuusta joulukuuhun 2011. Viitekauden aikana GNV ohjasi Mobylle kysyntää, jota se ei itse kyennyt täyttämään, mikä aiheutti vahinkoa Tirrenialle ja Saremarille. Kilpailuviranomainen totesi, että näiden sopimusten vuoksi GNV:llä ja Mobylla ei ollut kannustinta hintakilpailuun kyseisillä reiteillä. Kyseiset yritykset tekivät samanlaisia sopimuksia myös vuonna 2012. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi kilpailuviranomaisen päätöksessä todetaan, että Moby ja GNV tekivät kaksi sopimusta keväällä 2011. Ne tekivät erityisesti reitillä Civitavecchia–Olbia huhtikuusta joulukuuhun 2011 ulottuvan yhteistunnusten käyttöä koskevan sopimuksen, jonka mukaisesti yritykset liikennöivät reitillä yhdessä ja jakoivat voitot ennakkoon määritetyn prosenttiosuuden mukaisesti myytyjen lippujen määrästä riippumatta. Toisen sopimuksen mukaisesti GNV myi Mobyn lippuja reitille Genova – Porto Torres kesäkuusta joulukuuhun 2011. Viitekauden aikana GNV ohjasi Mobylle kysyntää, jota se ei itse kyennyt täyttämään, mikä aiheutti vahinkoa Tirrenialle ja Saremarille. Kilpailuviranomainen totesi, että näiden sopimusten vuoksi GNV:llä ja Mobylla ei ollut kannustinta hintakilpailuun kyseisillä reiteillä. Kyseiset yritykset tekivät samanlaisia sopimuksia myös vuonna 2012.

| (75) | Ostettuaan Tirrenian CIN teki 18 päivänä heinäkuuta 2012 Italian valtion kanssa uuden sopimuksen (ks. johdanto-osan 16 kappale), jonka mukaisesti yritykselle annettiin tehtäväksi toteuttaa julkisen palvelun velvoitteita muun muassa reiteillä Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torres. CIN on yrityskeskittymä, johon kuuluivat Tirrenian myynnin aikaan Moby, SNAV, GNV (kaksi viimeistä Marinvestin kautta) sekä Grimaldi Compagnia di Navigazione; nämä olivat Tirrenian tärkeimpiä kilpailijoita reiteillä, joiden liikennöinti oli tavallisesti julkista palvelua (15). |
| --- | --- |

(75)

Ostettuaan Tirrenian CIN teki 18 päivänä heinäkuuta 2012 Italian valtion kanssa uuden sopimuksen (ks. johdanto-osan 16 kappale), jonka mukaisesti yritykselle annettiin tehtäväksi toteuttaa julkisen palvelun velvoitteita muun muassa reiteillä Civitavecchia–Olbia ja Genova – Porto Torres. CIN on yrityskeskittymä, johon kuuluivat Tirrenian myynnin aikaan Moby, SNAV, GNV (kaksi viimeistä Marinvestin kautta) sekä Grimaldi Compagnia di Navigazione; nämä olivat Tirrenian tärkeimpiä kilpailijoita reiteillä, joiden liikennöinti oli tavallisesti julkista palvelua (15).

15

| (76) | CINin toteuttamasta Tirrenian ostosta ilmoitettiin komissiolle, ja 18 päivänä tammikuuta 2012 komissio päätti aloittaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn (16). Tämän jälkeen osapuolet peruuttivat toimenpiteen, ja kilpailuviranomaiselle ilmoitettiin uudesta toimenpiteestä, jonka toteuttivat CINin uudet osakkaat. Kilpailuviranomainen hyväksyi uuden sulautuman ehdollisella päätöksellä 21 päivänä kesäkuuta 2012 (17). |
| --- | --- |

(76)

CINin toteuttamasta Tirrenian ostosta ilmoitettiin komissiolle, ja 18 päivänä tammikuuta 2012 komissio päätti aloittaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn (16). Tämän jälkeen osapuolet peruuttivat toimenpiteen, ja kilpailuviranomaiselle ilmoitettiin uudesta toimenpiteestä, jonka toteuttivat CINin uudet osakkaat. Kilpailuviranomainen hyväksyi uuden sulautuman ehdollisella päätöksellä 21 päivänä kesäkuuta 2012 (17).

16

17

| (77) | GNV ja Forship lopettivat toiminnan reitillä Civitavecchia–Olbia vuonna 2012. Tutkinnan aikana GNV totesi, että se joutui lähtemään markkinoilta RASin Saremarille myöntämän tuen vuoksi, jonka avulla Saremar laski hintojaan alle kustannusten (ks. johdanto-osan 135 kappale). |
| --- | --- |

(77)

GNV ja Forship lopettivat toiminnan reitillä Civitavecchia–Olbia vuonna 2012. Tutkinnan aikana GNV totesi, että se joutui lähtemään markkinoilta RASin Saremarille myöntämän tuen vuoksi, jonka avulla Saremar laski hintojaan alle kustannusten (ks. johdanto-osan 135 kappale).

| (78) | Saremarin tullessa markkinoille kilpailutilanne kyseisillä kahdella reitillä oli seuraavanlainen:

  Taulukko 2


  Kilpailutilanne reiteillä | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| Kesäkausi 2011 (kesäkuu–syyskuu) | Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries) | Moby, Tirrenia, GNV |
| Talvikausi 2012
  (tammikuu–toukokuun puoliväli) | CIN/Tirrenia | Ei liikennettä |
| Kesäkausi 2012
  (toukokuun puoliväli–syyskuu) | Moby, CIN/Tirrenia | Moby, CIN/Tirrenia, GNV |

(78)

Saremarin tullessa markkinoille kilpailutilanne kyseisillä kahdella reitillä oli seuraavanlainen:

Taulukko 2

Taulukko 2

Kilpailutilanne reiteillä

Kilpailutilanne reiteillä

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

Kesäkausi 2011 (kesäkuu–syyskuu)

Moby, Tirrenia, GNV (18), Forship (Sardinia Ferries)

18

Moby, Tirrenia, GNV

Talvikausi 2012

(tammikuu–toukokuun puoliväli)

CIN/Tirrenia

Ei liikennettä

Ei liikennettä

Kesäkausi 2012

(toukokuun puoliväli–syyskuu)

Moby, CIN/Tirrenia

Moby, CIN/Tirrenia, GNV

| (79) | Kesäkuun 18 päivänä 2013 annetulla päätöksellä (19) kilpailuviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn niiden ehtojen mahdollisen rikkomisen osalta, joita Mobylle ja CINille määrättiin kilpailuviranomaisen päätöksellä, jolla hyväksyttiin Tirrenian ja CINin sulautuma; näiden ehtojen mukaisesti liikenteenharjoittajat saivat korottaa hintoja (Mobyn vuoden 2009 hintoihin verrattuna) vain polttoainekustannusten nousun mukaisesti kolmella Sardinian ja mantereen välisellä reitillä, mukaan lukien tutkittavilla kahdella reitillä. |
| --- | --- |

(79)

Kesäkuun 18 päivänä 2013 annetulla päätöksellä (19) kilpailuviranomainen aloitti muodollisen tutkintamenettelyn niiden ehtojen mahdollisen rikkomisen osalta, joita Mobylle ja CINille määrättiin kilpailuviranomaisen päätöksellä, jolla hyväksyttiin Tirrenian ja CINin sulautuma; näiden ehtojen mukaisesti liikenteenharjoittajat saivat korottaa hintoja (Mobyn vuoden 2009 hintoihin verrattuna) vain polttoainekustannusten nousun mukaisesti kolmella Sardinian ja mantereen välisellä reitillä, mukaan lukien tutkittavilla kahdella reitillä.

19

2.2.2   MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

| (80) | Huhtikuun 26 päivänä 2011 annetun aluehallinnon päätöksen nro 20/58, jäljempänä ’päätös nro 20/58’, mukaisesti Agenzia Sardegna Promozione, jäljempänä ’virasto’, rahoittaisi niin sanotun ”Bonus Sardo Vacanze” -hankkeen markkinointia kolmella miljoonalla eurolla (johon sisältyy alv) (20). |
| --- | --- |

(80)

Huhtikuun 26 päivänä 2011 annetun aluehallinnon päätöksen nro 20/58, jäljempänä ’päätös nro 20/58’, mukaisesti Agenzia Sardegna Promozione, jäljempänä ’virasto’, rahoittaisi niin sanotun ”Bonus Sardo Vacanze” -hankkeen markkinointia kolmella miljoonalla eurolla (johon sisältyy alv) (20).

20

| (81) | Toukokuun 19 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 25/53, jäljempänä ’päätös nro 25/53’, RAS antoi Saremarille tehtäväksi toteuttaa myynninedistämistoimia, joihin sisältyi pääasiassa logojen ja mainosten esittäminen Saremarin aluksissa ja joilla pyrittiin edistämään Sardiniaa matkailukohteena; Bonus Sardo Vacanza -hanketta ei mainostettu erikseen. Päätöksellä nro 25/53 kehotettiin lisäksi virastoa myöntämään Saremarille päätöksen nro 20/58 nojalla 3 miljoonaa euroa, josta 80 prosenttia maksettiin heti ennakkomaksuna. |
| --- | --- |

(81)

Toukokuun 19 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 25/53, jäljempänä ’päätös nro 25/53’, RAS antoi Saremarille tehtäväksi toteuttaa myynninedistämistoimia, joihin sisältyi pääasiassa logojen ja mainosten esittäminen Saremarin aluksissa ja joilla pyrittiin edistämään Sardiniaa matkailukohteena; Bonus Sardo Vacanza -hanketta ei mainostettu erikseen. Päätöksellä nro 25/53 kehotettiin lisäksi virastoa myöntämään Saremarille päätöksen nro 20/58 nojalla 3 miljoonaa euroa, josta 80 prosenttia maksettiin heti ennakkomaksuna.

2.2.3   KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA ENSIMMÄINEN TAKAUSSITOUMUS

| (82) | Toukokuun 12 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 23/2, jäljempänä ’päätös nro 23/2’, Saremar valtuutettiin sopimaan kolmen miljoonan euron lainasta keskimääräisellä markkinakorolla ja kahdeksan kuukauden ohjeellisella erääntymisajalla likviditeettitarpeidensa kattamiseksi. |
| --- | --- |

(82)

Toukokuun 12 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 23/2, jäljempänä ’päätös nro 23/2’, Saremar valtuutettiin sopimaan kolmen miljoonan euron lainasta keskimääräisellä markkinakorolla ja kahdeksan kuukauden ohjeellisella erääntymisajalla likviditeettitarpeidensa kattamiseksi.

| (83) | Heinäkuun 20 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 31/24, jäljempänä ’päätös nro 31/24’, Saremarin ainoa osakas RAS antoi takaussitoumuksen Banco di Sardegna S.p.A. -pankille, jäljempänä ’BS-pankki’; tämä oli ennakkoedellytys lainan hyväksymiselle. |
| --- | --- |

(83)

Heinäkuun 20 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 31/24, jäljempänä ’päätös nro 31/24’, Saremarin ainoa osakas RAS antoi takaussitoumuksen Banco di Sardegna S.p.A. -pankille, jäljempänä ’BS-pankki’; tämä oli ennakkoedellytys lainan hyväksymiselle.

| (84) | Takaussitoumuksessa RAS sitoutui ilmoittamaan BS-pankille etukäteen kaikista mahdollisista muutoksista yrityksen osakkuudessa ja varmistamaan, että yritystä johdettaisiin tehokkaasti. |
| --- | --- |

(84)

Takaussitoumuksessa RAS sitoutui ilmoittamaan BS-pankille etukäteen kaikista mahdollisista muutoksista yrityksen osakkuudessa ja varmistamaan, että yritystä johdettaisiin tehokkaasti.

| (85) | Maaliskuun 20 päivänä 2012 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 12/15, jäljempänä ’päätös nro 12/15’, RAS ilmoitti, että Saremar ei ollut kuitenkaan tehnyt päätöksellä nro 23/2 hyväksyttyä sopimusta kolmen miljoonan euron lainasta ja että päätöksellä nro 31/24 hyväksytty takaussitoumus oli lopulta rauennut. |
| --- | --- |

(85)

Maaliskuun 20 päivänä 2012 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 12/15, jäljempänä ’päätös nro 12/15’, RAS ilmoitti, että Saremar ei ollut kuitenkaan tehnyt päätöksellä nro 23/2 hyväksyttyä sopimusta kolmen miljoonan euron lainasta ja että päätöksellä nro 31/24 hyväksytty takaussitoumus oli lopulta rauennut.

2.2.4   TOINEN TAKAUSSITOUMUS

| (86) | Joulukuun 23 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 52/119, jäljempänä ’päätös nro 52/119’, RAS hyväksyi toisen takaussitoumuksen, jonka avulla Saremar saisi viiden miljoonan euron luoton varmistaakseen riittävän likviditeetin, jotta se voisi aloittaa välittömästi liikennöinnin mantereelle. Monte dei Paschi di Siena -pankki, jäljempänä ’MPS-pankki’, oli vaatinut takuuta, jotta se voisi hyväksyä luoton. |
| --- | --- |

(86)

Joulukuun 23 päivänä 2011 annetulla aluehallinnon päätöksellä nro 52/119, jäljempänä ’päätös nro 52/119’, RAS hyväksyi toisen takaussitoumuksen, jonka avulla Saremar saisi viiden miljoonan euron luoton varmistaakseen riittävän likviditeetin, jotta se voisi aloittaa välittömästi liikennöinnin mantereelle. Monte dei Paschi di Siena -pankki, jäljempänä ’MPS-pankki’, oli vaatinut takuuta, jotta se voisi hyväksyä luoton.

| (87) | Takaussitoumuksessa todettiin, että Saremar oli kokonaan RASin omistuksessa, että yritykselle oli hyväksytty 11,5 miljoonan euron pääomitus ja että yritys jatkaisi liikennöintiä mantereelle. RAS sitoutui ilmoittamaan luotonantajalle etukäteen kaikista mahdollisista muutoksista yrityksen osakkuudessa ja varmistamaan, että yritystä johdettaisiin tehokkaasti. |
| --- | --- |

(87)

Takaussitoumuksessa todettiin, että Saremar oli kokonaan RASin omistuksessa, että yritykselle oli hyväksytty 11,5 miljoonan euron pääomitus ja että yritys jatkaisi liikennöintiä mantereelle. RAS sitoutui ilmoittamaan luotonantajalle etukäteen kaikista mahdollisista muutoksista yrityksen osakkuudessa ja varmistamaan, että yritystä johdettaisiin tehokkaasti.

| (88) | RAS totesi, että päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä takaussitoumusta ei loppujen lopuksi annettu ja että MPS-pankki myönsi 2,5 miljoonan euron lainan markkinakorolla ilman RASin takausta. Menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2012 päätökseen esittämissään huomautuksissa RAS toimitti komissiolle MPS-pankin kanssa tehdyn lainasopimuksen. Sopimuksessa määrätään enintään 2,5 miljoonan euron lainasta, johon sovelletaan vaihtuvaa korkoa (yhden kuukauden Euribor + 5 %). |
| --- | --- |

(88)

RAS totesi, että päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä takaussitoumusta ei loppujen lopuksi annettu ja että MPS-pankki myönsi 2,5 miljoonan euron lainan markkinakorolla ilman RASin takausta. Menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2012 päätökseen esittämissään huomautuksissa RAS toimitti komissiolle MPS-pankin kanssa tehdyn lainasopimuksen. Sopimuksessa määrätään enintään 2,5 miljoonan euron lainasta, johon sovelletaan vaihtuvaa korkoa (yhden kuukauden Euribor + 5 %).

2.2.5   PÄÄOMITUS

| (89) | Päätöksen nro 36/6 mukaan Saremar vaati maksukyvyttömältä Tirrenialta 11 546 403,59 euron saatavia ja vaatimus oli rekisteröity asianmukaisesti Rooman riita-asioiden tuomioistuimen konkurssijaostossa ja julistettu täytäntöönpanokelpoiseksi 1 päivänä huhtikuuta 2011. Lainan arvoa alennettiin 5 773 201,80 euroa eli 50 prosenttia, kun yrityksen vuoden 2010 tase hyväksyttiin, mikä johti 5 253 530,05 euron tappioon vuonna 2010. Saremarin yhtiökokous päätti 28 päivänä maaliskuuta 2012 kattaa vuodelle 2012 siirretyn 4 890 950,36 euron tappion (21) alentamalla osakepääomaa 6 099 961 eurosta 1 209 010,64 euroon. |
| --- | --- |

(89)

Päätöksen nro 36/6 mukaan Saremar vaati maksukyvyttömältä Tirrenialta 11 546 403,59 euron saatavia ja vaatimus oli rekisteröity asianmukaisesti Rooman riita-asioiden tuomioistuimen konkurssijaostossa ja julistettu täytäntöönpanokelpoiseksi 1 päivänä huhtikuuta 2011. Lainan arvoa alennettiin 5 773 201,80 euroa eli 50 prosenttia, kun yrityksen vuoden 2010 tase hyväksyttiin, mikä johti 5 253 530,05 euron tappioon vuonna 2010. Saremarin yhtiökokous päätti 28 päivänä maaliskuuta 2012 kattaa vuodelle 2012 siirretyn 4 890 950,36 euron tappion (21) alentamalla osakepääomaa 6 099 961 eurosta 1 209 010,64 euroon.

21

| (90) | Italian lainsäädännön mukaan osakkeenomistajien on pääomitettava yritystä, kun sen pääoma on pienentynyt yli kolmanneksella. Sen vuoksi yhtiökokous päätti 15 päivänä kesäkuuta 2012 lisätä Saremarin pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon, josta 824 309,69 euroa, eli lakisääteinen vähimmäismäärä pääoman vakauttamiseksi, maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012. Loppusummasta oli määrä ilmoittaa komissiolle ennen sen maksamista. |
| --- | --- |

(90)

Italian lainsäädännön mukaan osakkeenomistajien on pääomitettava yritystä, kun sen pääoma on pienentynyt yli kolmanneksella. Sen vuoksi yhtiökokous päätti 15 päivänä kesäkuuta 2012 lisätä Saremarin pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon, josta 824 309,69 euroa, eli lakisääteinen vähimmäismäärä pääoman vakauttamiseksi, maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012. Loppusummasta oli määrä ilmoittaa komissiolle ennen sen maksamista.

| (91) | Komissio ei ole tähän mennessä saanut ilmoitusta pääomanlisäyksestä. |
| --- | --- |

(91)

Komissio ei ole tähän mennessä saanut ilmoitusta pääomanlisäyksestä.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

3.1   KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

3.1.1   TUEN MÄÄRITTÄMINEN

| (92) | Vuoden 2012 päätöksessä komission alustava kanta oli, että asiakirjoissa, joilla Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kahdella mantereen reitillä, ei nimenomaisesti määritelty kyseessä olevia palveluja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi eikä viitattu mihinkään korvaukseen, joka Saremarille myönnettäisiin julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta. Lisäksi komissio totesi, että tuolloin saatavilla olevien tietojen perusteella Saremarille myönnetty 10 miljoonan euron korvaus vaikutti ylittävän toiminnasta aiheutuvat tappiot. |
| --- | --- |

(92)

Vuoden 2012 päätöksessä komission alustava kanta oli, että asiakirjoissa, joilla Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kahdella mantereen reitillä, ei nimenomaisesti määritelty kyseessä olevia palveluja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi eikä viitattu mihinkään korvaukseen, joka Saremarille myönnettäisiin julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta. Lisäksi komissio totesi, että tuolloin saatavilla olevien tietojen perusteella Saremarille myönnetty 10 miljoonan euron korvaus vaikutti ylittävän toiminnasta aiheutuvat tappiot.

| (93) | Komission alustavan näkemyksen mukaan neljättä Altmark-kriteeriä (22) ei noudatettu, sillä kahden lisäreitin liikennöinnistä, joka annettiin Saremarille tehtäväksi vuonna 2011, ei järjestettyä tarjouskilpailua. Komissiolla ei myöskään ollut tiedossaan mitään todisteita, jotka tukisivat väitettä, jonka mukaan Saremar oli tosiasiassa tarjonnut palvelua yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(93)

Komission alustavan näkemyksen mukaan neljättä Altmark-kriteeriä (22) ei noudatettu, sillä kahden lisäreitin liikennöinnistä, joka annettiin Saremarille tehtäväksi vuonna 2011, ei järjestettyä tarjouskilpailua. Komissiolla ei myöskään ollut tiedossaan mitään todisteita, jotka tukisivat väitettä, jonka mukaan Saremar oli tosiasiassa tarjonnut palvelua yhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin.

22

3.1.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (94) | Komissio katsoi, että julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena Saremarille myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta komission päätöksen 2005/842/EY (23), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2005 päätös’, tai komission päätöksen 2012/21/EU (24), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös’, nojalla. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoi, että julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena Saremarille myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta komission päätöksen 2005/842/EY (23), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2005 päätös’, tai komission päätöksen 2012/21/EU (24), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuoden 2011 päätös’, nojalla.

23

24

| (95) | Komissio epäili, soveltuisiko korvaus sisämarkkinoille julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien Euroopan unionin puitteiden (2011) (25), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet’, perusteella, kun otetaan huomioon, etteivät palvelut välttämättä olleet yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ja että Saremar oli mahdollisesti saanut liikaa korvauksia. |
| --- | --- |

(95)

Komissio epäili, soveltuisiko korvaus sisämarkkinoille julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevien Euroopan unionin puitteiden (2011) (25), jäljempänä ’yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevat vuoden 2011 puitteet’, perusteella, kun otetaan huomioon, etteivät palvelut välttämättä olleet yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ja että Saremar oli mahdollisesti saanut liikaa korvauksia.

25

| (96) | Lopuksi komissio totesi, että jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, niiden on 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen täytettävä lisäehtoja, jotka vahvistetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdassa. Komissio katsoi, että nämä ehdot eivät tutkittavassa tapauksessa täyttyneet. |
| --- | --- |

(96)

Lopuksi komissio totesi, että jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, niiden on 31 päivän tammikuuta 2012 jälkeen täytettävä lisäehtoja, jotka vahvistetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 kohdassa. Komissio katsoi, että nämä ehdot eivät tutkittavassa tapauksessa täyttyneet.

3.2   MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

| (97) | Komissio pyysi Italiaa selventämään, miten myynninedistämistoimien hinta oli määritetty, ja toimittamaan todisteita siitä, että toimet oli hinnoiteltu markkina-arvon mukaisesti esimerkiksi käyttämällä markkinoilla saatavilla olevia vertailuarvoja. |
| --- | --- |

(97)

Komissio pyysi Italiaa selventämään, miten myynninedistämistoimien hinta oli määritetty, ja toimittamaan todisteita siitä, että toimet oli hinnoiteltu markkina-arvon mukaisesti esimerkiksi käyttämällä markkinoilla saatavilla olevia vertailuarvoja.

3.3   KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA TAKAUSSITOUMUKSET

KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA TAKAUSSITOUMUKSET

| (98) | Komissio katsoi alustavasti, että takaussitoumukset eivät aiheuttaneet Saremarille liiallista etua, sillä niitä ei loppujen lopuksi käytetty takaamaan mitään lainaa tai muuta tuensaajan rahoitusvelvoitetta. Komissio pyysi Italiaa ja asianomaisia toimittamaan asiaa koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(98)

Komissio katsoi alustavasti, että takaussitoumukset eivät aiheuttaneet Saremarille liiallista etua, sillä niitä ei loppujen lopuksi käytetty takaamaan mitään lainaa tai muuta tuensaajan rahoitusvelvoitetta. Komissio pyysi Italiaa ja asianomaisia toimittamaan asiaa koskevia huomautuksia.

| (99) | Komissio kehotti lisäksi Italiaa toimittamaan todisteita siitä, että Saremarin BS-pankista nostama 3 miljoonan euron laina vastasi markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(99)

Komissio kehotti lisäksi Italiaa toimittamaan todisteita siitä, että Saremarin BS-pankista nostama 3 miljoonan euron laina vastasi markkinaehtoja.

3.4   PÄÄOMITUS

PÄÄOMITUS

| (100) | Komission alustavan kannan mukaan Saremarin pääomitus toi yritykselle taloudellista etua, sillä yksityinen osakkeenomistaja ei samanlaisissa olosuhteissa olisi todennäköisesti tehnyt kyseistä pääomasijoitusta. Komissio pyysi Italiaa ja asianomaisia toimittamaan asiaa koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(100)

Komission alustavan kannan mukaan Saremarin pääomitus toi yritykselle taloudellista etua, sillä yksityinen osakkeenomistaja ei samanlaisissa olosuhteissa olisi todennäköisesti tehnyt kyseistä pääomasijoitusta. Komissio pyysi Italiaa ja asianomaisia toimittamaan asiaa koskevia huomautuksia.

4.   RASin JA SAREMARIN HUOMAUTUKSET

RASin JA SAREMARIN HUOMAUTUKSET

4.1   KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

| (101) | Saremar tukee ja täydentää RASin väitteitä, jotka koskevat kahden Sardinian ja mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnettyä korvausta vuosina 2011–2012. Näitä huomautuksia käsitellään yhdessä jäljempänä. |
| --- | --- |

(101)

Saremar tukee ja täydentää RASin väitteitä, jotka koskevat kahden Sardinian ja mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnettyä korvausta vuosina 2011–2012. Näitä huomautuksia käsitellään yhdessä jäljempänä.

| (102) | Yritys ei esittänyt huomautuksia muista tutkittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(102)

Yritys ei esittänyt huomautuksia muista tutkittavista toimenpiteistä.

4.1.1   TUEN MÄÄRITTÄMISTÄ KOSKEVAT KYSYMYKSET

| (103) | Ensinnäkin RAS katsoo, että kahden mantereen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus maksettiin Saremarille markkinataloussijoittajaperiaatteen, jäljempänä ’periaate’, mukaisesti. Vaikka reittien liikennöinti oli ollut tappiollista, oli perusteltua olettaa, että toiminta tuottaisi voittoa. Toteuttaessaan kyseessä olevat toimenpiteet RAS toimi varovaisen markkinasijoittajan tavoin, sillä se teki päätöksen käynnistää liikennöinti kahdella reitillä etukäteen laadittujen liiketoimintasuunnitelmien pohjalta. Erityisesti on otettava huomioon seuraavat seikat:






  a) | Kun RAS maalis–huhtikuussa 2011 päätti, että Saremar aloittaisi liikennöinnin uusilla mantereen reiteillä, se tarkasteli ainoastaan reittejä, joilla toiminta olisi taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- | --- |

(103)

Ensinnäkin RAS katsoo, että kahden mantereen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus maksettiin Saremarille markkinataloussijoittajaperiaatteen, jäljempänä ’periaate’, mukaisesti. Vaikka reittien liikennöinti oli ollut tappiollista, oli perusteltua olettaa, että toiminta tuottaisi voittoa. Toteuttaessaan kyseessä olevat toimenpiteet RAS toimi varovaisen markkinasijoittajan tavoin, sillä se teki päätöksen käynnistää liikennöinti kahdella reitillä etukäteen laadittujen liiketoimintasuunnitelmien pohjalta. Erityisesti on otettava huomioon seuraavat seikat:

a)

Kun RAS maalis–huhtikuussa 2011 päätti, että Saremar aloittaisi liikennöinnin uusilla mantereen reiteillä, se tarkasteli ainoastaan reittejä, joilla toiminta olisi taloudellisesti kannattavaa.

| b) | Päätöksellä nro 36/6 RAS päätti, että Saremarin on liiketoimintasuunnitelman perusteella osoitettava toiminnan kannattavuus 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana ainakin yhdellä lisäreitillä, joka olisi Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino. Saremarin edellytettiin myös liiketoimintasuunnitelman perusteella jatkavan liikennöintiä reiteillä Golfo Aranci (tai Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) 15 päivän toukokuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Päätös, jonka mukaan uusien reittien sijaan vuoden 2012 kesäkaudella jatkettaisiin liikennöintiä kahdella reitillä, joilla Saremarin liikennöi jo vuonna 2011, perustui yhtä lailla kannattavuuslaskelmiin. |
| --- | --- |

b)

Päätöksellä nro 36/6 RAS päätti, että Saremarin on liiketoimintasuunnitelman perusteella osoitettava toiminnan kannattavuus 30 päivän syyskuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana ainakin yhdellä lisäreitillä, joka olisi Olbia–Livorno, Porto Torres – Livorno tai Cagliari–Piombino. Saremarin edellytettiin myös liiketoimintasuunnitelman perusteella jatkavan liikennöintiä reiteillä Golfo Aranci (tai Olbia) – Civitavecchia ja Porto Torres – Vado Ligure (tai Genova) 15 päivän toukokuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. Päätös, jonka mukaan uusien reittien sijaan vuoden 2012 kesäkaudella jatkettaisiin liikennöintiä kahdella reitillä, joilla Saremarin liikennöi jo vuonna 2011, perustui yhtä lailla kannattavuuslaskelmiin.

| c) | Tehdessään päätöksen kattaa molemmilla reiteillä palvelun keskeyttämisestä vuoden 2012 korkean sesongin lopussa aiheutuneet toiminnalliset tappiot ja korvata osan toiminnallisista tappioista RAS pyrki varmistamaan, että sen liiketoimintariski olisi mahdollisimman pieni. Siten myös yksityinen sijoittaja olisi päätynyt samaan ratkaisuun. |
| --- | --- |

c)

Tehdessään päätöksen kattaa molemmilla reiteillä palvelun keskeyttämisestä vuoden 2012 korkean sesongin lopussa aiheutuneet toiminnalliset tappiot ja korvata osan toiminnallisista tappioista RAS pyrki varmistamaan, että sen liiketoimintariski olisi mahdollisimman pieni. Siten myös yksityinen sijoittaja olisi päätynyt samaan ratkaisuun.

| (104) | Toiseksi RAS painottaa, että neljä Altmark-kriteeriä täyttyivät tässä tapauksessa jäljempänä esitetyn perustelun mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Toiseksi RAS painottaa, että neljä Altmark-kriteeriä täyttyivät tässä tapauksessa jäljempänä esitetyn perustelun mukaisesti.

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

| (105) | Kansallisilla viranomaisilla on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä laaja harkintavalta. RASille on myönnetty alueellista jatkuvuutta koskeva toimivalta 7 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 296, minkä vuoksi sillä on parhaat edellytykset määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut, jotka koskevat Sardinian ja Italian mantereen välisiä liikenneyhteyksiä. Tämän perusteella RAS korostaa, että on sen edun mukaista varmistaa alueellinen jatkuvuus edullisin kustannuksin. Antamalla palvelun toteuttaminen koeluontoisesti Saremarin tehtäväksi vastattiin yleistä etua koskeviin tarpeisiin, ja päätös oli tehtävä kiireellisesti. |
| --- | --- |

(105)

Kansallisilla viranomaisilla on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä laaja harkintavalta. RASille on myönnetty alueellista jatkuvuutta koskeva toimivalta 7 päivänä joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 296, minkä vuoksi sillä on parhaat edellytykset määritellä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut, jotka koskevat Sardinian ja Italian mantereen välisiä liikenneyhteyksiä. Tämän perusteella RAS korostaa, että on sen edun mukaista varmistaa alueellinen jatkuvuus edullisin kustannuksin. Antamalla palvelun toteuttaminen koeluontoisesti Saremarin tehtäväksi vastattiin yleistä etua koskeviin tarpeisiin, ja päätös oli tehtävä kiireellisesti.

| (106) | Julkisen palvelun velvoitteiden todellisen tarpeen osalta RAS muistuttaa, että entinen emoyritys Tirrenia, joka oli aikaisemmin liikennöinyt Sardinian ja Italian mantereen välillä, oli vakavassa kriisitilanteessa. Tirrenian talousvaikeuksien väitettiin johtuvan siitä, että julkisen palvelun toteuttamiseen liittyi suuria epävarmuustekijöitä ainakin heinäkuuhun 2012 saakka, jolloin CIN teki uuden sopimuksen. RAS toteaa, että komissio oli estänyt Tirrenian myynnin CINille sen alkuperäisessä osakaskokoonpanossa. |
| --- | --- |

(106)

Julkisen palvelun velvoitteiden todellisen tarpeen osalta RAS muistuttaa, että entinen emoyritys Tirrenia, joka oli aikaisemmin liikennöinyt Sardinian ja Italian mantereen välillä, oli vakavassa kriisitilanteessa. Tirrenian talousvaikeuksien väitettiin johtuvan siitä, että julkisen palvelun toteuttamiseen liittyi suuria epävarmuustekijöitä ainakin heinäkuuhun 2012 saakka, jolloin CIN teki uuden sopimuksen. RAS toteaa, että komissio oli estänyt Tirrenian myynnin CINille sen alkuperäisessä osakaskokoonpanossa.

| (107) | Toiseksi RAS esittää, että kuljetuksen hinnankorotus Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä seuraavina kuukausina aiheutti vahinkoa useimmille käyttäjille ja erityisesti sosiaalisesti heikossa asemassa olevalle Sardinian yhteisölle. |
| --- | --- |

(107)

Toiseksi RAS esittää, että kuljetuksen hinnankorotus Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä seuraavina kuukausina aiheutti vahinkoa useimmille käyttäjille ja erityisesti sosiaalisesti heikossa asemassa olevalle Sardinian yhteisölle.

| (108) | Tämän perusteella RAS päätti huhtikuussa 2011 aloittaa koeluontoisesti julkiset liikennepalvelut, joilla pyrittiin varmistamaan alueellinen jatkuvuus mantereeseen edullisin kustannuksin. Yksityisiä liikenteenharjoittajia kuultiin asiasta, mutta RASin mukaan ne eivät olleet halukkaita alentamaan hintoja eivätkä hyväksyneet kaikkia koskevia hintavelvoitteita missään muodossa. |
| --- | --- |

(108)

Tämän perusteella RAS päätti huhtikuussa 2011 aloittaa koeluontoisesti julkiset liikennepalvelut, joilla pyrittiin varmistamaan alueellinen jatkuvuus mantereeseen edullisin kustannuksin. Yksityisiä liikenteenharjoittajia kuultiin asiasta, mutta RASin mukaan ne eivät olleet halukkaita alentamaan hintoja eivätkä hyväksyneet kaikkia koskevia hintavelvoitteita missään muodossa.

| (109) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttaminen annettiin Saremarin tehtäväksi useilla toimeksiantoasiakirjoilla, joissa määriteltiin selvästi yleisen edun mukainen tavoite. RAS painottaa, että kyseisen palvelun antaminen Saremarin tehtäväksi oli ainoa kannattava vaihtoehto, jotta alueellinen jatkuvuus ei heikentyisi. |
| --- | --- |

(109)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttaminen annettiin Saremarin tehtäväksi useilla toimeksiantoasiakirjoilla, joissa määriteltiin selvästi yleisen edun mukainen tavoite. RAS painottaa, että kyseisen palvelun antaminen Saremarin tehtäväksi oli ainoa kannattava vaihtoehto, jotta alueellinen jatkuvuus ei heikentyisi.

| (110) | Saremar täyttää RASin sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmän seuraavista syistä: yritys on suoraan RASin määräysvallassa ja RAS on sen ainoa osakkeenomistaja; yritykselle annettiin lainsäädännön perusteella tehtäväksi liikennöinti toisaalta Sardiniasta pienille saarille ja Korsikaan ja toisaalta mantereelle; RAS päättää yksipuolisesti palvelujen toteutuksesta, eikä yrityksellä ole asiassa päätösvaltaa; lisäksi Saremarilla ei ole mitään RASin etujen vastaista toimintaa. Näin ollen RAS väittää, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti sen ei tarvinnut järjestää palvelun tarjoamista koskevaa tarjouskilpailua vaan se sai vapaasti tehdä sopimuksen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ilman tarjouskilpailua. Korvaus ei ole valtiontukea, jos se ei ylitä palvelun toteuttamisesta aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(110)

Saremar täyttää RASin sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmän seuraavista syistä: yritys on suoraan RASin määräysvallassa ja RAS on sen ainoa osakkeenomistaja; yritykselle annettiin lainsäädännön perusteella tehtäväksi liikennöinti toisaalta Sardiniasta pienille saarille ja Korsikaan ja toisaalta mantereelle; RAS päättää yksipuolisesti palvelujen toteutuksesta, eikä yrityksellä ole asiassa päätösvaltaa; lisäksi Saremarilla ei ole mitään RASin etujen vastaista toimintaa. Näin ollen RAS väittää, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti sen ei tarvinnut järjestää palvelun tarjoamista koskevaa tarjouskilpailua vaan se sai vapaasti tehdä sopimuksen sisäisen liikenteenharjoittajan kanssa ilman tarjouskilpailua. Korvaus ei ole valtiontukea, jos se ei ylitä palvelun toteuttamisesta aiheutuvia kustannuksia.

| (111) | Tässä yhteydessä RAS toteaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (26) säädetään nimenomaisesti, että kansalliset viranomaiset voivat tehdä sisäisen liikenteenharjoittajan tai yksikön kanssa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen liikennepalvelujen tarjoamisesta ilman tarjouskilpailua. Vastaavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (27) säädetään, että mikäli palvelut keskeytyvät tai uhkaavat keskeytyä, viranomaiset voivat ryhtyä kiireellisiin toimenpiteisiin, joiden puitteissa julkista palvelua koskeva sopimus voidaan tehdä ilman tarjouskilpailua tai voidaan sopia julkista palvelua koskevan sopimuksen jatkamisesta. |
| --- | --- |

(111)

Tässä yhteydessä RAS toteaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (26) säädetään nimenomaisesti, että kansalliset viranomaiset voivat tehdä sisäisen liikenteenharjoittajan tai yksikön kanssa julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen liikennepalvelujen tarjoamisesta ilman tarjouskilpailua. Vastaavasti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (27) säädetään, että mikäli palvelut keskeytyvät tai uhkaavat keskeytyä, viranomaiset voivat ryhtyä kiireellisiin toimenpiteisiin, joiden puitteissa julkista palvelua koskeva sopimus voidaan tehdä ilman tarjouskilpailua tai voidaan sopia julkista palvelua koskevan sopimuksen jatkamisesta.

26

27

| (112) | RASin mukaan komissio vahvisti tämän näkemyksen rikkomusmenettelyssä, jossa tutkittiin, onko Italia jättänyt noudattamatta palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3577/92 (28), jäljempänä ’meriliikenteen kabotaasia koskeva asetus’; menettelyn yhteydessä komissio totesi, että jos alueet hoitavat palvelun toteuttamisen sisäisesti asian ANAV (C-410/04) oikeuskäytännön mukaisesti noudattaen kaikkia olennaisia vaatimuksia, on katsottava, että meriliikenteen kabotaasia koskevaa asetusta on noudatettu. |
| --- | --- |

(112)

RASin mukaan komissio vahvisti tämän näkemyksen rikkomusmenettelyssä, jossa tutkittiin, onko Italia jättänyt noudattamatta palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3577/92 (28), jäljempänä ’meriliikenteen kabotaasia koskeva asetus’; menettelyn yhteydessä komissio totesi, että jos alueet hoitavat palvelun toteuttamisen sisäisesti asian ANAV (C-410/04) oikeuskäytännön mukaisesti noudattaen kaikkia olennaisia vaatimuksia, on katsottava, että meriliikenteen kabotaasia koskevaa asetusta on noudatettu.

28

| (113) | RAS korostaa, että Saremarin liikennöimät reitit valittiin toteutettavuustutkimuksen perusteella, ja tutkimuksessa otettiin asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa alueellinen jatkuvuus ja toiminnan taloudellinen elinkelpoisuus. Kuten myöhemmissä päätöksissä nro 25/69 ja 27/4 todettiin, juuri tämän tutkimuksen ja Saremarin keräämien markkinatietojen perusteella päätettiin aloittaa liikennöinti reiteillä Civitavecchia – Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torres korkealla sesongilla eli 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 sekä 22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(113)

RAS korostaa, että Saremarin liikennöimät reitit valittiin toteutettavuustutkimuksen perusteella, ja tutkimuksessa otettiin asianmukaisesti huomioon tarve varmistaa alueellinen jatkuvuus ja toiminnan taloudellinen elinkelpoisuus. Kuten myöhemmissä päätöksissä nro 25/69 ja 27/4 todettiin, juuri tämän tutkimuksen ja Saremarin keräämien markkinatietojen perusteella päätettiin aloittaa liikennöinti reiteillä Civitavecchia – Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torres korkealla sesongilla eli 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 sekä 22 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.

| (114) | Lisäksi RAS toteaa, että kesäkauden liikennöinti reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia ei kuulu Italian valtion ja CINin tekemän uuden sopimuksen soveltamisalaan eikä siihen näin ollen sovelleta julkisen palvelun velvoitteita, joilla varmistetaan palvelujen edullisuus. Joka tapauksessa uudessa sopimuksessa sallitaan hintojen muuttaminen kustannusten (erityisesti polttoainekustannusten) nousun mukaisesti, joten sillä ei varmisteta palvelujen edullisuutta Sardinian asukkaille. |
| --- | --- |

(114)

Lisäksi RAS toteaa, että kesäkauden liikennöinti reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia ei kuulu Italian valtion ja CINin tekemän uuden sopimuksen soveltamisalaan eikä siihen näin ollen sovelleta julkisen palvelun velvoitteita, joilla varmistetaan palvelujen edullisuus. Joka tapauksessa uudessa sopimuksessa sallitaan hintojen muuttaminen kustannusten (erityisesti polttoainekustannusten) nousun mukaisesti, joten sillä ei varmisteta palvelujen edullisuutta Sardinian asukkaille.

| (115) | RASin mukaan kahden mantereen reitin koeluontoinen liikennöinti päättyi syyskuussa 2012. Sen jälkeen RAS perusti mantereelle liikennöintiä varten jäsennellyn Flotta Sarda -hankkeen, josta ilmoitettiin etukäteen komissiolle. Julkisten meriliikennepalvelujen toteuttamista varten perustetaan kokonaan RASin omistama ja rahoittama uusi yritys, Flotta Sarda SpA, jäljempänä ’Flotta Sarda’, joka liikennöi neljällä Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä. Flotta Sarda saa vuosikorvauksen julkisen palvelun kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(115)

RASin mukaan kahden mantereen reitin koeluontoinen liikennöinti päättyi syyskuussa 2012. Sen jälkeen RAS perusti mantereelle liikennöintiä varten jäsennellyn Flotta Sarda -hankkeen, josta ilmoitettiin etukäteen komissiolle. Julkisten meriliikennepalvelujen toteuttamista varten perustetaan kokonaan RASin omistama ja rahoittama uusi yritys, Flotta Sarda SpA, jäljempänä ’Flotta Sarda’, joka liikennöi neljällä Sardinian ja Italian mantereen välisellä reitillä. Flotta Sarda saa vuosikorvauksen julkisen palvelun kustannusten kattamiseksi.

Toinen Altmark-kriteeri

Toinen Altmark-kriteeri

| (116) | Vaikka aluehallinnon päätöksissä, joissa kehotetaan Saremaria aloittamaan liikennöinti kyseessä olevilla reiteillä, ei todeta mitään yrityksen oikeudesta korvaukseen, se ei vaikuta toisen Altmark-kriteerin täyttymiseen. Viranomaisten ei tarvitse määritellä ennakkoon tarkkaa korvaussummaa, joka myönnetään julkisen palvelun toteuttamisesta. Sen sijaan on riittävää, että ne määrittävät etukäteen korvattavien kustannusten laskentatavan siltä osin kuin nämä kustannukset aiheutuvat suoraan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta. Kun RAS kehotti Saremaria aloittamaan liikennöinnin mantereelle, se tosiasiallisesti katsoi, että kyseisten palvelujen toteuttaminen ei olisi tappiollista. Korvaus olisi teoreettisesti voinut osoittautua tarpeettomaksi, mutta sitä ei suljettu pois. |
| --- | --- |

(116)

Vaikka aluehallinnon päätöksissä, joissa kehotetaan Saremaria aloittamaan liikennöinti kyseessä olevilla reiteillä, ei todeta mitään yrityksen oikeudesta korvaukseen, se ei vaikuta toisen Altmark-kriteerin täyttymiseen. Viranomaisten ei tarvitse määritellä ennakkoon tarkkaa korvaussummaa, joka myönnetään julkisen palvelun toteuttamisesta. Sen sijaan on riittävää, että ne määrittävät etukäteen korvattavien kustannusten laskentatavan siltä osin kuin nämä kustannukset aiheutuvat suoraan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta. Kun RAS kehotti Saremaria aloittamaan liikennöinnin mantereelle, se tosiasiallisesti katsoi, että kyseisten palvelujen toteuttaminen ei olisi tappiollista. Korvaus olisi teoreettisesti voinut osoittautua tarpeettomaksi, mutta sitä ei suljettu pois.

| (117) | RAS toteaa, että koska kyseisten palvelujen toteuttamisesta pidettiin erillistä kirjanpitoa, julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneet nettokustannukset olisi voitu määrittää helposti. |
| --- | --- |

(117)

RAS toteaa, että koska kyseisten palvelujen toteuttamisesta pidettiin erillistä kirjanpitoa, julkisen palvelun tarjoamisesta aiheutuneet nettokustannukset olisi voitu määrittää helposti.

Kolmas Altmark-kriteeri

Kolmas Altmark-kriteeri

| (118) | Saremarin toteuttamista julkisista palveluista pidettiin erillistä kirjanpitoa. RAS katsoo, että siten varmistettiin riittävästi, että julkisilla varoilla korvattiin liikenteenharjoittajalle ainoastaan sen kärsimät tappiot. RASin mukaan Saremar ei näin ollen saanut liikaa korvauksia. |
| --- | --- |

(118)

Saremarin toteuttamista julkisista palveluista pidettiin erillistä kirjanpitoa. RAS katsoo, että siten varmistettiin riittävästi, että julkisilla varoilla korvattiin liikenteenharjoittajalle ainoastaan sen kärsimät tappiot. RASin mukaan Saremar ei näin ollen saanut liikaa korvauksia.

Neljäs Altmark-kriteeri

Neljäs Altmark-kriteeri

| (119) | RAS katsoo, että neljäs Altmark-kriteeri täyttyy, sillä reiteillä käytettyjen alusten vuokraamisesta oli käyty markkinaneuvotteluja ja polttoainekustannukset vastasivat markkinahintoja. Kaikki muut kustannusten osa-alueet (vakuutus, navigaatiota tukevat palvelut, satamaoikeudet) perustuvat markkinahintoihin. |
| --- | --- |

(119)

RAS katsoo, että neljäs Altmark-kriteeri täyttyy, sillä reiteillä käytettyjen alusten vuokraamisesta oli käyty markkinaneuvotteluja ja polttoainekustannukset vastasivat markkinahintoja. Kaikki muut kustannusten osa-alueet (vakuutus, navigaatiota tukevat palvelut, satamaoikeudet) perustuvat markkinahintoihin.

4.1.2   SOVELTUVUUTTA SISÄMARKKINOILLE KOSKEVAT KYSYMYKSET

| (120) | RAS esittää, että jos Saremaria pidetään sisäisenä liikenteenharjoittajana, meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa vahvistettua syrjimättömyysehtoa ei voida soveltaa, jolloin julkisen palvelun antaminen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua ei riko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaa vuoden 2005 tai vuoden 2011 päätöstä. |
| --- | --- |

(120)

RAS esittää, että jos Saremaria pidetään sisäisenä liikenteenharjoittajana, meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa vahvistettua syrjimättömyysehtoa ei voida soveltaa, jolloin julkisen palvelun antaminen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua ei riko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaa vuoden 2005 tai vuoden 2011 päätöstä.

| (121) | RAS selittää, että toimenpide ja kaikki sen olennaiset osa-alueet määriteltiin jo huhtikuussa 2011. Ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen voimaantuloa toteutettuja tukitoimia olisi arvioitava vuoden 2005 päätöksen perusteella. RAS katsoo, että kyseisessä päätöksessä vahvistetut soveltuvuusehdot täyttyvät. Se perustelee väitettään seuraavasti:






  a) | Palvelu annettiin Saremarin tehtäväksi meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa tarkoitettujen avoimien ja syrjimättömien ehtojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

(121)

RAS selittää, että toimenpide ja kaikki sen olennaiset osa-alueet määriteltiin jo huhtikuussa 2011. Ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen voimaantuloa toteutettuja tukitoimia olisi arvioitava vuoden 2005 päätöksen perusteella. RAS katsoo, että kyseisessä päätöksessä vahvistetut soveltuvuusehdot täyttyvät. Se perustelee väitettään seuraavasti:

a)

Palvelu annettiin Saremarin tehtäväksi meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa tarkoitettujen avoimien ja syrjimättömien ehtojen perusteella.

| b) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan ylärajoja noudatettiin: avustus oli alle 30 miljoonaa euroa ja matkustajamäärä kullakin reitillä alle 300 000 matkustajaa. |
| --- | --- |

b)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan ylärajoja noudatettiin: avustus oli alle 30 miljoonaa euroa ja matkustajamäärä kullakin reitillä alle 300 000 matkustajaa.

| c) | Kyseisen päätöksen 4 artiklan mukaisesti palvelujen katsottiin sääntöjen mukaisesti olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ja ne annettiin Saremarin tehtäväksi usealla toimeksiantoasiakirjalla. |
| --- | --- |

c)

Kyseisen päätöksen 4 artiklan mukaisesti palvelujen katsottiin sääntöjen mukaisesti olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ja ne annettiin Saremarin tehtäväksi usealla toimeksiantoasiakirjalla.

| d) | Kyseisen päätöksen 6 artiklan mukaisesti mantereen reittien liikennöinnistä Saremarille myönnetty korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen palvelujen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

d)

Kyseisen päätöksen 6 artiklan mukaisesti mantereen reittien liikennöinnistä Saremarille myönnetty korvaus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen palvelujen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.

| (122) | RAS esittää, että toimenpide olisi joka tapauksessa myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen mukainen, kun otetaan huomioon seuraavat seikat:






  a) | Kyseisen päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistettua toista ylärajaa noudatettiin. |
| --- | --- | --- |

(122)

RAS esittää, että toimenpide olisi joka tapauksessa myös yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen mukainen, kun otetaan huomioon seuraavat seikat:

a)

Kyseisen päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa vahvistettua toista ylärajaa noudatettiin.

| b) | Palvelun antamisesta Saremarin tehtäväksi käytiin teknisiä neuvotteluja yksityisten liikenteenharjoittajien kanssa. Lisäksi RAS oli saanut yksityisten liikenteenharjoittajien tarjoamasta palvelusta useita kanteluja. |
| --- | --- |

b)

Palvelun antamisesta Saremarin tehtäväksi käytiin teknisiä neuvotteluja yksityisten liikenteenharjoittajien kanssa. Lisäksi RAS oli saanut yksityisten liikenteenharjoittajien tarjoamasta palvelusta useita kanteluja.

| c) | Korvauksessa otettiin huomioon nettokustannukset, joita liikenteenharjoittajalle aiheutui palvelun toteuttamisesta. |
| --- | --- |

c)

Korvauksessa otettiin huomioon nettokustannukset, joita liikenteenharjoittajalle aiheutui palvelun toteuttamisesta.

| d) | Asiaa koskevat aluehallinnon päätökset julkaistiin, joten avoimuusvaatimuksia noudatettiin. |
| --- | --- |

d)

Asiaa koskevat aluehallinnon päätökset julkaistiin, joten avoimuusvaatimuksia noudatettiin.

| (123) | Kaiken kaikkiaan RAS esittää, että toimenpiteen ei voida katsoa vääristävän kilpailua unionin edun vastaisesti, sillä toimenpiteellä pyrittiin varmistamaan alueellinen jatkuvuus eikä se ylittänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta aiheutuvia tappioita. |
| --- | --- |

(123)

Kaiken kaikkiaan RAS esittää, että toimenpiteen ei voida katsoa vääristävän kilpailua unionin edun vastaisesti, sillä toimenpiteellä pyrittiin varmistamaan alueellinen jatkuvuus eikä se ylittänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen toteuttamisesta aiheutuvia tappioita.

4.2   MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

| (124) | RASin mukaan myynninedistämistoimia varten myönnetty avustus vastasi Saremarin tosiasiallisesti toteuttamia palveluja eikä siten aiheuttanut yritykselle kohtuutonta taloudellista etua. |
| --- | --- |

(124)

RASin mukaan myynninedistämistoimia varten myönnetty avustus vastasi Saremarin tosiasiallisesti toteuttamia palveluja eikä siten aiheuttanut yritykselle kohtuutonta taloudellista etua.

| (125) | RAS katsoo, että arvioitaessa hintaa suhteessa markkinaehtoihin on otettava asianmukaisesti huomioon, että kyseisiä myynninedistämistoimia ei alkuperäisen suunnitelman mukaisesti rajoitettu vuoden 2011 korkeaan sesonkiin vaan laajennettiin vuoteen 2012. |
| --- | --- |

(125)

RAS katsoo, että arvioitaessa hintaa suhteessa markkinaehtoihin on otettava asianmukaisesti huomioon, että kyseisiä myynninedistämistoimia ei alkuperäisen suunnitelman mukaisesti rajoitettu vuoden 2011 korkeaan sesonkiin vaan laajennettiin vuoteen 2012.

| (126) | Menettelyn loppuvaiheessa 28 päivänä kesäkuuta 2013 RAS toimitti komissiolle myynninedistämistoimien hinnoittelua tukevan asiantuntijalausunnon, jonka mukaan Saremarin vuosina 2011–2012 toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvo olisi 2 458 168–2 609 631 euroa (ilman alv:tä). Sen vuoksi RAS katsoo, että Saremarille maksettu korvaus oli perusteltu. Markkinakustannuksia verrattiin keskimääräisiin mainontakuluihin neliömetriä kohden ja otettiin huomioon esimerkiksi myynninedistämistoimien kesto (mukaan lukien mainoskampanjan jatkamisesta vuonna 2012 aiheutuvat hinnanalennukset), tyyppi (sisäinen tai ulkoinen) ja sijainti (suuret kaupungit, merkittävä väestömäärä, liikkuvuusalueet). |
| --- | --- |

(126)

Menettelyn loppuvaiheessa 28 päivänä kesäkuuta 2013 RAS toimitti komissiolle myynninedistämistoimien hinnoittelua tukevan asiantuntijalausunnon, jonka mukaan Saremarin vuosina 2011–2012 toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvo olisi 2 458 168–2 609 631 euroa (ilman alv:tä). Sen vuoksi RAS katsoo, että Saremarille maksettu korvaus oli perusteltu. Markkinakustannuksia verrattiin keskimääräisiin mainontakuluihin neliömetriä kohden ja otettiin huomioon esimerkiksi myynninedistämistoimien kesto (mukaan lukien mainoskampanjan jatkamisesta vuonna 2012 aiheutuvat hinnanalennukset), tyyppi (sisäinen tai ulkoinen) ja sijainti (suuret kaupungit, merkittävä väestömäärä, liikkuvuusalueet).

| (127) | RAS esittää, että vaikka Saremarille myynninedistämistoimista maksetun korvauksen katsottaisiin olevan liian suuri, yritykselle ei aiheutunut maksetun korvauksen ja palvelujen markkina-arvon välistä erotusta suurempaa etua. Lopuksi RAS katsoo, että tällaisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi arvioitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(127)

RAS esittää, että vaikka Saremarille myynninedistämistoimista maksetun korvauksen katsottaisiin olevan liian suuri, yritykselle ei aiheutunut maksetun korvauksen ja palvelujen markkina-arvon välistä erotusta suurempaa etua. Lopuksi RAS katsoo, että tällaisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi arvioitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella.

4.3   KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA TAKAUSSITOUMUKSET

KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA TAKAUSSITOUMUKSET

| (128) | RAS vakuuttaa, että Saremarin 3 miljoonan euron lainaan ei sisältynyt alueellisia varoja. BS-pankki, joka on yksityinen rahoituslaitos, myönsi lainan Saremarille markkinakorolla. Saremar ei kuitenkaan nostanut lainaa, minkä vuoksi päätöksen nro 23/2 mukaisesti heinäkuussa 2011 annettu takaussitoumus raukesi 30 päivänä marraskuuta 2011. Koska takaussitoumusta ei yhdistetty mihinkään yrityksen rahoitusvelvoitteeseen, sitä ei voida pitää takauksena. |
| --- | --- |

(128)

RAS vakuuttaa, että Saremarin 3 miljoonan euron lainaan ei sisältynyt alueellisia varoja. BS-pankki, joka on yksityinen rahoituslaitos, myönsi lainan Saremarille markkinakorolla. Saremar ei kuitenkaan nostanut lainaa, minkä vuoksi päätöksen nro 23/2 mukaisesti heinäkuussa 2011 annettu takaussitoumus raukesi 30 päivänä marraskuuta 2011. Koska takaussitoumusta ei yhdistetty mihinkään yrityksen rahoitusvelvoitteeseen, sitä ei voida pitää takauksena.

| (129) | Päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä toista takaussitoumusta ei annettu, joten RAS ei toteuttanut mitään sitovaa velvoitetta Saremarin hyväksi. Päätökseen nro 52/119 sisältyvää rahoitustoimea (5 miljoonan euron luotto) ei milloinkaan saatettu päätökseen. Kuten päätöksessä nro 12/15 todettiin, Saremar haki ja sai MPS-pankista lainaa ilman RASin takausta. |
| --- | --- |

(129)

Päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä toista takaussitoumusta ei annettu, joten RAS ei toteuttanut mitään sitovaa velvoitetta Saremarin hyväksi. Päätökseen nro 52/119 sisältyvää rahoitustoimea (5 miljoonan euron luotto) ei milloinkaan saatettu päätökseen. Kuten päätöksessä nro 12/15 todettiin, Saremar haki ja sai MPS-pankista lainaa ilman RASin takausta.

4.4   PÄÄOMITUS

PÄÄOMITUS

| (130) | RAS korostaa, että pääomitus ei liittynyt mitenkään Saremarin liikennöintiin kahdella reitillä Italian mantereelle. Toimenpide koski pikemminkin alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisia Saremarin liikennepalveluja pienille saarille ja Korsikaan. |
| --- | --- |

(130)

RAS korostaa, että pääomitus ei liittynyt mitenkään Saremarin liikennöintiin kahdella reitillä Italian mantereelle. Toimenpide koski pikemminkin alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisia Saremarin liikennepalveluja pienille saarille ja Korsikaan.

| (131) | Päätöksellä nro 36/6 vahvistettu 11,5 miljoonan euron pääomitus vastaa Tirrenialta maksukyvyttömyysmenettelyssä vaadittua summaa. Tämä summa liittyy kuitenkin Tirrenia-konsernin rahoitustoimiin ennen vuotta 2009. Sen vuoksi summa hyväksyttiin RASin mukaan jo vuonna 2004, kun komissio antoi lopullisen päätöksen alkuperäisistä sopimuksista vuoden 2008 loppuun saakka. |
| --- | --- |

(131)

Päätöksellä nro 36/6 vahvistettu 11,5 miljoonan euron pääomitus vastaa Tirrenialta maksukyvyttömyysmenettelyssä vaadittua summaa. Tämä summa liittyy kuitenkin Tirrenia-konsernin rahoitustoimiin ennen vuotta 2009. Sen vuoksi summa hyväksyttiin RASin mukaan jo vuonna 2004, kun komissio antoi lopullisen päätöksen alkuperäisistä sopimuksista vuoden 2008 loppuun saakka.

| (132) | Tähän mennessä pääomitus on toteutettu vain osittain. Kesäkuun 15 päivänä 2012 annetulla päätöksellä Saremarin yhtiökokous päätti lisätä yrityksen pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon laskemalla liikkeelle 307 765 kantaosaketta, joiden nimellinen arvo oli 19,82 euroa. RAS lisäsi 11 päivänä heinäkuuta 2012 Saremarin pääomaa vain 824 309,6 eurolla. Lopuille 4 066 640,67 eurolle RAS asetti ehdoksi standstill-lausekkeen noudattamisen ja toimea koskevan ilmoituksen komissiolle. |
| --- | --- |

(132)

Tähän mennessä pääomitus on toteutettu vain osittain. Kesäkuun 15 päivänä 2012 annetulla päätöksellä Saremarin yhtiökokous päätti lisätä yrityksen pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon laskemalla liikkeelle 307 765 kantaosaketta, joiden nimellinen arvo oli 19,82 euroa. RAS lisäsi 11 päivänä heinäkuuta 2012 Saremarin pääomaa vain 824 309,6 eurolla. Lopuille 4 066 640,67 eurolle RAS asetti ehdoksi standstill-lausekkeen noudattamisen ja toimea koskevan ilmoituksen komissiolle.

| (133) | RAS korostaa, että pääomituksella pyrittiin yksinomaan palauttamaan varat, jotka joka tapauksessa olivat jo Saremarin käytettävissä. Toimenpiteeseen ei liittynyt uusien julkisten varojen siirtoa eikä se sen vuoksi ollut valtiontukea. Toimenpidettä olisi pidettävä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena, kun otetaan huomioon, että se perustui ennakkoon laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan ja sillä pyrittiin optimoimaan yrityksen myyntitulot parantamalla sen elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(133)

RAS korostaa, että pääomituksella pyrittiin yksinomaan palauttamaan varat, jotka joka tapauksessa olivat jo Saremarin käytettävissä. Toimenpiteeseen ei liittynyt uusien julkisten varojen siirtoa eikä se sen vuoksi ollut valtiontukea. Toimenpidettä olisi pidettävä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena, kun otetaan huomioon, että se perustui ennakkoon laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan ja sillä pyrittiin optimoimaan yrityksen myyntitulot parantamalla sen elinkelpoisuutta.

| (134) | Lopuksi RAS painottaa, että myös yksityisten liikenteenharjoittajien, erityisesti GNV:n ja Mobyn, pääomaa on lisätty toiminnallisten tappioiden korvaamiseksi. Osa näistä toimista on oletettavasti tapahtunut samaan aikaan kun RAS toteutti toimenpiteen Saremarin hyväksi. |
| --- | --- |

(134)

Lopuksi RAS painottaa, että myös yksityisten liikenteenharjoittajien, erityisesti GNV:n ja Mobyn, pääomaa on lisätty toiminnallisten tappioiden korvaamiseksi. Osa näistä toimista on oletettavasti tapahtunut samaan aikaan kun RAS toteutti toimenpiteen Saremarin hyväksi.

5.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

5.1   MOBY

MOBY

5.1.1   KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

| (135) | Moby väittää, että Saremar pystyi liikennöimään kahdella mantereen reitillä alihintaan vuosina 2011–2012 vain RASin myöntämän avustuksen ansiosta. Moby esittää, että Saremarin liian alhaisten hintojen vuoksi markkinoiden rakenne on muuttunut merkittävästi. Kyseisillä reiteillä vuoteen 2011 saakka toimineilla yksityisillä liikenteenharjoittajilla, kuten GNV:llä ja Forshipilla (Sardinia Ferries), ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lähteä markkinoilta. |
| --- | --- |

(135)

Moby väittää, että Saremar pystyi liikennöimään kahdella mantereen reitillä alihintaan vuosina 2011–2012 vain RASin myöntämän avustuksen ansiosta. Moby esittää, että Saremarin liian alhaisten hintojen vuoksi markkinoiden rakenne on muuttunut merkittävästi. Kyseisillä reiteillä vuoteen 2011 saakka toimineilla yksityisillä liikenteenharjoittajilla, kuten GNV:llä ja Forshipilla (Sardinia Ferries), ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lähteä markkinoilta.

| (136) | Mobyn mukaan toimenpide ei voi olla julkisen edun mukaisesti perusteltu ainakin kahdesta syystä. |
| --- | --- |

(136)

Mobyn mukaan toimenpide ei voi olla julkisen edun mukaisesti perusteltu ainakin kahdesta syystä.

| (137) | Ensinäkin Italia otti huomioon mahdollisen sääntöjen mukaisen julkisen palvelun edun tehdessään CINin kanssa 18 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen, johon sisältyi julkisen palvelun velvoitteita Sardinian ja Italian mantereen välisillä reiteillä. Uudessa sopimuksessa määrättiin julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat liikennöintiä reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia matalalla sesongilla (ympäri vuoden, paitsi kesäkuusta syyskuuhun) vähintään kerran päivässä. Lisäksi sopimuksessa vahvistettiin hintojen yläraja ja lisäalennuksia asukkaille kaikilla reiteillä, jotka kuuluivat julkisen palvelun piiriin. Siinä määrättiin kapasiteettia koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotka määritettiin kullekin kyseessä olevalle reitille erikseen. |
| --- | --- |

(137)

Ensinäkin Italia otti huomioon mahdollisen sääntöjen mukaisen julkisen palvelun edun tehdessään CINin kanssa 18 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen, johon sisältyi julkisen palvelun velvoitteita Sardinian ja Italian mantereen välisillä reiteillä. Uudessa sopimuksessa määrättiin julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat liikennöintiä reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia matalalla sesongilla (ympäri vuoden, paitsi kesäkuusta syyskuuhun) vähintään kerran päivässä. Lisäksi sopimuksessa vahvistettiin hintojen yläraja ja lisäalennuksia asukkaille kaikilla reiteillä, jotka kuuluivat julkisen palvelun piiriin. Siinä määrättiin kapasiteettia koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotka määritettiin kullekin kyseessä olevalle reitille erikseen.

| (138) | Toiseksi toimenpiteeseen ei sisältynyt todellista julkisen palvelun etua, sillä kyseessä olevat kaksi reittiä ovat luonteeltaan kaupallisia. Saremar liikennöi reiteillä matalan sesongin lisäksi myös vuosien 2011–2012 korkealla sesongilla, jolloin markkinoilla oli useita muita liikenteenharjoittajia. Reitit jätettiin uuden sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle juuri siksi, että ne ovat kesäkaudella luonteeltaan kaupallisia. |
| --- | --- |

(138)

Toiseksi toimenpiteeseen ei sisältynyt todellista julkisen palvelun etua, sillä kyseessä olevat kaksi reittiä ovat luonteeltaan kaupallisia. Saremar liikennöi reiteillä matalan sesongin lisäksi myös vuosien 2011–2012 korkealla sesongilla, jolloin markkinoilla oli useita muita liikenteenharjoittajia. Reitit jätettiin uuden sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle juuri siksi, että ne ovat kesäkaudella luonteeltaan kaupallisia.

| (139) | Lisäksi toimeksiantoasiakirjoissa ei määritelty kyseessä olevia palveluja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi eikä myönnetty liikenteenharjoittajalle oikeutta korvaukseen. RAS antoi näiden palvelujen tarjoamisen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi toimeksiantoasiakirjoissa ei määritelty kyseessä olevia palveluja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi eikä myönnetty liikenteenharjoittajalle oikeutta korvaukseen. RAS antoi näiden palvelujen tarjoamisen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua.

| (140) | Moby toteaa lopuksi, että korvaus ei ollut perusteltu eikä missään tapauksessa oikeasuhteinen palvelujen toteuttamisesta Saremarille aiheutuneisiin tappioihin nähden. |
| --- | --- |

(140)

Moby toteaa lopuksi, että korvaus ei ollut perusteltu eikä missään tapauksessa oikeasuhteinen palvelujen toteuttamisesta Saremarille aiheutuneisiin tappioihin nähden.

5.1.2   MYYNNINEDISTÄMISTOIMET

| (141) | Moby katsoo, että Saremarille myynninedistämistoimia varten myönnetty 2 479 000 euron avustus (johon ei sisälly alv:tä) on ilmeisen kohtuuton. Lisäksi 80 prosentin ennakkomaksua ei voida pitää tavanomaisena yrityskäytäntönä. |
| --- | --- |

(141)

Moby katsoo, että Saremarille myynninedistämistoimia varten myönnetty 2 479 000 euron avustus (johon ei sisälly alv:tä) on ilmeisen kohtuuton. Lisäksi 80 prosentin ennakkomaksua ei voida pitää tavanomaisena yrityskäytäntönä.

| (142) | Moby esittää Saremarin vuoden 2011 taseen perusteella, että 3 miljoonan euron lisäksi virasto myönsi Saremarille 1 157 000 euroa (johon ei sisälly alv:tä) korvauksena summasta, jonka Saremar oli oletettavasti käyttänyt ennakkoon Flotta Sarda -hankkeen kesän 2011 kampanjaan (ks. johdanto-osan 80 kappale). Moby väittää, että myös tämä summa olisi Saremarille myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(142)

Moby esittää Saremarin vuoden 2011 taseen perusteella, että 3 miljoonan euron lisäksi virasto myönsi Saremarille 1 157 000 euroa (johon ei sisälly alv:tä) korvauksena summasta, jonka Saremar oli oletettavasti käyttänyt ennakkoon Flotta Sarda -hankkeen kesän 2011 kampanjaan (ks. johdanto-osan 80 kappale). Moby väittää, että myös tämä summa olisi Saremarille myönnettyä tukea.

| (143) | Lopuksi virasto ei ollut aikaisemmin järjestänyt tarjouskilpailua myynninedistämispalveluista. |
| --- | --- |

(143)

Lopuksi virasto ei ollut aikaisemmin järjestänyt tarjouskilpailua myynninedistämispalveluista.

5.1.3   KOLMEN MILJOONAN EURON LAINA JA TAKAUSSITOUMUKSET

| (144) | Toisen takaussitoumuksen (ks. johdanto-osan 87 kappale) osalta Moby toteaa, että päätöksessä nro 52/119 RAS vahvisti, että MPS-pankista tarvittiin lainaa, jotta liikennöinti voitiin käynnistää reitillä Civitavecchia–Olbia, ja että pankki pyysi takausta RASilta. Se, että takaussitoumus peruutettiin muodollisesti päätöksellä nro 12/15, on epäolennaista sen kannalta, onko toimenpide valtiontukea, sillä MPS-pankki oli nimenomaisesti pyytänyt takausta ja sen vaikutukset olivat jo toteutuneet. |
| --- | --- |

(144)

Toisen takaussitoumuksen (ks. johdanto-osan 87 kappale) osalta Moby toteaa, että päätöksessä nro 52/119 RAS vahvisti, että MPS-pankista tarvittiin lainaa, jotta liikennöinti voitiin käynnistää reitillä Civitavecchia–Olbia, ja että pankki pyysi takausta RASilta. Se, että takaussitoumus peruutettiin muodollisesti päätöksellä nro 12/15, on epäolennaista sen kannalta, onko toimenpide valtiontukea, sillä MPS-pankki oli nimenomaisesti pyytänyt takausta ja sen vaikutukset olivat jo toteutuneet.

5.1.4   PÄÄOMITUS

| (145) | Moby tukee täysin komission alustavaa näkemystä pääomituksesta. Se esittää, että yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt samaa investointia, kun otetaan huomioon yrityksen vaikea taloustilanne ja heikot kannattavuusnäkymät. Lisäksi pääomitus auttoi Saremaria saamaan lainaa MPS-pankilta, minkä vuoksi sen vaikutus oli sama kuin takauksen ja siitä koitui Saremarille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(145)

Moby tukee täysin komission alustavaa näkemystä pääomituksesta. Se esittää, että yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt samaa investointia, kun otetaan huomioon yrityksen vaikea taloustilanne ja heikot kannattavuusnäkymät. Lisäksi pääomitus auttoi Saremaria saamaan lainaa MPS-pankilta, minkä vuoksi sen vaikutus oli sama kuin takauksen ja siitä koitui Saremarille taloudellista etua.

5.1.5   MUUT TOIMENPITEET

| (146) | Moby mainitsee myös 4 miljoonan euron lisäsumman, jonka RAS myönsi Saremarille lokakuussa 2011. Summalla täydennettiin oletettavasti valtion avustusta, sillä toimintakustannukset olivat nousseet reiteillä pienille saarille ja Korsikaan, joilla Saremar alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisesti liikennöi. Moby väittää, että tämä toimenpide on Saremarille myönnettyä lisätukea, josta ei ilmoitettu etukäteen komissiolle. |
| --- | --- |

(146)

Moby mainitsee myös 4 miljoonan euron lisäsumman, jonka RAS myönsi Saremarille lokakuussa 2011. Summalla täydennettiin oletettavasti valtion avustusta, sillä toimintakustannukset olivat nousseet reiteillä pienille saarille ja Korsikaan, joilla Saremar alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisesti liikennöi. Moby väittää, että tämä toimenpide on Saremarille myönnettyä lisätukea, josta ei ilmoitettu etukäteen komissiolle.

| (147) | Moby katsoo, että kaikki tarkasteltavat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea Saremarille. |
| --- | --- |

(147)

Moby katsoo, että kaikki tarkasteltavat toimenpiteet ovat sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea Saremarille.

5.2   MUUT ASIANOMAISET

MUUT ASIANOMAISET

| (148) | Muut asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä päätöksessä käsiteltävistä toimenpiteistä menettelyn määräaikojen puitteissa. |
| --- | --- |

(148)

Muut asianomaiset eivät ole esittäneet huomautuksia tässä päätöksessä käsiteltävistä toimenpiteistä menettelyn määräaikojen puitteissa.

| (149) | Tutkinnan loppuvaiheessa 3 päivänä heinäkuuta 2013 GNV toimitti komissiolle kaksi asiakirjaa: i) raportin, jonka tuomioistuimen nimittämä asiantuntija laati GNV:n Saremaria vastaan Genovan tuomioistuimessa aloittaman yksityisoikeudellisen riita-asian yhteydessä, ja ii) 11 päivänä kesäkuuta 2013 annetun tuomioistuimen päätöksen, jossa raportti tunnustetaan. |
| --- | --- |

(149)

Tutkinnan loppuvaiheessa 3 päivänä heinäkuuta 2013 GNV toimitti komissiolle kaksi asiakirjaa: i) raportin, jonka tuomioistuimen nimittämä asiantuntija laati GNV:n Saremaria vastaan Genovan tuomioistuimessa aloittaman yksityisoikeudellisen riita-asian yhteydessä, ja ii) 11 päivänä kesäkuuta 2013 annetun tuomioistuimen päätöksen, jossa raportti tunnustetaan.

| (150) | Asiantuntija käsitteli raportissaan kolmea kysymystä, jotka liittyvät olennaisesti tähän valtiontukea koskevaan arviointiin: i) koituiko pääomituksesta taloudellista etua liiketoimintayksikölle, joka liikennöi kahdella mantereen reitillä, ii) oliko pääomitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja iii) soveltuiko Saremarille myynninedistämistoimia varten maksettu avustus markkinoille. |
| --- | --- |

(150)

Asiantuntija käsitteli raportissaan kolmea kysymystä, jotka liittyvät olennaisesti tähän valtiontukea koskevaan arviointiin: i) koituiko pääomituksesta taloudellista etua liiketoimintayksikölle, joka liikennöi kahdella mantereen reitillä, ii) oliko pääomitus markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen ja iii) soveltuiko Saremarille myynninedistämistoimia varten maksettu avustus markkinoille.

| (151) | Raportin mukaan pääomituksella pyrittiin mahdollistamaan yrityksen toiminnan jatkuminen, sillä oli epävarmaa, jatkettaisiinko alkuperäistä sopimusta seuraaviksi 12 kuukaudeksi ja olisiko korvausta siten saatavilla seuraavana vuonna. Raportti perustui vuoden 2011 taseen yhteydessä hyväksyttyyn asiakirjaan (29), jossa todettiin, että liikennöinti Italian mantereelle suuntautuvilla kahdella reitillä aiheutti 214 000 euron tappion vuonna 2011 ja että Tirrenian yksityistämiseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi myös valtion avustuksiin liittyi epävarmuutta. Raportin päätelmissä todettiin, että toiminnan jatkuminen edellytti pääomitusta. Se hyödytti sekä pienille saarille liikennöivää liiketoimintayksikköä että mantereelle liikennöivää liiketoimintayksikköä. |
| --- | --- |

(151)

Raportin mukaan pääomituksella pyrittiin mahdollistamaan yrityksen toiminnan jatkuminen, sillä oli epävarmaa, jatkettaisiinko alkuperäistä sopimusta seuraaviksi 12 kuukaudeksi ja olisiko korvausta siten saatavilla seuraavana vuonna. Raportti perustui vuoden 2011 taseen yhteydessä hyväksyttyyn asiakirjaan (29), jossa todettiin, että liikennöinti Italian mantereelle suuntautuvilla kahdella reitillä aiheutti 214 000 euron tappion vuonna 2011 ja että Tirrenian yksityistämiseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi myös valtion avustuksiin liittyi epävarmuutta. Raportin päätelmissä todettiin, että toiminnan jatkuminen edellytti pääomitusta. Se hyödytti sekä pienille saarille liikennöivää liiketoimintayksikköä että mantereelle liikennöivää liiketoimintayksikköä.

29

| (152) | Raportissa todettiin, että Saremarin kokonaisylijäämä vuonna 2011 oli 2 523 439 euroa. Tähän sisältyi 2 737 797 euroa voittoa reiteiltä, joita liikennöitiin valtion kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti, sekä 214 358 euroa tappiota reiteiltä mantereelle. |
| --- | --- |

(152)

Raportissa todettiin, että Saremarin kokonaisylijäämä vuonna 2011 oli 2 523 439 euroa. Tähän sisältyi 2 737 797 euroa voittoa reiteiltä, joita liikennöitiin valtion kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti, sekä 214 358 euroa tappiota reiteiltä mantereelle.

| (153) | Asiantuntija totesi lisäksi, että pääomitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, kun otetaan huomioon yli kolmanneksen rekisteröidystä pääomastaan menettäneen yrityksen epävakaa tilanne, erittäin vaativa kilpailutilanne markkinoilla, joilla yritys toimi, sekä sen heikot liiketoimintanäkymät. Raportissa todettiin, että yksityinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi investoinut tällaiseen toimintaan. |
| --- | --- |

(153)

Asiantuntija totesi lisäksi, että pääomitus ei ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, kun otetaan huomioon yli kolmanneksen rekisteröidystä pääomastaan menettäneen yrityksen epävakaa tilanne, erittäin vaativa kilpailutilanne markkinoilla, joilla yritys toimi, sekä sen heikot liiketoimintanäkymät. Raportissa todettiin, että yksityinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi investoinut tällaiseen toimintaan.

| (154) | Myynninedistämistoimien hinnan markkina-arvosta asiantuntija totesi, että yrityksen vuoden 2011 taseen mukaan Saremar sai 2 479 000 euroa korvauksena myynninedistämispalvelujen tarjoamisesta aluksissa, joilla liikennöitiin reiteillä mantereelle. Raportissa tutkittiin tämän hinnan vastaavuutta markkinoihin jakamalla kuljetuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset kuljetettujen matkustajien määrällä. Tuloksena saatiin 18,47 euron kustannus matkustajaa kohden, ja tämän summan todettiin olevan liian suuri vastaavan mainonnan tavanomaisiin kustannuksiin nähden, erityisesti kun otetaan huomioon, että mainonta kohdistettiin kyydissä oleville matkustajille, jotka olivat jo valinneet Sardinian matkailukohteekseen. RASin maksaman hinnan ei katsottu vastaavan Saremarin toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(154)

Myynninedistämistoimien hinnan markkina-arvosta asiantuntija totesi, että yrityksen vuoden 2011 taseen mukaan Saremar sai 2 479 000 euroa korvauksena myynninedistämispalvelujen tarjoamisesta aluksissa, joilla liikennöitiin reiteillä mantereelle. Raportissa tutkittiin tämän hinnan vastaavuutta markkinoihin jakamalla kuljetuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset kuljetettujen matkustajien määrällä. Tuloksena saatiin 18,47 euron kustannus matkustajaa kohden, ja tämän summan todettiin olevan liian suuri vastaavan mainonnan tavanomaisiin kustannuksiin nähden, erityisesti kun otetaan huomioon, että mainonta kohdistettiin kyydissä oleville matkustajille, jotka olivat jo valinneet Sardinian matkailukohteekseen. RASin maksaman hinnan ei katsottu vastaavan Saremarin toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvoa.

| (155) | GNV toimitti komissiolle myös Saremarin huomautuksia kansallisten menettelyjen yhteydessä laaditusta raportista. Huomautuksissaan Saremar korosti, että kilpailuviranomainen oli jo vahvistanut, että sen markkinaosuus Sardinian ja Italian mantereen välisistä meriliikennepalveluista oli edelleen marginaalinen eikä sen vuoksi ollut omiaan vaikuttamaan olemassa oleviin markkinaolosuhteisiin. Lisäksi Saremar vahvisti tehneensä tappiollisen tuloksen vuonna 2011 (214 358 euroa) Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä. Se totesi, että kattaakseen kahden mantereelle suuntautuvan reitin tappiot yritys olisi joutunut nostamaan hintojaan samalle tasolle yksityisten liikenteenharjoittajien kanssa. |
| --- | --- |

(155)

GNV toimitti komissiolle myös Saremarin huomautuksia kansallisten menettelyjen yhteydessä laaditusta raportista. Huomautuksissaan Saremar korosti, että kilpailuviranomainen oli jo vahvistanut, että sen markkinaosuus Sardinian ja Italian mantereen välisistä meriliikennepalveluista oli edelleen marginaalinen eikä sen vuoksi ollut omiaan vaikuttamaan olemassa oleviin markkinaolosuhteisiin. Lisäksi Saremar vahvisti tehneensä tappiollisen tuloksen vuonna 2011 (214 358 euroa) Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä. Se totesi, että kattaakseen kahden mantereelle suuntautuvan reitin tappiot yritys olisi joutunut nostamaan hintojaan samalle tasolle yksityisten liikenteenharjoittajien kanssa.

| (156) | Toiminnallisia tappioita rajoitettiin keskeyttämällä liikennöinti kummallakin reitillä syyskuussa 2011. Liikennöinnin jatkaminen olisi vaikuttanut kielteisesti tulokseen ja edellyttänyt RASin toimia toiminnallisten tappioiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

(156)

Toiminnallisia tappioita rajoitettiin keskeyttämällä liikennöinti kummallakin reitillä syyskuussa 2011. Liikennöinnin jatkaminen olisi vaikuttanut kielteisesti tulokseen ja edellyttänyt RASin toimia toiminnallisten tappioiden kattamiseksi.

| (157) | Saremar korosti, että yritys oli pääomituksen aikana kriittisessä tilanteessa, sillä julkiset avustukset olivat vaarassa pienentyä. Koska valtio ei kyennyt tukemaan yritystä millään tavalla, edes hallinnoinnissa, yrityksen taloustilanne oli erittäin huolestuttava. Saremarin mukaan tämä vääristää vertailua yksityisiin liikenteenharjoittajiin. |
| --- | --- |

(157)

Saremar korosti, että yritys oli pääomituksen aikana kriittisessä tilanteessa, sillä julkiset avustukset olivat vaarassa pienentyä. Koska valtio ei kyennyt tukemaan yritystä millään tavalla, edes hallinnoinnissa, yrityksen taloustilanne oli erittäin huolestuttava. Saremarin mukaan tämä vääristää vertailua yksityisiin liikenteenharjoittajiin.

6.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ITALIAN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIA KOSKEVAT ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (158) | Italia ei ole esittänyt huomautuksia asianomaisten huomautuksista, jotka koskivat RASin Saremarin hyväksi toteuttamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(158)

Italia ei ole esittänyt huomautuksia asianomaisten huomautuksista, jotka koskivat RASin Saremarin hyväksi toteuttamia toimenpiteitä.

7.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

7.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (159) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(159)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (160) | Nämä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määritellyt kriteerit ovat kumulatiivisia. Se tarkoittaa, että kaikkien mainittujen ehtojen on täytyttävä, jotta ilmoitetut toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi. Rahoitustuen on






  a) | oltava jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnetty |
| --- | --- | --- |

(160)

Nämä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määritellyt kriteerit ovat kumulatiivisia. Se tarkoittaa, että kaikkien mainittujen ehtojen on täytyttävä, jotta ilmoitetut toimenpiteet voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi. Rahoitustuen on

a)

oltava jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnetty

| b) | suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa |
| --- | --- |

b)

suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.1.1   KAHDEN SARDINIAN JA MANTEREEN VÄLISEN LISÄREITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

Valtion varat

Valtion varat

| (161) | Ollakseen valtiontukea rahoitustoimen on oltava valtion toteuttama ja se on myönnettävä suoraan tai epäsuorasti valtion varoista. |
| --- | --- |

(161)

Ollakseen valtiontukea rahoitustoimen on oltava valtion toteuttama ja se on myönnettävä suoraan tai epäsuorasti valtion varoista.

| (162) | RAS maksoi Saremarille korvauksen liikennöinnistä kahdella meriliikenteen reitillä alueellisesta talousarviosta. Sen vuoksi toimenpide on valtion toteuttama ja myönnetty valtion varoista. |
| --- | --- |

(162)

RAS maksoi Saremarille korvauksen liikennöinnistä kahdella meriliikenteen reitillä alueellisesta talousarviosta. Sen vuoksi toimenpide on valtion toteuttama ja myönnetty valtion varoista.

| (163) | Saremarille myynninedistämistoimia varten myönnetty avustus voi olla valtion toteuttama, sillä virasto on täysin RASin omistuksessa ja sen tehtävänä on toteuttaa matkailua ja aluekehitystä koskevaa aluepolitiikkaa. Komission saatavilla olevissa tiedoissa tai menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyissä asianomaisten huomautuksissa ei kyseenalaistettu sitä, että toimenpide oli valtion toteuttama. |
| --- | --- |

(163)

Saremarille myynninedistämistoimia varten myönnetty avustus voi olla valtion toteuttama, sillä virasto on täysin RASin omistuksessa ja sen tehtävänä on toteuttaa matkailua ja aluekehitystä koskevaa aluepolitiikkaa. Komission saatavilla olevissa tiedoissa tai menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyissä asianomaisten huomautuksissa ei kyseenalaistettu sitä, että toimenpide oli valtion toteuttama.

| (164) | Takaussitoumusten osalta komissio toteaa, että niissä ainoastaan vahvistettiin RASin velvoite ilmoittaa pankeille kaikista yrityksen omistussuhteita koskevista muutoksista ja vakuutettiin, että RAS varmistaisi osakkeenomistajan ominaisuudessa, että Saremaria johdetaan tehokkaasti, vaikuttavasti ja tuottavasti. Koska näissä takaussitoumuksissa ei taattu mitään Saremarin rahoitusvelvoitteita, niistä ei aiheutunut mahdollisia kustannuksia valtiolle. Tämän perusteella komissio päättelee, että ne eivät ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(164)

Takaussitoumusten osalta komissio toteaa, että niissä ainoastaan vahvistettiin RASin velvoite ilmoittaa pankeille kaikista yrityksen omistussuhteita koskevista muutoksista ja vakuutettiin, että RAS varmistaisi osakkeenomistajan ominaisuudessa, että Saremaria johdetaan tehokkaasti, vaikuttavasti ja tuottavasti. Koska näissä takaussitoumuksissa ei taattu mitään Saremarin rahoitusvelvoitteita, niistä ei aiheutunut mahdollisia kustannuksia valtiolle. Tämän perusteella komissio päättelee, että ne eivät ole valtiontukea.

| (165) | RAS myönsi kaikki muut toimenpiteet suoraan alueellisesta talousarviosta, joka vastaa valtion varoja. |
| --- | --- |

(165)

RAS myönsi kaikki muut toimenpiteet suoraan alueellisesta talousarviosta, joka vastaa valtion varoja.

Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (166) | Kaikki arvioitavat toimenpiteet, mukaan lukien korvaus meriliikenteen reittien liikennöimisestä, myönnettiin yhdelle tuensaajalle, joten ne ovat selvästi valikoivia. |
| --- | --- |

(166)

Kaikki arvioitavat toimenpiteet, mukaan lukien korvaus meriliikenteen reittien liikennöimisestä, myönnettiin yhdelle tuensaajalle, joten ne ovat selvästi valikoivia.

Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

Kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus

Kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus

| (167) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana RAS esitti ensin, että kahden reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sitten RAS katsoi, että tuki täytti Altmark-kriteerit. |
| --- | --- |

(167)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana RAS esitti ensin, että kahden reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sitten RAS katsoi, että tuki täytti Altmark-kriteerit.

| (168) | Altmark-kriteerien täyttymistä tässä tapauksessa arvioidaan johdanto-osan 180 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Yleisenä huomiona komissio kuitenkin toteaa, että periaatetta koskeva testi ja Altmark-kriteerien täyttyminen on erotettava toisistaan. Vaikka kummankin testin avulla voidaan arvioida tuensaajalle aiheutuvaa etua, ne liittyvät selvästi eri rooleihin, joita viranomaiset voivat toteuttaa hyväksyessään rahoitustoimia tietyn yrityksen hyväksi. Periaatetta sovelletaan, kun viranomaiset toimivat osakkeenomistajina (tällöin pyritään ensisijaisesti saamaan toiminnasta voittoa), kun taas Altmark-kriteerejä tarkastellaan silloin, kun viranomaiset toteuttavat yleisen edun mukaisia tavoitteita, jotka eivät ole tyypillisiä yksityisille toimijoille (tällöin tuottavuus on enintään toissijainen prioriteetti) (30). RASin esittämät väitteet, joilla se perustelee kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnettyä korvausta, vaikuttavat siten olevan keskenään ristiriidassa. |
| --- | --- |

(168)

Altmark-kriteerien täyttymistä tässä tapauksessa arvioidaan johdanto-osan 180 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Yleisenä huomiona komissio kuitenkin toteaa, että periaatetta koskeva testi ja Altmark-kriteerien täyttyminen on erotettava toisistaan. Vaikka kummankin testin avulla voidaan arvioida tuensaajalle aiheutuvaa etua, ne liittyvät selvästi eri rooleihin, joita viranomaiset voivat toteuttaa hyväksyessään rahoitustoimia tietyn yrityksen hyväksi. Periaatetta sovelletaan, kun viranomaiset toimivat osakkeenomistajina (tällöin pyritään ensisijaisesti saamaan toiminnasta voittoa), kun taas Altmark-kriteerejä tarkastellaan silloin, kun viranomaiset toteuttavat yleisen edun mukaisia tavoitteita, jotka eivät ole tyypillisiä yksityisille toimijoille (tällöin tuottavuus on enintään toissijainen prioriteetti) (30). RASin esittämät väitteet, joilla se perustelee kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnettyä korvausta, vaikuttavat siten olevan keskenään ristiriidassa.

30

| (169) | Lisäksi komissio toteaa, että toimenpide voi olla periaatteen mukainen vain silloin, kun se perustuu tuensaajan vakaaseen elinkelpoisuuteen. RAS esittää, että menettely ja toimet, jotka se toteutti ennen päätöstä antaa kyseisten reittien liikennöinti Saremarin tehtäväksi, vastaavat toimia, joita yksityinen markkinatoimija olisi toteuttanut samanlaisissa olosuhteissa. Komissiolle ei ole kuitenkaan toimitettu tutkinnan aikana liiketoimintasuunnitelmaa tai markkinatutkimusta, jotka Saremar oletettavasti laati ennen julkisen tuen saamista, vaikka jäsenvaltion tehtävänä oli osoittaa objektiivisesti, että kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus kuuluu valtion osakkeenomistajan aseman piiriin (31). Sitä vastoin 26 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä RAS vahvisti, että vaikka päätöksessä nro 36/6 määrättiin liiketoimintasuunnitelmasta, mitään tällaista suunnitelmaa ei laadittu reittien liikennöimisestä kesällä 2012. Siten RAS päätti ainakin kesäkauden 2012 osalta liikennöinnin jatkamisesta kummallakin reitillä ennen kuin Saremar oli laatinut mitään liiketoimintasuunnitelmaa. Lisäksi liikennöinti kahdella reitillä vuoden 2011 kesäkaudella oli Saremarin taseen mukaan tappiollista, ja Saremar on vahvistanut tämän kansallisen siviilioikeudellisen menettelyn aikana; sen vuoksi ei ollut perusteltua jatkaa liikennöintiä samoilla reiteillä vuonna 2012, etenkin, kun reittien kannattavuutta tulevaisuudessa ei ollut osoitettu missään liiketoimintasuunnitelmassa tai muissa ennusteissa. Lopuksi komissio katsoo, että kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus ei kuulu valtion osakkeenomistajan aseman piiriin eikä siten ole periaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(169)

Lisäksi komissio toteaa, että toimenpide voi olla periaatteen mukainen vain silloin, kun se perustuu tuensaajan vakaaseen elinkelpoisuuteen. RAS esittää, että menettely ja toimet, jotka se toteutti ennen päätöstä antaa kyseisten reittien liikennöinti Saremarin tehtäväksi, vastaavat toimia, joita yksityinen markkinatoimija olisi toteuttanut samanlaisissa olosuhteissa. Komissiolle ei ole kuitenkaan toimitettu tutkinnan aikana liiketoimintasuunnitelmaa tai markkinatutkimusta, jotka Saremar oletettavasti laati ennen julkisen tuen saamista, vaikka jäsenvaltion tehtävänä oli osoittaa objektiivisesti, että kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus kuuluu valtion osakkeenomistajan aseman piiriin (31). Sitä vastoin 26 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä RAS vahvisti, että vaikka päätöksessä nro 36/6 määrättiin liiketoimintasuunnitelmasta, mitään tällaista suunnitelmaa ei laadittu reittien liikennöimisestä kesällä 2012. Siten RAS päätti ainakin kesäkauden 2012 osalta liikennöinnin jatkamisesta kummallakin reitillä ennen kuin Saremar oli laatinut mitään liiketoimintasuunnitelmaa. Lisäksi liikennöinti kahdella reitillä vuoden 2011 kesäkaudella oli Saremarin taseen mukaan tappiollista, ja Saremar on vahvistanut tämän kansallisen siviilioikeudellisen menettelyn aikana; sen vuoksi ei ollut perusteltua jatkaa liikennöintiä samoilla reiteillä vuonna 2012, etenkin, kun reittien kannattavuutta tulevaisuudessa ei ollut osoitettu missään liiketoimintasuunnitelmassa tai muissa ennusteissa. Lopuksi komissio katsoo, että kahden Sardinian ja Italian mantereen välisen reitin liikennöimisestä myönnetty korvaus ei kuulu valtion osakkeenomistajan aseman piiriin eikä siten ole periaatteen mukainen.

31

| (170) | Altmark-kriteerien täyttymisen osalta Italia esittää, että määritelty julkisen palvelun toimeksianto oli kohtuuhintainen liikennöinti kahdella mainitulla kabotaasireitillä (32). Tässä yhteydessä komissio toteaa, että palvelujen voidaan katsoa olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ainoastaan silloin, jos niitä ei tarjottaisi ilman julkista korvausta markkinoilla tyydyttävästi ja sellaisin edellytyksin (esimerkiksi hinta), jotka vastaavat viranomaisten vaatimuksia (33). RASin mukaan se antoi kahden reitin väliaikaisen liikennöinnin Saremarin tehtäväksi lyhyen aikavälin toimenpiteenä, joka toteutettiin ennen tehokkaampia korjaavia toimenpiteitä, joilla puututtiin Sardinian ja Italian mantereen välisten kohtuuhintaisten yhteyksien tarjoamista koskeviin markkinoiden toiminnan puutteisiin. |
| --- | --- |

(170)

Altmark-kriteerien täyttymisen osalta Italia esittää, että määritelty julkisen palvelun toimeksianto oli kohtuuhintainen liikennöinti kahdella mainitulla kabotaasireitillä (32). Tässä yhteydessä komissio toteaa, että palvelujen voidaan katsoa olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja ainoastaan silloin, jos niitä ei tarjottaisi ilman julkista korvausta markkinoilla tyydyttävästi ja sellaisin edellytyksin (esimerkiksi hinta), jotka vastaavat viranomaisten vaatimuksia (33). RASin mukaan se antoi kahden reitin väliaikaisen liikennöinnin Saremarin tehtäväksi lyhyen aikavälin toimenpiteenä, joka toteutettiin ennen tehokkaampia korjaavia toimenpiteitä, joilla puututtiin Sardinian ja Italian mantereen välisten kohtuuhintaisten yhteyksien tarjoamista koskeviin markkinoiden toiminnan puutteisiin.

32

33

| (171) | Vaikka liikennöinti kahdella mantereelle suuntautuvalla reitillä ei nimenomaisesti täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määritelmää, toimeksiantoasiakirjoissa todettiin, että toiminta edellyttää edullisia hintoja. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana RAS ja Saremar ovat johdonmukaisesti katsoneet, että toimenpiteen perusteena oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Tämä perustelu käy erityisen selvästi ilmi huomautuksista, joita ne esittivät vuoden 2012 päätökseen, periaatetta koskevasta lisäperustelusta huolimatta. |
| --- | --- |

(171)

Vaikka liikennöinti kahdella mantereelle suuntautuvalla reitillä ei nimenomaisesti täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määritelmää, toimeksiantoasiakirjoissa todettiin, että toiminta edellyttää edullisia hintoja. Muodollisen tutkintamenettelyn aikana RAS ja Saremar ovat johdonmukaisesti katsoneet, että toimenpiteen perusteena oli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Tämä perustelu käy erityisen selvästi ilmi huomautuksista, joita ne esittivät vuoden 2012 päätökseen, periaatetta koskevasta lisäperustelusta huolimatta.

| (172) | Jäljempänä komissio selvittää, täyttyvätkö unionin tuomioistuimen asiassa Altmark asettamat ehdot väitetyn mukaisesti ja koituiko Saremarille julkisen palvelun toteuttamisesta maksetusta korvauksesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Kaikkien ehtojen on täytyttävä samanaikaisesti, joten jos yksikin niistä jää täyttymättä, korvauksen katsotaan aiheuttavan tuensaajalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Altmark-kriteerit voidaan tiivistää seuraavasti:






  a) | Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- | --- |

(172)

Jäljempänä komissio selvittää, täyttyvätkö unionin tuomioistuimen asiassa Altmark asettamat ehdot väitetyn mukaisesti ja koituiko Saremarille julkisen palvelun toteuttamisesta maksetusta korvauksesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Kaikkien ehtojen on täytyttävä samanaikaisesti, joten jos yksikin niistä jää täyttymättä, korvauksen katsotaan aiheuttavan tuensaajalle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Altmark-kriteerit voidaan tiivistää seuraavasti:

a)

Edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri).

| b) | Parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

b)

Parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri).

| c) | Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

c)

Korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri).

| d) | Silloin kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

d)

Silloin kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri).

Toinen Altmark-kriteeri

Toinen Altmark-kriteeri

| (173) | Tässä tapauksessa komissio katsoo, että on selkeämpää ja tarkoituksenmukaisempaa tarkastella aluksi toista Altmark-kriteeriä. |
| --- | --- |

(173)

Tässä tapauksessa komissio katsoo, että on selkeämpää ja tarkoituksenmukaisempaa tarkastella aluksi toista Altmark-kriteeriä.

| (174) | Komissio panee merkille, että korvauksen laskennassa käytettäviä parametreja ei määritelty etukäteen. Saremarille liikennöinnistä kyseisillä reiteillä myönnettävää korvausta ei itse asiassa mainita lainkaan toimeksiantoasiakirjoissa, eli päätöksissä nro 25/69, 48/65 ja 36/6 reitin Golfo Aranci – Civitavecchia osalta ja päätöksissä nro 27/4 ja 36/6 reitin Vado Ligure – Porto Torres osalta. RAS on myöntänyt, että korvaus ei kuulunut alkuperäisiin suunnitelmiin, sillä reittien katsottiin olevan kaupallisesti elinkelpoisia ja Saremarin oli määrä näiden reittien osalta saavuttaa taloudellinen tasapaino. RAS ei tosiasiassa aikonut maksaa Saremarille korvausta kyseisistä palveluista. Koska ensinnäkin alkuperäisiin suunnitelmiin ei kuulunut korvausta liikennöinnistä kyseisillä reiteillä ja toiseksi Saremarille annettiin liikkumavaraa mukauttaa hintoja kannattavuusrajan saavuttamiseksi, komissio ei voi katsoa, että korvauksen (jota ei mainita asiakirjoissa) laskentaan käytettävät parametrit olisi vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(174)

Komissio panee merkille, että korvauksen laskennassa käytettäviä parametreja ei määritelty etukäteen. Saremarille liikennöinnistä kyseisillä reiteillä myönnettävää korvausta ei itse asiassa mainita lainkaan toimeksiantoasiakirjoissa, eli päätöksissä nro 25/69, 48/65 ja 36/6 reitin Golfo Aranci – Civitavecchia osalta ja päätöksissä nro 27/4 ja 36/6 reitin Vado Ligure – Porto Torres osalta. RAS on myöntänyt, että korvaus ei kuulunut alkuperäisiin suunnitelmiin, sillä reittien katsottiin olevan kaupallisesti elinkelpoisia ja Saremarin oli määrä näiden reittien osalta saavuttaa taloudellinen tasapaino. RAS ei tosiasiassa aikonut maksaa Saremarille korvausta kyseisistä palveluista. Koska ensinnäkin alkuperäisiin suunnitelmiin ei kuulunut korvausta liikennöinnistä kyseisillä reiteillä ja toiseksi Saremarille annettiin liikkumavaraa mukauttaa hintoja kannattavuusrajan saavuttamiseksi, komissio ei voi katsoa, että korvauksen (jota ei mainita asiakirjoissa) laskentaan käytettävät parametrit olisi vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi.

| (175) | Kuten päätöksestä nro 20/57 käy ilmi, erillistä kirjanpitoa koskevalla velvoitteella pyrittiin varmistamaan, että Saremar varmistaisi kyseisillä reiteillä taloudellisen tasapainon; tarkoituksena ei ollut vahvistaa parametreja, joiden perusteella laskettaisiin oletettu tuleva korvaus, joka ei missään vaiheessa edes kuulunut suunnitelmiin. |
| --- | --- |

(175)

Kuten päätöksestä nro 20/57 käy ilmi, erillistä kirjanpitoa koskevalla velvoitteella pyrittiin varmistamaan, että Saremar varmistaisi kyseisillä reiteillä taloudellisen tasapainon; tarkoituksena ei ollut vahvistaa parametreja, joiden perusteella laskettaisiin oletettu tuleva korvaus, joka ei missään vaiheessa edes kuulunut suunnitelmiin.

| (176) | RAS päätti myöntää Saremarille korvausta liikennöinnistä kahdella kyseessä olevalla reitillä 7 päivänä elokuuta 2012, joten korvausmekanismi laadittiin vasta sen jälkeen, kun toiminta kyseisillä reiteillä oli osoittautunut tappiolliseksi. Kuten edellä on todettu, korvauksen määrää tai sen laskentaan käytettäviä parametreja ei voitu määrittää etukäteen, sillä näitä kahta reittiä pidettiin keskeisinä kaupallisina ja matkailureitteinä (34), joten niillä liikennöinnin katsottiin olevan kannattavaa ja Saremarin oli tarkoitus liikennöidä reiteillä taloudellisen tasapainon periaatetta noudattaen. Komissio muistuttaa, että toimeksiantoasiakirjoissa annettiin selkeästi Saremarille liikkumavaraa mukauttaa hintoja toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi kyseisillä kahdella reitillä. Lisäksi komissio toteaa, että sen lisäksi, että Saremarilla oli oikeus muuttaa hintoja elinkelpoisuuden säilyttämiseksi, se myös käytti oikeuttaan. Erityisesti reittiä Porto Torres – Vado Ligure koskevassa Saremarin vuoden 2012 hintaehdotuksessa todettiin, että ehdotukseen sisältyviä hintoja oli korotettu hieman samalla reitillä vuonna 2011 käytettyyn hintatasoon verrattuna, jotta yritys saavuttaisi kannattavuusrajan. Ehdotetun hinnaston perusteella Saremar arvioi tuolloin saavuttavansa kyseisellä reitillä [...] (*1) euroa voittoa. |
| --- | --- |

(176)

RAS päätti myöntää Saremarille korvausta liikennöinnistä kahdella kyseessä olevalla reitillä 7 päivänä elokuuta 2012, joten korvausmekanismi laadittiin vasta sen jälkeen, kun toiminta kyseisillä reiteillä oli osoittautunut tappiolliseksi. Kuten edellä on todettu, korvauksen määrää tai sen laskentaan käytettäviä parametreja ei voitu määrittää etukäteen, sillä näitä kahta reittiä pidettiin keskeisinä kaupallisina ja matkailureitteinä (34), joten niillä liikennöinnin katsottiin olevan kannattavaa ja Saremarin oli tarkoitus liikennöidä reiteillä taloudellisen tasapainon periaatetta noudattaen. Komissio muistuttaa, että toimeksiantoasiakirjoissa annettiin selkeästi Saremarille liikkumavaraa mukauttaa hintoja toiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi kyseisillä kahdella reitillä. Lisäksi komissio toteaa, että sen lisäksi, että Saremarilla oli oikeus muuttaa hintoja elinkelpoisuuden säilyttämiseksi, se myös käytti oikeuttaan. Erityisesti reittiä Porto Torres – Vado Ligure koskevassa Saremarin vuoden 2012 hintaehdotuksessa todettiin, että ehdotukseen sisältyviä hintoja oli korotettu hieman samalla reitillä vuonna 2011 käytettyyn hintatasoon verrattuna, jotta yritys saavuttaisi kannattavuusrajan. Ehdotetun hinnaston perusteella Saremar arvioi tuolloin saavuttavansa kyseisellä reitillä [...] (*1) euroa voittoa.

34

*1

| (177) | Lisäksi päätöksessä nro 48/65 todettiin, että taloudellisen tasapainon säilyttämisvelvoitteella varmistetaan, ettei myönnetä sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, mutta se estää liikennöinnin aloittamisen välittömästi muilla reiteillä. Siten jo toimeksiantoasiakirjojen antamisen aikaan oli selvää, että RAS ei aikonut myöntää korvausta liikennöinnistä kyseisillä reiteillä. Lisäksi on selvää, että vallitsevan markkinatilanteen perusteella RAS tiesi jo tuolloin, että liikennöinnistä Sardinian ja Italian mantereen välisillä kabotaasireiteillä myönnettävä korvaus olisi todennäköisesti sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Italian tilintarkastustuomioistuin totesi RASin vuoden 2012 tilinpäätöstä koskevassa raportissaan seuraavaa: liikennöinti kyseisillä kahdella reitillä [...] ei missään tapauksessa ole täyttänyt taloudellista tasapainoa koskevaa periaatetta, jonka avulla olisi voitu välttää sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen myöntäminen, kuten vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä nro 48/65 vahvistetaan, vaan toiminta olisi tuottanut yli 13 miljoonan euron tappion ilman RASin myöntämää 10 miljoonan euron summaa (35). |
| --- | --- |

(177)

Lisäksi päätöksessä nro 48/65 todettiin, että taloudellisen tasapainon säilyttämisvelvoitteella varmistetaan, ettei myönnetä sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, mutta se estää liikennöinnin aloittamisen välittömästi muilla reiteillä. Siten jo toimeksiantoasiakirjojen antamisen aikaan oli selvää, että RAS ei aikonut myöntää korvausta liikennöinnistä kyseisillä reiteillä. Lisäksi on selvää, että vallitsevan markkinatilanteen perusteella RAS tiesi jo tuolloin, että liikennöinnistä Sardinian ja Italian mantereen välisillä kabotaasireiteillä myönnettävä korvaus olisi todennäköisesti sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Italian tilintarkastustuomioistuin totesi RASin vuoden 2012 tilinpäätöstä koskevassa raportissaan seuraavaa: liikennöinti kyseisillä kahdella reitillä [...] ei missään tapauksessa ole täyttänyt taloudellista tasapainoa koskevaa periaatetta, jonka avulla olisi voitu välttää sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen myöntäminen, kuten vuonna 2011 tehdyssä päätöksessä nro 48/65 vahvistetaan, vaan toiminta olisi tuottanut yli 13 miljoonan euron tappion ilman RASin myöntämää 10 miljoonan euron summaa (35).

35

| (178) | Kuten jäljempänä ensimmäistä Altmark-kriteeriä koskevassa analyysissä todetaan, komissio katsoo, että tässä päätöksessä tarkasteltuun ajanjaksoon sisältyy kausi, jonka osalta Saremarille ei määrätty velvoitetta, jossa olisi määritelty selkeästi edullisena pidetty hintataso. Koska edullisia hintoja koskevien julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta maksettavan korvauksen laskennassa käytettävien parametrien on oltava yhteydessä edullisena pidettävään hintatasoon ja koska tätä hintatasoa ei tässä tapauksessa määritelty selvästi, ei voida katsoa, että korvauksen laskennassa käytettävät parametrit olisi vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi. |
| --- | --- |

(178)

Kuten jäljempänä ensimmäistä Altmark-kriteeriä koskevassa analyysissä todetaan, komissio katsoo, että tässä päätöksessä tarkasteltuun ajanjaksoon sisältyy kausi, jonka osalta Saremarille ei määrätty velvoitetta, jossa olisi määritelty selkeästi edullisena pidetty hintataso. Koska edullisia hintoja koskevien julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta maksettavan korvauksen laskennassa käytettävien parametrien on oltava yhteydessä edullisena pidettävään hintatasoon ja koska tätä hintatasoa ei tässä tapauksessa määritelty selvästi, ei voida katsoa, että korvauksen laskennassa käytettävät parametrit olisi vahvistettu etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi.

| (179) | Lopuksi komissio katsoo, että toisen Altmark-kriteerin ei voida katsoa täyttyvän tässä tapauksessa, mikä tarkoittaa, että korvaus aiheutti Saremarille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(179)

Lopuksi komissio katsoo, että toisen Altmark-kriteerin ei voida katsoa täyttyvän tässä tapauksessa, mikä tarkoittaa, että korvaus aiheutti Saremarille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

Ensimmäinen Altmark-kriteeri

| (180) | Komissio epäilee vahvasti myös ensimmäisen Altmark-kriteerin täyttymistä. |
| --- | --- |

(180)

Komissio epäilee vahvasti myös ensimmäisen Altmark-kriteerin täyttymistä.

| (181) | Tässä yhteydessä on pantava merkille, että ensimmäisessä Altmark-kriteerissä tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua palvelua, jota voidaan pitää unionin lainsäädännön mukaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, ei määritellä missään yhtenäisesti ja täsmällisesti (36). Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetun komission tiedonannon (37) 46 kohdassa todetaan seuraavaa:

  ”Koska erityisiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolon määrittämistä koskevia unionin sääntöjä ei ole olemassa, jäsenvaltioilla on paljon harkinnanvaraa niiden määritellessä tietyn palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja myöntäessä korvausta palvelun tuottajalle. Komission toimivalta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, ja korvaukseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen arviointiin. Jos unioni on antanut erityissääntöjä, ne rajoittavat jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Tästä huolimatta komissiolla on velvollisuus arvioida, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut määritelty valtiontuen valvonnan kannalta oikein.” |
| --- | --- |

(181)

Tässä yhteydessä on pantava merkille, että ensimmäisessä Altmark-kriteerissä tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua palvelua, jota voidaan pitää unionin lainsäädännön mukaisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna, ei määritellä missään yhtenäisesti ja täsmällisesti (36). Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen annetun komission tiedonannon (37) 46 kohdassa todetaan seuraavaa:

36

37

”Koska erityisiä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun olemassaolon määrittämistä koskevia unionin sääntöjä ei ole olemassa, jäsenvaltioilla on paljon harkinnanvaraa niiden määritellessä tietyn palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja myöntäessä korvausta palvelun tuottajalle. Komission toimivalta rajoittuu sen tarkistamiseen, onko jäsenvaltio tehnyt ilmeisen virheen määritellessään palvelun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi, ja korvaukseen mahdollisesti sisältyvän valtiontuen arviointiin. Jos unioni on antanut erityissääntöjä, ne rajoittavat jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Tästä huolimatta komissiolla on velvollisuus arvioida, onko yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut määritelty valtiontuen valvonnan kannalta oikein.”

| (182) | Kansallisilla viranomaisilla on siten oikeus katsoa, että tietyt palvelut ovat yleishyödyllisiä ja että niitä varten on määrättävä julkisen palvelun velvoitteita, jotta varmistetaan yleisen edun suojelu silloin, kun markkinavoimien avulla ei voida taata palvelun toteutumista riittävällä tasolla tai vaadituin ehdoin. |
| --- | --- |

(182)

Kansallisilla viranomaisilla on siten oikeus katsoa, että tietyt palvelut ovat yleishyödyllisiä ja että niitä varten on määrättävä julkisen palvelun velvoitteita, jotta varmistetaan yleisen edun suojelu silloin, kun markkinavoimien avulla ei voida taata palvelun toteutumista riittävällä tasolla tai vaadituin ehdoin.

| (183) | Tässä tapauksessa esitettiin, että Italian määrittelemä julkisen palvelun toimeksianto oli kohtuuhintainen liikennöinti kahdella Italian mantereen ja Sardinian välisellä kabotaasireitillä Civitavecchia – Olbia / Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torres. |
| --- | --- |

(183)

Tässä tapauksessa esitettiin, että Italian määrittelemä julkisen palvelun toimeksianto oli kohtuuhintainen liikennöinti kahdella Italian mantereen ja Sardinian välisellä kabotaasireitillä Civitavecchia – Olbia / Golfo Aranci ja Vado Ligure – Porto Torres.

Image 1

| (184) | Kabotaasin alalla meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa on vahvistettu tarkat unionin säännöt julkisen palvelun velvoitteita varten, ja yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’, on puolestaan määritetty säännöt meriliikenteeseen osallistuville yrityksille mahdollisesti myönnetyn valtiontuen tutkimista varten (38). |
| --- | --- |

(184)

Kabotaasin alalla meriliikenteen kabotaasia koskevassa asetuksessa on vahvistettu tarkat unionin säännöt julkisen palvelun velvoitteita varten, ja yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle, jäljempänä ’meriliikenteen suuntaviivat’, on puolestaan määritetty säännöt meriliikenteeseen osallistuville yrityksille mahdollisesti myönnetyn valtiontuen tutkimista varten (38).

38

| (185) | Meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään:

  ”Jäsenvaltio voi tehdä sopimuksia julkisesta palvelusta niiden laivanvarustamojen kanssa, jotka harjoittavat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä, tai asettaa näille julkisen palvelun velvoitteita kabotaasipalvelujen tarjoamisen edellytykseksi. Kun jäsenvaltio tekee sopimuksia julkisesta palvelusta tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, tämä on tehtävä syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa.” |
| --- | --- |

(185)

Meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään:

”Jäsenvaltio voi tehdä sopimuksia julkisesta palvelusta niiden laivanvarustamojen kanssa, jotka harjoittavat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä, tai asettaa näille julkisen palvelun velvoitteita kabotaasipalvelujen tarjoamisen edellytykseksi. Kun jäsenvaltio tekee sopimuksia julkisesta palvelusta tai asettaa julkisen palvelun velvoitteita, tämä on tehtävä syrjimättä ketään yhteisön laivanvarustajaa.”

| (186) | Meriliikenteen suuntaviivojen 9 luvun mukaan ”julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa tai julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia voidaan tehdä asetuksen (ETY) N:o 3577/92 4 artiklassa mainituista palveluista”, jotka siis koskevat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä. |
| --- | --- |

(186)

Meriliikenteen suuntaviivojen 9 luvun mukaan ”julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa tai julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia voidaan tehdä asetuksen (ETY) N:o 3577/92 4 artiklassa mainituista palveluista”, jotka siis koskevat säännöllistä liikennettä saariin, saarille ja saarien välillä.

| (187) | Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että julkisen palvelun velvoitteita voidaan määrätä vain, jos ne perustellaan tarpeella taata säännöllisen laivaliikenteen riittävyys, jota ei voida varmistaa pelkästään markkinavoimin (39). Meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen tulkinnasta annetussa tiedonannossa (40) säädetään: ”Jäsenvaltioiden (mukaan luettuina soveltuvin osin alueelliset ja paikalliset viranomaiset) tehtävänä on määritellä, mille reiteille on asetettava julkisen palvelun velvoitteita. Erityisesti julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain säännöllisille saarikabotaasipalveluille (reittiliikenteelle) silloin, kun markkinoiden toiminnassa on puutteita riittävien palvelujen tarjoamisen kannalta.” Lisäksi meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellään julkisen palvelun velvoitteet velvoitteiksi, joita kyseinen laivanvarustaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei ottaisi hoitaakseen samassa määrin tai samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(187)

Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että julkisen palvelun velvoitteita voidaan määrätä vain, jos ne perustellaan tarpeella taata säännöllisen laivaliikenteen riittävyys, jota ei voida varmistaa pelkästään markkinavoimin (39). Meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen tulkinnasta annetussa tiedonannossa (40) säädetään: ”Jäsenvaltioiden (mukaan luettuina soveltuvin osin alueelliset ja paikalliset viranomaiset) tehtävänä on määritellä, mille reiteille on asetettava julkisen palvelun velvoitteita. Erityisesti julkisen palvelun velvoitteita voidaan asettaa vain säännöllisille saarikabotaasipalveluille (reittiliikenteelle) silloin, kun markkinoiden toiminnassa on puutteita riittävien palvelujen tarjoamisen kannalta.” Lisäksi meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellään julkisen palvelun velvoitteet velvoitteiksi, joita kyseinen laivanvarustaja ei omien taloudellisten etujensa kannalta katsoen ottaisi hoitaakseen tai ei ottaisi hoitaakseen samassa määrin tai samoilla ehdoilla.

39

40

| (188) | Kuten edellä on todettu, RAS katsoo, että tässä tapauksessa määrätyillä julkisen palvelun velvoitteilla vaadittiin Saremaria veloittamaan edullisia hintoja kahdella kabotaasireitillä Sardinian ja Italian mantereen välillä. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut hinnat, joita Saremarin oli määrä kyseisillä reiteillä veloittaa. Vuoden 2012 osalta toimeksiantoasiakirjoissa ei mainittu täsmällisiä hintoja, joten sen sijaan tarkastellaan Saremarin RASille ehdottamaa hinnastoa.

  Taulukko 3


  Toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut matkustajahinnat (kansipaikat) | Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Vado Ligure – Porto Torres |
| --- | --- | --- | --- |
| Kesäkausi 2011 | (Päätös nro 25/69)






  — | 21 euroa 15.6.–15.7. ja 1.–15.9. |

(188)

Kuten edellä on todettu, RAS katsoo, että tässä tapauksessa määrätyillä julkisen palvelun velvoitteilla vaadittiin Saremaria veloittamaan edullisia hintoja kahdella kabotaasireitillä Sardinian ja Italian mantereen välillä. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yksityiskohtaisesti toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut hinnat, joita Saremarin oli määrä kyseisillä reiteillä veloittaa. Vuoden 2012 osalta toimeksiantoasiakirjoissa ei mainittu täsmällisiä hintoja, joten sen sijaan tarkastellaan Saremarin RASille ehdottamaa hinnastoa.

Taulukko 3

Taulukko 3

Toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut matkustajahinnat (kansipaikat)

Toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut matkustajahinnat (kansipaikat)

Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Vado Ligure – Porto Torres

Kesäkausi 2011

(Päätös nro 25/69)

—

21 euroa 15.6.–15.7. ja 1.–15.9.

| — | 35 euroa 16.7.–31.8. |
| --- | --- |

—

35 euroa 16.7.–31.8.

(Päätös nro 27/4)

| — | 35 euroa 22.6.–15.7. ja 1.–15.9. |
| --- | --- |

—

35 euroa 22.6.–15.7. ja 1.–15.9.

| — | 40 euroa 16.7.–31.8. |
| --- | --- |

—

40 euroa 16.7.–31.8.

15 % alennus Sardinian asukkaille.

Talvikausi 2012

(Päätös nro 48/65)

| — | Saremarin oli määrä käyttää vuoden 2011 matalan sesongin hintaa (21 euroa). |
| --- | --- |

—

Saremarin oli määrä käyttää vuoden 2011 matalan sesongin hintaa (21 euroa).

Ei liikennettä

Ei liikennettä

Kesäkausi 2012

| — | 21 euroa 16.1.–30.5., kesä–heinäkuu (ma–to) ja 3.9.–31.12. |
| --- | --- |

—

21 euroa 16.1.–30.5., kesä–heinäkuu (ma–to) ja 3.9.–31.12.

| — | 25 euroa kesä–heinäkuu (pe–su), 30.–31.7. ja 1.–2.9. |
| --- | --- |

—

25 euroa kesä–heinäkuu (pe–su), 30.–31.7. ja 1.–2.9.

| — | 35 euroa 1–31.8. |
| --- | --- |

—

35 euroa 1–31.8.

| — | 35 euroa (30 euroa asukkailta) 1–14.6. ja 3–15.9. |
| --- | --- |

—

35 euroa (30 euroa asukkailta) 1–14.6. ja 3–15.9.

| — | 38 euroa (33 euroa asukkailta) 15.6.–13.7. |
| --- | --- |

—

38 euroa (33 euroa asukkailta) 15.6.–13.7.

| — | 44 euroa (38 euroa asukkailta) 14.7.–2.9. |
| --- | --- |

—

44 euroa (38 euroa asukkailta) 14.7.–2.9.

| (189) | Komissio panee merkille, että toimeksiantoasiakirjoissa ei määrätty muita julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat Saremarin tarjoamien (yhdistettyjen) palvelujen tiheyttä, kapasiteettia tai säännöllisyyttä, lukuun ottamatta mahdollisesti päätöstä nro 48/65, jossa määrättiin palvelun aloittamisesta reitillä Olbia–Civitavecchia vuoden 2012 talvikaudella ja jonka mukaan Saremarin edellytettiin liikennöivän reitillä risteilyaluksilla päivittäin. Italian viranomaiset eivät tutkintamenettelyn aikana ole myöskään toimittaneet komissiolle mitään todisteita siitä, että Saremarille olisi määrätty muita vaatimuksia, joita ei mainita toimeksiantoasiakirjoissa. |
| --- | --- |

(189)

Komissio panee merkille, että toimeksiantoasiakirjoissa ei määrätty muita julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat Saremarin tarjoamien (yhdistettyjen) palvelujen tiheyttä, kapasiteettia tai säännöllisyyttä, lukuun ottamatta mahdollisesti päätöstä nro 48/65, jossa määrättiin palvelun aloittamisesta reitillä Olbia–Civitavecchia vuoden 2012 talvikaudella ja jonka mukaan Saremarin edellytettiin liikennöivän reitillä risteilyaluksilla päivittäin. Italian viranomaiset eivät tutkintamenettelyn aikana ole myöskään toimittaneet komissiolle mitään todisteita siitä, että Saremarille olisi määrätty muita vaatimuksia, joita ei mainita toimeksiantoasiakirjoissa.

| (190) | Komissio katsoo, että kohtuuhintaisia hintoja koskevaa velvoitetta voitaisiin – myös erikseen tarkasteltuna – pitää julkisen palvelun velvoitteena, jolloin yleisen edun mukainen tavoite voisi tässä tapauksessa olla perusteltu, etenkin ottaen huomioon saarelle suuntautuvien matkustajaliikennepalvelujen hinnankorotuksen kesällä 2011, siinä määrin, että voidaan katsoa, ettei markkinoilla tarjottu jo vastaavia palveluja samoin hinnoin. |
| --- | --- |

(190)

Komissio katsoo, että kohtuuhintaisia hintoja koskevaa velvoitetta voitaisiin – myös erikseen tarkasteltuna – pitää julkisen palvelun velvoitteena, jolloin yleisen edun mukainen tavoite voisi tässä tapauksessa olla perusteltu, etenkin ottaen huomioon saarelle suuntautuvien matkustajaliikennepalvelujen hinnankorotuksen kesällä 2011, siinä määrin, että voidaan katsoa, ettei markkinoilla tarjottu jo vastaavia palveluja samoin hinnoin.

| (191) | Varmistaakseen, määrättiinkö Saremarille julkisen palvelun velvoitteita ja oliko Saremarille tarpeen korvata näiden velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet lisäkulut, komission on tarkasteltava seuraavia seikkoja:






  a) | Olisiko palvelu ollut riittämätön, jos sen tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon jäsenvaltion määräämä edullisia hintoja koskeva julkisen palvelun vaatimus? |
| --- | --- | --- |

(191)

Varmistaakseen, määrättiinkö Saremarille julkisen palvelun velvoitteita ja oliko Saremarille tarpeen korvata näiden velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneet lisäkulut, komission on tarkasteltava seuraavia seikkoja:

a)

Olisiko palvelu ollut riittämätön, jos sen tarjoaminen olisi jätetty pelkästään markkinavoimien varaan, kun otetaan huomioon jäsenvaltion määräämä edullisia hintoja koskeva julkisen palvelun vaatimus?

| b) | Määrättiinkö liikenteenharjoittajalle tosiasiassa selkeästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita? |
| --- | --- |

b)

Määrättiinkö liikenteenharjoittajalle tosiasiassa selkeästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita?

| (192) | Jäljempänä esitettyjen tietojen perusteella komissio päättelee, että nämä edellytykset eivät tutkittavassa tapauksessa täysin täyttyneet. |
| --- | --- |

(192)

Jäljempänä esitettyjen tietojen perusteella komissio päättelee, että nämä edellytykset eivät tutkittavassa tapauksessa täysin täyttyneet.

Vuosien 2011–2012 kesäkaudet

Vuosien 2011–2012 kesäkaudet

| (193) | Kesällä 2011, kun Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kyseisillä kahdella reitillä, neljä muuta liikenteenharjoittajaa tarjosi säännöllisiä palveluja reitillä Civitavecchia–Olbia ja kolme liikenteenharjoittajaa reitillä Genova – Porto Torres (41). Lisäksi Tirrenia tarjosi samanlaisia palveluja kuin Saremar, ja ne täyttivät toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut melko epämääräiset velvoitteet. Kuten edellä on yksityiskohtaisesti esitetty, Tirrenia tarjosi heinäkuuhun 2012 saakka yhdistettyjä palveluja reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia; nämä palvelut kuuluivat julkisen palvelun piiriin, ja niihin sovellettiin alkuperäisten sopimusten nojalla julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat aluksen tyyppiä, palvelun tiheyttä ja Sardinian asukkaille sekä erityisryhmille tarjottavia alennettuja hintoja (ks. edellä johdanto-osan 14 kappale). Alun perin myös alkuperäisessä sopimuksessa, joka oli voimassa kesäkuuhun 2012 saakka, vahvistettiin hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita, joilla varmistettiin kyseisten palvelujen kohtuuhintaisuus. Koska tietyillä reiteillä, ja erityisesti kahdella tutkittavalla reitillä, taattiin erityisen suuret liikennemäärät, Italian viranomaiset päättivät poistaa Tirrenialle määrätyt hintoja koskevat velvoitteet kesäkaudella (lukuun ottamatta asukkaille tarjottavia hintoja ja muita velvoitteita, jotka koskivat palvelun tiheyttä ja alusten tyyppiä) varmistaakseen, että Tirrenia saisi kaupallisen vapautensa mukaisesti asettaa asiakkailleen tarjoamat hinnat (42). Tirrenia/CIN sai uudessa sopimuksessa vastaavan kaupallisen vapauden kyseessä olevien kahden reitin hintojen osalta heinäkuusta 2012 lähtien (43). Sen vuoksi päätös antaa Tirrenian ja Tirrenian/CINin vapaasti asettaa hinnat kesäkaudella, jolloin liikennemäärät ovat suuria ja reiteillä liikennöi useita muitakin varustamoja, ei ollut sattumanvarainen, vaan Italian viranomaiset päättivät asiasta arvioituaan markkinavoimin tarjottavien palvelujen riittävyyttä kyseisenä vuodenaikana. RAS katsoi alun perin itse, että Saremar voisi liikennöidä kyseisillä kahdella reitillä kohtuuhintaisesti ja saavuttaen taloudellisen tasapainon, mikä viittaa siihen, että kyseisillä reiteillä vallitsevien markkinaolosuhteiden puitteissa tyydyttävät palvelut olisi voitu tarjota markkinavoimin, erityisesti kesällä, kun liikenne on erityisen vilkasta. |
| --- | --- |

(193)

Kesällä 2011, kun Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kyseisillä kahdella reitillä, neljä muuta liikenteenharjoittajaa tarjosi säännöllisiä palveluja reitillä Civitavecchia–Olbia ja kolme liikenteenharjoittajaa reitillä Genova – Porto Torres (41). Lisäksi Tirrenia tarjosi samanlaisia palveluja kuin Saremar, ja ne täyttivät toimeksiantoasiakirjoissa vahvistetut melko epämääräiset velvoitteet. Kuten edellä on yksityiskohtaisesti esitetty, Tirrenia tarjosi heinäkuuhun 2012 saakka yhdistettyjä palveluja reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia; nämä palvelut kuuluivat julkisen palvelun piiriin, ja niihin sovellettiin alkuperäisten sopimusten nojalla julkisen palvelun velvoitteita, jotka koskivat aluksen tyyppiä, palvelun tiheyttä ja Sardinian asukkaille sekä erityisryhmille tarjottavia alennettuja hintoja (ks. edellä johdanto-osan 14 kappale). Alun perin myös alkuperäisessä sopimuksessa, joka oli voimassa kesäkuuhun 2012 saakka, vahvistettiin hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita, joilla varmistettiin kyseisten palvelujen kohtuuhintaisuus. Koska tietyillä reiteillä, ja erityisesti kahdella tutkittavalla reitillä, taattiin erityisen suuret liikennemäärät, Italian viranomaiset päättivät poistaa Tirrenialle määrätyt hintoja koskevat velvoitteet kesäkaudella (lukuun ottamatta asukkaille tarjottavia hintoja ja muita velvoitteita, jotka koskivat palvelun tiheyttä ja alusten tyyppiä) varmistaakseen, että Tirrenia saisi kaupallisen vapautensa mukaisesti asettaa asiakkailleen tarjoamat hinnat (42). Tirrenia/CIN sai uudessa sopimuksessa vastaavan kaupallisen vapauden kyseessä olevien kahden reitin hintojen osalta heinäkuusta 2012 lähtien (43). Sen vuoksi päätös antaa Tirrenian ja Tirrenian/CINin vapaasti asettaa hinnat kesäkaudella, jolloin liikennemäärät ovat suuria ja reiteillä liikennöi useita muitakin varustamoja, ei ollut sattumanvarainen, vaan Italian viranomaiset päättivät asiasta arvioituaan markkinavoimin tarjottavien palvelujen riittävyyttä kyseisenä vuodenaikana. RAS katsoi alun perin itse, että Saremar voisi liikennöidä kyseisillä kahdella reitillä kohtuuhintaisesti ja saavuttaen taloudellisen tasapainon, mikä viittaa siihen, että kyseisillä reiteillä vallitsevien markkinaolosuhteiden puitteissa tyydyttävät palvelut olisi voitu tarjota markkinavoimin, erityisesti kesällä, kun liikenne on erityisen vilkasta.

41

42

43

| (194) | Toisaalta RAS ei ole kyennyt objektiivisesti perustelemaan sitä, miksi palvelut, joita Tirrenia tarjosi alkuperäisen sopimuksen mukaisesti, eivät olisi riittäneet takaamaan alueellista jatkuvuutta (sopimusta oli jo jatkettu Saremarin toimeksiannon aikaan). RASin väite hintojen noususta vuonna 2011 ei vaikuta asiaan tässä yhteydessä. Tosiasiassa hinnankorotusta reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta koskevassa kilpailuviranomaisen päätöksessä tuomittiin ainoastaan yksityisiä liikenteenharjoittajia SEUT-sopimuksen 101 artiklan rikkomisesta. Kilpailuviranomaisen päätöksessä selvennettiin, että vaikka myös Tirrenia korotti hintoja jonkin verran viitekaudella, se korotti hintoja huomattavasti yksityisiä kilpailijoita vähemmän. |
| --- | --- |

(194)

Toisaalta RAS ei ole kyennyt objektiivisesti perustelemaan sitä, miksi palvelut, joita Tirrenia tarjosi alkuperäisen sopimuksen mukaisesti, eivät olisi riittäneet takaamaan alueellista jatkuvuutta (sopimusta oli jo jatkettu Saremarin toimeksiannon aikaan). RASin väite hintojen noususta vuonna 2011 ei vaikuta asiaan tässä yhteydessä. Tosiasiassa hinnankorotusta reiteillä Sardiniaan ja Sardiniasta koskevassa kilpailuviranomaisen päätöksessä tuomittiin ainoastaan yksityisiä liikenteenharjoittajia SEUT-sopimuksen 101 artiklan rikkomisesta. Kilpailuviranomaisen päätöksessä selvennettiin, että vaikka myös Tirrenia korotti hintoja jonkin verran viitekaudella, se korotti hintoja huomattavasti yksityisiä kilpailijoita vähemmän.

| (195) | RAS esittää, että julkisen palvelun velvoitteiden määrääminen oli perusteltua Tirrenian yksityistämisprosessiin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi, mutta tämän väitteen osalta komissio toteaa, että alkuperäistä sopimusta jatkettiin yksityistämisprosessin päättämiseen saakka jo vuonna 2010. Sen vuoksi julkisia palveluja toteuttavan liiketoimintayksikön myynnin viivästyminen ei olisi voinut häiritä kyseisten reittien liikennöintiä. |
| --- | --- |

(195)

RAS esittää, että julkisen palvelun velvoitteiden määrääminen oli perusteltua Tirrenian yksityistämisprosessiin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi, mutta tämän väitteen osalta komissio toteaa, että alkuperäistä sopimusta jatkettiin yksityistämisprosessin päättämiseen saakka jo vuonna 2010. Sen vuoksi julkisia palveluja toteuttavan liiketoimintayksikön myynnin viivästyminen ei olisi voinut häiritä kyseisten reittien liikennöintiä.

| (196) | Vuoden 2012 kesäkauden osalta 1 päivänä syyskuuta 2011 annetulla päätöksellä nro 36/6 annettiin Saremarin tehtäväksi liikennöidä reiteillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres 15 päivän toukokuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. RAS esitti, että päätös jatkaa liikennöintiä reiteillä vuonna 2012 perustui elinkelpoisuusennusteisiin, jotka puolestaan perustuivat kesän 2011 tulokseen. Molemmilla reiteillä aloitettiin liikennöinti uudelleen 1 päivänä kesäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(196)

Vuoden 2012 kesäkauden osalta 1 päivänä syyskuuta 2011 annetulla päätöksellä nro 36/6 annettiin Saremarin tehtäväksi liikennöidä reiteillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia ja Vado Ligure – Porto Torres 15 päivän toukokuuta ja 15 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana. RAS esitti, että päätös jatkaa liikennöintiä reiteillä vuonna 2012 perustui elinkelpoisuusennusteisiin, jotka puolestaan perustuivat kesän 2011 tulokseen. Molemmilla reiteillä aloitettiin liikennöinti uudelleen 1 päivänä kesäkuuta 2012.

| (197) | Kun Italian valtion ja CINin tekemä uusi sopimus tuli voimaan heinäkuussa 2012, Tirrenia/CIN korvasi Tirrenian liikenteen kyseisillä kahdella reitillä. Uudessa sopimuksessa asetettiin palvelun tiheyttä ja kapasiteettia koskevia vähimmäisehtoja sekä enimmäishinnat talvikaudelle ja alennetut hinnat Sardinian asukkaille sekä erityisryhmille koko vuodelle. |
| --- | --- |

(197)

Kun Italian valtion ja CINin tekemä uusi sopimus tuli voimaan heinäkuussa 2012, Tirrenia/CIN korvasi Tirrenian liikenteen kyseisillä kahdella reitillä. Uudessa sopimuksessa asetettiin palvelun tiheyttä ja kapasiteettia koskevia vähimmäisehtoja sekä enimmäishinnat talvikaudelle ja alennetut hinnat Sardinian asukkaille sekä erityisryhmille koko vuodelle.

| (198) | RAS toteaa, että uuden sopimuksen mukaiseen kesäkauden liikennöintiin tietyillä reiteillä, myös arvioitavilla kahdella reitillä, ei sovellettu hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita, joilla olisi varmistettu palvelun kohtuuhintaisuus. Kilpailuviranomaisen mukaan infrastruktuuri- ja liikenneministeriö on todella vahvistanut, että vaikka uudessa sopimuksessa vahvistettiin tietyt enimmäishinnat koko vuodelle, mukaan lukien kesä–syyskuulle, sekä erityishinnat Sardinian asukkaille, liikennöinti kyseisillä reiteillä tänä aikana ei kuulunut uuden sopimuksen piiriin eikä siihen siten sovellettu julkisen palvelun velvoitteita. Näin ollen CIN liikennöi reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia kaupallisin ehdoin 1 päivän kesäkuuta ja 30 päivän syyskuuta välisenä aikana. |
| --- | --- |

(198)

RAS toteaa, että uuden sopimuksen mukaiseen kesäkauden liikennöintiin tietyillä reiteillä, myös arvioitavilla kahdella reitillä, ei sovellettu hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita, joilla olisi varmistettu palvelun kohtuuhintaisuus. Kilpailuviranomaisen mukaan infrastruktuuri- ja liikenneministeriö on todella vahvistanut, että vaikka uudessa sopimuksessa vahvistettiin tietyt enimmäishinnat koko vuodelle, mukaan lukien kesä–syyskuulle, sekä erityishinnat Sardinian asukkaille, liikennöinti kyseisillä reiteillä tänä aikana ei kuulunut uuden sopimuksen piiriin eikä siihen siten sovellettu julkisen palvelun velvoitteita. Näin ollen CIN liikennöi reiteillä Genova – Porto Torres ja Civitavecchia–Olbia kaupallisin ehdoin 1 päivän kesäkuuta ja 30 päivän syyskuuta välisenä aikana.

| (199) | Sen lisäksi, mitä edellä johdanto-osan 193–194 kappaleessa on painotettu, komissio toteaa, että kilpailuviranomainen hyväksyi kesäkuussa 2012 Tirrenian ja CINin sulautumisen ehdollisella päätöksellä. Päätöksessä määrättiin osapuolille erityisehtoja, jotka koskivat muun muassa kyseisillä reiteillä veloitettavia hintoja. Erityisesti vuoden 2012 kesäkaudella CINin ja Mobyn oli määrä säilyttää reiteillä Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torres ja Genova–Olbia hintataso, joka vastasi Mobyn keskimääräistä yksikkötuloa kesällä 2009 (lukuun ottamatta suoraan polttoainekustannusten kasvusta johtuvaa hinnannousua). Kesällä 2013 CIN ja Moby säilyttäisivät vuoden 2012 keskimääräistä yksikkötuloa vastaavan hintatason. Lisäksi vuosien 2012–2013 kesäkausilla asukkaille tarjottaisiin alennettuja erityishintoja. |
| --- | --- |

(199)

Sen lisäksi, mitä edellä johdanto-osan 193–194 kappaleessa on painotettu, komissio toteaa, että kilpailuviranomainen hyväksyi kesäkuussa 2012 Tirrenian ja CINin sulautumisen ehdollisella päätöksellä. Päätöksessä määrättiin osapuolille erityisehtoja, jotka koskivat muun muassa kyseisillä reiteillä veloitettavia hintoja. Erityisesti vuoden 2012 kesäkaudella CINin ja Mobyn oli määrä säilyttää reiteillä Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torres ja Genova–Olbia hintataso, joka vastasi Mobyn keskimääräistä yksikkötuloa kesällä 2009 (lukuun ottamatta suoraan polttoainekustannusten kasvusta johtuvaa hinnannousua). Kesällä 2013 CIN ja Moby säilyttäisivät vuoden 2012 keskimääräistä yksikkötuloa vastaavan hintatason. Lisäksi vuosien 2012–2013 kesäkausilla asukkaille tarjottaisiin alennettuja erityishintoja.

| (200) | Yrityssulautumista koskevalla kilpailuviranomaisen päätöksellä varmistettiin, että Tirrenia/CIN ei veloittaisi liian suuria hintoja kyseessä olevilla reiteillä. Kun RAS antoi 1 päivänä syyskuuta 2011 annetulla päätöksellä nro 36/6 Saremarille tehtäväksi liikennöinnin kahdella reitillä, se ei tosiasiallisesti voinut tietää, mitä ehtoja kilpailuviranomainen voisi määrätä. On silti otettava huomioon, että syyskuussa 2011 Tirrenia oli edelleen velvoitettu tarjoamaan yhdistettyjä palveluja reiteillä koko vuoden ajan vanhan sopimuksen jatkamisen perusteella ja että kyseisillä reiteillä liikennöi kesäkaudella useita liikenteenharjoittajia. Yhtä lailla Italian viranomaiset olivat jo päättäneet, että kesäkaudella vallitsevien markkinaolosuhteiden vuoksi Tirrenialle ei ollut syytä määrätä hintavelvoitteita. |
| --- | --- |

(200)

Yrityssulautumista koskevalla kilpailuviranomaisen päätöksellä varmistettiin, että Tirrenia/CIN ei veloittaisi liian suuria hintoja kyseessä olevilla reiteillä. Kun RAS antoi 1 päivänä syyskuuta 2011 annetulla päätöksellä nro 36/6 Saremarille tehtäväksi liikennöinnin kahdella reitillä, se ei tosiasiallisesti voinut tietää, mitä ehtoja kilpailuviranomainen voisi määrätä. On silti otettava huomioon, että syyskuussa 2011 Tirrenia oli edelleen velvoitettu tarjoamaan yhdistettyjä palveluja reiteillä koko vuoden ajan vanhan sopimuksen jatkamisen perusteella ja että kyseisillä reiteillä liikennöi kesäkaudella useita liikenteenharjoittajia. Yhtä lailla Italian viranomaiset olivat jo päättäneet, että kesäkaudella vallitsevien markkinaolosuhteiden vuoksi Tirrenialle ei ollut syytä määrätä hintavelvoitteita.

| (201) | Kilpailuviranomainen aloitti 18 päivänä kesäkuuta 2013 tutkinnan siitä, jättivätkö Tirrenia ja Moby noudattamatta kesällä 2012 olennaisia ehtoja, joita kilpailuviranomainen oli määrännyt Tirrenian ja CINin sulautumista koskevassa päätöksessä. RASin ja Saremarin mukaan tämä riittäisi todistamaan, että kilpailijoiden kyseisillä reiteillä veloittamat hinnat eivät täyttäneet RASin edullisuusvaatimusta. Komissio ei voi yhtyä tähän väitteeseen. Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kahdella reitillä vuoden 2012 kesäkaudella päätöksellä nro 36/6, joka annettiin 1 päivänä syyskuuta 2011 eli ennen kuin vuoden 2012 kesäkaudelle alettiin ottaa varauksia. RAS ei sen vuoksi olisi voinut ennakoida, että osapuolet nostaisivat hintoja kilpailuviranomaisen päätöksen vastaisesti toimeksiannon aikana. |
| --- | --- |

(201)

Kilpailuviranomainen aloitti 18 päivänä kesäkuuta 2013 tutkinnan siitä, jättivätkö Tirrenia ja Moby noudattamatta kesällä 2012 olennaisia ehtoja, joita kilpailuviranomainen oli määrännyt Tirrenian ja CINin sulautumista koskevassa päätöksessä. RASin ja Saremarin mukaan tämä riittäisi todistamaan, että kilpailijoiden kyseisillä reiteillä veloittamat hinnat eivät täyttäneet RASin edullisuusvaatimusta. Komissio ei voi yhtyä tähän väitteeseen. Saremarille annettiin tehtäväksi liikennöinti kahdella reitillä vuoden 2012 kesäkaudella päätöksellä nro 36/6, joka annettiin 1 päivänä syyskuuta 2011 eli ennen kuin vuoden 2012 kesäkaudelle alettiin ottaa varauksia. RAS ei sen vuoksi olisi voinut ennakoida, että osapuolet nostaisivat hintoja kilpailuviranomaisen päätöksen vastaisesti toimeksiannon aikana.

| (202) | Lisäksi komissio katsoo, että vaikka hyväksyttäisiin RASin väite siitä, että CINin ei edellytetty säilyttävän edullisia hintoja kesäkaudella, se tarkoittaisi, että edullisia hintoja koskevat julkisen palvelun velvoitteet olisivat perusteltuja kesäkaudella mutta eivät tammi–toukokuussa 2012. Tällä väitteellä ei sen vuoksi voida perustella julkisen palvelun velvoitteiden määräämistä talvikaudella. |
| --- | --- |

(202)

Lisäksi komissio katsoo, että vaikka hyväksyttäisiin RASin väite siitä, että CINin ei edellytetty säilyttävän edullisia hintoja kesäkaudella, se tarkoittaisi, että edullisia hintoja koskevat julkisen palvelun velvoitteet olisivat perusteltuja kesäkaudella mutta eivät tammi–toukokuussa 2012. Tällä väitteellä ei sen vuoksi voida perustella julkisen palvelun velvoitteiden määräämistä talvikaudella.

| (203) | Tirrenian ja Saremarin kahdella reitillä veloittamien (matkustajaliikenteen) hintojen vertailu osoittaa lisäksi, että yritykset käyttivät reitillä Olbia–Civitavecchia kesäkaudella vastaavia hintoja. Reitillä Vado Ligure – Porto Torres Saremar veloitti Tirreniaa alhaisempia hintoja.

  Taulukko 4


  Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| Kesäkausi 2011 | — | 21 euroa 15.6.–15.7. ja 1–15.9. |

(203)

Tirrenian ja Saremarin kahdella reitillä veloittamien (matkustajaliikenteen) hintojen vertailu osoittaa lisäksi, että yritykset käyttivät reitillä Olbia–Civitavecchia kesäkaudella vastaavia hintoja. Reitillä Vado Ligure – Porto Torres Saremar veloitti Tirreniaa alhaisempia hintoja.

Taulukko 4

Taulukko 4

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

Kesäkausi 2011

—

21 euroa 15.6.–15.7. ja 1–15.9.

| — | 35 euroa 16.7.–31.8. |
| --- | --- |

—

35 euroa 16.7.–31.8.

21,68 euroa (21,46 euroa asukkailta)

Kesäkausi 2012

| — | 21 euroa viikonloppuisin kesä–heinäkuussa sekä 3–15.9. |
| --- | --- |

—

21 euroa viikonloppuisin kesä–heinäkuussa sekä 3–15.9.

| — | 25 euroa viikonloppuisin kesä–heinäkuussa sekä 30–31.7. ja 1–2.9. |
| --- | --- |

—

25 euroa viikonloppuisin kesä–heinäkuussa sekä 30–31.7. ja 1–2.9.

| — | 35 euroa elokuussa |
| --- | --- |

—

35 euroa elokuussa

21,68 euroa (21,46 euroa)

Taulukko 5

Taulukko 5

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres

| | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- |
| Kesäkausi 2011 | — | 35 euroa (29,75 euroa) 22.5.–15.7. ja 1.–15.9. |

Saremar

Tirrenia/CIN

Kesäkausi 2011

—

35 euroa (29,75 euroa) 22.5.–15.7. ja 1.–15.9.

| — | 40 euroa (36 euroa) 16.7.–31.8. |
| --- | --- |

—

40 euroa (36 euroa) 16.7.–31.8.

53,63 euroa (37,18 euroa)

Kesäkausi 2012

| — | 35 euroa (30 euroa) 1.–14.6. ja 3.–15.9. |
| --- | --- |

—

35 euroa (30 euroa) 1.–14.6. ja 3.–15.9.

| — | 38 euroa (33 euroa) 15.6.–13.7. |
| --- | --- |

—

38 euroa (33 euroa) 15.6.–13.7.

| — | 44 euroa (38 euroa) 14.7.–2.9. |
| --- | --- |

—

44 euroa (38 euroa) 14.7.–2.9.

53,63 euroa (37,18 euroa)

| (204) | Näin ollen komission näkemyksen mukaan Italian viranomaiset eivät osoittaneet, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta, kun Saremarille määrättiin velvoite soveltaa edullisia hintoja vuosien 2011–2012 kesäkausilla. Joka tapauksessa Saremar veloitti reitillä Olbia–Civitavecchia vastaavia tai toisinaan korkeampia hintoja kuin Tirrenia ja Tirrenia/CIN, joihin ei sovellettu hintatasoon liittyviä julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(204)

Näin ollen komission näkemyksen mukaan Italian viranomaiset eivät osoittaneet, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta, kun Saremarille määrättiin velvoite soveltaa edullisia hintoja vuosien 2011–2012 kesäkausilla. Joka tapauksessa Saremar veloitti reitillä Olbia–Civitavecchia vastaavia tai toisinaan korkeampia hintoja kuin Tirrenia ja Tirrenia/CIN, joihin ei sovellettu hintatasoon liittyviä julkisen palvelun velvoitteita.

Talvikausi

Talvikausi

| (205) | Vuonna 2011 Saremar ei liikennöinyt reitillä Olbia–Civitavecchia lokakuusta joulukuuhun. Sen jälkeen palvelua jatkettiin talvella 2012 eli 16 päivän tammikuuta ja 31 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana. Samanaikaisesti reitillä liikennöi Tirrenia alkuperäisessä sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jotka koskivat erityisesti Tirrenian veloittamia hintoja. RAS ei ole selkeästi perustellut, miksi Saremarille oli tarpeen määrätä hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita kyseisellä reitillä talvikaudella. |
| --- | --- |

(205)

Vuonna 2011 Saremar ei liikennöinyt reitillä Olbia–Civitavecchia lokakuusta joulukuuhun. Sen jälkeen palvelua jatkettiin talvella 2012 eli 16 päivän tammikuuta ja 31 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana. Samanaikaisesti reitillä liikennöi Tirrenia alkuperäisessä sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jotka koskivat erityisesti Tirrenian veloittamia hintoja. RAS ei ole selkeästi perustellut, miksi Saremarille oli tarpeen määrätä hintoja koskevia julkisen palvelun velvoitteita kyseisellä reitillä talvikaudella.

| (206) | Lisäksi Saremarin ja Tirrenian hintavertailu osoittaa, että Saremar ei veloittanut edullisempia hintoja kuin Tirrenia. Näin ollen Saremarille määrättyjen hintavelvoitteiden ei voida katsoa edistäneen sellaisten julkisen palvelun tarpeiden täyttymistä, joita Tirrenialle määrätyt velvoitteet eivät jo täyttäneet.

  Taulukko 6


  Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia | Saremar | Tirrenia/CIN |
| --- | --- | --- | --- |
| Talvikausi 2012 | 21 euroa | — | 19,79 euroa (18,16 euroa) matalalla sesongilla |

(206)

Lisäksi Saremarin ja Tirrenian hintavertailu osoittaa, että Saremar ei veloittanut edullisempia hintoja kuin Tirrenia. Näin ollen Saremarille määrättyjen hintavelvoitteiden ei voida katsoa edistäneen sellaisten julkisen palvelun tarpeiden täyttymistä, joita Tirrenialle määrätyt velvoitteet eivät jo täyttäneet.

Taulukko 6

Taulukko 6

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Matkustajahinnat (kansipaikat) reitillä Golfo Aranci (Olbia) – Civitavecchia

Saremar

Tirrenia/CIN

Talvikausi 2012

21 euroa

—

19,79 euroa (18,16 euroa) matalalla sesongilla

| — | 20,61 euroa (19,98 euroa) keskisesongilla (44) |
| --- | --- |

—

20,61 euroa (19,98 euroa) keskisesongilla (44)

44

| — | 21,68 euroa (21,46 euroa) korkealla sesongilla (45) |
| --- | --- |

—

21,68 euroa (21,46 euroa) korkealla sesongilla (45)

45

Rahtiliikenne

Rahtiliikenne

| (207) | Rahtiliikenteen hintojen osalta komissio toteaa, että Tirrenialle ja Tirrenialle/CINille määrättiin velvoite tarjota yhdistettyjä palveluja kyseessä olevilla reiteillä. Lisäksi vuonna 2011 rahtiliikennepalveluja tarjosi viisi liikenteenharjoittajaa (mukaan lukien Saremar) reitillä Olbia–Civitavecchia ja kolme liikenteenharjoittajaa reitillä Vado Ligure – Porto Torres. |
| --- | --- |

(207)

Rahtiliikenteen hintojen osalta komissio toteaa, että Tirrenialle ja Tirrenialle/CINille määrättiin velvoite tarjota yhdistettyjä palveluja kyseessä olevilla reiteillä. Lisäksi vuonna 2011 rahtiliikennepalveluja tarjosi viisi liikenteenharjoittajaa (mukaan lukien Saremar) reitillä Olbia–Civitavecchia ja kolme liikenteenharjoittajaa reitillä Vado Ligure – Porto Torres.

| (208) | RAS ei ole selittänyt, miksi Tirrenian ja muiden liikenteenharjoittajien kyseisillä reiteillä tarjoamilla rahtikuljetuksen hinnoilla ei kyetty täyttämään Sardinian kuljetustarpeita, eikä se myöskään ole toimittanut komissiolle mitään vertailukelpoisia tietoja Saremarin ja sen kilpailijoiden reiteillä soveltamista rahtimaksuista. Lisäksi yksityisten liikenteenharjoittajien reiteillä veloittamien hintojen korotus, josta kilpailuviranomainen määräsi seuraamuksia, koski vain vuotta 2011 ja yksinomaan matkustajaliikennettä. Näin ollen komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta, kun Saremarille määrättiin rahtiliikennettä koskevia julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(208)

RAS ei ole selittänyt, miksi Tirrenian ja muiden liikenteenharjoittajien kyseisillä reiteillä tarjoamilla rahtikuljetuksen hinnoilla ei kyetty täyttämään Sardinian kuljetustarpeita, eikä se myöskään ole toimittanut komissiolle mitään vertailukelpoisia tietoja Saremarin ja sen kilpailijoiden reiteillä soveltamista rahtimaksuista. Lisäksi yksityisten liikenteenharjoittajien reiteillä veloittamien hintojen korotus, josta kilpailuviranomainen määräsi seuraamuksia, koski vain vuotta 2011 ja yksinomaan matkustajaliikennettä. Näin ollen komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta, kun Saremarille määrättiin rahtiliikennettä koskevia julkisen palvelun velvoitteita.

| (209) | Lopuksi komissio toteaa, että Tirrenia/CIN liikennöi kyseisillä reiteillä aluksilla, jotka vastaavat laadultaan ja kapasiteetiltaan Saremarin aluksia. RAS tai Saremar eivät ole tutkinnan aikana väittäneet, että Tirrenian alukset eivät olisi täyttäneet ennalta määritettyjä laatuvaatimuksia. |
| --- | --- |

(209)

Lopuksi komissio toteaa, että Tirrenia/CIN liikennöi kyseisillä reiteillä aluksilla, jotka vastaavat laadultaan ja kapasiteetiltaan Saremarin aluksia. RAS tai Saremar eivät ole tutkinnan aikana väittäneet, että Tirrenian alukset eivät olisi täyttäneet ennalta määritettyjä laatuvaatimuksia.

| (210) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RAS ei ole osoittanut selkeästi, että olisi ollut tarpeen määrätä julkisen palvelun velvoitteita kohtuuhintaisille hinnoille kahdella reitillä, eikä näiden velvoitteiden tarpeellisuutta yleensä. |
| --- | --- |

(210)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että RAS ei ole osoittanut selkeästi, että olisi ollut tarpeen määrätä julkisen palvelun velvoitteita kohtuuhintaisille hinnoille kahdella reitillä, eikä näiden velvoitteiden tarpeellisuutta yleensä.

| (211) | Toiseksi palveluntarjoajalle on määrättävä selkeästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita, jotta ensimmäinen Altmark-kriteeri voisi täyttyä. |
| --- | --- |

(211)

Toiseksi palveluntarjoajalle on määrättävä selkeästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita, jotta ensimmäinen Altmark-kriteeri voisi täyttyä.

| (212) | Tarkastellessaan julkisen toimeksiannon määrittelyä toimeksiantoasiakirjoissa komissio panee merkille seuraavat seikat:






  a) | Päätöksessä nro 20/57 kehotettiin Saremaria osoittamaan yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen elinkelpoisuus kahdella kolmesta ehdotetusta mantereen reitistä. RAS ei valinnut liikennöitäviä reittejä vaan jätti päätöksen liikenteenharjoittajan tehtäväksi. Vaikka RAS esittää, että julkisen palvelun velvoitteiden määrääminen oli tässä tapauksessa perusteltua kilpailevien liikenteenharjoittajien hinnankorotuksen vuoksi, Saremarille ei määrätty mitään erityistä velvoitetta veloittaa alennettuja hintoja liikennöitävillä reiteillä. |
| --- | --- | --- |

(212)

Tarkastellessaan julkisen toimeksiannon määrittelyä toimeksiantoasiakirjoissa komissio panee merkille seuraavat seikat:

a)

Päätöksessä nro 20/57 kehotettiin Saremaria osoittamaan yhdistettyjen matkustaja- ja rahtiliikennepalvelujen elinkelpoisuus kahdella kolmesta ehdotetusta mantereen reitistä. RAS ei valinnut liikennöitäviä reittejä vaan jätti päätöksen liikenteenharjoittajan tehtäväksi. Vaikka RAS esittää, että julkisen palvelun velvoitteiden määrääminen oli tässä tapauksessa perusteltua kilpailevien liikenteenharjoittajien hinnankorotuksen vuoksi, Saremarille ei määrätty mitään erityistä velvoitetta veloittaa alennettuja hintoja liikennöitävillä reiteillä.

| b) | Reitin Golfo Aranci – Civitavecchia osalta päätöksellä nro 25/69 hyväksyttiin veloitettavat hinnat 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Talvikauden (16.1.–15.6.2012) vakiohinta vahvistettiin päätöksellä nro 48/65. Päätöksellä nro 12/28, joka koski liikennöintiä reitillä vuoden 2012 kesäkaudella, RAS pani merkille Saremarin ehdotuksen, jonka mukaisesti matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja, ja Saremarin ehdottamat kolme hintavaihtoehtoa korkealle sesongille, mutta se ei täsmentänyt liikenteenharjoittajan esittämiä tarkkoja hintoja. RAS ei myöskään valinnut mitään Saremarin esittämistä kolmesta hintavaihtoehdosta korkealle sesongille. Sen sijaan RAS kehotti Saremaria käyttämään hintaa, jolla varmistetaan paras tasapaino yleisen edun ja taloudellisen elinkelpoisuuden välillä. |
| --- | --- |

b)

Reitin Golfo Aranci – Civitavecchia osalta päätöksellä nro 25/69 hyväksyttiin veloitettavat hinnat 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän syyskuuta 2011 välisenä aikana. Talvikauden (16.1.–15.6.2012) vakiohinta vahvistettiin päätöksellä nro 48/65. Päätöksellä nro 12/28, joka koski liikennöintiä reitillä vuoden 2012 kesäkaudella, RAS pani merkille Saremarin ehdotuksen, jonka mukaisesti matalalla sesongilla, viikonloppuisin ja korkealla sesongilla sovellettaisiin eri hintoja, ja Saremarin ehdottamat kolme hintavaihtoehtoa korkealle sesongille, mutta se ei täsmentänyt liikenteenharjoittajan esittämiä tarkkoja hintoja. RAS ei myöskään valinnut mitään Saremarin esittämistä kolmesta hintavaihtoehdosta korkealle sesongille. Sen sijaan RAS kehotti Saremaria käyttämään hintaa, jolla varmistetaan paras tasapaino yleisen edun ja taloudellisen elinkelpoisuuden välillä.

| c) | Reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres vuonna 2011 sovellettavat hinnat vahvistettiin päätöksellä nro 27/4. Vuoden 2012 kesäkauden liikennöintiä varten RAS hyväksyi päätöksellä nro 22/14 Saremarin ehdotuksen soveltaa kyseisellä reitillä eri hintoja matalalla sesongilla, keskisesongilla ja korkealla sesongilla. Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus. Kyseisessä päätöksessä ei täsmennetty Saremarin veloittamaa hintatasoa. |
| --- | --- |

c)

Reitillä Genova (Vado Ligure) – Porto Torres vuonna 2011 sovellettavat hinnat vahvistettiin päätöksellä nro 27/4. Vuoden 2012 kesäkauden liikennöintiä varten RAS hyväksyi päätöksellä nro 22/14 Saremarin ehdotuksen soveltaa kyseisellä reitillä eri hintoja matalalla sesongilla, keskisesongilla ja korkealla sesongilla. Sardinian asukkaille tarjottaisiin 15 prosentin alennus. Kyseisessä päätöksessä ei täsmennetty Saremarin veloittamaa hintatasoa.

| (213) | Näin ollen komissio toteaa, että vaikka joillain toimeksiantoasiakirjoilla säänneltiin veloitettavaa hintatasoa tietyssä määrin, on selvää, että nämä määräykset liittyivät vain murto-osaan Saremarin toiminnasta. Sovellettavia hintoja hyväksyttiin tosiasiassa etukäteen molemmille reiteille vuoden 2011 kesäkaudelle. Vuoden 2012 kesäkauden liikennöintiä varten toimeksiantoasiakirjoissa ei täsmennetty hintoja, joita liikenteenharjoittajan oli määrä veloittaa näillä reiteillä. Tutkintamenettelyn loppuvaiheessa RAS toimitti komissiolle hinnat, joita Saremar tosiasiallisesti ehdotti ja jotka hyväksyttiin epäsuorasti päätöksillä nro 25/69 ja 27/4. |
| --- | --- |

(213)

Näin ollen komissio toteaa, että vaikka joillain toimeksiantoasiakirjoilla säänneltiin veloitettavaa hintatasoa tietyssä määrin, on selvää, että nämä määräykset liittyivät vain murto-osaan Saremarin toiminnasta. Sovellettavia hintoja hyväksyttiin tosiasiassa etukäteen molemmille reiteille vuoden 2011 kesäkaudelle. Vuoden 2012 kesäkauden liikennöintiä varten toimeksiantoasiakirjoissa ei täsmennetty hintoja, joita liikenteenharjoittajan oli määrä veloittaa näillä reiteillä. Tutkintamenettelyn loppuvaiheessa RAS toimitti komissiolle hinnat, joita Saremar tosiasiallisesti ehdotti ja jotka hyväksyttiin epäsuorasti päätöksillä nro 25/69 ja 27/4.

| (214) | Joka tapauksessa komissio panee merkille, että Saremarille annettiin runsaasti liikkumavaraa hintojen muuttamiseen. Saremar sai mukauttaa hintoja varmistaakseen toiminnan elinkelpoisuuden ja asiakkaiden tyytyväisyyden edellyttäen, että se ilmoittaisi asiasta etukäteen RASille. Komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut ovat luonteeltaan palveluja, joilla puututaan markkinoiden toimimattomuuteen silloin, kun markkinat eivät itsenäisesti kykene tarjoamaan palveluja viranomaisen edellyttämien vaatimusten mukaisesti. Komissio katsoo, että joissain tapauksissa julkisen palvelun tarjoajille voidaan antaa liikkumavaraa hintojen osalta, mutta kun väitetty julkisen palvelun velvoite liittyy nimenomaisesti kohtuuhintaisuuteen, viranomaisten on määriteltävä enimmäishinnat, joita liikenteenharjoittaja voi veloittaa, tai niiden on liitettävä hintoja koskevaan liikkumavaraan objektiivisia vaatimuksia, joiden avulla määritetään kohtuullisella varmuudella edullisena pidettävä hintataso, tai edellytettävä toimeksiantoviranomaisen ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

(214)

Joka tapauksessa komissio panee merkille, että Saremarille annettiin runsaasti liikkumavaraa hintojen muuttamiseen. Saremar sai mukauttaa hintoja varmistaakseen toiminnan elinkelpoisuuden ja asiakkaiden tyytyväisyyden edellyttäen, että se ilmoittaisi asiasta etukäteen RASille. Komissio toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut ovat luonteeltaan palveluja, joilla puututaan markkinoiden toimimattomuuteen silloin, kun markkinat eivät itsenäisesti kykene tarjoamaan palveluja viranomaisen edellyttämien vaatimusten mukaisesti. Komissio katsoo, että joissain tapauksissa julkisen palvelun tarjoajille voidaan antaa liikkumavaraa hintojen osalta, mutta kun väitetty julkisen palvelun velvoite liittyy nimenomaisesti kohtuuhintaisuuteen, viranomaisten on määriteltävä enimmäishinnat, joita liikenteenharjoittaja voi veloittaa, tai niiden on liitettävä hintoja koskevaan liikkumavaraan objektiivisia vaatimuksia, joiden avulla määritetään kohtuullisella varmuudella edullisena pidettävä hintataso, tai edellytettävä toimeksiantoviranomaisen ennakkohyväksyntää.

| (215) | Tutkittavassa tapauksessa toimeksiantoasiakirjoissa ei kuitenkaan annettu riittävän täsmällisiä määräyksiä sovellettavista hinnoista, jotta voitaisiin katsoa, että julkisen palvelun velvoitteet määriteltiin selkeästi (lukuun ottamatta päätöksiä nro 25/69 ja 27/4). Saremarin liikkumavaraan ei liitetty objektiivisia vaatimuksia tai edes objektiivisesti sovellettavia vaatimuksia. Vaatimusta, jonka mukaan reiteillä olisi liikennöitävä kannattavasti, ei selvästi täytetty eikä asiakastyytyväisyyttä mitattu (komission tietojen mukaan). Vastaavasti Saremarin oli ilmoitettava RASille hintatason muutoksista, mutta mikään ei viittaa siihen, että hintojen muuttaminen olisi edellyttänyt RASin hyväksyntää. |
| --- | --- |

(215)

Tutkittavassa tapauksessa toimeksiantoasiakirjoissa ei kuitenkaan annettu riittävän täsmällisiä määräyksiä sovellettavista hinnoista, jotta voitaisiin katsoa, että julkisen palvelun velvoitteet määriteltiin selkeästi (lukuun ottamatta päätöksiä nro 25/69 ja 27/4). Saremarin liikkumavaraan ei liitetty objektiivisia vaatimuksia tai edes objektiivisesti sovellettavia vaatimuksia. Vaatimusta, jonka mukaan reiteillä olisi liikennöitävä kannattavasti, ei selvästi täytetty eikä asiakastyytyväisyyttä mitattu (komission tietojen mukaan). Vastaavasti Saremarin oli ilmoitettava RASille hintatason muutoksista, mutta mikään ei viittaa siihen, että hintojen muuttaminen olisi edellyttänyt RASin hyväksyntää.

| (216) | Saremar esitti Genovan tuomioistuimessa käydyn siviilioikeudellisen menettelyn aikana, että yrityksen piti korottaa hintoja kattaakseen kahdella reitillä syntyneet tappiot. Tapaukseen liittyvissä asiakirjoissa ei kuitenkaan ole mitään todisteita siitä, että yritys olisi missään vaiheessa elinkelpoisuuteen pyrkiessään ehdottanut hinnankorotusta, jonka RAS olisi hylännyt. Sitä vastoin asiakirjoissa osoitetaan, että Saremar tosiasiassa korotti hintoja ainakin reitillä Porto Torres – Vado Ligure varmistaakseen toiminnan kannattavuuden. Siten vaikuttaa siltä, että yritys sai vapaasti asettaa hintatason. |
| --- | --- |

(216)

Saremar esitti Genovan tuomioistuimessa käydyn siviilioikeudellisen menettelyn aikana, että yrityksen piti korottaa hintoja kattaakseen kahdella reitillä syntyneet tappiot. Tapaukseen liittyvissä asiakirjoissa ei kuitenkaan ole mitään todisteita siitä, että yritys olisi missään vaiheessa elinkelpoisuuteen pyrkiessään ehdottanut hinnankorotusta, jonka RAS olisi hylännyt. Sitä vastoin asiakirjoissa osoitetaan, että Saremar tosiasiassa korotti hintoja ainakin reitillä Porto Torres – Vado Ligure varmistaakseen toiminnan kannattavuuden. Siten vaikuttaa siltä, että yritys sai vapaasti asettaa hintatason.

| (217) | Lopuksi toimeksiantoasiakirjojen tarkastelun perusteella voidaan todeta, että Saremarille ei määrätty hintavelvoitteita reitille Olbia–Civitavecchia 1 päivän toukokuuta ja 30 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana: päätöksellä nro 48/65 hyväksyttyä hintaa sovellettiin huhtikuun 2012 loppuun saakka ja päätöksellä nro 12/28 hyväksyttyä hintaa sovellettiin kesäkuusta 2012 lähtien. Koska liikennöintiä reitillä ei keskeytetty, voidaan päätellä, että Saremarin hintatasoa ei säännelty ainakaan toukokuun 2012 aikana. |
| --- | --- |

(217)

Lopuksi toimeksiantoasiakirjojen tarkastelun perusteella voidaan todeta, että Saremarille ei määrätty hintavelvoitteita reitille Olbia–Civitavecchia 1 päivän toukokuuta ja 30 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana: päätöksellä nro 48/65 hyväksyttyä hintaa sovellettiin huhtikuun 2012 loppuun saakka ja päätöksellä nro 12/28 hyväksyttyä hintaa sovellettiin kesäkuusta 2012 lähtien. Koska liikennöintiä reitillä ei keskeytetty, voidaan päätellä, että Saremarin hintatasoa ei säännelty ainakaan toukokuun 2012 aikana.

| (218) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saremarille ei määrätty hintatason osalta selvästi määriteltyjä velvoitteita lukuun ottamatta palvelua, jota tarjottiin vuonna 2011 päätösten nro 25/69 ja 27/4 mukaisesti. |
| --- | --- |

(218)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saremarille ei määrätty hintatason osalta selvästi määriteltyjä velvoitteita lukuun ottamatta palvelua, jota tarjottiin vuonna 2011 päätösten nro 25/69 ja 27/4 mukaisesti.

| (219) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet korvauksen täyttävän ensimmäistä Altmark-kriteeriä. |
| --- | --- |

(219)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet korvauksen täyttävän ensimmäistä Altmark-kriteeriä.

Kolmas Altmark-kriteeri

Kolmas Altmark-kriteeri

| (220) | Kolmannen Altmark-kriteerin mukaisesti julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta saatu korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(220)

Kolmannen Altmark-kriteerin mukaisesti julkisen palvelun velvoitteiden toteuttamisesta saatu korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja saatava kohtuullinen voitto.

| (221) | Koska komission jo tekemien päätelmien mukaan RAS ei ole osoittanut, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta kahdella reitillä viitekauden aikana, komissio katsoo, että asian Altmark oikeuskäytännön mukaisesti Saremarilla ei ollut oikeutta saada korvausta kustannuksista, joita liikennöinnistä kahdella reitillä aiheutui. |
| --- | --- |

(221)

Koska komission jo tekemien päätelmien mukaan RAS ei ole osoittanut, että julkiselle palvelulle olisi ollut todellista tarvetta kahdella reitillä viitekauden aikana, komissio katsoo, että asian Altmark oikeuskäytännön mukaisesti Saremarilla ei ollut oikeutta saada korvausta kustannuksista, joita liikennöinnistä kahdella reitillä aiheutui.

| (222) | RAS on kuitenkin esittänyt, että korvaus ei kattanut Saremarille aiheutuneita tappioita liikennöinnistä näillä kahdella reitillä vuosina 2011–2012, ja koska korvaus laskettiin reittien erillisen kirjanpidon mukaisesti, se ei voi hyödyttää mitään muuta Saremarin toimintaa. Korvauksen pitäisi sen vuoksi katsoa täyttävän kolmannen Altmark-kriteerin. Komissio kuitenkin toteaa, että koska Saremarille koko toimeksiantokaudella määrättyjä velvoitteita ei määritelty selkeästi, velvoitteista aiheutuneita kustannuksia on mahdotonta laskea. |
| --- | --- |

(222)

RAS on kuitenkin esittänyt, että korvaus ei kattanut Saremarille aiheutuneita tappioita liikennöinnistä näillä kahdella reitillä vuosina 2011–2012, ja koska korvaus laskettiin reittien erillisen kirjanpidon mukaisesti, se ei voi hyödyttää mitään muuta Saremarin toimintaa. Korvauksen pitäisi sen vuoksi katsoa täyttävän kolmannen Altmark-kriteerin. Komissio kuitenkin toteaa, että koska Saremarille koko toimeksiantokaudella määrättyjä velvoitteita ei määritelty selkeästi, velvoitteista aiheutuneita kustannuksia on mahdotonta laskea.

| (223) | Näin ollen komission on pääteltävä, että myöskään kolmas Altmark-kriteeri ei täyty. |
| --- | --- |

(223)

Näin ollen komission on pääteltävä, että myöskään kolmas Altmark-kriteeri ei täyty.

| (224) | Kun otetaan huomioon, että kolme ensimmäistä Altmark-kriteeriä eivät täyty, komissio päättelee, että Saremarille aluelailla nro 15/2012 myönnetystä korvauksesta koitui Saremarille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(224)

Kun otetaan huomioon, että kolme ensimmäistä Altmark-kriteeriä eivät täyty, komissio päättelee, että Saremarille aluelailla nro 15/2012 myönnetystä korvauksesta koitui Saremarille taloudellista etua.

Päätelmä

Päätelmä

| (225) | Saremarille aluelailla nro 15/2012 myönnetystä korvauksesta koitui tuensaajalle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(225)

Saremarille aluelailla nro 15/2012 myönnetystä korvauksesta koitui tuensaajalle taloudellista etua.

Myynninedistämistoimet

Myynninedistämistoimet

| (226) | Myynninedistämistoimien osalta komissio toteaa ensin, että Saremarin aluksissa esitetyissä logoissa ja mainoksissa ei viitattu meriliikennepalvelujen hinnanalennukseen, vaan niiden tarkoituksena oli tuoda esille Sardiniaa matkailukohteena. Sen vuoksi on pohdittava, saiko Saremar näistä myynninedistämistoimista korvauksen, joka ylitti markkinahinnan. |
| --- | --- |

(226)

Myynninedistämistoimien osalta komissio toteaa ensin, että Saremarin aluksissa esitetyissä logoissa ja mainoksissa ei viitattu meriliikennepalvelujen hinnanalennukseen, vaan niiden tarkoituksena oli tuoda esille Sardiniaa matkailukohteena. Sen vuoksi on pohdittava, saiko Saremar näistä myynninedistämistoimista korvauksen, joka ylitti markkinahinnan.

| (227) | RAS on esittänyt, että Saremarin myynninedistämistoimet hinnoiteltiin markkinahinnoin. Komission olisi oletettavasti otettava huomioon, että Saremar toteutti näitä toimia sekä vuonna 2011 että vuonna 2012. Kuten edellä on esitetty, RASin nimittämän asiantuntijan tekemä tutkimus toimitettiin komissiolle elokuussa 2013. Tutkimuksessa todettiin, että Saremarin vuosina 2011–2012 toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvo olisi 2 458 168–2 609 631 euroa. Siten RASin vahvistama 2 479 000 euron hinta olisi perusteltu. |
| --- | --- |

(227)

RAS on esittänyt, että Saremarin myynninedistämistoimet hinnoiteltiin markkinahinnoin. Komission olisi oletettavasti otettava huomioon, että Saremar toteutti näitä toimia sekä vuonna 2011 että vuonna 2012. Kuten edellä on esitetty, RASin nimittämän asiantuntijan tekemä tutkimus toimitettiin komissiolle elokuussa 2013. Tutkimuksessa todettiin, että Saremarin vuosina 2011–2012 toteuttamien myynninedistämistoimien markkina-arvo olisi 2 458 168–2 609 631 euroa. Siten RASin vahvistama 2 479 000 euron hinta olisi perusteltu.

| (228) | Tässä tapauksessa palvelujen myöntämistä varten ei kuitenkaan järjestetty avointa ja ehdotonta tarjouskilpailua eikä laadittu etukäteen riippumattoman asiantuntijan ennakkoarviota, jotta olisi varmistettu, että hinta vastaa riittävästi palvelujen markkina-arvoa. Koska toimintaa ei kilpailutettu, ei voida olettaa, että RAS maksoi palveluista markkinaehtojen mukaisesti, jolloin Saremar ei olisi voinut saada siitä etua. Pelkästään se tosiasia, että summa myönnettiin alun perin korvauksena myynninedistämistoimista, joita oli määrä toteuttaa ainoastaan vuonna 2011, ja että Saremarin ei ollut tarkoitus toteuttaa toimia vuonna 2012, viittaa siihen, että hinta ei perustunut luotettavaan kustannusten ennakkoarvioon. |
| --- | --- |

(228)

Tässä tapauksessa palvelujen myöntämistä varten ei kuitenkaan järjestetty avointa ja ehdotonta tarjouskilpailua eikä laadittu etukäteen riippumattoman asiantuntijan ennakkoarviota, jotta olisi varmistettu, että hinta vastaa riittävästi palvelujen markkina-arvoa. Koska toimintaa ei kilpailutettu, ei voida olettaa, että RAS maksoi palveluista markkinaehtojen mukaisesti, jolloin Saremar ei olisi voinut saada siitä etua. Pelkästään se tosiasia, että summa myönnettiin alun perin korvauksena myynninedistämistoimista, joita oli määrä toteuttaa ainoastaan vuonna 2011, ja että Saremarin ei ollut tarkoitus toteuttaa toimia vuonna 2012, viittaa siihen, että hinta ei perustunut luotettavaan kustannusten ennakkoarvioon.

| (229) | Ei kuitenkaan voida sulkea pois muiden arviointimenetelmien käyttöä tällaisissa tapauksissa, kunhan varmistetaan, että ostajan tosiasiallisesti näiden menetelmien perusteella maksama hinta vastaa mahdollisimman hyvin palvelun markkina-arvoa (46). |
| --- | --- |

(229)

Ei kuitenkaan voida sulkea pois muiden arviointimenetelmien käyttöä tällaisissa tapauksissa, kunhan varmistetaan, että ostajan tosiasiallisesti näiden menetelmien perusteella maksama hinta vastaa mahdollisimman hyvin palvelun markkina-arvoa (46).

46

| (230) | RAS on laatinut arviointiraportin, jonka mukaan palvelut hinnoiteltiin markkina-arvon mukaisesti. Asiantuntija arvioi Saremarin RASille tuottamien palvelujen markkina-arvon vertaamalla sitä keskimääräisiin mainontakuluihin neliömetriä kohden ja ottaen huomioon esimerkiksi myynninedistämistoimien keston (mukaan lukien mainoskampanjan jatkamisesta vuonna 2012 aiheutuvat hinnanalennukset), tyypin (sisäinen tai ulkoinen) ja sijainnin (suuret kaupungit, merkittävä väestömäärä, liikkuvuusalueet). |
| --- | --- |

(230)

RAS on laatinut arviointiraportin, jonka mukaan palvelut hinnoiteltiin markkina-arvon mukaisesti. Asiantuntija arvioi Saremarin RASille tuottamien palvelujen markkina-arvon vertaamalla sitä keskimääräisiin mainontakuluihin neliömetriä kohden ja ottaen huomioon esimerkiksi myynninedistämistoimien keston (mukaan lukien mainoskampanjan jatkamisesta vuonna 2012 aiheutuvat hinnanalennukset), tyypin (sisäinen tai ulkoinen) ja sijainnin (suuret kaupungit, merkittävä väestömäärä, liikkuvuusalueet).

| (231) | Kun otetaan huomioon, että arvo määritettiin yleisesti hyväksyttyjen vaatimusten perusteella eli tässä tapauksessa analysoimalla samanlaisia palveluja sisältäviä liiketoimia, komissio katsoo, että arvo vastaa riittävästi kyseisten palvelujen markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(231)

Kun otetaan huomioon, että arvo määritettiin yleisesti hyväksyttyjen vaatimusten perusteella eli tässä tapauksessa analysoimalla samanlaisia palveluja sisältäviä liiketoimia, komissio katsoo, että arvo vastaa riittävästi kyseisten palvelujen markkina-arvoa.

| (232) | Komissio katsoo, että se ei voi luottaa Genovan tuomioistuimen siviilioikeudellisen menettelyn yhteydessä tilaamaan asiantuntijaraporttiin, jossa todettiin, että myynninedistämistoimien hinta oli liian suuri; raportissa ei tarkasteltu mitään viitearvoja eikä vastaavien myynninedistämistoimien markkina-arvoa. Lisäksi mikään ei viittaa siihen, että kyseisellä asiantuntijalla olisi ollut asianmukaista kokemusta vastaavista tehtävistä. |
| --- | --- |

(232)

Komissio katsoo, että se ei voi luottaa Genovan tuomioistuimen siviilioikeudellisen menettelyn yhteydessä tilaamaan asiantuntijaraporttiin, jossa todettiin, että myynninedistämistoimien hinta oli liian suuri; raportissa ei tarkasteltu mitään viitearvoja eikä vastaavien myynninedistämistoimien markkina-arvoa. Lisäksi mikään ei viittaa siihen, että kyseisellä asiantuntijalla olisi ollut asianmukaista kokemusta vastaavista tehtävistä.

| (233) | Tämän perusteella komissio ei voi päätellä, että RASin myynninedistämistoimista maksama korvaus olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(233)

Tämän perusteella komissio ei voi päätellä, että RASin myynninedistämistoimista maksama korvaus olisi valtiontukea.

Kolmen miljoonan euron laina ja takaussitoumukset

Kolmen miljoonan euron laina ja takaussitoumukset

| (234) | Komissio totesi edellä johdanto-osan 164 kappaleessa, että tapaukseen ei liittynyt valtion varojen siirtoa. Erityisesti se panee merkille, että Saremar ei nostanut alun perin suunniteltua 3 miljoonan euron lainaa ennen kuin ensimmäinen takaussitoumus raukesi, ja RAS ei lopulta vahvistanut päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä toista takaussitoumusta. |
| --- | --- |

(234)

Komissio totesi edellä johdanto-osan 164 kappaleessa, että tapaukseen ei liittynyt valtion varojen siirtoa. Erityisesti se panee merkille, että Saremar ei nostanut alun perin suunniteltua 3 miljoonan euron lainaa ennen kuin ensimmäinen takaussitoumus raukesi, ja RAS ei lopulta vahvistanut päätöksellä nro 52/119 hyväksyttyä toista takaussitoumusta.

Pääomitus

Pääomitus

| (235) | RAS on esittänyt, että i) toimenpiteeseen ei liittynyt uusien julkisten varojen siirtoa, sillä sen yhteydessä siirrettiin vain varoja, jotka olivat jo Saremarin käytettävissä, ii) toimenpide oli perusteltu kannattavuusnäkymien ja ennakkoon laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella ja iii) toimenpiteellä pyrittiin lisäämään myyntituloja ja se johtui entisen emoyrityksen Tirrenian taloustilanteesta. RAS väitti, että toimenpide ei liittynyt millään lailla Saremarin liikennöintiin kahdella mantereen reitillä vaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamiseen Italian kanssa tehdyn alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(235)

RAS on esittänyt, että i) toimenpiteeseen ei liittynyt uusien julkisten varojen siirtoa, sillä sen yhteydessä siirrettiin vain varoja, jotka olivat jo Saremarin käytettävissä, ii) toimenpide oli perusteltu kannattavuusnäkymien ja ennakkoon laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella ja iii) toimenpiteellä pyrittiin lisäämään myyntituloja ja se johtui entisen emoyrityksen Tirrenian taloustilanteesta. RAS väitti, että toimenpide ei liittynyt millään lailla Saremarin liikennöintiin kahdella mantereen reitillä vaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamiseen Italian kanssa tehdyn alkuperäisen jatketun sopimuksen mukaisesti.

| (236) | Jotta komissio voisi arvioida, koituiko pääomituksesta Saremarille etua, sen on pohdittava, olisiko yksityinen markkinataloussijoittaja samanlaisissa olosuhteissa tehnyt samansuuruisen pääomanlisäyksen (47) ottaen huomioon erityisesti pääomanlisäyksen aikana saatavilla olleet tiedot ja ennakoitu kehitys (48). Markkinataloussijoittajaperiaatetta on sovellettava ennakkoon, eli on määritettävä, olisiko yksityinen markkinataloussijoittaja sijoituksen ajankohtana taipunut tekemään vastaavan pääomanlisäyksen. Markkinataloussijoittaja ottaisi asianmukaisesti huomioon sijoitukseen liittyvä riskit ja edellyttäisi siten riskialttiimmilta sijoituksilta parempaa kannattavuutta. Jos esimerkiksi vähimmäispääomaa tai -likviditeettiä koskevat lakisääteiset erityisvaatimukset tekisivät sijoituksesta kannattamattoman, markkinataloussijoittaja ei tekisi sijoitusta. |
| --- | --- |

(236)

Jotta komissio voisi arvioida, koituiko pääomituksesta Saremarille etua, sen on pohdittava, olisiko yksityinen markkinataloussijoittaja samanlaisissa olosuhteissa tehnyt samansuuruisen pääomanlisäyksen (47) ottaen huomioon erityisesti pääomanlisäyksen aikana saatavilla olleet tiedot ja ennakoitu kehitys (48). Markkinataloussijoittajaperiaatetta on sovellettava ennakkoon, eli on määritettävä, olisiko yksityinen markkinataloussijoittaja sijoituksen ajankohtana taipunut tekemään vastaavan pääomanlisäyksen. Markkinataloussijoittaja ottaisi asianmukaisesti huomioon sijoitukseen liittyvä riskit ja edellyttäisi siten riskialttiimmilta sijoituksilta parempaa kannattavuutta. Jos esimerkiksi vähimmäispääomaa tai -likviditeettiä koskevat lakisääteiset erityisvaatimukset tekisivät sijoituksesta kannattamattoman, markkinataloussijoittaja ei tekisi sijoitusta.

47

48

| (237) | Saremarin pääomituksesta päätettiin lopullisesti 15 päivänä kesäkuuta 2012, kun yhtiökokous päätti lisätä Saremarin pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon, josta 824 309,69 euroa maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(237)

Saremarin pääomituksesta päätettiin lopullisesti 15 päivänä kesäkuuta 2012, kun yhtiökokous päätti lisätä Saremarin pääomaa 1 209 010,64 eurosta 6 099 961 euroon, josta 824 309,69 euroa maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012.

| (238) | Kun otetaan huomioon, että yritys vaikutti olevan epävakaassa taloustilanteessa, komissio katsoi alustavasti vuoden 2012 päätöksessä, että markkinataloussijoittaja olisi vaatinut toteuttamaan suunnitelman yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, jotta yritys voisi tarjota osakkeenomistajilleen riittävän tuoton. Asianomaiset tukivat tätä näkemystä tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(238)

Kun otetaan huomioon, että yritys vaikutti olevan epävakaassa taloustilanteessa, komissio katsoi alustavasti vuoden 2012 päätöksessä, että markkinataloussijoittaja olisi vaatinut toteuttamaan suunnitelman yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, jotta yritys voisi tarjota osakkeenomistajilleen riittävän tuoton. Asianomaiset tukivat tätä näkemystä tutkinnan aikana.

| (239) | RAS toimitti komissiolle Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin heinäkuussa 2010. Liiketoimintasuunnitelma on olennaisen tärkeä siinä mielessä, että yksityinen sijoittaja antaisi uutta pääomaa yritykseen, jonka pääoma on supistunut alle lainmukaisen rajan, vain jos sijoituksen voi olettaa olevan riittävän kannattava. Komissio katsoo, että Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelma ei perustunut realistisiin olettamuksiin seuraavista syistä: i) suunnitelmassa ei käsitelty julkisten osakkeenomistajien pääomitusta vaan viitattiin pääomanlisäykseen, jonka tuleva yksityinen sijoittaja ja RAS toteuttaisivat tasavertaisesti sen jälkeen, kun yrityksen osittainen yksityistäminen, jonka oli määrä alun perin toteutua marraskuussa 2010, oli saatettu loppuun; vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa vahvistetulla pääomanlisäyksellä oli määrä kattaa kolmannes rahoituksesta, jota tarvittiin kahden uuden aluksen hankkimista varten, kun taas loput 70 prosenttia olisi saatu Tirrenialta, jonka oli määrä maksaa Saremarille takaisin 11,5 miljoonan euron laina (ks. edellä johdanto-osan 89 kappale), sekä useilta rahoituslaitoksilta; ii) suunnitelma kattoi uuden julkisen palvelun sopimuksen, joka oli määrä tehdä yrityksen ostajan kanssa vuoden 2010 lopussa, 12-vuotisen voimassaoloajan. Näin ollen tämä suunnitelma koski vain toimenpiteitä, jotka oli määrä toteuttaa yrityksen osittaisen yksityistämisen jälkeen. Tiivistäen voidaan todeta, että RASin toimittama liiketoimintasuunnitelma laadittiin noin kaksi vuotta ennen kuin Saremarin pääomitusta koskeva sitova päätös tehtiin. Tällä välin markkinatilanne oli muuttunut merkittävästi: Tirrenia hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn elokuussa 2010 ja tuomioistuin julisti sen maksukyvyttömäksi; sen jälkeen CIN osti entisen emoyrityksen ja teki 18 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen, jossa määrättiin julkisen palvelun velvoitteita Sardinian ja Italian mantereen välisille reiteille; Saremarin yksityistäminen lykkääntyi. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt sijoittaa kyseessä olevaa summaa, vaan olisi ensin saattanut liiketoimintasuunnitelman ajan tasalle ja ottanut huomioon uuden markkinatilanteen. |
| --- | --- |

(239)

RAS toimitti komissiolle Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin heinäkuussa 2010. Liiketoimintasuunnitelma on olennaisen tärkeä siinä mielessä, että yksityinen sijoittaja antaisi uutta pääomaa yritykseen, jonka pääoma on supistunut alle lainmukaisen rajan, vain jos sijoituksen voi olettaa olevan riittävän kannattava. Komissio katsoo, että Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelma ei perustunut realistisiin olettamuksiin seuraavista syistä: i) suunnitelmassa ei käsitelty julkisten osakkeenomistajien pääomitusta vaan viitattiin pääomanlisäykseen, jonka tuleva yksityinen sijoittaja ja RAS toteuttaisivat tasavertaisesti sen jälkeen, kun yrityksen osittainen yksityistäminen, jonka oli määrä alun perin toteutua marraskuussa 2010, oli saatettu loppuun; vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa vahvistetulla pääomanlisäyksellä oli määrä kattaa kolmannes rahoituksesta, jota tarvittiin kahden uuden aluksen hankkimista varten, kun taas loput 70 prosenttia olisi saatu Tirrenialta, jonka oli määrä maksaa Saremarille takaisin 11,5 miljoonan euron laina (ks. edellä johdanto-osan 89 kappale), sekä useilta rahoituslaitoksilta; ii) suunnitelma kattoi uuden julkisen palvelun sopimuksen, joka oli määrä tehdä yrityksen ostajan kanssa vuoden 2010 lopussa, 12-vuotisen voimassaoloajan. Näin ollen tämä suunnitelma koski vain toimenpiteitä, jotka oli määrä toteuttaa yrityksen osittaisen yksityistämisen jälkeen. Tiivistäen voidaan todeta, että RASin toimittama liiketoimintasuunnitelma laadittiin noin kaksi vuotta ennen kuin Saremarin pääomitusta koskeva sitova päätös tehtiin. Tällä välin markkinatilanne oli muuttunut merkittävästi: Tirrenia hyväksyttiin erityishallintomenettelyyn elokuussa 2010 ja tuomioistuin julisti sen maksukyvyttömäksi; sen jälkeen CIN osti entisen emoyrityksen ja teki 18 päivänä heinäkuuta 2012 uuden sopimuksen, jossa määrättiin julkisen palvelun velvoitteita Sardinian ja Italian mantereen välisille reiteille; Saremarin yksityistäminen lykkääntyi. Komissio katsoo, että yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt sijoittaa kyseessä olevaa summaa, vaan olisi ensin saattanut liiketoimintasuunnitelman ajan tasalle ja ottanut huomioon uuden markkinatilanteen.

| (240) | Sekä RAS että Saremar ovat vahvistaneet, että pääomanlisäyksellä pyrittiin täyttämään lakisääteiset vaatimukset, jotta yritys saattoi jatkaa toimintaa. Mikään tapauksen asiakirjoista ei viittaa siihen, että RAS olisi tarkastellut yrityksen elinkelpoisuutta muuttuneessa markkinatilanteessa, kun se päätti lisätä Saremarin pääomaa kesäkuussa 2012. |
| --- | --- |

(240)

Sekä RAS että Saremar ovat vahvistaneet, että pääomanlisäyksellä pyrittiin täyttämään lakisääteiset vaatimukset, jotta yritys saattoi jatkaa toimintaa. Mikään tapauksen asiakirjoista ei viittaa siihen, että RAS olisi tarkastellut yrityksen elinkelpoisuutta muuttuneessa markkinatilanteessa, kun se päätti lisätä Saremarin pääomaa kesäkuussa 2012.

| (241) | Komissio katsoo, että lakisääteisten pääomavaatimusten täyttäminen ei olisi ollut yksityiselle markkinasijoittajalle riittävä syy lisätä yrityksen pääomaa. ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla] soveltamisesta annetussa komission tiedonannossa, jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tiedonanto’ (49), todetaan, että sijoittajilla on usein lakiin perustuva velvollisuus sijoittaa lisää pääomaa yrityksiin, joiden pääomapohja on jatkuvien tappioiden vuoksi pienentynyt alle ennalta määritetyn tason. Vastauksena jäsenvaltioiden väitteisiin, ettei kyseisiä pääomanlisäyksiä voida katsoa valtiontueksi, koska niillä ainoastaan noudatetaan lakisääteisiä velvoitteita, markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tiedonannossa todetaan, että samassa tilanteessa yksityiset sijoittajat harkitsisivat kaikkia muita vaihtoehtoja, kuten selvitystilaa tai lakkauttamista (50), ja valitsisivat sen, joka on taloudellisesti kannattavin. |
| --- | --- |

(241)

Komissio katsoo, että lakisääteisten pääomavaatimusten täyttäminen ei olisi ollut yksityiselle markkinasijoittajalle riittävä syy lisätä yrityksen pääomaa. ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla] soveltamisesta annetussa komission tiedonannossa, jäljempänä ’markkinataloussijoittajaperiaatetta koskeva tiedonanto’ (49), todetaan, että sijoittajilla on usein lakiin perustuva velvollisuus sijoittaa lisää pääomaa yrityksiin, joiden pääomapohja on jatkuvien tappioiden vuoksi pienentynyt alle ennalta määritetyn tason. Vastauksena jäsenvaltioiden väitteisiin, ettei kyseisiä pääomanlisäyksiä voida katsoa valtiontueksi, koska niillä ainoastaan noudatetaan lakisääteisiä velvoitteita, markkinataloussijoittajaperiaatetta koskevassa tiedonannossa todetaan, että samassa tilanteessa yksityiset sijoittajat harkitsisivat kaikkia muita vaihtoehtoja, kuten selvitystilaa tai lakkauttamista (50), ja valitsisivat sen, joka on taloudellisesti kannattavin.

49

50

| (242) | Arvioidakseen periaatteen täyttymistä komissio voi ottaa huomioon vain ne tiedot, jotka olivat saatavilla sijoituspäätöksen tekoajankohtana, mukaan lukien tapahtumat, jotka olivat kohtuullisesti ennakoitavissa tuolloin. Niiden tietojen perusteella, jotka tuolloin olivat saatavilla, päätös yrityksen pääomituksesta ei vaikuta pohjautuneen taloudellisiin arvioihin, joita järkevä yksityinen sijoittaja olisi vastaavissa olosuhteissa laatinut ennen sijoituksen tekemistä määrittääkseen sen kannattavuuden tulevaisuudessa. Komissio huomauttaa, että pääomituksesta päätettäessä yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia. Kuten RAS itse on todennut, tuolloin ei myöskään ollut varmaa, myönnettäisiinkö liikenteelle pieniin saariin ja Korsikaan edelleen valtion avustusta. Tuolloin ei myöskään ollut päätetty korvauksesta, jolla katettaisiin mantereen reiteillä mahdollisesti syntyvä toiminnallinen alijäämä (korvaus myönnettiin vasta marraskuussa 2012). |
| --- | --- |

(242)

Arvioidakseen periaatteen täyttymistä komissio voi ottaa huomioon vain ne tiedot, jotka olivat saatavilla sijoituspäätöksen tekoajankohtana, mukaan lukien tapahtumat, jotka olivat kohtuullisesti ennakoitavissa tuolloin. Niiden tietojen perusteella, jotka tuolloin olivat saatavilla, päätös yrityksen pääomituksesta ei vaikuta pohjautuneen taloudellisiin arvioihin, joita järkevä yksityinen sijoittaja olisi vastaavissa olosuhteissa laatinut ennen sijoituksen tekemistä määrittääkseen sen kannattavuuden tulevaisuudessa. Komissio huomauttaa, että pääomituksesta päätettäessä yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia. Kuten RAS itse on todennut, tuolloin ei myöskään ollut varmaa, myönnettäisiinkö liikenteelle pieniin saariin ja Korsikaan edelleen valtion avustusta. Tuolloin ei myöskään ollut päätetty korvauksesta, jolla katettaisiin mantereen reiteillä mahdollisesti syntyvä toiminnallinen alijäämä (korvaus myönnettiin vasta marraskuussa 2012).

| (243) | Komissio katsoo, että RASin väite, jonka mukaan myös useat markkinasijoittajat olivat lisänneet Saremarin kanssa kilpailevien yritystensä pääomaa ja siten tukeneet niiden tappiollista toimintaa, ei ole olennainen, sillä jokaista sijoituspäätöstä on arvioitava erikseen. Näillä yksityisillä sijoittajilla saattoi olla investoinnin aikaan käytettävissään kattavia kannattavuusennusteita. Lisäksi näiden yritysten taloustilanne saattoi olla parempi ennen pääomitusta, jolloin oli todennäköisempää, että toiminta palaisi kannattavaksi. |
| --- | --- |

(243)

Komissio katsoo, että RASin väite, jonka mukaan myös useat markkinasijoittajat olivat lisänneet Saremarin kanssa kilpailevien yritystensä pääomaa ja siten tukeneet niiden tappiollista toimintaa, ei ole olennainen, sillä jokaista sijoituspäätöstä on arvioitava erikseen. Näillä yksityisillä sijoittajilla saattoi olla investoinnin aikaan käytettävissään kattavia kannattavuusennusteita. Lisäksi näiden yritysten taloustilanne saattoi olla parempi ennen pääomitusta, jolloin oli todennäköisempää, että toiminta palaisi kannattavaksi.

| (244) | Komission on vastaavasti hylättävä RASin väite, jonka mukaan yrityksen pääomitus ei liittynyt millään tavalla Saremarin liikennöintiin Italian mantereelle. Kuten RAS painotti, toimenpiteen tarkoituksena oli mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkaminen lisäämällä pääomaa, joka oli supistunut alle kolmanneksella, siten, että lakisääteiset vaatimukset täyttyivät. Sen vuoksi Saremarin pääomituksesta koitui välttämättä etua kaikille yrityksen toiminnoille. |
| --- | --- |

(244)

Komission on vastaavasti hylättävä RASin väite, jonka mukaan yrityksen pääomitus ei liittynyt millään tavalla Saremarin liikennöintiin Italian mantereelle. Kuten RAS painotti, toimenpiteen tarkoituksena oli mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkaminen lisäämällä pääomaa, joka oli supistunut alle kolmanneksella, siten, että lakisääteiset vaatimukset täyttyivät. Sen vuoksi Saremarin pääomituksesta koitui välttämättä etua kaikille yrityksen toiminnoille.

| (245) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että päätös pääomittaa yritystä ei vastaa periaatetta ja aiheuttaa siten Saremarille etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(245)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että päätös pääomittaa yritystä ei vastaa periaatetta ja aiheuttaa siten Saremarille etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Vaikutus kauppaan ja kilpailun vääristyminen

Vaikutus kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (246) | Jotta rahoitustoimi katsottaisiin valtiontueksi, sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Arvioidessaan näitä kahta ehtoa komission ei tarvitse osoittaa, että tuki todella vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan riittää, että se tutkii, onko tuki omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (51). Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(246)

Jotta rahoitustoimi katsottaisiin valtiontueksi, sen on vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua. Arvioidessaan näitä kahta ehtoa komission ei tarvitse osoittaa, että tuki todella vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan riittää, että se tutkii, onko tuki omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (51). Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

51

| (247) | Tutkittavassa tapauksessa tuensaaja kilpailee muiden meriliikennepalveluja unionissa tarjoavien yritysten kanssa, erityisesti meriliikenteen kabotaasimarkkinat vapauttavan meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen voimaantulon jälkeen. Sen vuoksi arvioitavana oleva toimenpide on omiaan vaikuttamaan unionin kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla. Se, että Saremarin osuus kyseisillä markkinoilla on pysynyt marginaalisena, ei vaikuta asiaan. |
| --- | --- |

(247)

Tutkittavassa tapauksessa tuensaaja kilpailee muiden meriliikennepalveluja unionissa tarjoavien yritysten kanssa, erityisesti meriliikenteen kabotaasimarkkinat vapauttavan meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen voimaantulon jälkeen. Sen vuoksi arvioitavana oleva toimenpide on omiaan vaikuttamaan unionin kauppaan ja vääristämään kilpailua sisämarkkinoilla. Se, että Saremarin osuus kyseisillä markkinoilla on pysynyt marginaalisena, ei vaikuta asiaan.

7.2   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (248) | Kaikki tässä päätöksessä käsiteltävät toimenpiteet on pantu täytäntöön ennen komission muodollista hyväksyntää. Näin ollen Italian viranomaiset eivät ole noudattaneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista standstill-velvoitetta. |
| --- | --- |

(248)

Kaikki tässä päätöksessä käsiteltävät toimenpiteet on pantu täytäntöön ennen komission muodollista hyväksyntää. Näin ollen Italian viranomaiset eivät ole noudattaneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista standstill-velvoitetta.

7.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (249) | Siltä osin kuin edellä määritetyt toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin poikkeuksiin nähden. |
| --- | --- |

(249)

Siltä osin kuin edellä määritetyt toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin poikkeuksiin nähden.

| (250) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden tehtävänä on perustella tuen soveltuvuus ja osoittaa, että soveltuvuusvaatimukset täyttyvät (52). RAS katsoo, että mikään arvioitavista toimenpiteistä ei ole valtiontukea, ja se on perustellut soveltuvuutta ainoastaan kahden mantereen reitin liikennöinnistä myönnetyn korvauksen ja myynninedistämistoimista maksetun avustuksen osalta. |
| --- | --- |

(250)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden tehtävänä on perustella tuen soveltuvuus ja osoittaa, että soveltuvuusvaatimukset täyttyvät (52). RAS katsoo, että mikään arvioitavista toimenpiteistä ei ole valtiontukea, ja se on perustellut soveltuvuutta ainoastaan kahden mantereen reitin liikennöinnistä myönnetyn korvauksen ja myynninedistämistoimista maksetun avustuksen osalta.

52

7.3.1   KAHDEN SARDINIAN JA ITALIAN MANTEREEN VÄLISEN REITIN LIIKENNÖIMISESTÄ MYÖNNETTY KORVAUS

| (251) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva uusi SGEI-paketti tuli voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Siitä lähtien julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on tutkittava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden valossa. |
| --- | --- |

(251)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva uusi SGEI-paketti tuli voimaan 31 päivänä tammikuuta 2012. Siitä lähtien julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on tutkittava yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden valossa.

| (252) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen tapaan myös vuoden 2011 päätöstä sovelletaan ainoastaan tukeen, joka myönnetään julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena yrityksille ja joka liittyy meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen mukaiseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään palveluun. Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että antaessaan palvelujen toteuttamisen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua Italian viranomaiset eivät noudattaneet meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 4 artiklan 1 kohtaa, jossa säädetään laivanvarustajien syrjimättömästä kohtelusta. |
| --- | --- |

(252)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen tapaan myös vuoden 2011 päätöstä sovelletaan ainoastaan tukeen, joka myönnetään julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena yrityksille ja joka liittyy meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen mukaiseen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään palveluun. Komissio katsoi vuoden 2012 päätöksessä alustavasti, että antaessaan palvelujen toteuttamisen Saremarin tehtäväksi ilman tarjouskilpailua Italian viranomaiset eivät noudattaneet meriliikenteen kabotaasia koskevan asetuksen 4 artiklan 1 kohtaa, jossa säädetään laivanvarustajien syrjimättömästä kohtelusta.

| (253) | RAS on esittänyt muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että Saremar täyttäisi alueen sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmän. RASin mukaan oikeuskäytännöstä (53) voidaan päätellä, että syrjimättömyysperiaatteen soveltaminen ei ole tarpeen, jos viranomaisella on liikenteenharjoittajaan vastaavanlainen määräysvalta kuin sillä on omiin yksikköihinsä ja jos kyseinen liikenteenharjoittaja harjoittaa pääosaa toiminnastaan sen omistavan viranomaisen kanssa. |
| --- | --- |

(253)

RAS on esittänyt muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että Saremar täyttäisi alueen sisäisen liikenteenharjoittajan määritelmän. RASin mukaan oikeuskäytännöstä (53) voidaan päätellä, että syrjimättömyysperiaatteen soveltaminen ei ole tarpeen, jos viranomaisella on liikenteenharjoittajaan vastaavanlainen määräysvalta kuin sillä on omiin yksikköihinsä ja jos kyseinen liikenteenharjoittaja harjoittaa pääosaa toiminnastaan sen omistavan viranomaisen kanssa.

53

| (254) | Vaikuttaa siltä, että Saremar tosiasiassa toteuttaa RASin puolesta RASin meriliikenne- ja aluekehityspolitiikkaa. On kuitenkin epäselvää, voidaanko tällä seikalla perustella korvauksen myöntäminen ilman tarjouskilpailua ja yksinoikeudella Saremarille. Komission ei kuitenkaan tarvitse päättää asiasta tässä tapauksessa, sillä tukitoimenpide ei täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ehtoja. |
| --- | --- |

(254)

Vaikuttaa siltä, että Saremar tosiasiassa toteuttaa RASin puolesta RASin meriliikenne- ja aluekehityspolitiikkaa. On kuitenkin epäselvää, voidaanko tällä seikalla perustella korvauksen myöntäminen ilman tarjouskilpailua ja yksinoikeudella Saremarille. Komission ei kuitenkaan tarvitse päättää asiasta tässä tapauksessa, sillä tukitoimenpide ei täytä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ehtoja.

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen sovellettavuus

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen sovellettavuus

| (255) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaa vuoden 2011 päätöstä sovelletaan ainoastaan julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävään tukeen, joka liittyy todellisiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Edellä johdanto-osan 180–218 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että RAS ei osoittanut lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, että julkisen palvelun velvoitteiden määräämisen perusteena kyseisillä reiteillä oli todellinen julkisen palvelun tarve, eikä sitä, että nämä velvoitteet oli määritelty riittävän täsmällisesti. Sen vuoksi Saremarille kahden reitin liikennöinnistä myönnetyn avustuksen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(255)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaa vuoden 2011 päätöstä sovelletaan ainoastaan julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävään tukeen, joka liittyy todellisiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. Edellä johdanto-osan 180–218 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että RAS ei osoittanut lakisääteisten vaatimusten mukaisesti, että julkisen palvelun velvoitteiden määräämisen perusteena kyseisillä reiteillä oli todellinen julkisen palvelun tarve, eikä sitä, että nämä velvoitteet oli määritelty riittävän täsmällisesti. Sen vuoksi Saremarille kahden reitin liikennöinnistä myönnetyn avustuksen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen mukaisesti.

| (256) | Jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamista voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana ja siihen voidaan soveltaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen nojalla ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta, toimeksianto on annettava yhdellä tai useammalla asiakirjalla, jossa vahvistetaan seuraavat:






  a) | julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto |
| --- | --- | --- |

(256)

Jotta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toteuttamista voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana ja siihen voidaan soveltaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen nojalla ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta, toimeksianto on annettava yhdellä tai useammalla asiakirjalla, jossa vahvistetaan seuraavat:

a)

julkisen palvelun velvoitteiden sisältö ja kesto

| b) | kyseessä oleva yritys ja tarvittaessa alue |
| --- | --- |

b)

kyseessä oleva yritys ja tarvittaessa alue

| c) | yritykselle mahdollisesti myönnettyjen yksin- tai erityisoikeuksien luonne |
| --- | --- |

c)

yritykselle mahdollisesti myönnettyjen yksin- tai erityisoikeuksien luonne

| d) | korvausmekanismi ja korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit |
| --- | --- |

d)

korvausmekanismi ja korvauksen laskennassa, valvonnassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit

| e) | järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin |
| --- | --- |

e)

järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin

| f) | viittaus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaan vuoden 2011 päätökseen. |
| --- | --- |

f)

viittaus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaan vuoden 2011 päätökseen.

| (257) | On ilmeistä, että tässä tapauksessa toimeksiantoasiakirjat eivät täytä edellisen johdanto-osan kappaleessa mainittuja d, e ja f alakohdan vaatimuksia. Sen vuoksi kyseisen tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(257)

On ilmeistä, että tässä tapauksessa toimeksiantoasiakirjat eivät täytä edellisen johdanto-osan kappaleessa mainittuja d, e ja f alakohdan vaatimuksia. Sen vuoksi kyseisen tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella.

| (258) | RASin mukaan toimenpide ja sen keskeiset osa-alueet määriteltiin ennen uuden SGEI-paketin voimaantuloa, joten sen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi arvioitava vuoden 2011 päätöksen sijaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen mukaisesti. Tässä tapauksessa korvaus myönnettiin kuitenkin vasta 7 päivänä elokuuta 2012 annetulla aluelailla nro 15 elokuussa 2012, eli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen voimaantulon jälkeen. RASin väite on siten kestämätön. |
| --- | --- |

(258)

RASin mukaan toimenpide ja sen keskeiset osa-alueet määriteltiin ennen uuden SGEI-paketin voimaantuloa, joten sen soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi arvioitava vuoden 2011 päätöksen sijaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen mukaisesti. Tässä tapauksessa korvaus myönnettiin kuitenkin vasta 7 päivänä elokuuta 2012 annetulla aluelailla nro 15 elokuussa 2012, eli yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen voimaantulon jälkeen. RASin väite on siten kestämätön.

| (259) | Päätelmänä voidaan todeta, että Saremarille myönnettyä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(259)

Päätelmänä voidaan todeta, että Saremarille myönnettyä tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen perusteella.

| (260) | Joka tapauksessa kahden reitin liikennöimisestä maksetusta korvauksesta ei annettu määräystä eikä järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin toteutettu, joten kyseistä korvausta ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta myöskään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen perusteella. |
| --- | --- |

(260)

Joka tapauksessa kahden reitin liikennöimisestä maksetusta korvauksesta ei annettu määräystä eikä järjestelyjä liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin toteutettu, joten kyseistä korvausta ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana eikä siihen voida soveltaa ilmoitusvaatimusta koskevaa poikkeusta myöskään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2005 päätöksen perusteella.

Saremar on pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys

Saremar on pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys

| (261) | Jäljempänä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että Saremarin voidaan katsoa olleen korvauksen myöntämisen aikana valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(261)

Jäljempänä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että Saremarin voidaan katsoa olleen korvauksen myöntämisen aikana valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| (262) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti yritystä pidetään vaikeuksissa olevana yrityksenä, jos se ei pysty omilla taikka osakkailta tai markkinoilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 10 kohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa oleva yritys erityisesti silloin,






  a) | jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana |
| --- | --- | --- |

(262)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti yritystä pidetään vaikeuksissa olevana yrityksenä, jos se ei pysty omilla taikka osakkailta tai markkinoilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 10 kohdan mukaan yrityksen katsotaan olevan vaikeuksissa oleva yritys erityisesti silloin,

a)

jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

| b) | jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana |
| --- | --- |

b)

jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu ja joka on menettänyt yli puolet kirjanpidon mukaisista omista varoistaan ja yli neljännes varoista on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

| c) | jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

c)

jos se yhtiömuodosta riippumatta täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (263) | Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa säädetään, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei toteutuisi, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, ja luetellaan tavanomaisia merkkejä tällaisesta tilanteesta, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, kassavirran supistuminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. |
| --- | --- |

(263)

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa säädetään, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei toteutuisi, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, ja luetellaan tavanomaisia merkkejä tällaisesta tilanteesta, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, kassavirran supistuminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen.

| (264) | Saremar kirjasi 5 253 530 euron tappion vuonna 2010. Vaikka yritys sai 2 523 439 euroa voittoa vuonna 2011, tulos ei riittänyt kattamaan edellisenä vuonna syntyneitä tappioita. Vuoden 2010 tappiot olivat kaksi kertaa suuremmat kuin vuoden 2011 ylijäämä. Vuoden 2010 tappio siirrettiin vuodelle 2012 ja katettiin alentamalla yrityksen pääomaa 6 099 961 eurosta 1 209 010,64 euroon. Siten Saremar menetti vuonna 2011 yli 80 prosenttia pääomastaan, minkä vuoksi sitä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(264)

Saremar kirjasi 5 253 530 euron tappion vuonna 2010. Vaikka yritys sai 2 523 439 euroa voittoa vuonna 2011, tulos ei riittänyt kattamaan edellisenä vuonna syntyneitä tappioita. Vuoden 2010 tappiot olivat kaksi kertaa suuremmat kuin vuoden 2011 ylijäämä. Vuoden 2010 tappio siirrettiin vuodelle 2012 ja katettiin alentamalla yrityksen pääomaa 6 099 961 eurosta 1 209 010,64 euroon. Siten Saremar menetti vuonna 2011 yli 80 prosenttia pääomastaan, minkä vuoksi sitä on pidettävä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (265) | Saremarin vuoden 2012 taseen (54) perusteella yritys kirjasi vielä 1,7 miljoonan euron tappion vuonna 2012. Kuten edellä johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, komissio panee merkille, että Saremar itse katsoi olevansa kriittisessä taloustilanteessa vuonna 2012. |
| --- | --- |

(265)

Saremarin vuoden 2012 taseen (54) perusteella yritys kirjasi vielä 1,7 miljoonan euron tappion vuonna 2012. Kuten edellä johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, komissio panee merkille, että Saremar itse katsoi olevansa kriittisessä taloustilanteessa vuonna 2012.

54

| (266) | Tilanne käy ilmi myös RASin 15 päivänä lokakuuta 2012 hyväksymästä päätöksestä nro 41/23. Päätöksessä mainittiin 4 päivänä lokakuuta 2012 päivätty Saremarin toimitusjohtajan ilmoitus, jossa tämä muun muassa ilmoitti RASille, että jos 7 päivänä elokuuta 2012 annetun aluelain nro 15 säännöksiä, joilla vahvistetaan 10 miljoonan euron avustus yritykselle, ei panna välittömästi täytäntöön, yritys ei voisi velkaantuneisuuden vuoksi välttämättä jatkaa toimintaansa, mikä vaikuttaisi merkittävästi sekä julkiseen palveluun että yrityksen suunniteltuun yksityistämiseen (55). |
| --- | --- |

(266)

Tilanne käy ilmi myös RASin 15 päivänä lokakuuta 2012 hyväksymästä päätöksestä nro 41/23. Päätöksessä mainittiin 4 päivänä lokakuuta 2012 päivätty Saremarin toimitusjohtajan ilmoitus, jossa tämä muun muassa ilmoitti RASille, että jos 7 päivänä elokuuta 2012 annetun aluelain nro 15 säännöksiä, joilla vahvistetaan 10 miljoonan euron avustus yritykselle, ei panna välittömästi täytäntöön, yritys ei voisi velkaantuneisuuden vuoksi välttämättä jatkaa toimintaansa, mikä vaikuttaisi merkittävästi sekä julkiseen palveluun että yrityksen suunniteltuun yksityistämiseen (55).

55

| (267) | Kun otetaan huomioon yrityksen jatkuvat tappiot, likviditeettiongelmat ja Saremarin oma arvio, komissio päättelee, että yritystä on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(267)

Kun otetaan huomioon yrityksen jatkuvat tappiot, likviditeettiongelmat ja Saremarin oma arvio, komissio päättelee, että yritystä on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan perusteella.

| (268) | Saremarin talousvaikeudet hellittivät vuonna 2012, kun sille myönnettiin marras–joulukuussa 2012 tutkittavana oleva korvaus. Jos Saremar ei olisi saanut tätä korvausta, se olisi kirjannut 13 miljoonan euron tappion vuonna 2012. |
| --- | --- |

(268)

Saremarin talousvaikeudet hellittivät vuonna 2012, kun sille myönnettiin marras–joulukuussa 2012 tutkittavana oleva korvaus. Jos Saremar ei olisi saanut tätä korvausta, se olisi kirjannut 13 miljoonan euron tappion vuonna 2012.

| (269) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohdan mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyä korvausta on tarkasteltava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Kun otetaan huomioon, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ehdot eivät täyty, vaikeuksissa olevalle Saremarille myönnettyä korvausta liikennöinnistä kahdella reitillä on tarkasteltava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti, jotta voidaan määrittää, voidaanko sen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(269)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 9 kohdan mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyä korvausta on tarkasteltava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Kun otetaan huomioon, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuoden 2011 päätöksen ehdot eivät täyty, vaikeuksissa olevalle Saremarille myönnettyä korvausta liikennöinnistä kahdella reitillä on tarkasteltava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti, jotta voidaan määrittää, voidaanko sen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (270) | Yritys ei ole saanut mitään pelastamis- tai rakenneuudistustukea 10 viime vuoden aikana. Siten komissio katsoo, että yritys täyttää ainutkertaisuuden periaatteen, joka vahvistetaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa. |
| --- | --- |

(270)

Yritys ei ole saanut mitään pelastamis- tai rakenneuudistustukea 10 viime vuoden aikana. Siten komissio katsoo, että yritys täyttää ainutkertaisuuden periaatteen, joka vahvistetaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa.

| (271) | Jotta vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettyä valtiontukea voitaisiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana, sen on täytettävä kaikki pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(271)

Jotta vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettyä valtiontukea voitaisiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana, sen on täytettävä kaikki pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset.

| (272) | Ensinnäkin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdan nojalla yhtymään kuuluva yritys voi saada rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Sen jälkeen, kun Saremar siirrettiin pois emoyrityksestä Tirreniasta, se on ollut kokonaan RASin omistuksessa eikä siten kuulu yhtymään. |
| --- | --- |

(272)

Ensinnäkin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdan nojalla yhtymään kuuluva yritys voi saada rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Sen jälkeen, kun Saremar siirrettiin pois emoyrityksestä Tirreniasta, se on ollut kokonaan RASin omistuksessa eikä siten kuulu yhtymään.

| (273) | Toiseksi toimenpiteen soveltuvuus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisesti edellyttää, että rakenneuudistussuunnitelmassa selvitetään yksityiskohtaisesti ongelmia, jotka johtivat vaikeuksiin, ja vahvistetaan keinot, joilla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja terveys voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa. Tämä on tehtävä yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella ja erilaisten hahmotelmien avulla, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin sekä yrityksen erityisiin vahvuuksiin ja heikkouksiin. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten markkinatutkimuksen, on esitettävä komissiolle. |
| --- | --- |

(273)

Toiseksi toimenpiteen soveltuvuus pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisesti edellyttää, että rakenneuudistussuunnitelmassa selvitetään yksityiskohtaisesti ongelmia, jotka johtivat vaikeuksiin, ja vahvistetaan keinot, joilla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja terveys voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa. Tämä on tehtävä yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella ja erilaisten hahmotelmien avulla, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin sekä yrityksen erityisiin vahvuuksiin ja heikkouksiin. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten markkinatutkimuksen, on esitettävä komissiolle.

| (274) | Komissiolle ei ole toimitettu tällaista suunnitelmaa. RAS toimitti Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelman, mutta suunnitelma ei täytä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimuksia. |
| --- | --- |

(274)

Komissiolle ei ole toimitettu tällaista suunnitelmaa. RAS toimitti Saremarin vuosien 2011–2022 liiketoimintasuunnitelman, mutta suunnitelma ei täytä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimuksia.

| (275) | Tässä tapauksessa Saremarin liiketoimintasuunnitelma hyväksyttiin heinäkuussa 2010, eli ennen kuin RAS oli myöntänyt korvausta, joten suunnitelmassa ei otettu huomioon tätä Saremarin hyväksi toteutettavaa toimenpidettä. Suunnitelma perustui oletukseen, jonka mukaan yritys yksityistettäisiin osittain (RAS aikoi alun perin luopua 49 prosentin osuudesta yrityksessä) marraskuuhun 2010 mennessä, ja se kattoi uuden julkisen palvelun sopimuksen, joka oli määrä tehdä ostajan kanssa vuoden 2010 loppuun mennessä, 12-vuotisen voimassaoloajan. Suunnitelmassa ei esitelty yksityiskohtaisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneita olosuhteita eikä kuvailtu keinoja palauttaa sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus; suunnitelmassa ei myöskään viitattu Saremarin liikennöintiin kahdella Sardinian ja mantereen välisellä reitillä. |
| --- | --- |

(275)

Tässä tapauksessa Saremarin liiketoimintasuunnitelma hyväksyttiin heinäkuussa 2010, eli ennen kuin RAS oli myöntänyt korvausta, joten suunnitelmassa ei otettu huomioon tätä Saremarin hyväksi toteutettavaa toimenpidettä. Suunnitelma perustui oletukseen, jonka mukaan yritys yksityistettäisiin osittain (RAS aikoi alun perin luopua 49 prosentin osuudesta yrityksessä) marraskuuhun 2010 mennessä, ja se kattoi uuden julkisen palvelun sopimuksen, joka oli määrä tehdä ostajan kanssa vuoden 2010 loppuun mennessä, 12-vuotisen voimassaoloajan. Suunnitelmassa ei esitelty yksityiskohtaisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneita olosuhteita eikä kuvailtu keinoja palauttaa sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus; suunnitelmassa ei myöskään viitattu Saremarin liikennöintiin kahdella Sardinian ja mantereen välisellä reitillä.

| (276) | Tämän perusteella komissio katsoo, että toimenpide ei edellyttänyt pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset täyttävän liiketoimintasuunnitelman toteutusta, mikä riittää osoittamaan, että toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(276)

Tämän perusteella komissio katsoo, että toimenpide ei edellyttänyt pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset täyttävän liiketoimintasuunnitelman toteutusta, mikä riittää osoittamaan, että toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille.

| (277) | Kolmanneksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan mahdollisuuksien mukaan kaupankäynnin edellytyksiä haittaavia tuen vaikutuksia. Tuella ei saa kohtuuttomasti vääristää kilpailua. Tavallisesti tämä tarkoittaa, että rakenneuudistusvaiheen päätyttyä yrityksen läsnäoloa markkinoilla rajoitetaan. Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteiden laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti ottaen huomioon yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaisesti komissio edellyttää vastasuoritteita kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin. RAS ei ehdottanut mitään vastasuoritteita, joilla olisi vähennetty tuen myöntämisestä mahdollisesti aiheutuvaa kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(277)

Kolmanneksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan mahdollisuuksien mukaan kaupankäynnin edellytyksiä haittaavia tuen vaikutuksia. Tuella ei saa kohtuuttomasti vääristää kilpailua. Tavallisesti tämä tarkoittaa, että rakenneuudistusvaiheen päätyttyä yrityksen läsnäoloa markkinoilla rajoitetaan. Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteiden laajuus on määriteltävä tapauskohtaisesti ottaen huomioon yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen. Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 7 kohdan mukaisesti komissio edellyttää vastasuoritteita kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten vähentämiseksi mahdollisimman suuressa määrin. RAS ei ehdottanut mitään vastasuoritteita, joilla olisi vähennetty tuen myöntämisestä mahdollisesti aiheutuvaa kilpailun vääristymistä.

| (278) | Neljänneksi tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Rahoitusosuuden on oltava todellinen, eikä siihen voida laskea tulevia voittoja, kuten kassavaroja; tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta yrityksen elinkelpoisuuden palautumiseen. |
| --- | --- |

(278)

Neljänneksi tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Rahoitusosuuden on oltava todellinen, eikä siihen voida laskea tulevia voittoja, kuten kassavaroja; tällainen rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta yrityksen elinkelpoisuuden palautumiseen.

| (279) | Tässä tapauksessa suunnitelmiin ei kuulunut omien varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(279)

Tässä tapauksessa suunnitelmiin ei kuulunut omien varojen käyttöä.

| (280) | Komissio päättelee, että Saremarille myönnetty avustus, jolla katettiin liikennöinnistä kahdella mantereen reitillä vuosina 2011–2012 syntyneet tappiot, on vaikeuksissa olevalle Saremarille myönnettyä sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. |
| --- | --- |

(280)

Komissio päättelee, että Saremarille myönnetty avustus, jolla katettiin liikennöinnistä kahdella mantereen reitillä vuosina 2011–2012 syntyneet tappiot, on vaikeuksissa olevalle Saremarille myönnettyä sisämarkkinoille soveltumatonta tukea.

| (281) | Arvioinnin kattavuuden varmistamiseksi komissio on määrittänyt, olisiko kyseessä oleva tuki soveltunut sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden mukaisesti, mikäli Saremar ei olisi tuen myöntämisen aikana ollut vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(281)

Arvioinnin kattavuuden varmistamiseksi komissio on määrittänyt, olisiko kyseessä oleva tuki soveltunut sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden mukaisesti, mikäli Saremar ei olisi tuen myöntämisen aikana ollut vaikeuksissa oleva yritys.

Perussopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu todellinen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

Perussopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu todellinen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

| (282) | Kuten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 56 kohdassa todetaan, jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi luokiteltavien palvelujen luonteen osalta. Komission tehtävänä on varmistaa, että tätä harkintavaltaa käytettäessä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä ei tehdä ilmeisiä virheitä. |
| --- | --- |

(282)

Kuten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 56 kohdassa todetaan, jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviksi palveluiksi luokiteltavien palvelujen luonteen osalta. Komission tehtävänä on varmistaa, että tätä harkintavaltaa käytettäessä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen määrittelyssä ei tehdä ilmeisiä virheitä.

| (283) | Edellä johdanto-osan 188–210 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että tätä ehtoa ei tässä tapauksessa noudatettu. |
| --- | --- |

(283)

Edellä johdanto-osan 188–210 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että tätä ehtoa ei tässä tapauksessa noudatettu.

Julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen laskentaa koskevat säännöt täsmentävän toimeksiantoasiakirjan tarve

Julkisen palvelun velvoitteet ja korvauksen laskentaa koskevat säännöt täsmentävän toimeksiantoasiakirjan tarve

| (284) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.3 jakson mukaan SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu edellyttää, että palvelun tuottaminen on annettu kyseiselle yritykselle yhdellä tai useammalla asiakirjalla. |
| --- | --- |

(284)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.3 jakson mukaan SEUT-sopimuksen 106 artiklassa tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu edellyttää, että palvelun tuottaminen on annettu kyseiselle yritykselle yhdellä tai useammalla asiakirjalla.

| (285) | Asiakirjoissa on kuvattava erityisesti






  a) | julkisen palvelun velvoitteen tarkka luonne ja kesto |
| --- | --- | --- |

(285)

Asiakirjoissa on kuvattava erityisesti

a)

julkisen palvelun velvoitteen tarkka luonne ja kesto

| b) | asianomainen yritys ja alue |
| --- | --- |

b)

asianomainen yritys ja alue

| c) | Saremarille myönnettyjen yksinoikeuksien luonne |
| --- | --- |

c)

Saremarille myönnettyjen yksinoikeuksien luonne

| d) | korvausmenetelmä ja korvauksen laskennassa, seurannassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit |
| --- | --- |

d)

korvausmenetelmä ja korvauksen laskennassa, seurannassa ja tarkistamisessa käytettävät parametrit

| e) | järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin. |
| --- | --- |

e)

järjestelyt liiallisten korvausten välttämiseksi ja perimiseksi takaisin.

| (286) | Komissio toteaa, että tässä tapauksessa toimeksiantoasiakirjoissa ei viitattu korvaukseen, joka Saremarille myönnettäisiin julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, joten asiakirjat eivät täytä edellä d ja e alakohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(286)

Komissio toteaa, että tässä tapauksessa toimeksiantoasiakirjoissa ei viitattu korvaukseen, joka Saremarille myönnettäisiin julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, joten asiakirjat eivät täytä edellä d ja e alakohdassa asetettuja vaatimuksia.

Toimeksiannon kesto

Toimeksiannon kesto

| (287) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.4 jaksossa todetaan: ”Toimeksiannon kesto olisi perusteltava objektiivisilla kriteereillä kuten tarpeella kuolettaa kiinteä käyttöomaisuus, joka ei ole siirrettävissä. Toimeksiannon kesto ei periaatteessa saisi ylittää sitä ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseksi.” |
| --- | --- |

(287)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 2.4 jaksossa todetaan: ”Toimeksiannon kesto olisi perusteltava objektiivisilla kriteereillä kuten tarpeella kuolettaa kiinteä käyttöomaisuus, joka ei ole siirrettävissä. Toimeksiannon kesto ei periaatteessa saisi ylittää sitä ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseksi.”

| (288) | Tässä tapauksessa palvelujen toteuttamiskausi rajoittui vuosiin 2011–2012, joten tämä ehto täyttyy. |
| --- | --- |

(288)

Tässä tapauksessa palvelujen toteuttamiskausi rajoittui vuosiin 2011–2012, joten tämä ehto täyttyy.

Korvauksen määrä

Korvauksen määrä

| (289) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdassa säädetään, että ”korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”. Jotta tuen voitaisiin katsoa olevan tarpeellista, sen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta. Sen vuoksi tässä tapauksessa on tarpeen laskea, mitä lisäkustannuksia Saremarille koitui toimeksiantoasiakirjoilla määrätyistä julkisen palvelun velvoitteista, ja verrata niitä RASin yritykselle myöntämiin etuihin. |
| --- | --- |

(289)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdassa säädetään, että ”korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”. Jotta tuen voitaisiin katsoa olevan tarpeellista, sen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta. Sen vuoksi tässä tapauksessa on tarpeen laskea, mitä lisäkustannuksia Saremarille koitui toimeksiantoasiakirjoilla määrätyistä julkisen palvelun velvoitteista, ja verrata niitä RASin yritykselle myöntämiin etuihin.

| (290) | Saremarille myönnettiin julkisesta palvelusta 10 miljoonan euron korvaus. RAS esitti, että palvelun toteuttamisesta viitekaudella aiheutuneet lisäkustannukset vastasivat Saremarille myönnettyä tukea, kun huomioon ei oteta kohtuullista voittoa. Tutkinnassa kävi ilmi, että Saremarille syntyi kyseisillä reiteillä 214 000 euron tappio vuonna 2011 ja 13 440 220 euron tappio vuonna 2012. |
| --- | --- |

(290)

Saremarille myönnettiin julkisesta palvelusta 10 miljoonan euron korvaus. RAS esitti, että palvelun toteuttamisesta viitekaudella aiheutuneet lisäkustannukset vastasivat Saremarille myönnettyä tukea, kun huomioon ei oteta kohtuullista voittoa. Tutkinnassa kävi ilmi, että Saremarille syntyi kyseisillä reiteillä 214 000 euron tappio vuonna 2011 ja 13 440 220 euron tappio vuonna 2012.

| (291) | Näiden tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että RASin myöntämä korvaus ei ylittänyt palvelujen toteuttamisesta aiheutuneita tappioita. Kolmatta Altmark-kriteeriä koskevan selvityksen ja esitettyjen syiden perusteella komissio kuitenkin katsoo, että Saremarilla ei ollut oikeutta saada korvausta kustannuksista, joita aiheutui liikennöinnistä kahdella reitillä, eikä korvaukseen liittynyt selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(291)

Näiden tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että RASin myöntämä korvaus ei ylittänyt palvelujen toteuttamisesta aiheutuneita tappioita. Kolmatta Altmark-kriteeriä koskevan selvityksen ja esitettyjen syiden perusteella komissio kuitenkin katsoo, että Saremarilla ei ollut oikeutta saada korvausta kustannuksista, joita aiheutui liikennöinnistä kahdella reitillä, eikä korvaukseen liittynyt selvästi määriteltyjä julkisen palvelun velvoitteita.

| (292) | Koska tuki myönnettiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien uusien puitteiden voimaantulon jälkeen, sen soveltuvuutta on arvioitava myös seuraavien ehtojen perusteella:






  a) | 14 kohta: julkisen palvelun tarvetta on harkittava asianmukaisella tavalla, kun palveluntarjoajalle annetaan tehtäväksi tietty yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu |
| --- | --- | --- |

(292)

Koska tuki myönnettiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien uusien puitteiden voimaantulon jälkeen, sen soveltuvuutta on arvioitava myös seuraavien ehtojen perusteella:

a)

14 kohta: julkisen palvelun tarvetta on harkittava asianmukaisella tavalla, kun palveluntarjoajalle annetaan tehtäväksi tietty yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu

| b) | 19 kohta: yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiannon yhteydessä on noudatettava julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä |
| --- | --- |

b)

19 kohta: yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun toimeksiannon yhteydessä on noudatettava julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä

| c) | 20 kohta: syrjimättömyys |
| --- | --- |

c)

20 kohta: syrjimättömyys

| d) | 24 kohta (ja sitä seuraavat kohdat): nettokustannukset on laskettava käyttämällä vältettyjen nettokustannusten menetelmää |
| --- | --- |

d)

24 kohta (ja sitä seuraavat kohdat): nettokustannukset on laskettava käyttämällä vältettyjen nettokustannusten menetelmää

| e) | 39 kohta (ja sitä seuraavat kohdat): tehokkuuskannustimet |
| --- | --- |

e)

39 kohta (ja sitä seuraavat kohdat): tehokkuuskannustimet

| f) | 60 kohta: avoimuus. |
| --- | --- |

f)

60 kohta: avoimuus.

| (293) | RAS ei toteuttanut julkista kuulemista eikä julkaissut etukäteen vaadittuja tietoja julkisen palvelun velvoitteista ja niiden täyttämisestä maksettavasta korvauksesta. Kuten edellä on esitetty, korvaus ei tosiasiallisesti kuulunut lainkaan alkuperäisiin suunnitelmiin, sillä palvelujen katsottiin olevan kaupallisesti kannattavia. |
| --- | --- |

(293)

RAS ei toteuttanut julkista kuulemista eikä julkaissut etukäteen vaadittuja tietoja julkisen palvelun velvoitteista ja niiden täyttämisestä maksettavasta korvauksesta. Kuten edellä on esitetty, korvaus ei tosiasiallisesti kuulunut lainkaan alkuperäisiin suunnitelmiin, sillä palvelujen katsottiin olevan kaupallisesti kannattavia.

| (294) | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdan mukaan ”korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”. Kyseisten vuoden 2011 puitteiden 24 kohdan mukaan nettokustannukset, jotka ovat välttämättömiä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi, on laskettava vertaamalla palveluntarjoajan tilannetta silloin, kun julkisen palvelun velvoitteita on määrätty ja kun niitä ei ole määrätty. Tässä tapauksessa tällaista laskelmaa ei tehty. |
| --- | --- |

(294)

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdan mukaan ”korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”. Kyseisten vuoden 2011 puitteiden 24 kohdan mukaan nettokustannukset, jotka ovat välttämättömiä julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi, on laskettava vertaamalla palveluntarjoajan tilannetta silloin, kun julkisen palvelun velvoitteita on määrätty ja kun niitä ei ole määrätty. Tässä tapauksessa tällaista laskelmaa ei tehty.

| (295) | Lisäksi toimeksiantoasiakirjoissa ei vahvistettu mitään tehokkuutta kannustavaa mekanismia. RAS ei myöskään ole osoittanut, että kannustimien käyttäminen ei olisi ollut mahdollista tai tarkoituksenmukaista. Lopuksi todetaan, että avoimuusvelvoitteita ei noudatettu. |
| --- | --- |

(295)

Lisäksi toimeksiantoasiakirjoissa ei vahvistettu mitään tehokkuutta kannustavaa mekanismia. RAS ei myöskään ole osoittanut, että kannustimien käyttäminen ei olisi ollut mahdollista tai tarkoituksenmukaista. Lopuksi todetaan, että avoimuusvelvoitteita ei noudatettu.

| (296) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saremarille palvelujen toteuttamisesta myönnetty korvaus ei sovellu sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(296)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saremarille palvelujen toteuttamisesta myönnetty korvaus ei sovellu sisämarkkinoille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden perusteella.

7.3.2   PÄÄOMITUS

| (297) | Tutkinnan aikana RAS esitti kaksi keskeistä väitettä pääomituksesta: ensimmäisen väitteen mukaan toimenpide pantiin täytäntöön vain osittain ja toisen väitteen mukaan siinä oli kyse rahoituksesta, johon Saremarilla oli lainmukaisesti oikeus. Kuten edellä on todettu, RAS ei ole väittänyt, että toimenpide olisi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista rakenneuudistustukea. RAS ei ole myöskään esittänyt mitään huomautuksia toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(297)

Tutkinnan aikana RAS esitti kaksi keskeistä väitettä pääomituksesta: ensimmäisen väitteen mukaan toimenpide pantiin täytäntöön vain osittain ja toisen väitteen mukaan siinä oli kyse rahoituksesta, johon Saremarilla oli lainmukaisesti oikeus. Kuten edellä on todettu, RAS ei ole väittänyt, että toimenpide olisi pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaista rakenneuudistustukea. RAS ei ole myöskään esittänyt mitään huomautuksia toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

| (298) | Joka tapauksessa komissio katsoo, että Saremar täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa annetun vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmän, joten se on oikeutettu rakenneuudistustukeen. Pääomitus on rakenneuudistustukea, jota on arvioitava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti sen määrittämiseksi, voiko se soveltua sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(298)

Joka tapauksessa komissio katsoo, että Saremar täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa annetun vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmän, joten se on oikeutettu rakenneuudistustukeen. Pääomitus on rakenneuudistustukea, jota on arvioitava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti sen määrittämiseksi, voiko se soveltua sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (299) | Koska pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuuskriteerit eivät täyty (ks. erityisesti johdanto-osan 272–279 kappaleessa esitetyt perustelut), komissio päättelee, että Saremarille maksetut korvaukset ovat vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettyä sisämarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea. Sen vuoksi toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(299)

Koska pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuuskriteerit eivät täyty (ks. erityisesti johdanto-osan 272–279 kappaleessa esitetyt perustelut), komissio päättelee, että Saremarille maksetut korvaukset ovat vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettyä sisämarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea. Sen vuoksi toimenpiteen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

7.3.3   PÄÄTELMÄ

| (300) | Seuraavat RASin Saremarin hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea:






  a) | 7 päivänä elokuuta 2012 annetulla aluelailla nro 15 myönnetty ja kahdessa erässä 6 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä joulukuuta 2012 maksettu 10 miljoonan euron korvaus liikennöinnistä kahdella Sardinian ja mantereen välisellä lisäreitillä |
| --- | --- | --- |

(300)

Seuraavat RASin Saremarin hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea:

a)

7 päivänä elokuuta 2012 annetulla aluelailla nro 15 myönnetty ja kahdessa erässä 6 päivänä marraskuuta 2012 ja 3 päivänä joulukuuta 2012 maksettu 10 miljoonan euron korvaus liikennöinnistä kahdella Sardinian ja mantereen välisellä lisäreitillä

| b) | 15 päivänä kesäkuuta 2012 päätetty 6 099 961 euron pääomitus (josta vain 824 309,69 euroa maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012). |
| --- | --- |

b)

15 päivänä kesäkuuta 2012 päätetty 6 099 961 euron pääomitus (josta vain 824 309,69 euroa maksettiin 11 päivänä heinäkuuta 2012).

| (301) | Myynninedistämistoimista maksettu korvaus ja takaussitoumukset eivät ole Saremarille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(301)

Myynninedistämistoimista maksettu korvaus ja takaussitoumukset eivät ole Saremarille myönnettyä valtiontukea.

7.4   PÄÄTELMÄ

PÄÄTELMÄ

| (302) | Kyseessä olevat tukitoimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille. Italia on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia. |
| --- | --- |

(302)

Kyseessä olevat tukitoimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille. Italia on myöntänyt sääntöjenvastaisesti kyseessä olevat tuet, jotka ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisia.

| (303) | Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (56). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (57). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (58). |
| --- | --- |

(303)

Kun komissio on todennut, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivalta päättää, että kyseisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (56). Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiolle asetetulla velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma valtiontuki pyritään palauttamaan aikaisempi tilanne (57). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (58).

56

57

58

| (304) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (59) 14 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].” |
| --- | --- |

(304)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (59) 14 artiklassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...].”

59

| (305) | Koska johdanto-osan 300 kappaleessa määritettyjen toimenpiteiden katsotaan olevan sääntöjenvastaista ja soveltumatonta valtiontukea, jo myönnettyjen tukitoimenpiteiden kokonaismäärä, eli 10 824 309,69 euroa, on perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. |
| --- | --- |

(305)

Koska johdanto-osan 300 kappaleessa määritettyjen toimenpiteiden katsotaan olevan sääntöjenvastaista ja soveltumatonta valtiontukea, jo myönnettyjen tukitoimenpiteiden kokonaismäärä, eli 10 824 309,69 euroa, on perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu.

| (306) | Tämä päätös ei koske tai rajoita mitään muita seikkoja, joita käsitellään vuosien 2011 ja 2012 päätöksissä tai joita asianomaiset ovat saattaneet komission tietoon kyseisillä päätöksillä aloitetun tutkinnan aikana, |
| --- | --- |

(306)

Tämä päätös ei koske tai rajoita mitään muita seikkoja, joita käsitellään vuosien 2011 ja 2012 päätöksissä tai joita asianomaiset ovat saattaneet komission tietoon kyseisillä päätöksillä aloitetun tutkinnan aikana,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tukitoimenpiteet, jotka on myönnetty Saremarille julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena 7 päivänä elokuuta 2012 annetulla aluelailla nro 15 ja Saremarin yhtiökokouksen 15 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksymän pääomanlisäyksen muodossa, eivät sovellu sisämarkkinoille. Italia on myöntänyt kyseiset tuet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

2.   Myynninedistämistoimista maksettu korvaus ja takaussitoumukset eivät ole Saremarille myönnettyä valtiontukea.

2 artikla

1.   Italian on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä määristä kertyy korkoa alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (60) V luvun mukaisesti sekä asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (61) mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL C 28, 1.2.2012, s. 18, ja EUVL C 84, 22.3.2013, s. 58.

1

(2)  
  EUVL C 28, 1.2.2012, s. 18.

2

(3)  Vuodesta 2004 lähtien entiseen Tirrenia-konserniin kuuluivat Tirrenia di Navigazione S.p.A., Saremar (Sardegna Regionale Marittima SpA), Toremar (Toscana Regionale Marittima SpA), Siremar (Sicilia Regionale Marittima SpA) ja Caremar (Campania Regionale Marittima SpA),

3

(4)  
  EUVL C 84, 22.3.2013, s. 58.

4

(5)  Fintecnan omistaa kokonaan Italian valtiovarainministeriö, ja yritys erikoistuu omistusosuuksien ja yksityistämisprosessien hallintaan sekä tehostamis- ja rakenneuudistushankkeisiin yrityksissä, joilla on teollisuuteen, rahoitukseen tai organisaatioon liittyviä vaikeuksia.

5

(6)  Vuoden 2009 lain nojalla Pontinon saaristoon kulkevia yhteyksiä liikennöivä liiketoimintayksikkö erotettiin Caremarista ja siirrettiin Lazion alueelle.

6

(7)  Vuoden 2009 lain 19 b §:n 10 momentti.

7

(8)  Asia I743, lauttamaksut Sardiniaan ja Sardiniasta, yksityisten kilpailijoiden (Onorato Partecipazioni S.r.l., Moby S.p.a., Marinvest S.r.l., Investitori Associati SGR S.p.a., Grandi Navi Veloci S.p.a., SNAV S.p.a., Lota Maritime SA, Forship S.p.a, Clessidra SGR S.p.a. ja L19 S.p.a.) SEUT-sopimuksen 101 artiklan väitetty rikkominen tietyillä Sardinian ja mantereen välisillä reiteillä.

8

(9)  Päivittäinen yhteys 1 päivästä huhtikuuta 2012 alkaen.

9

(10)  Kolmena päivänä viikossa 1.–19.6. ja 4.–15.9.2012.

10

(11)  
  ”Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012”, s. 359, saatavilla osoitteessa: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf

11

(12)  SNAV liikennöi reitillä Olbia–Civitavecchia toukokuuhun 2011 saakka, jolloin GNV korvasi sen.

12

(13)  Ks. alaviite 8.

13

(14)  Kilpailuviranomaisen päätös nro 24033, annettu 31 päivänä lokakuuta 2012, ”SP136 – Saremar – Sardegna Regionale Marittima/Rotte Civitavecchia-Golfo degli Aranci e Vado Ligure – Porto Torres”.

14

(15)  Grimaldi, Marinvest ja Moby perustivat CINin marraskuussa 2010 voidakseen jättää Tirreniaa koskevan ostotarjouksen. Vuoden 2011 alussa Marinvest (määräysvalta SNAV:ssä) hankki omistukseensa GNV:n, ja maaliskuussa 2011 Moby siirsi hallussaan olevat CINin osakkeet Onorato Partecipazionille, joka oli Mobyn määräysvaltainen osakas. Näin ollen maaliskuussa 2011 CINin suurimmat osakkaat olivat Onorato Partecipazioni (määräysvalta Mobyssa) ja Marinvest (määräysvalta GNV:ssä ja SNAV:ssä).

15

(16)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

16

(17)  
  Kesäkuun 21 päivänä 2012 annetulla päätöksellä nro 23650 (C11613) kilpailuviranomainen hyväksyi ehdollisesti CINin, jonka omistivat yhdessä Moby (40 %), L19 (30 %), Gruppo Investimenti Portuali S.p.A (20 %) ja Shipping Investment S.r.l. (10 %), toteuttaman Tirrenian liiketoimintayksikön oston. Kilpailuviranomainen määräsi tiettyjä ehtoja, jotka koskivat muun muassa Mobyn ja CINin välisten yhteistunnussopimusten soveltamatta jättämistä vuosina 2012–2016 ja sellaisten hintojen soveltamista reiteillä Civitavecchia–Olbia, Genova – Porto Torres ja Genove–Olbia, jotka vastaavat Mobyn keskimääräistä yksikkötuloa kesällä 2009 (lukuun ottamatta suoraan polttoainekustannusten kasvusta johtuvaa hinnannousua). CIN/Tirrenia korvaisi Mobyn reitillä Genova – Porto Torres. Reitillä Civitavecchia–Olbia Moby ja CIN siirtäisivät kapasiteetistaan 10 prosenttia muille liikenteenharjoittajille vuosien 2013 ja 2014 kesäkausilla.

17

(18)  SNAV liikennöi reitillä toukokuuhun 2011 saakka.

18

(19)  Kilpailuviranomaisen päätös nro 24418, 18.6.2013, C11613B.

19

(20)  Bonus Sardo Vacanza -hankkeella oli määrä edistää ja tukea matkailua Sardiniassa. Hankkeessa hyvitettiin lauttakuljetuksen kulut (enintään 90 euron korvaus koski vähintään kahden matkustajan ryhmiä) suoraan matkustajille, jotka matkustivat Sardiniaan tai Sardiniasta ja yöpyivät vähintään kolme yötä Sardiniassa kesällä 2011.

20

(21)  Tulos sen jälkeen, kun lakisääteiset varaukset ja edellisten tilikausien voitot oli käytetty.

21

(22)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmBH ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003, Kok., s. I-7747.

22

(23)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

23

(24)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

24

(25)  
  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

27

(28)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) (EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7).

28

(29)  Raportti pohjautui asiakirjaan ”Relazione al bilancio 2011”.

29

(30)  Ks. soveltuvin osin yhdistetyt asiat C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, Land Burgenland v. komissio, tuomio 24.10.2013, Kok. (ei vielä julkaistu), 56 kohta.

30

(31)  Yhdistetyt asiat C-214/12 P, C-215/12 P ja C-223/12 P, kuten edellä, 57 kohta.

31

(32)  Kilpailuviranomainen on vahvistanut, että Sardiniassa sijaitsevien Olbian ja Golfo Arancin satamien voidaan katsoa olevan kysynnän kannalta toisensa korvaavia. Sama koskee Liguriassa sijaitsevia Genovan ja Vadi Liguren satamia.

32

(33)  Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen, 47 ja 48 kohta (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4).

33

(34)  Päätös nro 27/4.

34

(*1)  Tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

*1

(35)  
  ”Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012”, s. 360, saatavilla osoitteessa: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf

35

(36)  Asia T-289/03, BUPA ym. v. komissio, tuomio 12.2.2008, Kok., s. II-81, 96 kohta. Ks. myös julkisasiamies Tizzanon ratkaisuehdotus asiassa C-53/00, Ferring, 8.5.2001, Kok., s. I-9069 ja julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus asiassa C-126/01, GEMO, 30.4.2002, Kok., s. I-13769.

36

(37)  Komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen.

37

(38)  Komission tiedonanto C(2004) 43 – Yhteisön suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle (EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3).

38

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-205/99, Analir ym., 20.2.2001, Kok., s. I-1271.

39

(40)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Komission tulkinta palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 3577/92”, KOM(2003) 595 lopullinen, 22.12.2003.

40

(41)  Kilpailuviranomaisen päätös Tirrenian ja CINin sulautumisesta, taulukko 3.

41

(42)  Kilpailuviranomaisen päätös Tirrenian ja CINin sulautumisesta, 45 kohta.

42

(43)  Kilpailuviranomaisen päätös Tirrenian ja CINin sulautumisesta, 46 kohta.

43

(44)  Enintään 40 lähtöä suuntaansa vuoden aikana.

44

(45)  Enintään 40 lähtöä suuntaansa kesä–syyskuussa, jouluna ja pääsiäisenä.

45

(46)  Asia C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG v. BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, tuomio 16.12.2010, Kok., s. I-13083, 39 kohta.

46

(47)  Asia C-261/89, Italia v. komissio, tuomio 3.10.1991, Kok., s. I-4437, 8 kohta; yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, kuten edellä, 21 kohta; asia C-42/93, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., s. I-4175, 13 kohta.

47

(48)  Ks. vientiluottovakuutuksia koskevan tiedonannon 3.1 ja 3.2 kohta, komission tiedonanto ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla] soveltamisesta valtion omistusosuuksiin (EY:n tiedote 9–1984) sekä komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta valmistusalalla toimiviin julkisiin yrityksiin (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3).

48

(49)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta valmistusalalla toimiviin julkisiin yrityksiin (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3).

49

(50)  Ks. komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta, 36 kohta.

50

(51)  Ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-372/97, Italia v. komissio, 29.4.2004, Kok., s. I-3679, 44 kohta.

51

(52)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993, Kok., s. I-2097, 20 kohta.

52

(53)  Asia C-410/04, Associazione Nazionale Autotrasporto Viaggiatori (ANAV) v. Comune di Bari ja AMTAB Servizio SpA.

53

(54)  http://www.sardiniapost.it/wp-content/uploads/2013/10/Bilancio-Saremar-2012.61-78.pdf

54

(55)  
  ”Relazione sul Rendiconto generale della Regione autonoma della Sardegna per l'esercizio finanziario 2012”, s. 359, saatavilla osoitteessa: http://www.corteconti.it/export/sites/portalecdc/_documenti/controllo/sezioni_riunite/sezioni_riunite_regione_sardegna/2013/relazione_parifixa.pdf

55

(56)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, 13 kohta.

56

(57)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, 75 kohta.

57

(58)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, 64–65 kohta.

58

(59)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

59

(60)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

60

(61)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

61

---

LIITE

Tiedot saaduista tukimääristä, takaisinperittävistä tuista ja jo palautetuista tuista

| Tuensaajan tiedot | Järjestelmän puitteissa saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Pääoma) | Palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaajan tiedot

Järjestelmän puitteissa saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Pääoma)

Palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)  miljoonaa kansallisessa valuutassa.

---

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/64

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2018/262,

annettu 14 päivänä helmikuuta 2018,

ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”We are a welcoming Europe, let us help!”

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 895)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansalaisaloitteesta 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ehdotetussa kansalaisaloitteessa ”We are a welcoming Europe, let us help!” todetaan seuraavaa: ”Viranomaisilla on suuria vaikeuksia muuttoliikkeen hallinnassa. Useimmat meistä haluavat auttaa hätää kärsiviä, koska me välitämme heistä. Miljoonat ihmiset ovat jo ryhtyneet toimiin avun antamiseksi. Nyt me haluamme saada äänemme kuuluviin. Tehdään vieraanvaraisuudesta jälleen Euroopan kunnia-asia! Pyydämme Euroopan komissiota ryhtymään seuraaviin toimiin.” |
| --- | --- |

(1)

Ehdotetussa kansalaisaloitteessa ”We are a welcoming Europe, let us help!” todetaan seuraavaa: ”Viranomaisilla on suuria vaikeuksia muuttoliikkeen hallinnassa. Useimmat meistä haluavat auttaa hätää kärsiviä, koska me välitämme heistä. Miljoonat ihmiset ovat jo ryhtyneet toimiin avun antamiseksi. Nyt me haluamme saada äänemme kuuluviin. Tehdään vieraanvaraisuudesta jälleen Euroopan kunnia-asia! Pyydämme Euroopan komissiota ryhtymään seuraaviin toimiin.”

| (2) | Ehdotetussa kansalaisaloitteessa todetaan sen tavoitteista seuraavaa: ”1. Kaikkialla EU:ssa on kansalaisia, jotka haluavat tarjota pakolaisille apua, jotta he voivat saada turvallisen asuinpaikan ja aloittaa uuden elämän. Vaadimme komissiota antamaan suoraa tukea paikallistason ryhmille, jotka auttavat kansallisen viisumin saaneita pakolaisia. 2. Ketään ei pidä asettaa syytteeseen tai sakottaa humanitaarisen avun tai suojan antamisesta. Komission on vaadittava valtioita, jotka rankaisevat vapaaehtoisesti auttavia, lopettamaan rankaiseminen. 3. Kaikilla on oikeus oikeussuojaan. Komission on taattava tehokkaammat keinot ja säännöt, joilla voidaan puolustaa työvoiman hyväksikäytön ja rikosten uhreja kaikkialla EU:ssa ja ihmisoikeusrikkomusten uhreja EU:n ulkorajoilla.” |
| --- | --- |

(2)

Ehdotetussa kansalaisaloitteessa todetaan sen tavoitteista seuraavaa: ”1. Kaikkialla EU:ssa on kansalaisia, jotka haluavat tarjota pakolaisille apua, jotta he voivat saada turvallisen asuinpaikan ja aloittaa uuden elämän. Vaadimme komissiota antamaan suoraa tukea paikallistason ryhmille, jotka auttavat kansallisen viisumin saaneita pakolaisia. 2. Ketään ei pidä asettaa syytteeseen tai sakottaa humanitaarisen avun tai suojan antamisesta. Komission on vaadittava valtioita, jotka rankaisevat vapaaehtoisesti auttavia, lopettamaan rankaiseminen. 3. Kaikilla on oikeus oikeussuojaan. Komission on taattava tehokkaammat keinot ja säännöt, joilla voidaan puolustaa työvoiman hyväksikäytön ja rikosten uhreja kaikkialla EU:ssa ja ihmisoikeusrikkomusten uhreja EU:n ulkorajoilla.”

| (3) | Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’SEU-sopimus’, vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’SEU-sopimus’, vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta.

| (4) | Tämän vuoksi kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä.

| (5) | Perussopimusten soveltamiseksi voidaan antaa unionin säädöksiä






  — | tarkastuksista, joita tehdään ulkorajoja ylittäville henkilöille, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla; |
| --- | --- | --- |

(5)

Perussopimusten soveltamiseksi voidaan antaa unionin säädöksiä

—

tarkastuksista, joita tehdään ulkorajoja ylittäville henkilöille, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla;

| — | yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkajärjestelmästä SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

—

yhteisestä eurooppalaisesta turvapaikkajärjestelmästä SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan nojalla;

| — | sellaista yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa koskevista toimenpiteistä, jolla pyritään kaikissa vaiheissa varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta, jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja tehostettu torjunta, SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

—

sellaista yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa koskevista toimenpiteistä, jolla pyritään kaikissa vaiheissa varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta, jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu sekä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja tehostettu torjunta, SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan nojalla;

| — | rikosten uhrien oikeuksia koskevista vähimmäissäännöistä, sikäli kun se on tarpeen tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen sekä poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi rajatylittävissä rikosasioissa SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla; |
| --- | --- |

—

rikosten uhrien oikeuksia koskevista vähimmäissäännöistä, sikäli kun se on tarpeen tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen sekä poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön helpottamiseksi rajatylittävissä rikosasioissa SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla;

| — | rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä tietyillä aloilla SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

—

rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä tietyillä aloilla SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla.

| (6) | Ehdotetun kansalaisaloitteen toisen osan suhteen unionin SEUT-sopimuksen 83 artiklan mukainen toimivalta on rajallinen, sillä vaikka kyseisessä artiklassa annetaan unionille toimivalta säätää rikosten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä, jäsenvaltioita ei voida sen nojalla kieltää rankaisemasta muunlaisesta menettelystä, kuten laittomaan maahanmuuttoon liittyvistä toimista, niiden sopivaksi katsomalla tavalla. |
| --- | --- |

(6)

Ehdotetun kansalaisaloitteen toisen osan suhteen unionin SEUT-sopimuksen 83 artiklan mukainen toimivalta on rajallinen, sillä vaikka kyseisessä artiklassa annetaan unionille toimivalta säätää rikosten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä, jäsenvaltioita ei voida sen nojalla kieltää rankaisemasta muunlaisesta menettelystä, kuten laittomaan maahanmuuttoon liittyvistä toimista, niiden sopivaksi katsomalla tavalla.

| (7) | Ehdotetun kansalaisaloitteen toista osaa on kuitenkin tarkasteltava myös SEUT-sopimuksen 79 artiklan perusteella. Kyseisen säännöksen nojalla voidaan antaa unionin säädöksiä perussopimusten soveltamiseksi sellaisen yhteisen maahanmuuttopolitiikan tarkoituksiin, jolla pyritään kaikissa vaiheissa varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta ja laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja tehostettu torjunta muun muassa laittoman maahanmuuton ja luvattoman oleskelun alalla, laittomasti maassa oleskelevien henkilöiden maasta poistaminen ja palauttaminen mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(7)

Ehdotetun kansalaisaloitteen toista osaa on kuitenkin tarkasteltava myös SEUT-sopimuksen 79 artiklan perusteella. Kyseisen säännöksen nojalla voidaan antaa unionin säädöksiä perussopimusten soveltamiseksi sellaisen yhteisen maahanmuuttopolitiikan tarkoituksiin, jolla pyritään kaikissa vaiheissa varmistamaan muuttovirtojen tehokas hallinta ja laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan ehkäiseminen ja tehostettu torjunta muun muassa laittoman maahanmuuton ja luvattoman oleskelun alalla, laittomasti maassa oleskelevien henkilöiden maasta poistaminen ja palauttaminen mukaan luettuna.

| (8) | Näistä syistä ehdotettu kansalaisaloite ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Näistä syistä ehdotettu kansalaisaloite ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi.

| (9) | Lisäksi kansalaistoimikunta on muodostettu ja yhteyshenkilöt on nimetty asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi kansalaistoimikunta on muodostettu ja yhteyshenkilöt on nimetty asetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen.

| (10) | Ehdotettu kansalaisaloite ”We are a welcoming Europe, let us help!” olisi sen vuoksi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(10)

Ehdotettu kansalaisaloite ”We are a welcoming Europe, let us help!” olisi sen vuoksi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään ehdotettu kansalaisaloite ”We are a welcoming Europe, let us help!”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 15 päivänä helmikuuta 2018.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu ehdotetun kansalaisaloitteen ”We are a welcoming Europe, let us help!” järjestäjille (kansalaistoimikunnan jäsenille), joita edustavat Isabelle CHOPIN ja Emma BONINO, jotka toimivat myös yhteyshenkilöinä.

Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Frans TIMMERMANS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 22.2.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 49/66

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2018/263,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2018,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 889)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevassa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä säädettyjen torjuntatoimenpiteiden tavoitteena on lieventää kyseessä olevan taudin leviämisriskiä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kotieläiminä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sioissa esiintyneitä kyseisen taudin tapauksia, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevassa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tiettyjä alueita, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä säädettyjen torjuntatoimenpiteiden tavoitteena on lieventää kyseessä olevan taudin leviämisriskiä.

| (2) | Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikojen virustauti, jolla voi olla vakavia sosioekonomisia vaikutuksia. Tartunnan saaneiden eläinten ja saastuneiden sioista saatujen tuotteiden siirrot ja ruhojen lainvastainen hävittäminen ovat taudin merkittävimmät leviämistavat. On äärimmäisen tärkeää välttää ihmisen toiminnasta johtuvaa afrikkalaisen sikaruton leviämistä. Jotta tiedot täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyistä eläinten terveyttä koskevista torjuntatoimenpiteistä, kuten sikojen ja sioista saatavien tuotteiden siirtorajoituksista, saatettaisiin tehokkaasti matkustajien – myös tieliikenteen matkustajien – tietoon, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilöliikenteen harjoittajat ja postipalvelut saattavat kyseiset eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetelluilta alueilta lähtevien matkustajien tietoon. Kyseinen tiedottaminen olisi mukautettava taudin leviämisriskin tasoa vastaavaksi. Lisäksi olisi varmistettava asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten koordinoiduilla toimilla, että erityisten julkisten tiedotuskampanjoiden avulla levitetty tieto on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(2)

Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikojen virustauti, jolla voi olla vakavia sosioekonomisia vaikutuksia. Tartunnan saaneiden eläinten ja saastuneiden sioista saatujen tuotteiden siirrot ja ruhojen lainvastainen hävittäminen ovat taudin merkittävimmät leviämistavat. On äärimmäisen tärkeää välttää ihmisen toiminnasta johtuvaa afrikkalaisen sikaruton leviämistä. Jotta tiedot täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyistä eläinten terveyttä koskevista torjuntatoimenpiteistä, kuten sikojen ja sioista saatavien tuotteiden siirtorajoituksista, saatettaisiin tehokkaasti matkustajien – myös tieliikenteen matkustajien – tietoon, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilöliikenteen harjoittajat ja postipalvelut saattavat kyseiset eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä luetelluilta alueilta lähtevien matkustajien tietoon. Kyseinen tiedottaminen olisi mukautettava taudin leviämisriskin tasoa vastaavaksi. Lisäksi olisi varmistettava asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten koordinoiduilla toimilla, että erityisten julkisten tiedotuskampanjoiden avulla levitetty tieto on tarkoituksenmukaista.

| (3) | Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen villisikapopulaatioissa mutta myös ihmisen toiminnasta johtuviin riskeihin, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland” ja 7 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” (5). Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti tautiin liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret korkean riskin alueet Puolan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan ja II osan luetteloihin. |
| --- | --- |

(3)

Riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä luonnonvaraisiin lajeihin liittyy kyseisen taudin hitaaseen luonnolliseen leviämiseen villisikapopulaatioissa mutta myös ihmisen toiminnasta johtuviin riskeihin, minkä taudin viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa osoittaa ja mistä esitetään näyttöä 14 päivänä heinäkuuta 2015 julkaistussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan tieteellisessä lausunnossa, 23 päivänä maaliskuuta 2017 julkaistussa tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland” ja 7 päivänä marraskuuta 2017 julkaistussa tieteellisessä raportissa ”Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland” (5). Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti tautiin liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret korkean riskin alueet Puolan osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevan I osan ja II osan luetteloihin.

| (4) | Jotta voidaan lisäksi kohdentaa täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyt eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet ja estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen samalla kun ehkäistään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä vahvistettua unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, olisi päivitettävä kyseisen taudin epidemiologisessa tilanteessa Puolassa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan lisäksi kohdentaa täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU säädetyt eläinten terveyttä koskevat torjuntatoimenpiteet ja estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen edelleen samalla kun ehkäistään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä vahvistettua unionin luetteloa alueista, joilla sovelletaan eläinten terveyttä koskevia torjuntatoimenpiteitä, olisi päivitettävä kyseisen taudin epidemiologisessa tilanteessa Puolassa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi.

| (5) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä olisi muutettava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 15 a artikla seuraavasti:

  ”15 a artikla
  Tietojen toimittamista koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet

  1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että matkustajaliikenteen harjoittajia, lentoasema- ja satamaoperaattorit mukaan lukien, matkatoimistoja (metsästysmatkojen järjestäjät mukaan lukien) ja postipalvelujen tarjoajia vaaditaan kiinnittämään asiakkaidensa huomio tässä päätöksessä vahvistettuihin torjuntatoimenpiteisiin erityisesti tiedottamalla tärkeimmistä tässä päätöksessä vahvistetuista kielloista tämän päätöksen liitteessä luetelluilta alueilta lähteville matkustajille ja postipalvelujen asiakkaille asianmukaisella tavalla.
  Sitä varten asianomaisten jäsenvaltioiden on järjestettävä ja toteutettava säännöllisesti julkisia tiedotuskampanjoita, joiden avulla edistetään tässä päätöksessä vahvistettuja torjuntatoimenpiteitä ja levitetään niistä tietoa.


  2.   Kaikkien jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla tieinfrastruktuurin tärkeimmillä reiteillä, kuten kansainvälisillä pääväylillä ja niitä yhdistävissä tieverkoissa, annetaan kaikille matkustajille asianmukaista tietoa afrikkalaisen sikaruton tartuntariskeistä ja tässä päätöksessä vahvistetuista torjuntatoimenpiteistä selkeällä ja näkyvällä tavalla.
  Kyseiset tiedot on esitettävä tavalla, jonka tämän päätöksen liitteessä luetelluilta alueilta tulevat ja niille menevät matkustajat sekä kolmansista maista, joihin afrikkalainen sikarutto on uhkana levitä, tulevat matkustajat voivat helposti ymmärtää.


  3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on koordinoitava toimensa sen varmistamiseksi, että liikenteenharjoittajat ja postipalvelujen tarjoajat levittävät tehokkaasti 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja erityisesti määritetyille kohderyhmille.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 15 a artikla seuraavasti:

”15 a artikla

Tietojen toimittamista koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että matkustajaliikenteen harjoittajia, lentoasema- ja satamaoperaattorit mukaan lukien, matkatoimistoja (metsästysmatkojen järjestäjät mukaan lukien) ja postipalvelujen tarjoajia vaaditaan kiinnittämään asiakkaidensa huomio tässä päätöksessä vahvistettuihin torjuntatoimenpiteisiin erityisesti tiedottamalla tärkeimmistä tässä päätöksessä vahvistetuista kielloista tämän päätöksen liitteessä luetelluilta alueilta lähteville matkustajille ja postipalvelujen asiakkaille asianmukaisella tavalla.

Sitä varten asianomaisten jäsenvaltioiden on järjestettävä ja toteutettava säännöllisesti julkisia tiedotuskampanjoita, joiden avulla edistetään tässä päätöksessä vahvistettuja torjuntatoimenpiteitä ja levitetään niistä tietoa.

2.   Kaikkien jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla tieinfrastruktuurin tärkeimmillä reiteillä, kuten kansainvälisillä pääväylillä ja niitä yhdistävissä tieverkoissa, annetaan kaikille matkustajille asianmukaista tietoa afrikkalaisen sikaruton tartuntariskeistä ja tässä päätöksessä vahvistetuista torjuntatoimenpiteistä selkeällä ja näkyvällä tavalla.

Kyseiset tiedot on esitettävä tavalla, jonka tämän päätöksen liitteessä luetelluilta alueilta tulevat ja niille menevät matkustajat sekä kolmansista maista, joihin afrikkalainen sikarutto on uhkana levitä, tulevat matkustajat voivat helposti ymmärtää.

3.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on koordinoitava toimensa sen varmistamiseksi, että liikenteenharjoittajat ja postipalvelujen tarjoajat levittävät tehokkaasti 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja erityisesti määritetyille kohderyhmille.”

| 2) | Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2018.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  EFSA Journal 2015;13(7):4163 [92 pp.]; EFSA Journal 2017;15(3):4732 [73 pp.] ja EFSA Journal 2017;15(11): 5068 [30 pp.].

5

---

LIITE

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:

”LIITE

I OSA

1.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

2.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vecauces un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku, Turlavas, Snēpeles un Laidu pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Kursīšu, Novadnieku, Pampāļu, Saldus, Zaņas un Zirņu pagasts, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

4.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Kruopių ir Papilės seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų, Tirkšlių ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Nevarėnų ir Tryškių seniūnijos.

5.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Stare Juchy w powiecie ełckim,

| gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki w powiecie gołdapskim,

| gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Giżycko z miastem Giżycko, Kruklanki, Miłki, Wydminy i Ryn w powiecie giżyckim,

| gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gmina Mikołajki w powiecie mrągowskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko, Świętajno i część gminy Wieliczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie oleckim,

| gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Bartoszyce z miastem Bartoszyce i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński, Lubomino, Orneta i Kiwity w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg. |
| --- |

powiat miejski Elbląg.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski) i miasto Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Wiżajny, Przerośl, Filipów, część gminy Raczki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża. |
| --- |

powiat miejski Łomża.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Liw, Miedzna i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Kotuń, Mokobody, Wodynie, Skórzec i Siedlce w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Joniec, Naruszewo i Załuski w powiecie płońskim,

| gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gmina Nasielsk w powiecie nowodworskim,

| gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Obryte, Winnica, Zatory i Pułtusk z miastem Pułtusk w powiecie pułtuskim,

| gmina Somianka w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gmina Somianka w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Klembów, Poświętne i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Kałuszyn, Siennica, Stanisławów, i Latowicz w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa i Wilga w powiecie garwolińskim,

| gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Lesznowola i Tarczyn w powiecie piaseczyńskim,

| gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Grójec, Jasieniec i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą i Magnuszew w powiecie kozienickim,

| gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim, |
| --- |

gminy Brwinów, Michałowice, Nadarzyn, Piastów, Pruszków i Raszyn w powiecie pruszkowskim,

| gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów, Grodzisk Mazowiecki, Milanówek i Podkowa Leśna w powiecie grodziskim,

| gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim. |
| --- |

gminy Iłów, Młodzieszyn, Nowa Sucha, Rybno, Sochaczew z miastem Sochaczew i Teresin w powiecie sochaczewskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Cyców, Ludwin, Łęczna, Milejów, Puchaczów i Spiczyn w powiecie łęczyńskim,

| gmina Borki w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Borki w powiecie radzyńskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Wojcieszków i Wola Mysłowska w powiecie łukowskim,

| gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Dubienka, Kamień, Chełm, Siedliszcze, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny i Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Serniki, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II OSA

1.   Tšekki

Seuraavat Tšekin alueet:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

2.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Haapsalu linn, |
| --- | --- |

—

Haapsalu linn,

| — | Hanila vald, |
| --- | --- |

—

Hanila vald,

| — | Harju maakond, |
| --- | --- |

—

Harju maakond,

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Kullamaa vald, |
| --- | --- |

—

Kullamaa vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne-Viru maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Lihula vald, |
| --- | --- |

—

Lihula vald,

| — | Martna vald, |
| --- | --- |

—

Martna vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub põhja pool maanteest nr 230,

| — | Nõva vald, |
| --- | --- |

—

Nõva vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub edela pool maanteest nr 31,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Tartu maakond, |
| --- | --- |

—

Tartu maakond,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Viljandi maakond, |
| --- | --- |

—

Viljandi maakond,

| — | Vormsi vald, |
| --- | --- |

—

Vormsi vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

3.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Zaļenieku, Svētes, Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Padures, Pelču, Rumbas, Rendas, Kalibes un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa P73 un uz rietumiem no autoceļa 932,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Veselavas pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P28 un rietumiem no autoceļa P20,

| — | Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts un Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa A2,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunlutriņu, Lutriņu un Šķēdes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Elkšņu un Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

4.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė: Akmenės, Naujosios Akmenės kaimiškoji, Naujosios Akmenės miesto ir Ventos seniūnijos,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Andrioniškio, Anykščių, Debeikių, Kavarsko seniūnijos dalis į šiaurės rytus nuo kelio Nr. 1205 ir į šiaurę rytus nuo kelio Nr. 1218, Kurklių, Skiemonių, Svėdasų, Troškūnų ir Viešintų seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus, Veliuonos,Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo, Lygumų, Pakruojo, Žeimelio, Linkuvos ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seninūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės ir į pietus nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Saločių ir Pušaloto seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų ir Šiluvos seniūnijos ir Kalnūjų ir Girkalnio seniūnijų dalisį pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

5.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Wieliczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 655w powiecie oleckim,

| gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gmina Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim. |
| --- |

gminy Braniewo z miastem Braniewo, Lelkowo, Pieniężno, Frombork, Płoskinia i część gminy Wilczęta położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 509 w powiecie braniewskim.

| w województwie podlaskim:





  część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Wizna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na południe od linii wyznaczoną przez drogę nr 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gmina Dubicze Cerkiewne, Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Łapy, Michałowo, Supraśl, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), gminy Orla i Boćki w powiecie bielskim,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Jeleniewo, Rutka-Tartak, Szypliszki część gminy Raczki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 655 i część gminy Suwałki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 655 w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim, |
| --- |

gminy Augustów z miastem Augustów, Bargłów Kościelny, Nowinka, Płaska i Sztabin w powiecie augustowskim,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok. |
| --- |

powiat miejski Białystok.

| w województwie mazowieckim:





  gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy,, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gmina Przesmyki, Domanice, Suchożebry, Mordy,, Wiśniewi Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gmina Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Łosice i Olszanka w powiecie łosickim,

| gmina Brochów w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gmina Brochów w powiecie sochaczewskim,

| gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Czosnów, Leoncin, miasto Nowy Dwór Mazowiecki, Pomiechówek i Zakroczym w powiecie nowodworskim,

| gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gmina Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| gmina Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gmina Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim, |
| --- |

gminy Konstancin – Jeziorna, Piaseczno, Prażmów i Góra Kalwaria w powiecie piaseczyńskim,

| gmina Chynów w powiecie grójeckim, |
| --- |

gmina Chynów w powiecie grójeckim,

| powiat miejski Warszawa. |
| --- |

powiat miejski Warszawa.

| w województwie lubelskim:





  gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Wohyń, Ulan-Majorat Czemierniki i miasto Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina wiejska Łuków z miastem Łuków, Stanin, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski i Trzebieszów w powiecie łukowskim,

| gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sławatycze, Sosnówka, Tuczna i Łomazy w powiecie bialskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Sosnowica i Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada i Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim. |
| --- |

gminy Ruda Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim.

III OSA

1.   Viro

Seuraavat Viron alueet:

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Lääne-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Nigula vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230, |
| --- | --- |

—

Osa Noarootsi vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 230,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pöide vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,

| — | Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31, |
| --- | --- |

—

Osa Ridala vallast, mis asub kirde pool maanteest nr 31,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Latvia

Seuraavat Latvian alueet:

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Auces novada Vītiņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Vītiņu pagasts,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932, |
| --- | --- |

—

Neretas novada Neretas, Pilskalnes, Zalves pagasts un Mazzalves pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa P73 un uz austrumiem no autoceļa 932,

| — | Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novada Liepas un Mārsēnu pagasts un Priekuļu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P28 un austrumiem no autoceļa P20,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa A2,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Jaunauces, Rubas, Vadakstes un Zvārdes pagasts,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Viesītes novada Rites un Saukas pagasts. |
| --- | --- |

—

Viesītes novada Rites un Saukas pagasts.

3.   Liettua

Seuraavat Liettuan alueet:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Kavarsko seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1205 ir į pietus nuo kelio Nr. 1218 ir Traupio seniūnija,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio seniūnija,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės ir į šiaurę nuo kelio Nr. 3004,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų ir Vaškų seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Puola

Seuraavat Puolan alueet:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne i Przytuły oraz część gminy Wizna, położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jedwabne i Wizna oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę 64 (od skrzyżowania w miejscowości Wizna w kierunku wschodnim do granicy gminy) w powiecie łomżyńskim,

| gmina Lipsk w powiecie augustowskim, |
| --- |

gmina Lipsk w powiecie augustowskim,

| części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim. |
| --- |

gminy Korczew i Paprotnia w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski, Komarówka Podlaska i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV OSA

Italia

Seuraavat Italian alueet:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---