# Jurnalul Oficial C 353/27 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 353 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5927 septembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 353

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5927 septembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 18 și 21 mai 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 217, 16.6.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedința din 27 mai 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 237, 30.6.2016 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 18 și 21 mai 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 217, 16.6.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedința din 27 mai 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 237, 30.6.2016 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 217, 16.6.2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 237, 30.6.2016

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 19 mai 2015 |
| 2016/C 353/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (2015/2044(INI)) | 2 |
| 2016/C 353/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2014/2207(INI)) | 12 |
| 2016/C 353/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri (2014/2209(INI)) | 27 |
| | Miercuri, 20 mai 2015 |
| 2016/C 353/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Directiva delegată a Comisiei din 30 ianuarie 2015 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o derogare pentru cadmiul folosit în aplicațiile de iluminare și de iluminat al sistemelor de afișare (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA)) | 35 |
| 2016/C 353/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 20 februarie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 376/2008 în ceea ce privește obligația de a prezenta o licență pentru importul de alcool etilic de origine agricolă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2336/2003 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 670/2003 al Consiliului de stabilire a măsurilor specifice privind piața alcoolului etilic de origine agricolă (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA)) | 38 |
| 2016/C 353/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (2015/2655(RSP)) | 39 |
| 2016/C 353/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptate de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (2015/2684(RSP)) | 41 |
| 2016/C 353/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii (2015/2652(RSP)) | 46 |
| | Joi, 21 mai 2015 |
| 2016/C 353/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Zimbabwe, cazul apărătorului drepturilor omului, Itai Dzamara (2015/2710(RSP)) | 49 |
| 2016/C 353/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv la gropile comune din Thailanda (2015/2711(RSP)) | 52 |
| 2016/C 353/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Swaziland, cazul apărătorilor pentru drepturile omului Thulani Maseko și Bheki Makhubu (2015/2712(RSP)) | 55 |
| 2016/C 353/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (2014/2220(INI)) | 59 |
| 2016/C 353/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la finanțarea Politicii de securitate și apărare comune (2014/2258(INI)) | 68 |
| 2016/C 353/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la influența evoluțiilor de pe piețele europene de apărare asupra capabilităților de securitate și apărare în Europa (2015/2037(INI)) | 74 |
| | AVIZE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 27 mai 2015 |
| 2016/C 353/15 | Decizia Parlamentului European din 27 mai 2015 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD)) | 82 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 19 mai 2015

2016/C 353/01

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (2015/2044(INI))

2

2016/C 353/02

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2014/2207(INI))

12

2016/C 353/03

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri (2014/2209(INI))

27

Miercuri, 20 mai 2015

2016/C 353/04

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Directiva delegată a Comisiei din 30 ianuarie 2015 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o derogare pentru cadmiul folosit în aplicațiile de iluminare și de iluminat al sistemelor de afișare (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

35

2016/C 353/05

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 20 februarie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 376/2008 în ceea ce privește obligația de a prezenta o licență pentru importul de alcool etilic de origine agricolă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2336/2003 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 670/2003 al Consiliului de stabilire a măsurilor specifice privind piața alcoolului etilic de origine agricolă (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

38

2016/C 353/06

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (2015/2655(RSP))

39

2016/C 353/07

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptate de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (2015/2684(RSP))

41

2016/C 353/08

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii (2015/2652(RSP))

Xylella fastidiosa

46

Joi, 21 mai 2015

2016/C 353/09

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Zimbabwe, cazul apărătorului drepturilor omului, Itai Dzamara (2015/2710(RSP))

49

2016/C 353/10

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv la gropile comune din Thailanda (2015/2711(RSP))

52

2016/C 353/11

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Swaziland, cazul apărătorilor pentru drepturile omului Thulani Maseko și Bheki Makhubu (2015/2712(RSP))

55

2016/C 353/12

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (2014/2220(INI))

59

2016/C 353/13

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la finanțarea Politicii de securitate și apărare comune (2014/2258(INI))

68

2016/C 353/14

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la influența evoluțiilor de pe piețele europene de apărare asupra capabilităților de securitate și apărare în Europa (2015/2037(INI))

74

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 27 mai 2015

2016/C 353/15

Decizia Parlamentului European din 27 mai 2015 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

82

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 19 mai 2015 |
| 2016/C 353/16 | Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2014/2203(IMM)) | 106 |
| 2016/C 353/17 | Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Jérôme Lavrilleux (2015/2014(IMM)) | 108 |
| 2016/C 353/18 | Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2049(IMM)) | 110 |
| 2016/C 353/19 | Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Theodoros Zagorakis (II) (2015/2071(IMM)) | 112 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 19 mai 2015

2016/C 353/16

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2014/2203(IMM))

106

2016/C 353/17

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Jérôme Lavrilleux (2015/2014(IMM))

108

2016/C 353/18

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2049(IMM))

110

2016/C 353/19

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Theodoros Zagorakis (II) (2015/2071(IMM))

112

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 19 mai 2015 |
| 2016/C 353/20 | P8_TA(2015)0189Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul cu Confederația Elvețiană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 mai 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat) | 114 |
| 2016/C 353/21 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției europene pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE)) | 115 |
| 2016/C 353/22 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) | 116 |
| | Miercuri, 20 mai 2015 |
| 2016/C 353/23 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 27 aprilie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA)) | 168 |
| 2016/C 353/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a protocolului adițional la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE)) | 169 |
| 2016/C 353/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD)) | 170 |
| 2016/C 353/26 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD)) | 171 |
| 2016/C 353/27 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile de insolvență (reformare) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD)) | 172 |
| 2016/C 353/28 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) | 173 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 19 mai 2015

2016/C 353/20

P8_TA(2015)0189Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul cu Confederația Elvețiană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))P8_TC1-COD(2014)0158Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 mai 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat)

114

2016/C 353/21

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției europene pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

115

2016/C 353/22

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

116

Miercuri, 20 mai 2015

2016/C 353/23

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 27 aprilie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

168

2016/C 353/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a protocolului adițional la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

169

2016/C 353/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

170

2016/C 353/26

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

171

2016/C 353/27

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile de insolvență (reformare) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

172

2016/C 353/28

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

173

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

27.9.2016

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 18 și 21 mai 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 217, 16.6.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

Ședința din 27 mai 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 237, 30.6.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 19 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/2

---

P8_TA(2015)0196

Finanțarea pentru dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (2015/2044(INI))

(2016/C 353/01)

Parlamentul European

| — | având în vedere documentele finale ale primei și celei de a doua conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare, în special Consensul de la Monterrey din 2002 și Declarația de la Doha din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele finale ale primei și celei de a doua conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare, în special Consensul de la Monterrey din 2002 și Declarația de la Doha din 2008,

| — | având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 68/204 și 68/279 referitoare la cea de a treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care urmează să fie organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 13-16 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 68/204 și 68/279 referitoare la cea de a treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care urmează să fie organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 13-16 iulie 2015,

| — | având în vedere lucrarea „Elemente” din 21 ianuarie 2015 prezentată de copreședinții Procesului de pregătire pentru cea de a treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrarea „Elemente” din 21 ianuarie 2015 prezentată de copreședinții Procesului de pregătire pentru cea de a treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul de sinteză al Secretarului General al ONU din decembrie 2014 referitor la agenda post-2015 intitulat „Drumul către demnitate până în 2030: eradicarea sărăciei, transformarea traiului tuturor și protejarea planetei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al Secretarului General al ONU din decembrie 2014 referitor la agenda post-2015 intitulat „Drumul către demnitate până în 2030: eradicarea sărăciei, transformarea traiului tuturor și protejarea planetei”,

| — | având în vedere raportul din august 2014 al Comitetului interguvernamental de experți privind finanțarea dezvoltării durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din august 2014 al Comitetului interguvernamental de experți privind finanțarea dezvoltării durabile,

| — | având în vedere raportul din iulie 2014 al Grupului de lucru deschis al ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din iulie 2014 al Grupului de lucru deschis al ONU privind obiectivele de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere documentul „Raportul UNCTAD privind investițiile mondiale în 2014 – Investițiile în ODD: un plan de acțiune” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul „Raportul UNCTAD privind investițiile mondiale în 2014 – Investițiile în ODD: un plan de acțiune” (1),

| — | având în vedere documentul final al Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) din iunie 2012, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) din iunie 2012, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din septembrie 2014 intitulată „Către instituirea unui cadru juridic multilateral pentru restructurarea datoriilor suverane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU din septembrie 2014 intitulată „Către instituirea unui cadru juridic multilateral pentru restructurarea datoriilor suverane”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015 intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (COM(2015)0044),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2014 intitulată „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iunie 2014 intitulată „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă” (COM(2014)0335),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2013 intitulată „Perioada de după 2015: către o abordare cuprinzătoare și integrată privind finanțarea destinată eradicării sărăciei și dezvoltării durabile” (COM(2013)0531), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2013 intitulată „Perioada de după 2015: către o abordare cuprinzătoare și integrată privind finanțarea destinată eradicării sărăciei și dezvoltării durabile” (COM(2013)0531),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Generale din 16 decembrie 2014 privind o agendă favorabilă transformării pentru perioada de după 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Generale din 16 decembrie 2014 privind o agendă favorabilă transformării pentru perioada de după 2015 (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2013 privind finanțarea destinată dezvoltării durabile și eradicării sărăciei pentru perioada de după 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2013 privind finanțarea destinată dezvoltării durabile și eradicării sărăciei pentru perioada de după 2015 (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2014 privind un rol mai puternic pentru sectorul privat în cooperarea pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 12 decembrie 2014 privind un rol mai puternic pentru sectorul privat în cooperarea pentru dezvoltare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2013 referitoare la Agenda generală pentru perioada de după 2015 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2013 referitoare la Agenda generală pentru perioada de după 2015 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 referitoare la acțiunile realizate în urma Conferinței de la Monterrey din 2002 privind finanțarea pentru dezvoltare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 referitoare la acțiunile realizate în urma Conferinței de la Monterrey din 2002 privind finanțarea pentru dezvoltare (6),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 26 noiembrie 2014 referitoare la Conferința ONU din 2014 privind schimbările climatice, COP 20, de la Lima, Peru (1-12 decembrie 2014) (7); din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (8); din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (9); din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (10) și din 16 aprilie 2013 referitoare la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 26 noiembrie 2014 referitoare la Conferința ONU din 2014 privind schimbările climatice, COP 20, de la Lima, Peru (1-12 decembrie 2014) (7); din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (8); din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (9); din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (10) și din 16 aprilie 2013 referitoare la promovarea dezvoltării prin intermediul comerțului (11),

| — | având în vedere Decizia nr. 472/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind Anul european pentru dezvoltare (2015) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 472/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind Anul european pentru dezvoltare (2015) (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020,

| — | având în vedere articolul 208 din TFUE, care face din eradicarea sărăciei obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și instituie principiul coerenței politicii de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din TFUE, care face din eradicarea sărăciei obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și instituie principiul coerenței politicii de dezvoltare,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0143/2015),

| A. | întrucât 2015 este un an crucial pentru eforturile de dezvoltare mondială, datorită adoptării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și încheierii unui acord privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice, ambele urmând să fie valabile până în 2030; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2015 este un an crucial pentru eforturile de dezvoltare mondială, datorită adoptării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și încheierii unui acord privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice, ambele urmând să fie valabile până în 2030;

| B. | întrucât cea de a treia conferință internațională privind finanțarea dezvoltării (FfD), care va avea loc la Addis Abeba, în Etiopia, în perioada 13-16 iulie 2015 trebuie să creeze condițiile necesare pentru finanțarea și implementarea agendei post-2015, și întrucât succesul acestei agende va fi determinat de nivelul de ambiție demonstrat la conferință; |
| --- | --- |

B.

întrucât cea de a treia conferință internațională privind finanțarea dezvoltării (FfD), care va avea loc la Addis Abeba, în Etiopia, în perioada 13-16 iulie 2015 trebuie să creeze condițiile necesare pentru finanțarea și implementarea agendei post-2015, și întrucât succesul acestei agende va fi determinat de nivelul de ambiție demonstrat la conferință;

| C. | întrucât 1,5 miliarde de persoane trăiesc în continuare în sărăcie, fiind privați de servicii de sănătate și de educație și suferind de pe urma unui nivel de trai scăzut, în special în state fragile și afectate de conflicte; întrucât această situație este inacceptabilă, dat fiind faptul că lumea dispune de suficiente resurse pentru a-i pune treptat capăt; |
| --- | --- |

C.

întrucât 1,5 miliarde de persoane trăiesc în continuare în sărăcie, fiind privați de servicii de sănătate și de educație și suferind de pe urma unui nivel de trai scăzut, în special în state fragile și afectate de conflicte; întrucât această situație este inacceptabilă, dat fiind faptul că lumea dispune de suficiente resurse pentru a-i pune treptat capăt;

| D. | întrucât eradicarea sărăciei și a inegalităților poate fi realizată doar prin mobilizarea de resurse suficiente și adecvate pentru toți și printr-o mai bună orientare către grupurile marginalizate, precum copiii, femeile, persoanele în vârstă sau persoanele cu handicap; întrucât, în pofida unei reduceri semnificative a sărăciei extreme, progresele în privința copiilor au fost mai lente, necesitatea de a investi în copii – atât prin mobilizarea de resurse interne, cât și prin finanțări publice internaționale – devenind un factor-cheie; |
| --- | --- |

D.

întrucât eradicarea sărăciei și a inegalităților poate fi realizată doar prin mobilizarea de resurse suficiente și adecvate pentru toți și printr-o mai bună orientare către grupurile marginalizate, precum copiii, femeile, persoanele în vârstă sau persoanele cu handicap; întrucât, în pofida unei reduceri semnificative a sărăciei extreme, progresele în privința copiilor au fost mai lente, necesitatea de a investi în copii – atât prin mobilizarea de resurse interne, cât și prin finanțări publice internaționale – devenind un factor-cheie;

| E. | întrucât nu se poate realiza o dezvoltare durabilă fără pace și securitate, astfel cum se recunoaște în Consensul european din 2005 privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu se poate realiza o dezvoltare durabilă fără pace și securitate, astfel cum se recunoaște în Consensul european din 2005 privind dezvoltarea;

| F. | întrucât trei sferturi din populația cea mai săracă a lumii – o cifră estimată la 960 de milioane de oameni – trăiesc în prezent în țări cu venituri medii, iar o nouă paradigmă de dezvoltare impune, prin urmare, programe orientate atât spre oameni săraci, cât și spre țări sărace; |
| --- | --- |

F.

întrucât trei sferturi din populația cea mai săracă a lumii – o cifră estimată la 960 de milioane de oameni – trăiesc în prezent în țări cu venituri medii, iar o nouă paradigmă de dezvoltare impune, prin urmare, programe orientate atât spre oameni săraci, cât și spre țări sărace;

| G. | întrucât UNCTAD estimează nevoile de finanțare ale țărilor în curs de dezvoltare pentru noile ODD la circa 3 900 de miliarde USD pe an, din care lipsesc în prezent 2 500 de miliarde USD pe an; întrucât costurile unor acțiuni insuficiente vor fi în cele din urmă mai mari decât costurile unor acțiuni decisive în favoarea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât UNCTAD estimează nevoile de finanțare ale țărilor în curs de dezvoltare pentru noile ODD la circa 3 900 de miliarde USD pe an, din care lipsesc în prezent 2 500 de miliarde USD pe an; întrucât costurile unor acțiuni insuficiente vor fi în cele din urmă mai mari decât costurile unor acțiuni decisive în favoarea dezvoltării durabile;

| H. | întrucât amploarea nevoilor de finanțare ale ODD impune un parteneriat mondial puternic și recurgerea la toate formele de finanțare (internă, internațională, publică, privată și surse inovatoare) și la mijloace nefinanciare; întrucât finanțarea privată poate veni în completarea finanțării publice, dar nu o poate înlocui; |
| --- | --- |

H.

întrucât amploarea nevoilor de finanțare ale ODD impune un parteneriat mondial puternic și recurgerea la toate formele de finanțare (internă, internațională, publică, privată și surse inovatoare) și la mijloace nefinanciare; întrucât finanțarea privată poate veni în completarea finanțării publice, dar nu o poate înlocui;

| I. | întrucât mobilizarea resurselor interne și asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) reprezintă pietre de temelie nesubstituibile ale finanțării pentru dezvoltare care trebuie consolidate; |
| --- | --- |

I.

întrucât mobilizarea resurselor interne și asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) reprezintă pietre de temelie nesubstituibile ale finanțării pentru dezvoltare care trebuie consolidate;

| J. | întrucât țările în curs de dezvoltare au un potențial considerabil de mobilizare a resurselor interne, dar realizările pe care o țară le poate înregistra acționând de una singură sunt, în situația actuală, limitate; întrucât resursele fiscale continuă să reprezinte un procent redus din PIB în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, fiind deci esențială promovarea unor regimuri fiscale bine echilibrate, echitabile și eficiente, bazate pe capacitatea de plată a contribuabililor persoane fizice și juridice; întrucât mobilizarea resurselor interne necesită și o distribuție echitabilă și transparentă a beneficiilor rezultate din resursele naturale; |
| --- | --- |

J.

întrucât țările în curs de dezvoltare au un potențial considerabil de mobilizare a resurselor interne, dar realizările pe care o țară le poate înregistra acționând de una singură sunt, în situația actuală, limitate; întrucât resursele fiscale continuă să reprezinte un procent redus din PIB în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, fiind deci esențială promovarea unor regimuri fiscale bine echilibrate, echitabile și eficiente, bazate pe capacitatea de plată a contribuabililor persoane fizice și juridice; întrucât mobilizarea resurselor interne necesită și o distribuție echitabilă și transparentă a beneficiilor rezultate din resursele naturale;

| K. | întrucât foarte puține țări dezvoltate își respectă angajamentul de a oferi 0,7 % din venitul național brut (VNB) ca AOD, inclusiv 0,15-0,20 % din VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate; întrucât statele membre care au aderat la UE în 2004 sau mai târziu s-au angajat să depună eforturi pentru a atinge obiectivul de 0,33 % din VNB, dar nici unul dintre acestea nu a atins încă acest obiectiv; |
| --- | --- |

K.

întrucât foarte puține țări dezvoltate își respectă angajamentul de a oferi 0,7 % din venitul național brut (VNB) ca AOD, inclusiv 0,15-0,20 % din VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate; întrucât statele membre care au aderat la UE în 2004 sau mai târziu s-au angajat să depună eforturi pentru a atinge obiectivul de 0,33 % din VNB, dar nici unul dintre acestea nu a atins încă acest obiectiv;

| L. | întrucât multe țări mai puțin dezvoltate sunt vulnerabile sau vulnerabilizate ca urmare a unor evenimente externe, cum ar fi conflictele armate, epidemiile precum Ebola și dezastrele naturale, și întrucât acestea au nevoie de un sprijin mai substanțial; |
| --- | --- |

L.

întrucât multe țări mai puțin dezvoltate sunt vulnerabile sau vulnerabilizate ca urmare a unor evenimente externe, cum ar fi conflictele armate, epidemiile precum Ebola și dezastrele naturale, și întrucât acestea au nevoie de un sprijin mai substanțial;

| M. | întrucât reducerea sărăciei, creșterea economică și securitatea depind în mare măsură de capacitatea unui stat de a-și exercita funcțiile suverane pentru a garanta statul de drept și pentru a furniza serviciile publice de bază, cum ar fi accesul la educație și asistență medicală, respectând în același timp principiul asumării responsabilității; întrucât aceste țări au nevoie, în special, de un sprijin mai substanțial pentru a introduce sisteme de sănătate solide; |
| --- | --- |

M.

întrucât reducerea sărăciei, creșterea economică și securitatea depind în mare măsură de capacitatea unui stat de a-și exercita funcțiile suverane pentru a garanta statul de drept și pentru a furniza serviciile publice de bază, cum ar fi accesul la educație și asistență medicală, respectând în același timp principiul asumării responsabilității; întrucât aceste țări au nevoie, în special, de un sprijin mai substanțial pentru a introduce sisteme de sănătate solide;

| N. | întrucât agenda de dezvoltare devine din ce în mai extinsă și, de aceea, este important să se recunoască și să se stimuleze în continuare eforturile care se fac în prezent dincolo de AOD; întrucât, în pofida situației fiscale dificile din multe țări membre ale OCDE, s-au menținut niveluri ridicate ale AOD, aceasta atingând un nivel record de 134,8 miliarde USD în 2013; întrucât AOD poate fi un catalizator care să atragă investițiile private, iar relevanța instrumentelor financiare inovatoare în acest context ar fi vizibilă; |
| --- | --- |

N.

întrucât agenda de dezvoltare devine din ce în mai extinsă și, de aceea, este important să se recunoască și să se stimuleze în continuare eforturile care se fac în prezent dincolo de AOD; întrucât, în pofida situației fiscale dificile din multe țări membre ale OCDE, s-au menținut niveluri ridicate ale AOD, aceasta atingând un nivel record de 134,8 miliarde USD în 2013; întrucât AOD poate fi un catalizator care să atragă investițiile private, iar relevanța instrumentelor financiare inovatoare în acest context ar fi vizibilă;

| O. | întrucât sectorul privat și investițiile străine directe (ISD), dacă sunt reglementate adecvat și sunt corelate cu îmbunătățiri concrete în economia națională, au un potențial important de contribuție la realizarea ODD, după cum se evidențiază în propunerea UNCTAD privind un plan de acțiune pentru investițiile ODD; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectorul privat și investițiile străine directe (ISD), dacă sunt reglementate adecvat și sunt corelate cu îmbunătățiri concrete în economia națională, au un potențial important de contribuție la realizarea ODD, după cum se evidențiază în propunerea UNCTAD privind un plan de acțiune pentru investițiile ODD;

| P. | întrucât fluxurile de capital privat afectează țările în curs de dezvoltare în multe feluri, atât pozitiv, cât și negativ; întrucât fluxurile de capital din surse private direcționate către țările în curs de dezvoltare sunt considerabile, dar sunt în mare parte volatile, sunt distribuite neuniform și sunt deseori asociate cu ieșiri de capital, de exemplu sub forma repatrierii profitului, care, din 2010, a depășit intrările noi de ISD; |
| --- | --- |

P.

întrucât fluxurile de capital privat afectează țările în curs de dezvoltare în multe feluri, atât pozitiv, cât și negativ; întrucât fluxurile de capital din surse private direcționate către țările în curs de dezvoltare sunt considerabile, dar sunt în mare parte volatile, sunt distribuite neuniform și sunt deseori asociate cu ieșiri de capital, de exemplu sub forma repatrierii profitului, care, din 2010, a depășit intrările noi de ISD;

| Q. | întrucât societatea civilă joacă un rol-cheie în asigurarea unui proces universal și cuprinzător, atât la nivel național cât și la nivel global, și contribuie la promovarea bunei guvernanțe și a responsabilității; întrucât asistența pentru dezvoltare și corupția sunt reciproc incompatibile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât societatea civilă joacă un rol-cheie în asigurarea unui proces universal și cuprinzător, atât la nivel național cât și la nivel global, și contribuie la promovarea bunei guvernanțe și a responsabilității; întrucât asistența pentru dezvoltare și corupția sunt reciproc incompatibile;

| R. | întrucât este important să se încurajeze utilizarea serviciilor bancare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

R.

întrucât este important să se încurajeze utilizarea serviciilor bancare în țările în curs de dezvoltare;

| S. | întrucât UE și statele sale membre, care sunt cei mai importanți donatori de ajutoare pentru dezvoltare, trebuie să conducă procesul de finanțare a dezvoltării și să contribuie la găsirea unei reacții credibile la provocările cu care se confruntă aceasta, asigurând coerența politicilor pentru dezvoltare, în cadrul agendei post-2015; întrucât și alte țări dezvoltate și emergente ar trebui să urmeze exemplul UE, |
| --- | --- |

S.

întrucât UE și statele sale membre, care sunt cei mai importanți donatori de ajutoare pentru dezvoltare, trebuie să conducă procesul de finanțare a dezvoltării și să contribuie la găsirea unei reacții credibile la provocările cu care se confruntă aceasta, asigurând coerența politicilor pentru dezvoltare, în cadrul agendei post-2015; întrucât și alte țări dezvoltate și emergente ar trebui să urmeze exemplul UE,

Un parteneriat mondial

| 1. | salută proiectul preliminar al documentului privind rezultatele elaborat de cea de a treia conferință privind finanțarea pentru dezvoltare și solicită UE și statelor sale membre să îl sprijine; |
| --- | --- |

1.

salută proiectul preliminar al documentului privind rezultatele elaborat de cea de a treia conferință privind finanțarea pentru dezvoltare și solicită UE și statelor sale membre să îl sprijine;

| 2. | salută Raportul de sinteză al Secretarului General al ONU și modul său transformator, global și integrat de abordare a unui parteneriat mondial ambițios în privința unor noi obiective de dezvoltare și cadrul financiar al acestora, orientat spre eradicarea sărăciei, universalitatea drepturilor omului și egalitatea de gen; insistă asupra faptului că, în lipsa unor mijloace substanțiale și cuprinzătoare, un astfel de parteneriat ambițios nu va avea succes; |
| --- | --- |

2.

salută Raportul de sinteză al Secretarului General al ONU și modul său transformator, global și integrat de abordare a unui parteneriat mondial ambițios în privința unor noi obiective de dezvoltare și cadrul financiar al acestora, orientat spre eradicarea sărăciei, universalitatea drepturilor omului și egalitatea de gen; insistă asupra faptului că, în lipsa unor mijloace substanțiale și cuprinzătoare, un astfel de parteneriat ambițios nu va avea succes;

| 3. | îndeamnă UE să își afirme poziția de lider politic pe întreg procesul de pregătire pentru definirea unui cadru de dezvoltare durabilă, a unui acord reînnoit privind finanțarea pentru dezvoltare și a mijloacelor de realizare a acestuia în conformitate cu angajamentele și valorile declarate în tratatele sale fondatoare; consideră că ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE nu ar trebui condiționat de alți donatori parteneri; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă UE să își afirme poziția de lider politic pe întreg procesul de pregătire pentru definirea unui cadru de dezvoltare durabilă, a unui acord reînnoit privind finanțarea pentru dezvoltare și a mijloacelor de realizare a acestuia în conformitate cu angajamentele și valorile declarate în tratatele sale fondatoare; consideră că ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE nu ar trebui condiționat de alți donatori parteneri;

| 4. | insistă ca UE și statele sale membre să își mențină poziția de donatori principali ai ajutoarelor pentru dezvoltare, promovând totodată responsabilitatea partajată; solicită țărilor cu venituri ridicate, țărilor cu venituri medii superioare și economiilor emergente să își asume angajamente semnificative; |
| --- | --- |

4.

insistă ca UE și statele sale membre să își mențină poziția de donatori principali ai ajutoarelor pentru dezvoltare, promovând totodată responsabilitatea partajată; solicită țărilor cu venituri ridicate, țărilor cu venituri medii superioare și economiilor emergente să își asume angajamente semnificative;

| 5. | salută recenta comunicare a Comisiei intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” pentru caracterul său cuprinzător, pentru accentul pus pe coerența politicilor și pentru confirmarea hotărârii UE de a își îndeplini pe deplin rolul care îi revine în acest parteneriat mondial; regretă, cu toate acestea, o oarecare lipsă a angajamentelor în ceea ce privește calendarul viitoarelor obiective financiare; |
| --- | --- |

5.

salută recenta comunicare a Comisiei intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă în perioada ulterioară anului 2015” pentru caracterul său cuprinzător, pentru accentul pus pe coerența politicilor și pentru confirmarea hotărârii UE de a își îndeplini pe deplin rolul care îi revine în acest parteneriat mondial; regretă, cu toate acestea, o oarecare lipsă a angajamentelor în ceea ce privește calendarul viitoarelor obiective financiare;

Finanțarea publică internațională

| 6. | subliniază faptul că AOD rămâne un instrument-cheie pentru finanțarea dezvoltării; îndeamnă UE și statele sale membre să se reangajeze fără întârziere la respectarea obiectivului de 0,7 % din VNB pentru AOD, rezervând 50 % din AOD și cel puțin 0,2 % din VNB pentru țările cel mai puțin dezvoltate, și să prezinte, ținând seama de constrângerile bugetare, calendare bugetare multianuale pentru a atinge aceste niveluri până în 2020; salută poziția fermă a UE privind concentrarea eforturilor pe cantitatea și pe calitatea ajutorului pentru dezvoltare; invită alți parteneri dezvoltați și țările emergente să își amplifice ajutorul pentru dezvoltare și invită Comisia și statele membre să convingă donatori publici și privați din lume să își respecte promisiunile financiare și să își asume noi angajamente; subliniază că toți donatorii ar trebui să se asigure că AOD reprezintă transferuri veritabile către țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că AOD rămâne un instrument-cheie pentru finanțarea dezvoltării; îndeamnă UE și statele sale membre să se reangajeze fără întârziere la respectarea obiectivului de 0,7 % din VNB pentru AOD, rezervând 50 % din AOD și cel puțin 0,2 % din VNB pentru țările cel mai puțin dezvoltate, și să prezinte, ținând seama de constrângerile bugetare, calendare bugetare multianuale pentru a atinge aceste niveluri până în 2020; salută poziția fermă a UE privind concentrarea eforturilor pe cantitatea și pe calitatea ajutorului pentru dezvoltare; invită alți parteneri dezvoltați și țările emergente să își amplifice ajutorul pentru dezvoltare și invită Comisia și statele membre să convingă donatori publici și privați din lume să își respecte promisiunile financiare și să își asume noi angajamente; subliniază că toți donatorii ar trebui să se asigure că AOD reprezintă transferuri veritabile către țările în curs de dezvoltare;

| 7. | subliniază că UE și celelalte țări dezvoltate trebuie să își onoreze angajamentul privind asigurarea unei finanțări suplimentare, majorate, pentru combaterea schimbărilor climatice, care să atingă până în 2020 obiectivul de a mobiliza în comun 100 de miliarde USD pe an dintr-o varietate largă de surse, publice și private, bilaterale și multilaterale, inclusiv surse alternative; regretă lipsa de progres în ceea ce privește adiționalitatea finanțării combaterii schimbărilor climatice la AOD; solicită depunerea unui efort comun internațional al țărilor dezvoltate și al celor emergente în vederea găsirii de noi surse de finanțare a combaterii schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare – însă nu în dauna bugetului pentru dezvoltare – în acordul privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice ce urmează a fi încheiat cu ocazia Conferinței de la Paris din decembrie 2015; consideră că UE ar trebui să propună măsuri intermediare în calea spre o adiționalitate completă; îndeamnă statele membre să folosească veniturile obținute pe piețele carbonului la finanțarea programelor climatice în țările în curs de dezvoltare; invită, de asemenea, țările emergente să mobilizeze resurse pentru finanțarea combaterii schimbării climatice în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

7.

subliniază că UE și celelalte țări dezvoltate trebuie să își onoreze angajamentul privind asigurarea unei finanțări suplimentare, majorate, pentru combaterea schimbărilor climatice, care să atingă până în 2020 obiectivul de a mobiliza în comun 100 de miliarde USD pe an dintr-o varietate largă de surse, publice și private, bilaterale și multilaterale, inclusiv surse alternative; regretă lipsa de progres în ceea ce privește adiționalitatea finanțării combaterii schimbărilor climatice la AOD; solicită depunerea unui efort comun internațional al țărilor dezvoltate și al celor emergente în vederea găsirii de noi surse de finanțare a combaterii schimbărilor climatice pentru țările în curs de dezvoltare – însă nu în dauna bugetului pentru dezvoltare – în acordul privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice ce urmează a fi încheiat cu ocazia Conferinței de la Paris din decembrie 2015; consideră că UE ar trebui să propună măsuri intermediare în calea spre o adiționalitate completă; îndeamnă statele membre să folosească veniturile obținute pe piețele carbonului la finanțarea programelor climatice în țările în curs de dezvoltare; invită, de asemenea, țările emergente să mobilizeze resurse pentru finanțarea combaterii schimbării climatice în țările în curs de dezvoltare;

| 8. | sprijină sursele inovatoare de finanțare suplimentară pentru dezvoltare și climă, inclusiv taxele pe tranzacțiile financiare, taxele pe carbon aplicate transportului aerian și maritim internațional și alocarea automată a veniturilor de pe piața carbonului; salută eforturile suplimentare de la nivel european și internațional pentru identificarea altor surse suplimentare; |
| --- | --- |

8.

sprijină sursele inovatoare de finanțare suplimentară pentru dezvoltare și climă, inclusiv taxele pe tranzacțiile financiare, taxele pe carbon aplicate transportului aerian și maritim internațional și alocarea automată a veniturilor de pe piața carbonului; salută eforturile suplimentare de la nivel european și internațional pentru identificarea altor surse suplimentare;

| 9. | subliniază că AOD ar trebui să rămână etalonul pentru măsurarea eforturilor financiare depuse; susține introducerea unui indicator privind sprijinul oficial complementar total pentru dezvoltare durabilă (TOSSD), cu condiția de a se menționa foarte clar faptul că acesta nu va înlocui sau reduce în niciun fel importanța măsurii AOD; |
| --- | --- |

9.

subliniază că AOD ar trebui să rămână etalonul pentru măsurarea eforturilor financiare depuse; susține introducerea unui indicator privind sprijinul oficial complementar total pentru dezvoltare durabilă (TOSSD), cu condiția de a se menționa foarte clar faptul că acesta nu va înlocui sau reduce în niciun fel importanța măsurii AOD;

| 10. | ia act de faptul că, deși cea mai mare parte a AOD este asigurată prin subvenții, creditele concesionale sunt de asemenea importante, dar se adaugă la povara datoriilor și riscă să conducă la o bulă a datoriilor, în special în țările din Africa Subsahariană și din zona Caraibelor, care au venituri limitate la serviciul datoriei; invită, prin urmare, donatorii să acorde ajutor țărilor cel mai puțin dezvoltate sub formă de granturi; consideră că creditele concesionale ar putea să nu fie adecvate pentru investiții în sectoare sociale, unde nu se urmărește generarea de profit; salută acordul Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE (OCDE-CAD) de a moderniza sistemul de raportare a creditelor concesionale prin introducerea unui sistem echivalent de granturi, în scopul calculării cifrelor AOD; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că, deși cea mai mare parte a AOD este asigurată prin subvenții, creditele concesionale sunt de asemenea importante, dar se adaugă la povara datoriilor și riscă să conducă la o bulă a datoriilor, în special în țările din Africa Subsahariană și din zona Caraibelor, care au venituri limitate la serviciul datoriei; invită, prin urmare, donatorii să acorde ajutor țărilor cel mai puțin dezvoltate sub formă de granturi; consideră că creditele concesionale ar putea să nu fie adecvate pentru investiții în sectoare sociale, unde nu se urmărește generarea de profit; salută acordul Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE (OCDE-CAD) de a moderniza sistemul de raportare a creditelor concesionale prin introducerea unui sistem echivalent de granturi, în scopul calculării cifrelor AOD;

| 11. | subliniază faptul că UE este principalul donator pe plan mondial în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, contribuind cu aproape 60 % din ajutorul oficial pentru dezvoltare din lume; cu toate acestea, invită Comisia să ofere informații clare și transparente privind ponderea din bugetul total alocată ajutorului pentru dezvoltare oferit de UE, pentru a permite evaluarea acțiunilor realizate în urma Consensului de la Monterrey de către toți donatorii europeni; de asemenea, își exprimă regretul că nivelul contribuțiilor financiare ale UE în favoarea țărilor în curs de dezvoltare nu este suficient de vizibil și invită Comisia să creeze instrumente adecvate și specifice de comunicare și informare care să îmbunătățească vizibilitatea ajutorului european pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că UE este principalul donator pe plan mondial în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare, contribuind cu aproape 60 % din ajutorul oficial pentru dezvoltare din lume; cu toate acestea, invită Comisia să ofere informații clare și transparente privind ponderea din bugetul total alocată ajutorului pentru dezvoltare oferit de UE, pentru a permite evaluarea acțiunilor realizate în urma Consensului de la Monterrey de către toți donatorii europeni; de asemenea, își exprimă regretul că nivelul contribuțiilor financiare ale UE în favoarea țărilor în curs de dezvoltare nu este suficient de vizibil și invită Comisia să creeze instrumente adecvate și specifice de comunicare și informare care să îmbunătățească vizibilitatea ajutorului european pentru dezvoltare;

| 12. | invită UE să țină cont de condițiile financiare pe termen lung, favorizând și aplicând o abordare cu un caracter strategic mai pronunțat, ambițioasă și universală în conformitate cu ODD; |
| --- | --- |

12.

invită UE să țină cont de condițiile financiare pe termen lung, favorizând și aplicând o abordare cu un caracter strategic mai pronunțat, ambițioasă și universală în conformitate cu ODD;

| 13. | reamintește contribuția de la bugetul UE pentru finanțarea dezvoltării, de 19,7 miliarde EUR pentru cooperare pentru dezvoltare și de 6,8 miliarde EUR pentru ajutor umanitar între 2014 și 2020, pe lângă rezerva pentru ajutor de urgență în valoare de 2,2 miliarde EUR; menționează și rezervele Fondului european de dezvoltare (FED), în valoare de 30,5 miliarde EUR; susține includerea în buget a FED, fapt ce ar aduce avantaje precum o mai mare transparență, vizibilitate, eficiență și eficacitate; salută ocazia oferită de reexaminarea și revizuirea interimară de după alegeri a cadrului financiar multianual pentru a se ține seama de nevoile structurale crescânde în materie de ajutor umanitar și de nevoile de dezvoltare ale țărilor celor mai sărace și mai fragile; |
| --- | --- |

13.

reamintește contribuția de la bugetul UE pentru finanțarea dezvoltării, de 19,7 miliarde EUR pentru cooperare pentru dezvoltare și de 6,8 miliarde EUR pentru ajutor umanitar între 2014 și 2020, pe lângă rezerva pentru ajutor de urgență în valoare de 2,2 miliarde EUR; menționează și rezervele Fondului european de dezvoltare (FED), în valoare de 30,5 miliarde EUR; susține includerea în buget a FED, fapt ce ar aduce avantaje precum o mai mare transparență, vizibilitate, eficiență și eficacitate; salută ocazia oferită de reexaminarea și revizuirea interimară de după alegeri a cadrului financiar multianual pentru a se ține seama de nevoile structurale crescânde în materie de ajutor umanitar și de nevoile de dezvoltare ale țărilor celor mai sărace și mai fragile;

| 14. | ia act de faptul că bugetul pe 2015 alocă suma de 2,4 miliarde EUR în credite de angajament (2,1 miliarde EUR în credite de plată) pentru cooperarea pentru dezvoltare și suma de 928,8 milioane EUR în credite de angajament (918,8 milioane EUR în credite de plată) pentru ajutorul umanitar; sprijină măsurile luate în vederea reducerii numărului de restanțe la plată, în special în vederea menținerii viabilității financiare a celor mai vulnerabili parteneri, și subliniază importanța principiului parității între angajamente și plăți în ceea ce privește ajutorul umanitar, având în vedere faptul că crizele au loc mai frecvent, iar fondurile trebuie să fie alocate cu rapiditate; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că bugetul pe 2015 alocă suma de 2,4 miliarde EUR în credite de angajament (2,1 miliarde EUR în credite de plată) pentru cooperarea pentru dezvoltare și suma de 928,8 milioane EUR în credite de angajament (918,8 milioane EUR în credite de plată) pentru ajutorul umanitar; sprijină măsurile luate în vederea reducerii numărului de restanțe la plată, în special în vederea menținerii viabilității financiare a celor mai vulnerabili parteneri, și subliniază importanța principiului parității între angajamente și plăți în ceea ce privește ajutorul umanitar, având în vedere faptul că crizele au loc mai frecvent, iar fondurile trebuie să fie alocate cu rapiditate;

| 15. | invită UE să garanteze că negocierile cu privire la agenda mondială privind dezvoltarea pentru perioada de după 2015, cu privire la finanțarea pentru dezvoltare și la schimbările climatice sunt legate în mod credibil de cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030, cu scopul de a dezvolta capacitatea de reziliență și a îmbunătăți gradul de pregătire, realizând totodată obiectivul mondial de a nu lăsa nicio țară într-o poziție dezavantajoasă; |
| --- | --- |

15.

invită UE să garanteze că negocierile cu privire la agenda mondială privind dezvoltarea pentru perioada de după 2015, cu privire la finanțarea pentru dezvoltare și la schimbările climatice sunt legate în mod credibil de cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030, cu scopul de a dezvolta capacitatea de reziliență și a îmbunătăți gradul de pregătire, realizând totodată obiectivul mondial de a nu lăsa nicio țară într-o poziție dezavantajoasă;

| 16. | reamintește că cooperarea pentru dezvoltare este o responsabilitate comună a UE și a statelor sale membre și că ea trebuie să fie în concordanță cu conceptele de complementaritate și coordonare; subliniază necesitatea de a implica societatea civilă și autoritățile locale în procesul de coordonare; |
| --- | --- |

16.

reamintește că cooperarea pentru dezvoltare este o responsabilitate comună a UE și a statelor sale membre și că ea trebuie să fie în concordanță cu conceptele de complementaritate și coordonare; subliniază necesitatea de a implica societatea civilă și autoritățile locale în procesul de coordonare;

| 17. | invită UE și statele sale membre să promoveze o agendă a eficacității ajutoarelor, bazată pe angajamentele asumate în cadrul Parteneriatului de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare, reducerea fragmentării ajutoarelor printr-un mecanism de finanțare comun și o mai bună coordonare între diferitele mecanisme de acordare a ajutorului și părțile interesate; subliniază că orice finanțare pentru dezvoltare ar trebui să fie favorabilă celor săraci, sensibilă la problemele de gen, compatibilă cu mediul și rezistentă la schimbările climatice; |
| --- | --- |

17.

invită UE și statele sale membre să promoveze o agendă a eficacității ajutoarelor, bazată pe angajamentele asumate în cadrul Parteneriatului de la Busan privind eficacitatea cooperării pentru dezvoltare, reducerea fragmentării ajutoarelor printr-un mecanism de finanțare comun și o mai bună coordonare între diferitele mecanisme de acordare a ajutorului și părțile interesate; subliniază că orice finanțare pentru dezvoltare ar trebui să fie favorabilă celor săraci, sensibilă la problemele de gen, compatibilă cu mediul și rezistentă la schimbările climatice;

| 18. | reamintește că, potrivit TFUE, reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei constituie principalele obiective ale UE în domeniul dezvoltării, în vreme ce apărarea drepturilor omului, egalitatea de gen, coeziunea socială și combaterea inegalităților ar trebui să rămână în centrul activităților de dezvoltare; |
| --- | --- |

18.

reamintește că, potrivit TFUE, reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei constituie principalele obiective ale UE în domeniul dezvoltării, în vreme ce apărarea drepturilor omului, egalitatea de gen, coeziunea socială și combaterea inegalităților ar trebui să rămână în centrul activităților de dezvoltare;

| 19. | subliniază importanța stabilirii unor priorități clare în ceea ce privește cheltuielile, cu un accent special pe măsuri din domenii precum sănătatea, educația, energia, aprovizionarea cu apă, și infrastructura; subliniază necesitatea depunerii de eforturi și a îmbunătățirii în continuare în domeniul eficacității ajutorului, printr-un grad mai ridicat de coordonare între diferitele mecanisme de ajutor și donatori; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța stabilirii unor priorități clare în ceea ce privește cheltuielile, cu un accent special pe măsuri din domenii precum sănătatea, educația, energia, aprovizionarea cu apă, și infrastructura; subliniază necesitatea depunerii de eforturi și a îmbunătățirii în continuare în domeniul eficacității ajutorului, printr-un grad mai ridicat de coordonare între diferitele mecanisme de ajutor și donatori;

| 20. | subliniază că AOD ar trebui să acorde prioritate serviciilor sociale de bază pentru toți și „bunurilor publice” care sunt furnizate mai puțin eficient de sectorul privat, cum ar fi învățământul primar, sistemele de securitate socială, îngrijirea sănătății și infrastructura de salubrizare, aprovizionare cu apă și cu energie, astfel încât țările în curs de dezvoltare să-și atingă potențialul deplin; subliniază faptul că accesibilitatea ar trebui să fie un criteriu esențial în finanțarea publică internațională pentru a promova servicii și infrastructuri universale și accesibile tuturor; |
| --- | --- |

20.

subliniază că AOD ar trebui să acorde prioritate serviciilor sociale de bază pentru toți și „bunurilor publice” care sunt furnizate mai puțin eficient de sectorul privat, cum ar fi învățământul primar, sistemele de securitate socială, îngrijirea sănătății și infrastructura de salubrizare, aprovizionare cu apă și cu energie, astfel încât țările în curs de dezvoltare să-și atingă potențialul deplin; subliniază faptul că accesibilitatea ar trebui să fie un criteriu esențial în finanțarea publică internațională pentru a promova servicii și infrastructuri universale și accesibile tuturor;

| 21. | subliniază necesitatea ca populațiile cel mai vulnerabile să aibă acces la posibilități de dezvoltare; reamintește, în acest sens, faptul că direcționarea asistenței numai prin intermediul guvernelor riscă să aibă ca rezultat o finanțare insuficientă pentru comunitățile marginalizate sau vulnerabile; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea ca populațiile cel mai vulnerabile să aibă acces la posibilități de dezvoltare; reamintește, în acest sens, faptul că direcționarea asistenței numai prin intermediul guvernelor riscă să aibă ca rezultat o finanțare insuficientă pentru comunitățile marginalizate sau vulnerabile;

| 22. | subliniază importanța băncilor de dezvoltare care mobilizează fonduri suplimentare pentru reducerea decalajului în materie de finanțare a infrastructurilor și de acces la credit în țările în curs de dezvoltare cu mecanisme de monitorizare și evaluare a impactului; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța băncilor de dezvoltare care mobilizează fonduri suplimentare pentru reducerea decalajului în materie de finanțare a infrastructurilor și de acces la credit în țările în curs de dezvoltare cu mecanisme de monitorizare și evaluare a impactului;

| 23. | subliniază necesitatea absolută ca UE să urmărească atingerea celui mai înalt nivel de coordonare pentru a asigura coerența cu alte domenii de politici (mediu, migrație, comerț internațional, drepturile omului, agricultură etc.) și pentru a evita suprapunerea eforturilor și lipsa de coerență a activităților; reamintește că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (articolul 208 din TFUE), coerența politicii de dezvoltare reprezintă o obligație înscrisă în tratate; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea absolută ca UE să urmărească atingerea celui mai înalt nivel de coordonare pentru a asigura coerența cu alte domenii de politici (mediu, migrație, comerț internațional, drepturile omului, agricultură etc.) și pentru a evita suprapunerea eforturilor și lipsa de coerență a activităților; reamintește că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (articolul 208 din TFUE), coerența politicii de dezvoltare reprezintă o obligație înscrisă în tratate;

Mobilizarea resurselor interne și cooperarea internațională în materie fiscală

| 24. | subliniază că mobilizarea resurselor interne este mai previzibilă și mai sustenabilă decât ajutorul extern și trebuie să reprezinte o sursă-cheie de finanțare; încurajează eforturile depuse de țările în curs de dezvoltare vizând intensificarea acestei mobilizări; subliniază importanța îmbunătățirii colectării impozitelor naționale în țările în curs de dezvoltare și a necesității unor sisteme fiscale solide, bine echilibrate, echitabile și eficiente, în favoarea celor săraci, sensibile la grupurile cele mai vulnerabile și care respectă angajamentele internaționale în materie de dezvoltare sustenabilă; solicită eliminarea subvențiilor dăunătoare în domeniile energiei (în special al combustibililor fosili), pescuitului și agriculturii; |
| --- | --- |

24.

subliniază că mobilizarea resurselor interne este mai previzibilă și mai sustenabilă decât ajutorul extern și trebuie să reprezinte o sursă-cheie de finanțare; încurajează eforturile depuse de țările în curs de dezvoltare vizând intensificarea acestei mobilizări; subliniază importanța îmbunătățirii colectării impozitelor naționale în țările în curs de dezvoltare și a necesității unor sisteme fiscale solide, bine echilibrate, echitabile și eficiente, în favoarea celor săraci, sensibile la grupurile cele mai vulnerabile și care respectă angajamentele internaționale în materie de dezvoltare sustenabilă; solicită eliminarea subvențiilor dăunătoare în domeniile energiei (în special al combustibililor fosili), pescuitului și agriculturii;

| 25. | încurajează Comisia să consolideze asistența acordată pentru dezvoltarea capacităților în domeniile administrării fiscale, guvernării financiare, gestiunii finanțelor publice, combaterii corupției, recuperării bunurilor furate și combaterii fraudei fiscale și a evaluării eronate a valorii transferurilor; consideră că Uniunea are de jucat un rol-cheie în aceste domenii; reamintește importanța distribuirii veniturilor fiscale provenite din resursele naturale, îndeosebi prin crearea de fonduri suverane de investiții; subliniază necesitatea de a se accelera și a se amplifica eforturile în curs în vederea îmbunătățirii raportării bugetare și solicită o mai mare armonizare a practicilor de raportare bugetară la nivelul țărilor; |
| --- | --- |

25.

încurajează Comisia să consolideze asistența acordată pentru dezvoltarea capacităților în domeniile administrării fiscale, guvernării financiare, gestiunii finanțelor publice, combaterii corupției, recuperării bunurilor furate și combaterii fraudei fiscale și a evaluării eronate a valorii transferurilor; consideră că Uniunea are de jucat un rol-cheie în aceste domenii; reamintește importanța distribuirii veniturilor fiscale provenite din resursele naturale, îndeosebi prin crearea de fonduri suverane de investiții; subliniază necesitatea de a se accelera și a se amplifica eforturile în curs în vederea îmbunătățirii raportării bugetare și solicită o mai mare armonizare a practicilor de raportare bugetară la nivelul țărilor;

| 26. | invită UE și statele sale membre să combată în mod activ paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și fluxurile financiare ilicite care eclipsează asistența pentru dezvoltare și contribuie la datoriile țărilor în curs de dezvoltare, să coopereze cu țările în curs de dezvoltare la combaterea practicilor agresive de evaziune fiscală ale anumitor întreprinderi transnaționale și să caute modalități de a ajuta țările în curs de dezvoltare să reziste presiunilor de a se angaja în concurență fiscală, întrucât aceasta subminează mobilizarea resurselor interne pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

26.

invită UE și statele sale membre să combată în mod activ paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și fluxurile financiare ilicite care eclipsează asistența pentru dezvoltare și contribuie la datoriile țărilor în curs de dezvoltare, să coopereze cu țările în curs de dezvoltare la combaterea practicilor agresive de evaziune fiscală ale anumitor întreprinderi transnaționale și să caute modalități de a ajuta țările în curs de dezvoltare să reziste presiunilor de a se angaja în concurență fiscală, întrucât aceasta subminează mobilizarea resurselor interne pentru dezvoltare;

| 27. | sprijină înființarea unui organism interguvernamental pentru cooperarea în materie de fiscalitate sub egida ONU; încurajează schimbul automat de informații în domeniul fiscal; solicită înființarea unor registre publice pentru beneficiarii reali și pentru raportarea obligatorie pentru fiecare țară în parte pentru întreprinderile transnaționale din toate sectoarele, precum și garantarea unei distribuții echitabile a drepturilor de impozitare, negociind, în același timp, tratatele fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

27.

sprijină înființarea unui organism interguvernamental pentru cooperarea în materie de fiscalitate sub egida ONU; încurajează schimbul automat de informații în domeniul fiscal; solicită înființarea unor registre publice pentru beneficiarii reali și pentru raportarea obligatorie pentru fiecare țară în parte pentru întreprinderile transnaționale din toate sectoarele, precum și garantarea unei distribuții echitabile a drepturilor de impozitare, negociind, în același timp, tratatele fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare;

| 28. | consideră că normele internaționale privind impozitul pe profitul întreprinderilor ar trebui să includă principiul conform căruia impozitele trebuie să se plătească în locul în care valoarea este creată sau exploatată; |
| --- | --- |

28.

consideră că normele internaționale privind impozitul pe profitul întreprinderilor ar trebui să includă principiul conform căruia impozitele trebuie să se plătească în locul în care valoarea este creată sau exploatată;

| 29. | subliniază importanța decisivă a bunei guvernări, a protecției drepturilor omului, a preeminenței legii, a cadrului instituțional și a instrumentelor de reglementare; sprijină în mod deosebit investițiile în consolidarea capacităților, în servicii sociale de bază precum educația, sănătatea, (garantând asigurarea medicală universală), inclusiv sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile aferente, nutriția, serviciile publice, protecția socială și combaterea sărăciei și a inegalităților, inclusiv în rândul copiilor și între sexe; recunoaște nevoia unor infrastructuri accesibile și a unor investiții publice selective, precum și a utilizării sustenabile a resurselor naturale, inclusiv de către industriile extractive; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța decisivă a bunei guvernări, a protecției drepturilor omului, a preeminenței legii, a cadrului instituțional și a instrumentelor de reglementare; sprijină în mod deosebit investițiile în consolidarea capacităților, în servicii sociale de bază precum educația, sănătatea, (garantând asigurarea medicală universală), inclusiv sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile aferente, nutriția, serviciile publice, protecția socială și combaterea sărăciei și a inegalităților, inclusiv în rândul copiilor și între sexe; recunoaște nevoia unor infrastructuri accesibile și a unor investiții publice selective, precum și a utilizării sustenabile a resurselor naturale, inclusiv de către industriile extractive;

| 30. | subliniază faptul că finanțarea pentru dezvoltare trebuie să consolideze resursele disponibile pentru a promova egalitatea dintre femei și bărbați, drepturile femeilor și capacitarea acestora; evidențiază rolul specific al femeilor în societate și subliniază faptul că acesta ar trebui să includă integrarea dimensiunii de gen în buget, investiții bine direcționate în sectoare-cheie, cum ar fi sănătatea și educația, și măsuri care să garanteze că toată finanțarea pentru dezvoltare ia pe deplin în considerare situația femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că finanțarea pentru dezvoltare trebuie să consolideze resursele disponibile pentru a promova egalitatea dintre femei și bărbați, drepturile femeilor și capacitarea acestora; evidențiază rolul specific al femeilor în societate și subliniază faptul că acesta ar trebui să includă integrarea dimensiunii de gen în buget, investiții bine direcționate în sectoare-cheie, cum ar fi sănătatea și educația, și măsuri care să garanteze că toată finanțarea pentru dezvoltare ia pe deplin în considerare situația femeilor și a fetelor;

| 31. | solicită intensificarea finanțării pentru cercetare și dezvoltare în științe, tehnologie și inovație în țările în curs de dezvoltare, recunoscând totodată că această finanțare ar trebui să fie atât națională, cât și internațională; îndeamnă la promovarea cercetării și a dezvoltării care pot realiza progrese în abordarea provocărilor complexe și în direcția bunei gestionări a bunurilor publice globale, cum ar fi tehnologia și inovarea pentru sănătate; ia act, în acest context, de rolul important al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM); solicită revizuirea regimurilor drepturilor de proprietate intelectuală care au fost introduse în țările în curs de dezvoltare prin intermediul acordurilor de liber schimb, pentru a identifica toate efectele negative cu privire la sănătatea publică, mediu și transferul de tehnologie; |
| --- | --- |

31.

solicită intensificarea finanțării pentru cercetare și dezvoltare în științe, tehnologie și inovație în țările în curs de dezvoltare, recunoscând totodată că această finanțare ar trebui să fie atât națională, cât și internațională; îndeamnă la promovarea cercetării și a dezvoltării care pot realiza progrese în abordarea provocărilor complexe și în direcția bunei gestionări a bunurilor publice globale, cum ar fi tehnologia și inovarea pentru sănătate; ia act, în acest context, de rolul important al microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM); solicită revizuirea regimurilor drepturilor de proprietate intelectuală care au fost introduse în țările în curs de dezvoltare prin intermediul acordurilor de liber schimb, pentru a identifica toate efectele negative cu privire la sănătatea publică, mediu și transferul de tehnologie;

Sectorul privat și societatea civilă

| 32. | subliniază că este foarte important să se stabilească condiții propice inițiativei private și spiritului de întreprinzător în țările în curs de dezvoltare, în special pentru MIMM-uri, deoarece acestea joacă un rol fundamental ca motor pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică favorabilă includerii; solicită îndeosebi întărirea sistemelor micro-financiare de împrumuturi și garanții; insistă asupra necesității dezvoltării în continuare a băncilor locale și regionale și a cooperativelor de credit pentru a reduce semnificativ ratele excesive ale dobânzilor pentru creditele de pe piață, în vederea îmbunătățirii dezvoltării comunității la nivel local (13); solicită alinierea sectorului privat la ODD prin intermediul unor parteneriate adecvate, instrumente financiare, stimulente, un cadru de răspundere și o responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) eficace; reamintește necesitatea de a se respecta standardele convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

32.

subliniază că este foarte important să se stabilească condiții propice inițiativei private și spiritului de întreprinzător în țările în curs de dezvoltare, în special pentru MIMM-uri, deoarece acestea joacă un rol fundamental ca motor pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică favorabilă includerii; solicită îndeosebi întărirea sistemelor micro-financiare de împrumuturi și garanții; insistă asupra necesității dezvoltării în continuare a băncilor locale și regionale și a cooperativelor de credit pentru a reduce semnificativ ratele excesive ale dobânzilor pentru creditele de pe piață, în vederea îmbunătățirii dezvoltării comunității la nivel local (13); solicită alinierea sectorului privat la ODD prin intermediul unor parteneriate adecvate, instrumente financiare, stimulente, un cadru de răspundere și o responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) eficace; reamintește necesitatea de a se respecta standardele convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| 33. | subliniază necesitatea de a se promova acordarea de instrumente pentru informare, formare și de platforme de consiliere întreprinderilor, care sunt esențiale pentru dezvoltarea acestora; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a se promova acordarea de instrumente pentru informare, formare și de platforme de consiliere întreprinderilor, care sunt esențiale pentru dezvoltarea acestora;

| 34. | subliniază că, pentru a se da un nou avânt economiei, este esențial să se ofere acces tinerilor și femeilor la creditele acordate pentru sprijinirea întreprinderilor nou-înființate; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, pentru a se da un nou avânt economiei, este esențial să se ofere acces tinerilor și femeilor la creditele acordate pentru sprijinirea întreprinderilor nou-înființate;

| 35. | subliniază rolul de coeziune socială pe care îl joacă antreprenoriatul colectiv al asociațiilor de producători în ceea ce privește împiedicarea conflictelor cu caracter etnic și religios; |
| --- | --- |

35.

subliniază rolul de coeziune socială pe care îl joacă antreprenoriatul colectiv al asociațiilor de producători în ceea ce privește împiedicarea conflictelor cu caracter etnic și religios;

| 36. | insistă că sprijinul acordat de UE și cooperarea cu sectorul privat pot și trebuie să contribuie la reducerea sărăciei și a inegalităților și la respectarea și promovarea drepturilor omului, a standardelor de mediu, a angajamentelor climatice și a dialogului social; solicită constituirea unui cadru obligatoriu din punct de vedere juridic pentru întreprinderi, inclusiv pentru corporațiile transnaționale, care să cuprindă un mecanism de soluționare a reclamațiilor; |
| --- | --- |

36.

insistă că sprijinul acordat de UE și cooperarea cu sectorul privat pot și trebuie să contribuie la reducerea sărăciei și a inegalităților și la respectarea și promovarea drepturilor omului, a standardelor de mediu, a angajamentelor climatice și a dialogului social; solicită constituirea unui cadru obligatoriu din punct de vedere juridic pentru întreprinderi, inclusiv pentru corporațiile transnaționale, care să cuprindă un mecanism de soluționare a reclamațiilor;

| 37. | solicită UE ca, împreună cu țările în curs de dezvoltare, să instituie un cadru de reglementare în concordanță cu Cadrul cuprinzător de politici de investiții pentru dezvoltarea durabilă al UNCTAD, care să stimuleze investițiile mai responsabile, mai transparente și mai controlabile și care contribuie la dezvoltarea unui sector privat atent la aspectele sociale în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

37.

solicită UE ca, împreună cu țările în curs de dezvoltare, să instituie un cadru de reglementare în concordanță cu Cadrul cuprinzător de politici de investiții pentru dezvoltarea durabilă al UNCTAD, care să stimuleze investițiile mai responsabile, mai transparente și mai controlabile și care contribuie la dezvoltarea unui sector privat atent la aspectele sociale în țările în curs de dezvoltare;

| 38. | invită Comisia să sprijine accesul crescut la finanțare pentru MIMM și pentru cooperative în țările în curs de dezvoltare; subliniază importanța sistemelor de micro-împrumuturi, în special pentru femei; încurajează dezvoltarea în continuare a băncilor locale și regionale și a cooperativelor de credit; solicită Comisiei să încurajeze țările în curs de dezvoltare să elaboreze politici și cadre juridice care să permită dezvoltarea serviciilor bancare; subliniază necesitatea, la diferite niveluri, inclusiv în rândul persoanelor sărace, femeilor și altor grupuri vulnerabile, a informării și formării cu privire la aspectele financiare, a utilizării produselor bancare și de asigurare, precum și a noilor tehnologii pertinente; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să sprijine accesul crescut la finanțare pentru MIMM și pentru cooperative în țările în curs de dezvoltare; subliniază importanța sistemelor de micro-împrumuturi, în special pentru femei; încurajează dezvoltarea în continuare a băncilor locale și regionale și a cooperativelor de credit; solicită Comisiei să încurajeze țările în curs de dezvoltare să elaboreze politici și cadre juridice care să permită dezvoltarea serviciilor bancare; subliniază necesitatea, la diferite niveluri, inclusiv în rândul persoanelor sărace, femeilor și altor grupuri vulnerabile, a informării și formării cu privire la aspectele financiare, a utilizării produselor bancare și de asigurare, precum și a noilor tehnologii pertinente;

| 39. | reamintește faptul că ajutoarele de stat nu sunt suficiente pentru a acoperi toate nevoile de investiții din țările în curs de dezvoltare; prin urmare, insistă asupra rolului de pârghie pe care îl joacă finanțarea mixtă și parteneriatele public-privat (PPP) ca mijloc de consolidare a impactului asistenței pentru dezvoltare, de atragere a finanțării private și de sprijinire a întreprinderilor locale; cu toate acestea, subliniază faptul că finanțarea mixtă nu trebuie să înlocuiască responsabilitatea statului față de realizarea nevoilor sociale și că aceasta ar trebui să fie aliniată obiectivelor naționale de dezvoltare și principiilor eficacității în materie de dezvoltare; încurajează PPP, îndeosebi în domeniul cercetării legate de inițiativa privind medicamentele inovatoare, precum programul Ebola+; |
| --- | --- |

39.

reamintește faptul că ajutoarele de stat nu sunt suficiente pentru a acoperi toate nevoile de investiții din țările în curs de dezvoltare; prin urmare, insistă asupra rolului de pârghie pe care îl joacă finanțarea mixtă și parteneriatele public-privat (PPP) ca mijloc de consolidare a impactului asistenței pentru dezvoltare, de atragere a finanțării private și de sprijinire a întreprinderilor locale; cu toate acestea, subliniază faptul că finanțarea mixtă nu trebuie să înlocuiască responsabilitatea statului față de realizarea nevoilor sociale și că aceasta ar trebui să fie aliniată obiectivelor naționale de dezvoltare și principiilor eficacității în materie de dezvoltare; încurajează PPP, îndeosebi în domeniul cercetării legate de inițiativa privind medicamentele inovatoare, precum programul Ebola+;

| 40. | solicită adoptarea unor standarde și criterii internaționale și a unei analize privind riscul datoriei pentru proiectele cu finanțare mixtă și PPP care atrag finanțare privată și sprijină întreprinderile locale, cu respectarea standardele internaționale, ale OIM și ale OMS privind drepturile omului; îndeamnă Comisia Europeană, în contextul în care și-a manifestat dorința de a extinde în mod considerabil utilizarea finanțării mixte în viitor, să pună în aplicare recomandările formulate în raportul special al Curții de Conturi Europene privind eficacitatea finanțării mixte și să evalueze mecanismul de combinare a împrumuturilor și granturilor, îndeosebi în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea, transparența și responsabilitatea financiară; invită BEI și alte instituții de finanțare a dezvoltării să acorde prioritate investițiilor în întreprinderile și fondurile care divulgă public proprietatea efectivă și prezintă rapoarte de la țară la țară; |
| --- | --- |

40.

solicită adoptarea unor standarde și criterii internaționale și a unei analize privind riscul datoriei pentru proiectele cu finanțare mixtă și PPP care atrag finanțare privată și sprijină întreprinderile locale, cu respectarea standardele internaționale, ale OIM și ale OMS privind drepturile omului; îndeamnă Comisia Europeană, în contextul în care și-a manifestat dorința de a extinde în mod considerabil utilizarea finanțării mixte în viitor, să pună în aplicare recomandările formulate în raportul special al Curții de Conturi Europene privind eficacitatea finanțării mixte și să evalueze mecanismul de combinare a împrumuturilor și granturilor, îndeosebi în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea, transparența și responsabilitatea financiară; invită BEI și alte instituții de finanțare a dezvoltării să acorde prioritate investițiilor în întreprinderile și fondurile care divulgă public proprietatea efectivă și prezintă rapoarte de la țară la țară;

| 41. | sprijină accesul sporit pe piață al țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor cel mai puțin dezvoltate, deoarece acesta poate consolida sectorul privat și poate crea stimulente pentru reformă; îndeamnă Comisia să se asigure că acordurile comerciale și de investiții, în special cele încheiate cu țările în curs de dezvoltare, cu țările cel mai puțin dezvoltate și cu statele fragile, sunt aliniate la ODD și promovează drepturile omului și integrarea regională; subliniază că astfel de acorduri ar trebui să facă obiectul unor evaluări ale impactului asupra ODD; sprijină sugestia Comisiei privind actualizarea strategiei sale referitoare la ajutorul pentru comerț, ținând seama de rezultatele negocierilor post-2015 și acordarea unui tratament special și diferențiat pentru țările în curs de dezvoltare, țările cel mai puțin dezvoltate și statele fragile în acordurile comerciale, respectând, în același timp, spațiul lor de politici pentru a lua decizii suverane în conformitate cu contextul lor național și nevoilor populațiilor lor; |
| --- | --- |

41.

sprijină accesul sporit pe piață al țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor cel mai puțin dezvoltate, deoarece acesta poate consolida sectorul privat și poate crea stimulente pentru reformă; îndeamnă Comisia să se asigure că acordurile comerciale și de investiții, în special cele încheiate cu țările în curs de dezvoltare, cu țările cel mai puțin dezvoltate și cu statele fragile, sunt aliniate la ODD și promovează drepturile omului și integrarea regională; subliniază că astfel de acorduri ar trebui să facă obiectul unor evaluări ale impactului asupra ODD; sprijină sugestia Comisiei privind actualizarea strategiei sale referitoare la ajutorul pentru comerț, ținând seama de rezultatele negocierilor post-2015 și acordarea unui tratament special și diferențiat pentru țările în curs de dezvoltare, țările cel mai puțin dezvoltate și statele fragile în acordurile comerciale, respectând, în același timp, spațiul lor de politici pentru a lua decizii suverane în conformitate cu contextul lor național și nevoilor populațiilor lor;

| 42. | solicită amplificarea utilizării și transparenței sistemelor naționale de achiziții publice din țările în curs de dezvoltare în activitățile gestionate de sectorul public, în vederea consolidării autorităților de concurență din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

42.

solicită amplificarea utilizării și transparenței sistemelor naționale de achiziții publice din țările în curs de dezvoltare în activitățile gestionate de sectorul public, în vederea consolidării autorităților de concurență din țările în curs de dezvoltare;

| 43. | subliniază contribuția pozitivă a migranților la dezvoltarea țărilor lor de origine și solicită o cooperare mai eficace și mai inovatoare în ceea ce privește politica de migrație între țările de origine și de destinație; atrage atenția asupra fluxurilor financiare semnificative și în creștere reprezentate de fondurile trimise acasă de diaspora și sprijină crearea unor fonduri ale diaspora; solicită eforturi suplimentare în vederea reducerii costurilor de transfer pentru îmbunătățirea impactului asupra dezvoltării locale în țările de origine; |
| --- | --- |

43.

subliniază contribuția pozitivă a migranților la dezvoltarea țărilor lor de origine și solicită o cooperare mai eficace și mai inovatoare în ceea ce privește politica de migrație între țările de origine și de destinație; atrage atenția asupra fluxurilor financiare semnificative și în creștere reprezentate de fondurile trimise acasă de diaspora și sprijină crearea unor fonduri ale diaspora; solicită eforturi suplimentare în vederea reducerii costurilor de transfer pentru îmbunătățirea impactului asupra dezvoltării locale în țările de origine;

| 44. | solicită o mai mare participare a autorităților locale și a societății civile, inclusiv a ONG-urilor comunitare, la discuțiile referitoare la prioritățile în materie de dezvoltare, îndeosebi la conferința de la Addis Abeba, precum și o implementare a agendei post-2015 care să fie mai responsabilă și să favorizeze mai mult includerea; subliniază rolul ONG-urilor în punerea în aplicare a operațiunilor la fața locului și în dezvoltarea mecanismelor de răspundere, monitorizare și reexaminare; recunoaște că rolul autorităților locale în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD necesită alocarea mijloacelor necesare; solicită o consultare mai amplă a tinerilor în ceea ce privește discuțiile referitoare la agenda post-2015, în special prin intermediul tehnologiilor de comunicare inovatoare; subliniază rolul delegațiilor UE ca facilitatori ai acestor dialoguri; |
| --- | --- |

44.

solicită o mai mare participare a autorităților locale și a societății civile, inclusiv a ONG-urilor comunitare, la discuțiile referitoare la prioritățile în materie de dezvoltare, îndeosebi la conferința de la Addis Abeba, precum și o implementare a agendei post-2015 care să fie mai responsabilă și să favorizeze mai mult includerea; subliniază rolul ONG-urilor în punerea în aplicare a operațiunilor la fața locului și în dezvoltarea mecanismelor de răspundere, monitorizare și reexaminare; recunoaște că rolul autorităților locale în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD necesită alocarea mijloacelor necesare; solicită o consultare mai amplă a tinerilor în ceea ce privește discuțiile referitoare la agenda post-2015, în special prin intermediul tehnologiilor de comunicare inovatoare; subliniază rolul delegațiilor UE ca facilitatori ai acestor dialoguri;

Guvernarea mondială

| 45. | reamintește rolul central al ONU, alături de alte instituții și forumuri existente cum ar fi OCDE, în guvernanța economică și dezvoltarea mondială; solicită o reprezentare egală și echilibrată a tuturor țărilor în ce privește numărul de femei și bărbați în cadrul instituțiilor multilaterale și al altor organisme normative, inclusiv în cadrul instituțiilor financiare internaționale; reamintește că toate instituțiile financiare internaționale ar trebui să respecte standardele de bază în materie de transparență, astfel cum sunt prevăzute în Carta privind transparența pentru instituțiile financiare internaționale, și să adopte politici de divulgare publică a informațiilor; |
| --- | --- |

45.

reamintește rolul central al ONU, alături de alte instituții și forumuri existente cum ar fi OCDE, în guvernanța economică și dezvoltarea mondială; solicită o reprezentare egală și echilibrată a tuturor țărilor în ce privește numărul de femei și bărbați în cadrul instituțiilor multilaterale și al altor organisme normative, inclusiv în cadrul instituțiilor financiare internaționale; reamintește că toate instituțiile financiare internaționale ar trebui să respecte standardele de bază în materie de transparență, astfel cum sunt prevăzute în Carta privind transparența pentru instituțiile financiare internaționale, și să adopte politici de divulgare publică a informațiilor;

| 46. | insistă că trebuie facilitată găsirea unor soluții pentru o îndatorare sustenabilă, inclusiv standarde pentru operațiuni responsabile de credit și de împrumut, prin intermediul unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriei suverane, în vederea ușurării sarcinii datoriei și evitării datoriei nesustenabile; solicită UE să se implice în mod constructiv în negocierile sub egida ONU referitoare la acest cadru; îndeamnă UE să promoveze punerea în aplicare a principiilor UNCTAD privind tranzacționările responsabile ale datoriei suverane, atât pentru creditori, cât și pentru debitori; |
| --- | --- |

46.

insistă că trebuie facilitată găsirea unor soluții pentru o îndatorare sustenabilă, inclusiv standarde pentru operațiuni responsabile de credit și de împrumut, prin intermediul unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriei suverane, în vederea ușurării sarcinii datoriei și evitării datoriei nesustenabile; solicită UE să se implice în mod constructiv în negocierile sub egida ONU referitoare la acest cadru; îndeamnă UE să promoveze punerea în aplicare a principiilor UNCTAD privind tranzacționările responsabile ale datoriei suverane, atât pentru creditori, cât și pentru debitori;

| 47. | salută eforturile internaționale depuse pentru a scuti țările afectate de Ebola de obligațiile internaționale privind datoriile, pentru a le ajuta să facă față crizei economice cauzate de epidemie; |
| --- | --- |

47.

salută eforturile internaționale depuse pentru a scuti țările afectate de Ebola de obligațiile internaționale privind datoriile, pentru a le ajuta să facă față crizei economice cauzate de epidemie;

| 48. | solicită o reexaminare a programelor și instrumentelor de asistență financiară pentru dezvoltare ale organizațiilor internaționale, în scopul alinierii acestora la noile ODD; îndeamnă, în special, Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Fondul Monetar Internațional și Banca Mondială să stabilească cele mai înalte standarde în materie de finanțare responsabilă și să își ajusteze mai bine resursele la nevoile țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv prin instrumente de creditare pentru țările sărace eficace pentru ambele părți; solicită, în special, creșterea sumelor puse la dispoziția Băncii Europene de Investiții, dincolo de mandatul său actual, pentru a îmbunătăți în continuare finanțarea acordată de aceasta țărilor cu venituri reduse; |
| --- | --- |

48.

solicită o reexaminare a programelor și instrumentelor de asistență financiară pentru dezvoltare ale organizațiilor internaționale, în scopul alinierii acestora la noile ODD; îndeamnă, în special, Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Fondul Monetar Internațional și Banca Mondială să stabilească cele mai înalte standarde în materie de finanțare responsabilă și să își ajusteze mai bine resursele la nevoile țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv prin instrumente de creditare pentru țările sărace eficace pentru ambele părți; solicită, în special, creșterea sumelor puse la dispoziția Băncii Europene de Investiții, dincolo de mandatul său actual, pentru a îmbunătăți în continuare finanțarea acordată de aceasta țărilor cu venituri reduse;

Monitorizare, responsabilitate și reexaminare

| 49. | solicită încheierea unui acord în cadrul conferinței de la Addis Abeba privind un cadru de monitorizare și de responsabilitate solid, transparent și accesibil pentru urmărirea și supravegherea eficace a investițiilor și a progreselor înregistrate în ceea ce privește angajamentele și obiectivele specifice; solicită o inițiativă internațională pentru îmbunătățirea calității statisticii, a datelor și a informațiilor, inclusiv a datelor defalcate în funcție de venit, gen, vârstă, rasă, etnie și statut administrativ, handicap, situare geografică și alte caracteristici relevante în contextele naționale; solicită părților să asigure aplicarea transparentă și eficientă a ajutoarelor și a finanțării, în special prin semnarea și punerea efectivă în aplicare a dispozițiilor Convenției ONU împotriva corupției și prin asumarea unui angajament de a publica în mod sistematic date exacte, actualizate și comparabile privind veniturile și cheltuielile, precum și a documentelor bugetare; îndeosebi, solicită Comisiei să monitorizeze și să controleze în continuare programele și proiectele sale de finanțare a ajutoarelor și să adopte măsuri corespunzătoare în cazul în care vor exista dovezi de corupție și de gestionare defectuoasă; îndeamnă, de asemenea, Comisia să își actualizeze asistența acordată pentru consolidarea agențiilor judiciare și a celor de combatere a corupției din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

49.

solicită încheierea unui acord în cadrul conferinței de la Addis Abeba privind un cadru de monitorizare și de responsabilitate solid, transparent și accesibil pentru urmărirea și supravegherea eficace a investițiilor și a progreselor înregistrate în ceea ce privește angajamentele și obiectivele specifice; solicită o inițiativă internațională pentru îmbunătățirea calității statisticii, a datelor și a informațiilor, inclusiv a datelor defalcate în funcție de venit, gen, vârstă, rasă, etnie și statut administrativ, handicap, situare geografică și alte caracteristici relevante în contextele naționale; solicită părților să asigure aplicarea transparentă și eficientă a ajutoarelor și a finanțării, în special prin semnarea și punerea efectivă în aplicare a dispozițiilor Convenției ONU împotriva corupției și prin asumarea unui angajament de a publica în mod sistematic date exacte, actualizate și comparabile privind veniturile și cheltuielile, precum și a documentelor bugetare; îndeosebi, solicită Comisiei să monitorizeze și să controleze în continuare programele și proiectele sale de finanțare a ajutoarelor și să adopte măsuri corespunzătoare în cazul în care vor exista dovezi de corupție și de gestionare defectuoasă; îndeamnă, de asemenea, Comisia să își actualizeze asistența acordată pentru consolidarea agențiilor judiciare și a celor de combatere a corupției din țările în curs de dezvoltare;

| 50. | solicită o inițiativă internațională pentru îmbunătățirea calității statisticii, a datelor și a informațiilor pentru a se monitoriza cheltuielile, investițiile și progresele înregistrate privind angajamentele și obiectivele specifice; salută eforturile globale depuse pentru a se asigura că datele utilizate în punerea în aplicare a ODD sunt suficient de defalcate cu privire la venituri, sex, vârstă și alți indicatori, astfel încât să se poată asigura o monitorizare eficace a impactului politicilor; |
| --- | --- |

50.

solicită o inițiativă internațională pentru îmbunătățirea calității statisticii, a datelor și a informațiilor pentru a se monitoriza cheltuielile, investițiile și progresele înregistrate privind angajamentele și obiectivele specifice; salută eforturile globale depuse pentru a se asigura că datele utilizate în punerea în aplicare a ODD sunt suficient de defalcate cu privire la venituri, sex, vârstă și alți indicatori, astfel încât să se poată asigura o monitorizare eficace a impactului politicilor;

| 51. | reiterează că este necesar un nou set de indicatori, în plus față de PIB, pentru a face față noilor provocări sociale și de mediu, și că aceștia ar trebui să includă îndeosebi indicele dezvoltării umane, coeficientul Gini, o măsură privind egalitatea de gen, amprenta de carbon și amprenta ecologică; |
| --- | --- |

51.

reiterează că este necesar un nou set de indicatori, în plus față de PIB, pentru a face față noilor provocări sociale și de mediu, și că aceștia ar trebui să includă îndeosebi indicele dezvoltării umane, coeficientul Gini, o măsură privind egalitatea de gen, amprenta de carbon și amprenta ecologică;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și co-facilitatorilor procesului de pregătire pentru cea de a treia conferință internațională privind finanțarea dezvoltării. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și co-facilitatorilor procesului de pregătire pentru cea de a treia conferință internațională privind finanțarea dezvoltării.

---

(1)  http://unctad.org/en/publicationslibrary/wir2014_en.pdf

(2)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_15873_en.htm

(3)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_14363_en.htm

(4)  http://eu-un.europa.eu/articles/en/article_13692_en.htm

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0059.

(6)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 1.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0063.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0163.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0394.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0205.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0119.

(12)  JO L 136, 9.5.2014, p. 1.

(13)  Raport privind sprijinirea IMM-urilor din țările în curs de dezvoltare prin intermediari financiari, Dalberg, noiembrie 2011, www.eib.org

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/12

---

P8_TA(2015)0197

Asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2014/2207(INI))

(2016/C 353/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția sa din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (1),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011, intitulată „Plan de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de Rezistența la antimicrobiene”, (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011, intitulată „Plan de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de Rezistența la antimicrobiene”, (COM(2011)0748),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 iunie 2012 privind impactul rezistenței la antimicrobiene în sectorul sănătății umane și în sectorul veterinar – abordarea „One Health”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 iunie 2012 privind impactul rezistenței la antimicrobiene în sectorul sănătății umane și în sectorul veterinar – abordarea „One Health”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la provocarea microbiană – amenințările tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la provocarea microbiană – amenințările tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene (3),

| — | având în vedere rapoartele din 13 noiembrie 2012 și 19 iunie 2014 ale Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării 2009/C 151/01 a Consiliului referitoare la siguranța pacienților, inclusiv la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (COM(2012)0658 și COM(2014)0371), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 13 noiembrie 2012 și 19 iunie 2014 ale Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării 2009/C 151/01 a Consiliului referitoare la siguranța pacienților, inclusiv la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (COM(2012)0658 și COM(2014)0371),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la raportul Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării 2009/C 151/01 a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv profilaxia și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (4); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la raportul Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării 2009/C 151/01 a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv profilaxia și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (4);

| — | având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate,

| — | având în vedere sondajul special Eurobarometru nr. 411 „Siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul special Eurobarometru nr. 411 „Siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale”,

| — | având în vedere Raportul de evaluare a progreselor înregistrate de Planul de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene, SANTE/10251/2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare a progreselor înregistrate de Planul de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene, SANTE/10251/2015,

| — | având în vedere propunerea din 10 septembrie 2014 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind medicamentele de uz veterinar (2014/0257(COD)), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 10 septembrie 2014 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind medicamentele de uz veterinar (2014/0257(COD)),

| — | având în vedere „Cadrul conceptual pentru clasificarea internațională pentru siguranța pacienților”, elaborat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Cadrul conceptual pentru clasificarea internațională pentru siguranța pacienților”, elaborat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS),

| — | având în vedere eforturile depuse de Președinția letonă în abordarea problemei privind rezistența la antimicrobiene, cu trimitere îndeosebi la tuberculoză și la tuberculoza multirezistentă; |
| --- | --- |

—

având în vedere eforturile depuse de Președinția letonă în abordarea problemei privind rezistența la antimicrobiene, cu trimitere îndeosebi la tuberculoză și la tuberculoza multirezistentă;

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale și rezistența la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale și rezistența la antimicrobiene,

| — | având în vedere primul raport comun al ECDC/EFSA/EMA privind analiza integrată a consumului de agenți antimicrobieni și apariția rezistenței la antimicrobiene la bacteriile regăsite la animalele de la care se obțin alimente (Analiza comună interagenții a consumului de antimicrobiene și a rezistenței la antimicrobiene – JIACRA), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport comun al ECDC/EFSA/EMA privind analiza integrată a consumului de agenți antimicrobieni și apariția rezistenței la antimicrobiene la bacteriile regăsite la animalele de la care se obțin alimente (Analiza comună interagenții a consumului de antimicrobiene și a rezistenței la antimicrobiene – JIACRA),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0142/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0142/2015),

| A. | întrucât, pentru o calitate globală a asistenței medicale, este esențială siguranța pacienților, ale cărei aspecte fundamentale sunt o cultură a asistenței medicale și gestionarea evenimentelor adverse; |
| --- | --- |

A.

întrucât, pentru o calitate globală a asistenței medicale, este esențială siguranța pacienților, ale cărei aspecte fundamentale sunt o cultură a asistenței medicale și gestionarea evenimentelor adverse;

| B. | întrucât volumul datelor disponibile cu privire la prevalența și incidența evenimentelor adverse în sistemele de sănătate ale statelor membre este deocamdată limitat, dar în continuă creștere și întrucât ultimele informații disponibile datează din 2008; |
| --- | --- |

B.

întrucât volumul datelor disponibile cu privire la prevalența și incidența evenimentelor adverse în sistemele de sănătate ale statelor membre este deocamdată limitat, dar în continuă creștere și întrucât ultimele informații disponibile datează din 2008;

| C. | întrucât se estimează că 8-12 % dintre pacienții spitalizați în Uniunea Europeană sunt victime ale evenimentelor adverse asociate asistenței medicale pe care o primesc, și întrucât aproximativ jumătate din aceste evenimente ar putea fi evitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât se estimează că 8-12 % dintre pacienții spitalizați în Uniunea Europeană sunt victime ale evenimentelor adverse asociate asistenței medicale pe care o primesc, și întrucât aproximativ jumătate din aceste evenimente ar putea fi evitate;

| D. | întrucât cele mai frecvente evenimente adverse asociate asistenței medicale se manifestă sub forma infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM), a evenimentelor legate de medicamente și a complicațiilor care survin în timpul unei intervenții chirurgicale sau după aceasta; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele mai frecvente evenimente adverse asociate asistenței medicale se manifestă sub forma infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM), a evenimentelor legate de medicamente și a complicațiilor care survin în timpul unei intervenții chirurgicale sau după aceasta;

| E. | întrucât în vederea siguranței pacienților și a calității asistenței medicale este nevoie de asigurarea unor condiții de lucru decente și a securității în muncă pentru profesioniștii din domeniul sănătății și întrucât, în special, garantarea siguranței pacienților, prevenirea și controlul IAAM și prevenirea răspândirii bacteriilor multirezistente sunt foarte dificile în mediile de asistență medicală supraaglomerate și cu personal insuficient; |
| --- | --- |

E.

întrucât în vederea siguranței pacienților și a calității asistenței medicale este nevoie de asigurarea unor condiții de lucru decente și a securității în muncă pentru profesioniștii din domeniul sănătății și întrucât, în special, garantarea siguranței pacienților, prevenirea și controlul IAAM și prevenirea răspândirii bacteriilor multirezistente sunt foarte dificile în mediile de asistență medicală supraaglomerate și cu personal insuficient;

| F. | întrucât actuala criză economică exercită presiuni sporite asupra bugetelor dedicate asistenței medicale ale statelor membre, având astfel un impact asupra siguranței pacienților, întrucât numeroase state membre, în loc să soluționeze în mod corespunzător problemele de eficiență, au efectuat reduceri bugetare și de personal drastice în sistemele lor de sănătate; |
| --- | --- |

F.

întrucât actuala criză economică exercită presiuni sporite asupra bugetelor dedicate asistenței medicale ale statelor membre, având astfel un impact asupra siguranței pacienților, întrucât numeroase state membre, în loc să soluționeze în mod corespunzător problemele de eficiență, au efectuat reduceri bugetare și de personal drastice în sistemele lor de sănătate;

| G. | întrucât criza economică a adâncit și mai mult inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la serviciile medicale; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza economică a adâncit și mai mult inegalitățile existente în ceea ce privește accesul la serviciile medicale;

| H. | întrucât formarea profesională continuă a doctorilor și a altor membri ai personalului medical este esențială pentru evitarea efectelor negative, cum ar fi evenimentele medicamentoase adverse, ale căror costuri pentru sistemele de sănătate din UE sunt estimate la circa 2,7 miliarde EUR anual în termeni de cheltuieli medicale și reprezintă 1,1 % din numărul spitalizărilor din Uniune; |
| --- | --- |

H.

întrucât formarea profesională continuă a doctorilor și a altor membri ai personalului medical este esențială pentru evitarea efectelor negative, cum ar fi evenimentele medicamentoase adverse, ale căror costuri pentru sistemele de sănătate din UE sunt estimate la circa 2,7 miliarde EUR anual în termeni de cheltuieli medicale și reprezintă 1,1 % din numărul spitalizărilor din Uniune;

| I. | întrucât serviciile de e-sănătate centrate pe pacient și tratamentele de îngrijiri medicale la domiciliu au un potențial important pentru îmbunătățirea calității și eficienței tratamentelor medicale, contribuind totodată la rezultate mai bune ale îngrijirilor medicale; |
| --- | --- |

I.

întrucât serviciile de e-sănătate centrate pe pacient și tratamentele de îngrijiri medicale la domiciliu au un potențial important pentru îmbunătățirea calității și eficienței tratamentelor medicale, contribuind totodată la rezultate mai bune ale îngrijirilor medicale;

| J. | întrucât o abordare pluridisciplinară sporește șansele obținerii unor rezultate pozitive în urma tratamentelor medicale; |
| --- | --- |

J.

întrucât o abordare pluridisciplinară sporește șansele obținerii unor rezultate pozitive în urma tratamentelor medicale;

| K. | întrucât pacienții, familiile și organizațiile pacienților joacă un rol-cheie în susținerea unei asistențe medicale mai sigure, iar rolul lor ar trebui promovat prin responsabilizarea pacientului și participarea la procesul de asistență medicală și la politica în domeniul sănătății la toate nivelurile; |
| --- | --- |

K.

întrucât pacienții, familiile și organizațiile pacienților joacă un rol-cheie în susținerea unei asistențe medicale mai sigure, iar rolul lor ar trebui promovat prin responsabilizarea pacientului și participarea la procesul de asistență medicală și la politica în domeniul sănătății la toate nivelurile;

| L. | întrucât tratamentele de îngrijiri medicale la domiciliu pot ajuta psihologic pacienții și pot duce la performanțe mai bune în domeniul asistenței medicale; |
| --- | --- |

L.

întrucât tratamentele de îngrijiri medicale la domiciliu pot ajuta psihologic pacienții și pot duce la performanțe mai bune în domeniul asistenței medicale;

| M. | întrucât există o intensificare a utilizării antibioticelor în rândul persoanelor mai puțin informate și întrucât o cunoaștere aprofundată a antibioticelor ar putea determina cetățenii să recurgă la un consum mai responsabil al acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât există o intensificare a utilizării antibioticelor în rândul persoanelor mai puțin informate și întrucât o cunoaștere aprofundată a antibioticelor ar putea determina cetățenii să recurgă la un consum mai responsabil al acestora;

| N. | întrucât 30-50 % dintre pacienți nu iau medicamentele prescrise de medici sau le iau fără să urmeze prescripția medicului; |
| --- | --- |

N.

întrucât 30-50 % dintre pacienți nu iau medicamentele prescrise de medici sau le iau fără să urmeze prescripția medicului;

| O. | întrucât, în spitale și în rândul medicilor de medicină generală și veterinară deopotrivă, există conflicte de interese legate de industria farmaceutică; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în spitale și în rândul medicilor de medicină generală și veterinară deopotrivă, există conflicte de interese legate de industria farmaceutică;

| P. | întrucât IAAM reprezintă o importantă problemă de sănătate publică în statele membre (conform datelor furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, 1 din 20 de pacienți internați suferă, în medie, de IAAM, adică 4,1 milioane de pacienți pe an, și 37 000 de persoane din UE decedează ca urmare a unei IAAM în fiecare an, deși se consideră că 20-30 % dintre aceste infecții ar putea fi prevenite prin igienă strictă și programe de control), ceea ce reprezintă o grea povară pentru bugetele limitate ale sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

P.

întrucât IAAM reprezintă o importantă problemă de sănătate publică în statele membre (conform datelor furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, 1 din 20 de pacienți internați suferă, în medie, de IAAM, adică 4,1 milioane de pacienți pe an, și 37 000 de persoane din UE decedează ca urmare a unei IAAM în fiecare an, deși se consideră că 20-30 % dintre aceste infecții ar putea fi prevenite prin igienă strictă și programe de control), ceea ce reprezintă o grea povară pentru bugetele limitate ale sistemelor de sănătate;

| Q. | întrucât experiențele și observațiile pacienților diferă adesea de impresiile cadrelor medicale, iar aceste percepții se pot dovedi foarte importante în identificarea de noi modalități de reducere și prevenire a IAAM; |
| --- | --- |

Q.

întrucât experiențele și observațiile pacienților diferă adesea de impresiile cadrelor medicale, iar aceste percepții se pot dovedi foarte importante în identificarea de noi modalități de reducere și prevenire a IAAM;

| R. | întrucât se înregistrează o creștere a numărului de IAAM cauzate de bacteriile multirezistente; |
| --- | --- |

R.

întrucât se înregistrează o creștere a numărului de IAAM cauzate de bacteriile multirezistente;

| S. | întrucât rezistența la antimicrobiene a crescut la nivel mondial pentru agenți patogeni bacterieni, ducând la o creștere a numărului de IAAM și la tratarea ineficientă a bolilor infecțioase la oameni și animale la nivel național, european și internațional; |
| --- | --- |

S.

întrucât rezistența la antimicrobiene a crescut la nivel mondial pentru agenți patogeni bacterieni, ducând la o creștere a numărului de IAAM și la tratarea ineficientă a bolilor infecțioase la oameni și animale la nivel național, european și internațional;

| T. | întrucât se estimează că, la nivel mondial, 10 milioane de persoane vor muri anual până în 2050 din cauza rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

T.

întrucât se estimează că, la nivel mondial, 10 milioane de persoane vor muri anual până în 2050 din cauza rezistenței la antimicrobiene;

| U. | întrucât rezistența la antibioticele utilizate în mod obișnuit pentru tratarea bacteriilor cauzatoare de boli atinge cote ce depășesc 25 % în mai multe state membre; întrucât există un decalaj din ce în ce mai mare între rezistența la antimicrobiene și dezvoltarea de noi antibiotice și introducerea lor în practicile de tratament și întrucât acest lucru este legat de dificultățile întâmpinate în domeniul științific și economic, precum și în materie de reglementare; |
| --- | --- |

U.

întrucât rezistența la antibioticele utilizate în mod obișnuit pentru tratarea bacteriilor cauzatoare de boli atinge cote ce depășesc 25 % în mai multe state membre; întrucât există un decalaj din ce în ce mai mare între rezistența la antimicrobiene și dezvoltarea de noi antibiotice și introducerea lor în practicile de tratament și întrucât acest lucru este legat de dificultățile întâmpinate în domeniul științific și economic, precum și în materie de reglementare;

| V. | întrucât cele mai recente studii arată că, cu câteva excepții, în ultimii ani rezistența la antimicrobiene a crescut în general în spitalele din UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât cele mai recente studii arată că, cu câteva excepții, în ultimii ani rezistența la antimicrobiene a crescut în general în spitalele din UE;

| W. | întrucât UE estimează că, în fiecare an, cel puțin 25 000 de persoane mor din cauza unor infecții cauzate de bacterii rezistente, ceea ce reprezintă costuri estimate la 1,5 miliarde de euro pentru sistemele de sănătate publică, potrivit datelor din 2011, strânse de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC); |
| --- | --- |

W.

întrucât UE estimează că, în fiecare an, cel puțin 25 000 de persoane mor din cauza unor infecții cauzate de bacterii rezistente, ceea ce reprezintă costuri estimate la 1,5 miliarde de euro pentru sistemele de sănătate publică, potrivit datelor din 2011, strânse de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC);

| X. | întrucât costurile generate de infecțiile rezistente la medicamente se ridică la o valoare anuală estimată de 1,5 miliarde de euro din cauza creșterii cheltuielilor medicale și a pierderilor de productivitate; întrucât pacienții infectați cu bacterii rezistente trebuie să fie izolați dacă sunt tratați în cadrul unui spital, ceea ce presupune o finanțare extinsă de 900 de milioane EUR și 2,5 milioane de paturi suplimentare anual; |
| --- | --- |

X.

întrucât costurile generate de infecțiile rezistente la medicamente se ridică la o valoare anuală estimată de 1,5 miliarde de euro din cauza creșterii cheltuielilor medicale și a pierderilor de productivitate; întrucât pacienții infectați cu bacterii rezistente trebuie să fie izolați dacă sunt tratați în cadrul unui spital, ceea ce presupune o finanțare extinsă de 900 de milioane EUR și 2,5 milioane de paturi suplimentare anual;

| Y. | întrucât una dintre principalele cauze care stau la baza răspândirii în spitale a rezistenței la antimicrobiene este lipsa de conformitate cu practicile general acceptate de prevenire și control al infecțiilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât una dintre principalele cauze care stau la baza răspândirii în spitale a rezistenței la antimicrobiene este lipsa de conformitate cu practicile general acceptate de prevenire și control al infecțiilor;

| Z. | întrucât eficacitatea medicamentelor de primă linie asupra agenților patogeni devine din ce în ce mai limitată de rezistență, iar medicamentele de a doua sau a treia linie nu sunt întotdeauna disponibile și, de multe ori, sunt mai toxice, mai scumpe și mai puțin eficiente decât medicamentele de primă linie; |
| --- | --- |

Z.

întrucât eficacitatea medicamentelor de primă linie asupra agenților patogeni devine din ce în ce mai limitată de rezistență, iar medicamentele de a doua sau a treia linie nu sunt întotdeauna disponibile și, de multe ori, sunt mai toxice, mai scumpe și mai puțin eficiente decât medicamentele de primă linie;

| AA. | întrucât una dintre principalele cauze ale rezistenței la antimicrobiene este utilizarea greșită a acestora (printre care a antibioticelor) și, mai ales, utilizarea sistematică și abuzul de acestea; |
| --- | --- |

AA.

întrucât una dintre principalele cauze ale rezistenței la antimicrobiene este utilizarea greșită a acestora (printre care a antibioticelor) și, mai ales, utilizarea sistematică și abuzul de acestea;

| AB. | întrucât nivelul ridicat de mobilitate existent între sistemele de sănătate europene și caracterul din ce în ce mai transfrontalier al asistenței medicale în Europa pot contribui la răspândirea de la un stat membru la altul a microorganismelor rezistente; |
| --- | --- |

AB.

întrucât nivelul ridicat de mobilitate existent între sistemele de sănătate europene și caracterul din ce în ce mai transfrontalier al asistenței medicale în Europa pot contribui la răspândirea de la un stat membru la altul a microorganismelor rezistente;

| AC. | întrucât programele de vaccinare constituie un instrument eficient în eforturile de combatere a rezistenței la antibiotice deoarece aceste programe pot avea un rol în limitarea utilizării antibioticelor și astfel a apariției rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

AC.

întrucât programele de vaccinare constituie un instrument eficient în eforturile de combatere a rezistenței la antibiotice deoarece aceste programe pot avea un rol în limitarea utilizării antibioticelor și astfel a apariției rezistenței la antimicrobiene;

| AD. | întrucât cercetarea și dezvoltarea antibacteriană se confruntă cu câteva provocări unice, ceea ce înseamnă că punerea la punct a unor cunoștințe de specialitate avansate și aplicarea lor în laboratoare necesită un timp îndelungat și întrucât este regretabil faptul că mulți cercetători care dețin cunoștințe și competențe de specialitate avansate s-au mutat în alte zone din cauza lipsei fondurilor private și publice deopotrivă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât cercetarea și dezvoltarea antibacteriană se confruntă cu câteva provocări unice, ceea ce înseamnă că punerea la punct a unor cunoștințe de specialitate avansate și aplicarea lor în laboratoare necesită un timp îndelungat și întrucât este regretabil faptul că mulți cercetători care dețin cunoștințe și competențe de specialitate avansate s-au mutat în alte zone din cauza lipsei fondurilor private și publice deopotrivă;

| AE. | întrucât nerespectarea normelor de bază în materie de igienă personală, atât în cadrul, cât și în afara spitalului, poate conduce la răspândirea agenților patogeni, îndeosebi a celor rezistenți la agenți antimicrobieni; |
| --- | --- |

AE.

întrucât nerespectarea normelor de bază în materie de igienă personală, atât în cadrul, cât și în afara spitalului, poate conduce la răspândirea agenților patogeni, îndeosebi a celor rezistenți la agenți antimicrobieni;

| AF. | întrucât tot mai multe dovezi științifice demonstrează că o bună igienă a mâinilor în unitățile de asistență medicală necesită utilizarea unor metode de uscare a mâinilor care nu facilitează contaminarea încrucișată microbiană prin diseminare pe calea aerului și prin aerosolizare; |
| --- | --- |

AF.

întrucât tot mai multe dovezi științifice demonstrează că o bună igienă a mâinilor în unitățile de asistență medicală necesită utilizarea unor metode de uscare a mâinilor care nu facilitează contaminarea încrucișată microbiană prin diseminare pe calea aerului și prin aerosolizare;

| AG. | întrucât se remarcă prezența bacteriilor rezistente pe dispozitivele medicale chiar și atunci când acestea au fost în prealabil sterilizate în conformitate cu specificațiile producătorului; |
| --- | --- |

AG.

întrucât se remarcă prezența bacteriilor rezistente pe dispozitivele medicale chiar și atunci când acestea au fost în prealabil sterilizate în conformitate cu specificațiile producătorului;

| AH. | întrucât utilizarea substanțelor antimicrobiene în medicina umană și veterinară contribuie la o dezvoltare a rezistomului în mediu, ceea ce poate servi drept sursă de apariție a rezistenței atât la oameni, cât și la animale; întrucât aceleași clase de antibiotice se utilizează și în medicina veterinară și în cea umană și întrucât, în ambele sectoare, au apărut mecanisme similare de rezistență; |
| --- | --- |

AH.

întrucât utilizarea substanțelor antimicrobiene în medicina umană și veterinară contribuie la o dezvoltare a rezistomului în mediu, ceea ce poate servi drept sursă de apariție a rezistenței atât la oameni, cât și la animale; întrucât aceleași clase de antibiotice se utilizează și în medicina veterinară și în cea umană și întrucât, în ambele sectoare, au apărut mecanisme similare de rezistență;

| AI. | întrucât agricultura de mare densitate poate implica administrarea inadecvată și în mod curent de antibiotice animalelor, păsărilor și peștilor pentru ca acestea să crească mai rapid, precum și în scopuri profilactice, pentru a preveni răspândirea bolilor din cauza condițiilor de stres în care sunt ținute animalele, și anume în spații închise și înghesuite, care le blochează sistemul imunitar, și pentru a compensa condițiile insalubre în care sunt crescute; |
| --- | --- |

AI.

întrucât agricultura de mare densitate poate implica administrarea inadecvată și în mod curent de antibiotice animalelor, păsărilor și peștilor pentru ca acestea să crească mai rapid, precum și în scopuri profilactice, pentru a preveni răspândirea bolilor din cauza condițiilor de stres în care sunt ținute animalele, și anume în spații închise și înghesuite, care le blochează sistemul imunitar, și pentru a compensa condițiile insalubre în care sunt crescute;

| AJ. | întrucât conceptul „One Health”, aprobat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) și de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OJO), prevede că sănătatea umană, sănătatea animală și sănătatea ecosistemelor sunt interconectate; întrucât în special animalele și produsele alimentare de origine animală pot servi drept o sursă principală directă de agenți zoonotici rezistenți; întrucât, prin urmare, administrarea de antibiotice animalelor, îndeosebi celor destinate consumului și crescute în cadrul agriculturii de mare densitate, poate crea rezistență la antibiotice și la oameni; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât conceptul „One Health”, aprobat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) și de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OJO), prevede că sănătatea umană, sănătatea animală și sănătatea ecosistemelor sunt interconectate; întrucât în special animalele și produsele alimentare de origine animală pot servi drept o sursă principală directă de agenți zoonotici rezistenți; întrucât, prin urmare, administrarea de antibiotice animalelor, îndeosebi celor destinate consumului și crescute în cadrul agriculturii de mare densitate, poate crea rezistență la antibiotice și la oameni;

| AK. | întrucât, având în vedere conceptul „One Health”, o abordare prin care personalul medical atât din domeniul medicinii umane, cât și din cel al medicinii veterinare adoptă inițiative pentru prevenirea infecțiilor rezistente și reducerea utilizării antibioticelor, poate preveni IAAM, atât în interiorul, cât și în afara spitalelor; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, având în vedere conceptul „One Health”, o abordare prin care personalul medical atât din domeniul medicinii umane, cât și din cel al medicinii veterinare adoptă inițiative pentru prevenirea infecțiilor rezistente și reducerea utilizării antibioticelor, poate preveni IAAM, atât în interiorul, cât și în afara spitalelor;

| AL. | întrucât, conform OMS, în mai multe state membre ale UE, utilizarea medicamentelor antimicrobiene în cazul animalelor depășește cu mult utilizarea lor în cazul oamenilor (5); |
| --- | --- |

AL.

întrucât, conform OMS, în mai multe state membre ale UE, utilizarea medicamentelor antimicrobiene în cazul animalelor depășește cu mult utilizarea lor în cazul oamenilor (5);

| AM. | întrucât, potrivit mai multor asociații europene de consumatori, peste 70 % dintre produsele din carne testate în șase state membre ale UE s-au dovedit a fi contaminate cu bacterii rezistente la antibiotice, în timp ce în alte opt țări aceste bacterii erau prezente în 50 % dintre eșantioane (6); |
| --- | --- |

AM.

întrucât, potrivit mai multor asociații europene de consumatori, peste 70 % dintre produsele din carne testate în șase state membre ale UE s-au dovedit a fi contaminate cu bacterii rezistente la antibiotice, în timp ce în alte opt țări aceste bacterii erau prezente în 50 % dintre eșantioane (6);

| AN. | întrucât au fost observate niveluri ridicate de rezistență a Campylobacter la fluorochinolone, iar cea mai mare parte a infecțiilor umane cu Campylobacter sunt cauzate de manipularea, de prepararea și de consumul de carne de pasăre; întrucât astfel de niveluri de rezistență ridicată limitează opțiunile eficiente de tratament pentru infecțiile umane cu Campylobacter; |
| --- | --- |

AN.

întrucât au fost observate niveluri ridicate de rezistență a Campylobacter la fluorochinolone, iar cea mai mare parte a infecțiilor umane cu Campylobacter sunt cauzate de manipularea, de prepararea și de consumul de carne de pasăre; întrucât astfel de niveluri de rezistență ridicată limitează opțiunile eficiente de tratament pentru infecțiile umane cu Campylobacter;

| AO. | întrucât utilizarea antibioticelor în doze aflate sub nivelul terapeutic, care presupune administrarea unor doze reduse pentru stimularea creșterii animalelor, este interzisă în UE din 2006; |
| --- | --- |

AO.

întrucât utilizarea antibioticelor în doze aflate sub nivelul terapeutic, care presupune administrarea unor doze reduse pentru stimularea creșterii animalelor, este interzisă în UE din 2006;

| AP. | întrucât marea majoritate a furajelor medicamentate pentru animalele de fermă conțin substanțe antimicrobiene; |
| --- | --- |

AP.

întrucât marea majoritate a furajelor medicamentate pentru animalele de fermă conțin substanțe antimicrobiene;

| AQ. | întrucât utilizarea medicamentelor antimicrobiene în cazul animalelor de companie constituie un factor de risc suplimentar de dezvoltare și de transmitere a rezistenței la medicamente antimicrobiene la oameni și întrucât tendințele de creștere a rezistenței la antibiotice întâlnite la animalele de companie în cadrul clinicilor veterinare sunt similare cu tendințele întâlnite în spitale; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât utilizarea medicamentelor antimicrobiene în cazul animalelor de companie constituie un factor de risc suplimentar de dezvoltare și de transmitere a rezistenței la medicamente antimicrobiene la oameni și întrucât tendințele de creștere a rezistenței la antibiotice întâlnite la animalele de companie în cadrul clinicilor veterinare sunt similare cu tendințele întâlnite în spitale;

| AR. | întrucât riscul transmiterii rezistenței la medicamente antimicrobiene de la animalele de companie la oameni nu poate fi evaluat cu precizie și întrucât sunt necesare investigații aprofundate în această privință; |
| --- | --- |

AR.

întrucât riscul transmiterii rezistenței la medicamente antimicrobiene de la animalele de companie la oameni nu poate fi evaluat cu precizie și întrucât sunt necesare investigații aprofundate în această privință;

| AS. | întrucât este recunoscut faptul că legislația actuală privind medicamentele de uz veterinar nu oferă suficiente instrumente pentru a asigura o gestionare corespunzătoare a riscurilor asupra sănătății umane care sunt generate de utilizarea de substanțe antimicrobiene la animale; |
| --- | --- |

AS.

întrucât este recunoscut faptul că legislația actuală privind medicamentele de uz veterinar nu oferă suficiente instrumente pentru a asigura o gestionare corespunzătoare a riscurilor asupra sănătății umane care sunt generate de utilizarea de substanțe antimicrobiene la animale;

| AT. | întrucât chestiunea utilizării antibioticelor în afara indicațiilor terapeutice este o preocupare pentru medicina veterinară și pentru medicina umană; |
| --- | --- |

AT.

întrucât chestiunea utilizării antibioticelor în afara indicațiilor terapeutice este o preocupare pentru medicina veterinară și pentru medicina umană;

| AU. | întrucât companiile farmaceutice au mai degrabă tendința de a adăuga noi antibiotice în clasele existente de antibiotice decât să descopere și să elaboreze un agent antibacterian cu adevărat nou și, prin urmare, rezistența la acești noi agenți va apărea mai repede decât în cazul medicamentelor cu un mecanism de acțiune cu adevărat nou; |
| --- | --- |

AU.

întrucât companiile farmaceutice au mai degrabă tendința de a adăuga noi antibiotice în clasele existente de antibiotice decât să descopere și să elaboreze un agent antibacterian cu adevărat nou și, prin urmare, rezistența la acești noi agenți va apărea mai repede decât în cazul medicamentelor cu un mecanism de acțiune cu adevărat nou;

| AV. | întrucât este necesar să se încurajeze laboratoarele farmaceutice să dezvolte noi antibiotice, luând în considerare crearea de stimulente și de modele economice alternative pentru a recompensa inovația; |
| --- | --- |

AV.

întrucât este necesar să se încurajeze laboratoarele farmaceutice să dezvolte noi antibiotice, luând în considerare crearea de stimulente și de modele economice alternative pentru a recompensa inovația;

| AW. | întrucât este esențială încurajarea companiilor farmaceutice să continue investițiile și să investească în dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni, mai ales pentru tratarea acelor boli pentru care rezistența la antimicrobiene reprezintă un motiv serios de îngrijorare, cum ar fi:






  — | boli cauzate de bacteriile Gram negative multirezistente predominante (precum K. pneumoniae și Acinetobacter sau E.coli) sau de alte bacterii multirezistente, precum stafilococul auriu sau tuberculoza; |
| --- | --- | --- |

AW.

întrucât este esențială încurajarea companiilor farmaceutice să continue investițiile și să investească în dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni, mai ales pentru tratarea acelor boli pentru care rezistența la antimicrobiene reprezintă un motiv serios de îngrijorare, cum ar fi:

—

boli cauzate de bacteriile Gram negative multirezistente predominante (precum K. pneumoniae și Acinetobacter sau E.coli) sau de alte bacterii multirezistente, precum stafilococul auriu sau tuberculoza;

| — | alte boli cauzate de viruși (precum HIV), sau de paraziți (precum malaria); |
| --- | --- |

—

alte boli cauzate de viruși (precum HIV), sau de paraziți (precum malaria);

precum și să dezvolte alte metode de combatere a IAAM fără utilizarea antibioticelor;

| AX. | întrucât acest lucru se poate realiza prin abordarea unora dintre principalele provocări științifice, de reglementare și economice care împiedică dezvoltarea de antimicrobiene și, în special, prin stimularea investițiilor în cercetare și dezvoltare și prin concentrarea acestora asupra celor mai mari nevoi în materie de sănătate publică, menținând totodată sustenabilitatea sistemelor naționale de sănătate; |
| --- | --- |

AX.

întrucât acest lucru se poate realiza prin abordarea unora dintre principalele provocări științifice, de reglementare și economice care împiedică dezvoltarea de antimicrobiene și, în special, prin stimularea investițiilor în cercetare și dezvoltare și prin concentrarea acestora asupra celor mai mari nevoi în materie de sănătate publică, menținând totodată sustenabilitatea sistemelor naționale de sănătate;

| AY. | întrucât articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE stabilește un termen-limită pentru utilizarea genelor care conferă plantelor transgenice rezistență la antibiotice; |
| --- | --- |

AY.

întrucât articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE stabilește un termen-limită pentru utilizarea genelor care conferă plantelor transgenice rezistență la antibiotice;

| AZ. | întrucât experți în produse nu ar trebui să efectueze niciodată tratamente terapeutice, ci doar să susțină personalul medical atunci când și dacă li se cere acest lucru, de exemplu, pentru a efectua operațiuni de montare sau de demontare a unor instrumente specifice; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât experți în produse nu ar trebui să efectueze niciodată tratamente terapeutice, ci doar să susțină personalul medical atunci când și dacă li se cere acest lucru, de exemplu, pentru a efectua operațiuni de montare sau de demontare a unor instrumente specifice;

| BA. | întrucât dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind mobilitatea pacienților sunt puse în aplicare pe întregul teritoriu al UE, ceea ce legitimează informarea pacienților europeni asupra condițiilor de siguranță a pacienților în diferitele state membre; |
| --- | --- |

BA.

întrucât dispozițiile Directivei 2011/24/UE privind mobilitatea pacienților sunt puse în aplicare pe întregul teritoriu al UE, ceea ce legitimează informarea pacienților europeni asupra condițiilor de siguranță a pacienților în diferitele state membre;

| BB. | întrucât este esențial să se asigure respectarea drepturilor pacienților și încrederea publică în serviciile de sănătate, prin asigurarea faptului că statele membre dispun de sisteme ce furnizează o compensare financiară echitabilă în caz de neglijență care decurge din aplicarea unor tratamente medicale greșite; |
| --- | --- |

BB.

întrucât este esențial să se asigure respectarea drepturilor pacienților și încrederea publică în serviciile de sănătate, prin asigurarea faptului că statele membre dispun de sisteme ce furnizează o compensare financiară echitabilă în caz de neglijență care decurge din aplicarea unor tratamente medicale greșite;

| BC. | întrucât internetul reprezintă cea mai mare piață farmaceutică nereglementată din lume; întrucât 62 % dintre medicamentele achiziționate online se dovedesc a fi contrafăcute sau a nu fi conforme standardelor; întrucât există un număr foarte mare de operatori din industria farmaceutică care își desfășoară în mod ilegal activitatea în mediul online și întrucât, la nivel mondial, cifra de afaceri anuală obținută din vânzarea ilegală online de medicamente eliberate pe bază de rețetă este estimată la circa 200 de miliarde de dolari americani; |
| --- | --- |

BC.

întrucât internetul reprezintă cea mai mare piață farmaceutică nereglementată din lume; întrucât 62 % dintre medicamentele achiziționate online se dovedesc a fi contrafăcute sau a nu fi conforme standardelor; întrucât există un număr foarte mare de operatori din industria farmaceutică care își desfășoară în mod ilegal activitatea în mediul online și întrucât, la nivel mondial, cifra de afaceri anuală obținută din vânzarea ilegală online de medicamente eliberate pe bază de rețetă este estimată la circa 200 de miliarde de dolari americani;

| BD. | întrucât articolul 168 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene prevede că acțiunea Uniunii Europene trebuie să completeze politicile naționale și să aibă în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și a afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală, |
| --- | --- |

BD.

întrucât articolul 168 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene prevede că acțiunea Uniunii Europene trebuie să completeze politicile naționale și să aibă în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și a afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală,

Implementarea recomandărilor Consiliului privind siguranța pacienților

Reacția la cel de-al doilea raport al Comisiei privind punerea în aplicare

| 1. | reamintește că legislația farmaceutică a UE a fost pusă în aplicare pentru a proteja siguranța pacienților; reamintește Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 menționată mai sus, referitoare la raportul Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării (2009/C 151/01) a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv profilaxia și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale; |
| --- | --- |

1.

reamintește că legislația farmaceutică a UE a fost pusă în aplicare pentru a proteja siguranța pacienților; reamintește Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 menționată mai sus, referitoare la raportul Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind implementarea Recomandării (2009/C 151/01) a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv profilaxia și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale;

| 2. | salută îmbunătățirea sistemului de supraveghere a IAAM în UE și celelalte măsuri recente implementate la nivelul anumitor state membre pentru îmbunătățirea siguranței generale a pacienților și reducerea incidenței IAAM, și, mai ales, progresul realizat de statele membre în elaborarea de strategii și programe privind siguranța pacienților, incluzând siguranța pacienților în legislația din domeniul sănătății, și în dezvoltarea de sisteme de raportare și de învățare; |
| --- | --- |

2.

salută îmbunătățirea sistemului de supraveghere a IAAM în UE și celelalte măsuri recente implementate la nivelul anumitor state membre pentru îmbunătățirea siguranței generale a pacienților și reducerea incidenței IAAM, și, mai ales, progresul realizat de statele membre în elaborarea de strategii și programe privind siguranța pacienților, incluzând siguranța pacienților în legislația din domeniul sănătății, și în dezvoltarea de sisteme de raportare și de învățare;

| 3. | constată însă că cel de-al doilea raport privind punerea în aplicare indică în continuare progrese inegale în rândul statelor membre cu privire la siguranța pacienților și regretă că anumite state membre au încetinit în mod clar punerea în aplicare a, printre altele, recomandărilor Consiliului, probabil ca urmare a constrângerilor financiare impuse de criza economică; |
| --- | --- |

3.

constată însă că cel de-al doilea raport privind punerea în aplicare indică în continuare progrese inegale în rândul statelor membre cu privire la siguranța pacienților și regretă că anumite state membre au încetinit în mod clar punerea în aplicare a, printre altele, recomandărilor Consiliului, probabil ca urmare a constrângerilor financiare impuse de criza economică;

| 4. | regretă faptul că măsurile de austeritate au condus la o reducere a personalului de curățenie din spitale și din alte unități de asistență medicală din Europa, având în vedere rolul critic pe care acesta îl are în asigurarea unui nivel ridicat de igienă; |
| --- | --- |

4.

regretă faptul că măsurile de austeritate au condus la o reducere a personalului de curățenie din spitale și din alte unități de asistență medicală din Europa, având în vedere rolul critic pe care acesta îl are în asigurarea unui nivel ridicat de igienă;

| 5. | solicită statelor membre să se asigure că, în această perioadă de criză economică, siguranța pacienților nu este afectată de măsurile de austeritate și că sistemele de sănătate beneficiază în continuare de o finanțare corespunzătoare și, în special, să evite cele mai dăunătoare măsuri, cum ar fi economiile pe termen scurt, care ar conduce la costuri ridicate pe termen mediu și lung, și să se concentreze în schimb pe dezvoltarea în continuare a unor sisteme de sănătate de înaltă calitate și eficiență; invită statele membre să se asigure că există un număr suficient de profesioniști în domeniul sănătății formați sau specializați în domeniul combaterii și al controlului infecțiilor, precum și un nivel adecvat de igienă în spitale, ca elemente ale unei abordări centrate pe pacient; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să se asigure că, în această perioadă de criză economică, siguranța pacienților nu este afectată de măsurile de austeritate și că sistemele de sănătate beneficiază în continuare de o finanțare corespunzătoare și, în special, să evite cele mai dăunătoare măsuri, cum ar fi economiile pe termen scurt, care ar conduce la costuri ridicate pe termen mediu și lung, și să se concentreze în schimb pe dezvoltarea în continuare a unor sisteme de sănătate de înaltă calitate și eficiență; invită statele membre să se asigure că există un număr suficient de profesioniști în domeniul sănătății formați sau specializați în domeniul combaterii și al controlului infecțiilor, precum și un nivel adecvat de igienă în spitale, ca elemente ale unei abordări centrate pe pacient;

| 6. | solicită statelor membre să stabilească obiective cantitative concrete și ambițioase de reducere a utilizării antibioticelor; |
| --- | --- |

6.

solicită statelor membre să stabilească obiective cantitative concrete și ambițioase de reducere a utilizării antibioticelor;

| 7. | salută activitatea Grupului de lucru al UE privind siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale, care reunește reprezentanți ai tuturor celor 28 de state membre ale UE, ai țărilor AELS, ai organizațiilor internaționale și ai organismelor UE și sprijină elaborarea agendei UE privind siguranța pacienților și calitatea; |
| --- | --- |

7.

salută activitatea Grupului de lucru al UE privind siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale, care reunește reprezentanți ai tuturor celor 28 de state membre ale UE, ai țărilor AELS, ai organizațiilor internaționale și ai organismelor UE și sprijină elaborarea agendei UE privind siguranța pacienților și calitatea;

| 8. | solicită Comisiei să continue monitorizarea modului în care sunt puse în aplicare în statele membre dispozițiile privind siguranța pacienților și, după caz, să dezvolte noi orientări în consecință; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să continue monitorizarea modului în care sunt puse în aplicare în statele membre dispozițiile privind siguranța pacienților și, după caz, să dezvolte noi orientări în consecință;

Sugestii de îmbunătățire

| 9. | salută activitatea cofinanțată de UE și realizată de OCDE cu privire la indicatorii comparabili pentru siguranța pacienților; solicită statelor membre să adopte astfel de indicatori în vederea evaluării siguranței pacienților; |
| --- | --- |

9.

salută activitatea cofinanțată de UE și realizată de OCDE cu privire la indicatorii comparabili pentru siguranța pacienților; solicită statelor membre să adopte astfel de indicatori în vederea evaluării siguranței pacienților;

| 10. | constată importanța includerii temei legate de siguranța pacienților în învățământ, în formarea la locul de muncă și în dezvoltarea profesională continuă a lucrătorilor din domeniul sănătății și a personalului medical din toate statele membre; |
| --- | --- |

10.

constată importanța includerii temei legate de siguranța pacienților în învățământ, în formarea la locul de muncă și în dezvoltarea profesională continuă a lucrătorilor din domeniul sănătății și a personalului medical din toate statele membre;

| 11. | subliniază posibilele beneficii ale serviciilor de e-sănătate în reducerea evenimentelor adverse prin urmărirea fluxurilor de informații și îmbunătățirea înțelegerii proceselor medicale, precum și prin eliberarea de prescripții electronice și alertarea cu privire la interacțiunile dintre medicamente; invită Comisia și statele membre să examineze în detaliu posibilitățile oferite de serviciile de e-sănătate în domeniul siguranței pacienților, printre care introducerea de înregistrări electronice ale pacienților, și să intensifice nivelul de cooperare prin schimburi de experiență, de cunoștințe și de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

subliniază posibilele beneficii ale serviciilor de e-sănătate în reducerea evenimentelor adverse prin urmărirea fluxurilor de informații și îmbunătățirea înțelegerii proceselor medicale, precum și prin eliberarea de prescripții electronice și alertarea cu privire la interacțiunile dintre medicamente; invită Comisia și statele membre să examineze în detaliu posibilitățile oferite de serviciile de e-sănătate în domeniul siguranței pacienților, printre care introducerea de înregistrări electronice ale pacienților, și să intensifice nivelul de cooperare prin schimburi de experiență, de cunoștințe și de bune practici în acest domeniu;

| 12. | invită Comisia și statele membre să evalueze potențialul sănătății mobile (m-sănătate) în raport cu eficiența îngrijirilor, incidența spitalizării și reducerea costurilor anuale de asistență medicală pe cap de locuitor; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să evalueze potențialul sănătății mobile (m-sănătate) în raport cu eficiența îngrijirilor, incidența spitalizării și reducerea costurilor anuale de asistență medicală pe cap de locuitor;

| 13. | constată că există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește utilizarea antibioticelor și prevalența rezistenței la antimicrobiene și încurajează statele membre să aplice cele mai bune practici; |
| --- | --- |

13.

constată că există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește utilizarea antibioticelor și prevalența rezistenței la antimicrobiene și încurajează statele membre să aplice cele mai bune practici;

| 14. | subliniază nevoia urgentă de promovare a cercetării și a inovării veterinare la nivel național și european; |
| --- | --- |

14.

subliniază nevoia urgentă de promovare a cercetării și a inovării veterinare la nivel național și european;

| 15. | îndeamnă statele membre să implementeze sau să dezvolte următoarele măsuri:






  (a) | să își continue eforturile în direcția îmbunătățirii siguranței pacienților, prin adoptarea măsurilor necesare pentru aplicarea pe deplin a recomandărilor Consiliului; |
| --- | --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre să implementeze sau să dezvolte următoarele măsuri:

(a)

să își continue eforturile în direcția îmbunătățirii siguranței pacienților, prin adoptarea măsurilor necesare pentru aplicarea pe deplin a recomandărilor Consiliului;

| (b) | să colecteze periodic date, în conformitate cu analizele standardizate, cu privire la prevalența și incidența evenimentelor adverse pe teritoriul lor, să își îmbunătățească sistemele de alertă timpurie și să coordoneze eficient schimburile de astfel de date; |
| --- | --- |

(b)

să colecteze periodic date, în conformitate cu analizele standardizate, cu privire la prevalența și incidența evenimentelor adverse pe teritoriul lor, să își îmbunătățească sistemele de alertă timpurie și să coordoneze eficient schimburile de astfel de date;

| (c) | să se asigure că directorii sanitari sunt numiți pe criterii de merit și nu în funcție de afilierea lor politică; |
| --- | --- |

(c)

să se asigure că directorii sanitari sunt numiți pe criterii de merit și nu în funcție de afilierea lor politică;

| (d) | să asigure îmbunătățirea continuă și evaluarea în permanență a condițiilor de muncă ale personalului medical în vederea îmbunătățirii siguranței pacienților; |
| --- | --- |

(d)

să asigure îmbunătățirea continuă și evaluarea în permanență a condițiilor de muncă ale personalului medical în vederea îmbunătățirii siguranței pacienților;

| (e) | să asigure formarea de bază a întregului personal medical, chiar și a acelor membri care nu se află în contact direct cu pacienții, în domeniul prevenirii și al controlului infecțiilor înainte ca aceștia să își înceapă activitatea într-un spital sau într-o altă unitate de asistență medicală și periodic după aceea; |
| --- | --- |

(e)

să asigure formarea de bază a întregului personal medical, chiar și a acelor membri care nu se află în contact direct cu pacienții, în domeniul prevenirii și al controlului infecțiilor înainte ca aceștia să își înceapă activitatea într-un spital sau într-o altă unitate de asistență medicală și periodic după aceea;

| (f) | să asigure formarea corectă și actualizată a medicilor și a profesioniștilor din domeniul sănătății, precum și schimbul de bune practici, pentru a ține pasul cu ultimele tehnologii în domeniu și cu cele mai bune practici de igienă spitalicească, și să instituie sisteme de monitorizare care să verifice dacă competențele acestora sunt actualizate, îndeosebi în ceea ce privește punerea în aplicare a listei de verificare pentru siguranța chirurgicală, elaborată de OMS; acest lucru ar reduce incidența erorilor medicale (inclusiv a IAAM) cauzate de cunoașterea parțială și de incapacitatea de a ține pasul cu noile progrese tehnologice; |
| --- | --- |

(f)

să asigure formarea corectă și actualizată a medicilor și a profesioniștilor din domeniul sănătății, precum și schimbul de bune practici, pentru a ține pasul cu ultimele tehnologii în domeniu și cu cele mai bune practici de igienă spitalicească, și să instituie sisteme de monitorizare care să verifice dacă competențele acestora sunt actualizate, îndeosebi în ceea ce privește punerea în aplicare a listei de verificare pentru siguranța chirurgicală, elaborată de OMS; acest lucru ar reduce incidența erorilor medicale (inclusiv a IAAM) cauzate de cunoașterea parțială și de incapacitatea de a ține pasul cu noile progrese tehnologice;

| (g) | să asigure adoptarea unei abordări pluridisciplinare în tratamentele medicale; |
| --- | --- |

(g)

să asigure adoptarea unei abordări pluridisciplinare în tratamentele medicale;

| (h) | să asigure acțiuni de consolidare a coerenței și a continuității parcursului sanitar al pacienților, în special în cazul trecerii de la un sector de asistență medicală la un altul și al transmiterii de informații, de exemplu, între spital și sectorul asistenței medicale primare; |
| --- | --- |

(h)

să asigure acțiuni de consolidare a coerenței și a continuității parcursului sanitar al pacienților, în special în cazul trecerii de la un sector de asistență medicală la un altul și al transmiterii de informații, de exemplu, între spital și sectorul asistenței medicale primare;

| (i) | să reducă sarcina impusă unităților sanitare încurajând asistența medicală și îngrijirile medicale la domiciliu; |
| --- | --- |

(i)

să reducă sarcina impusă unităților sanitare încurajând asistența medicală și îngrijirile medicale la domiciliu;

| (j) | să asigure că personalul medical informează pacienții cu privire la utilizare în afara indicațiilor terapeutice a medicamentelor și la eventualele riscuri pe care aceștia și le asumă, pentru a-i ajuta să își dea consimțământul în mod informat; |
| --- | --- |

(j)

să asigure că personalul medical informează pacienții cu privire la utilizare în afara indicațiilor terapeutice a medicamentelor și la eventualele riscuri pe care aceștia și le asumă, pentru a-i ajuta să își dea consimțământul în mod informat;

| (k) | să facă schimb de informații cu privire la cea mai bună modalitate de a reduce rezistența la antibiotice, cu scopul de a pune în aplicare abordarea cea mai eficientă în Europa; |
| --- | --- |

(k)

să facă schimb de informații cu privire la cea mai bună modalitate de a reduce rezistența la antibiotice, cu scopul de a pune în aplicare abordarea cea mai eficientă în Europa;

| (l) | să asigure accesul egal al pacienților la serviciile și tratamentele medicale cu scopul de a elimina inegalitățile existente în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

(l)

să asigure accesul egal al pacienților la serviciile și tratamentele medicale cu scopul de a elimina inegalitățile existente în domeniul sănătății;

| (m) | să promoveze campanii de informare a pacienților cu privire la riscurile legate de evenimente adverse asociate asistenței medicale și cu privire la posibilele măsuri preventive, pornind de la măsurile de igienă de bază, și să lanseze campanii de sensibilizare și cursuri de educație sanitară în școli cu privire la utilizarea rațională nu doar a antibioticelor, ci a tuturor medicamentelor și la riscul creșterii rezistenței la antibiotice; consideră că aceste campanii ar trebui să se adreseze părinților și celor care se ocupă de îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă și ar trebui să fie întotdeauna urmate de o evaluare a rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

(m)

să promoveze campanii de informare a pacienților cu privire la riscurile legate de evenimente adverse asociate asistenței medicale și cu privire la posibilele măsuri preventive, pornind de la măsurile de igienă de bază, și să lanseze campanii de sensibilizare și cursuri de educație sanitară în școli cu privire la utilizarea rațională nu doar a antibioticelor, ci a tuturor medicamentelor și la riscul creșterii rezistenței la antibiotice; consideră că aceste campanii ar trebui să se adreseze părinților și celor care se ocupă de îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă și ar trebui să fie întotdeauna urmate de o evaluare a rezultatelor obținute;

| (n) | să sublinieze importanța prevenirii IAAM în unitățile de asistență medicală prin împiedicarea răspândirii acestora ca urmare a examinării prin contact a pacienților, precum și prin măsuri de control al infecțiilor și să continue promovarea bunelor practici în materie de igienă (cum ar fi spălarea mâinilor); |
| --- | --- |

(n)

să sublinieze importanța prevenirii IAAM în unitățile de asistență medicală prin împiedicarea răspândirii acestora ca urmare a examinării prin contact a pacienților, precum și prin măsuri de control al infecțiilor și să continue promovarea bunelor practici în materie de igienă (cum ar fi spălarea mâinilor);

| (o) | să sporească măsurile de protecție a igienei prin consolidarea rolului specialiștilor în asigurarea igienei, pentru ca aceștia să monitorizeze toate aspectele care țin de sănătate și de igienă în unitatea sanitară, pentru pacienți, precum și în ceea ce privește relațiile dintre pacienți și „vizitatorii” externi; |
| --- | --- |

(o)

să sporească măsurile de protecție a igienei prin consolidarea rolului specialiștilor în asigurarea igienei, pentru ca aceștia să monitorizeze toate aspectele care țin de sănătate și de igienă în unitatea sanitară, pentru pacienți, precum și în ceea ce privește relațiile dintre pacienți și „vizitatorii” externi;

| (p) | să implice în mod activ și oficial organizațiile și reprezentanții pacienților în toate etapele și la toate nivelurile elaborării politicilor și a programelor; |
| --- | --- |

(p)

să implice în mod activ și oficial organizațiile și reprezentanții pacienților în toate etapele și la toate nivelurile elaborării politicilor și a programelor;

| (q) | să elaboreze orientări europene privind implicarea pacienților în strategiile și acțiunile privind siguranța lor, în colaborare cu părțile interesate, în special cu organizațiile pacienților; |
| --- | --- |

(q)

să elaboreze orientări europene privind implicarea pacienților în strategiile și acțiunile privind siguranța lor, în colaborare cu părțile interesate, în special cu organizațiile pacienților;

| (r) | să le ofere acestora un sprijin adecvat pentru a desfășura activități privind siguranța pacienților; |
| --- | --- |

(r)

să le ofere acestora un sprijin adecvat pentru a desfășura activități privind siguranța pacienților;

| 16. | solicită statelor membre să analizeze orice caz de posibilă greșeală profesională în recondiționarea și reutilizarea dispozitivelor medicale destinate și etichetate inițial ca fiind de unică folosință; |
| --- | --- |

16.

solicită statelor membre să analizeze orice caz de posibilă greșeală profesională în recondiționarea și reutilizarea dispozitivelor medicale destinate și etichetate inițial ca fiind de unică folosință;

| 17. | îndeamnă statele membre să îmbunătățească programele de informare pentru personalul medical și alți lucrători din domeniul asistenței medicale, pentru medicii veterinari și pentru publicul larg cu privire la utilizarea antibioticelor și la prevenirea infecțiilor; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să îmbunătățească programele de informare pentru personalul medical și alți lucrători din domeniul asistenței medicale, pentru medicii veterinari și pentru publicul larg cu privire la utilizarea antibioticelor și la prevenirea infecțiilor;

| 18. | solicită Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) să elaboreze orientări privind utilizarea medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice/fără prescripție în funcție de necesitățile medicale și să pună la punct o listă a medicamentelor administrate în general în afara indicațiilor terapeutice, în ciuda existenței alternativelor reglementate; |
| --- | --- |

18.

solicită Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) să elaboreze orientări privind utilizarea medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice/fără prescripție în funcție de necesitățile medicale și să pună la punct o listă a medicamentelor administrate în general în afara indicațiilor terapeutice, în ciuda existenței alternativelor reglementate;

| 19. | invită Comisia și ECDC să elaboreze orientări generale adresate profesioniștilor din domeniul sănătății, pacienților și familiilor acestora cu privire la spălarea și uscarea corectă a mâinilor și la încurajarea utilizării unor metode de uscare care să nu faciliteze contaminarea microbiană încrucișată prin diseminarea pe calea aerului și aerosolizare; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și ECDC să elaboreze orientări generale adresate profesioniștilor din domeniul sănătății, pacienților și familiilor acestora cu privire la spălarea și uscarea corectă a mâinilor și la încurajarea utilizării unor metode de uscare care să nu faciliteze contaminarea microbiană încrucișată prin diseminarea pe calea aerului și aerosolizare;

| 20. | subliniază nevoia îmbunătățirii semnificative a comunicării, a educației și a formării medicilor veterinari și a agricultorilor; |
| --- | --- |

20.

subliniază nevoia îmbunătățirii semnificative a comunicării, a educației și a formării medicilor veterinari și a agricultorilor;

| 21. | îndeamnă din nou Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere legislativă pentru adăugarea obligatorie în prospecte a unei sinteze a informațiilor despre medicament; informațiile furnizate în această sinteză ar trebui prezentate într-o formă ușor lizibilă, care să iasă în evidență și să se distingă cu ușurință de restul textului; această sinteză a informațiilor despre medicament ar trebui să conțină o scurtă descriere a datelor necesare privind medicamentul respectiv, pentru a permite pacientului să înțeleagă utilitatea și posibilele riscuri ale medicamentului și să utilizeze medicamentul în condiții de siguranță și în mod adecvat; descrierea include, printre altele, recomandări privind modul corect și adecvat de utilizare a antibioticelor; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă din nou Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere legislativă pentru adăugarea obligatorie în prospecte a unei sinteze a informațiilor despre medicament; informațiile furnizate în această sinteză ar trebui prezentate într-o formă ușor lizibilă, care să iasă în evidență și să se distingă cu ușurință de restul textului; această sinteză a informațiilor despre medicament ar trebui să conțină o scurtă descriere a datelor necesare privind medicamentul respectiv, pentru a permite pacientului să înțeleagă utilitatea și posibilele riscuri ale medicamentului și să utilizeze medicamentul în condiții de siguranță și în mod adecvat; descrierea include, printre altele, recomandări privind modul corect și adecvat de utilizare a antibioticelor;

| 22. | invită Comisia și statele membre să promoveze introducerea logoului european prevăzut de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 699/2014 în scopul identificării facile a farmaciilor online care oferă medicamente spre vânzare la distanță către public, asigurând protecția consumatorilor împotriva achiziționării de medicamente falsificate, adesea periculoase pentru sănătate; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia și statele membre să promoveze introducerea logoului european prevăzut de Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 699/2014 în scopul identificării facile a farmaciilor online care oferă medicamente spre vânzare la distanță către public, asigurând protecția consumatorilor împotriva achiziționării de medicamente falsificate, adesea periculoase pentru sănătate;

| 23. | subliniază faptul că, în conformitate cu Decizia nr. 1082/2013/UE privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei informații actualizate privind planificarea pregătirii și a reacției la nivel național și îndeamnă statele membre să prezinte informațiile relevante în conformitate cu calendarul stabilit în decizie; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că, în conformitate cu Decizia nr. 1082/2013/UE privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate, statele membre trebuie să furnizeze Comisiei informații actualizate privind planificarea pregătirii și a reacției la nivel național și îndeamnă statele membre să prezinte informațiile relevante în conformitate cu calendarul stabilit în decizie;

Aspecte privind raportarea și responsabilitatea/răspunderea

| 24. | îndeamnă statele membre să încurajeze furnizarea periodică de informații de către profesioniștii din domeniul sănătății, prin care aceștia să facă recomandări pacienților cu privire la modul de minimizare a riscurilor pentru siguranța lor prin contact cu sistemul de asistență medicală; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă statele membre să încurajeze furnizarea periodică de informații de către profesioniștii din domeniul sănătății, prin care aceștia să facă recomandări pacienților cu privire la modul de minimizare a riscurilor pentru siguranța lor prin contact cu sistemul de asistență medicală;

| 25. | încurajează statele membre să instituie organisme independente care să întrețină legătura cu personalul de specialitate pentru a asigura sensibilizarea și difuzarea alertelor cu privire la pericolele pentru siguranța pacienților; |
| --- | --- |

25.

încurajează statele membre să instituie organisme independente care să întrețină legătura cu personalul de specialitate pentru a asigura sensibilizarea și difuzarea alertelor cu privire la pericolele pentru siguranța pacienților;

| 26. | invită statele membre să își îmbunătățească sistemele de raportare a evenimentelor adverse și a erorilor de natură medicală prin elaborarea de măsuri care încurajează raportarea corectă, anonimă și fără caracter acuzator de către personalul medical și pacienți și să ia în considerare crearea unui sistem electronic care ar putea facilita și îmbunătăți raportarea de către pacienți; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să își îmbunătățească sistemele de raportare a evenimentelor adverse și a erorilor de natură medicală prin elaborarea de măsuri care încurajează raportarea corectă, anonimă și fără caracter acuzator de către personalul medical și pacienți și să ia în considerare crearea unui sistem electronic care ar putea facilita și îmbunătăți raportarea de către pacienți;

| 27. | invită statele membre să adopte măsuri care ar îmbunătăți calitatea – și nu doar cantitatea – raportării privind evenimentele adverse, astfel încât raportarea să conțină informații solide, care chiar ar îmbunătăți siguranța pacienților, și să instituie un sistem în care datele ar putea fi ușor recuperate și care ar asigura o evaluare cuprinzătoare și sistematică; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să adopte măsuri care ar îmbunătăți calitatea – și nu doar cantitatea – raportării privind evenimentele adverse, astfel încât raportarea să conțină informații solide, care chiar ar îmbunătăți siguranța pacienților, și să instituie un sistem în care datele ar putea fi ușor recuperate și care ar asigura o evaluare cuprinzătoare și sistematică;

| 28. | invită Comisia să elaboreze studii standardizate pentru colectarea de date privind IAAM; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să elaboreze studii standardizate pentru colectarea de date privind IAAM;

| 29. | cere statelor membre să verifice mai strict și să interzică tratamentele medicale acordate de personal extern, nemedical; |
| --- | --- |

29.

cere statelor membre să verifice mai strict și să interzică tratamentele medicale acordate de personal extern, nemedical;

| 30. | invită statele membre să informeze pacienții cu privire la riscurile și la măsurile preventive în cazul unor evenimente adverse în domeniul asistenței medicale, precum și cu privire la procedurile de depunere a plângerilor și la opțiunile legale disponibile în cazul producerii un eveniment advers, de exemplu, prin intermediul unui reprezentant al drepturilor pacientului; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să informeze pacienții cu privire la riscurile și la măsurile preventive în cazul unor evenimente adverse în domeniul asistenței medicale, precum și cu privire la procedurile de depunere a plângerilor și la opțiunile legale disponibile în cazul producerii un eveniment advers, de exemplu, prin intermediul unui reprezentant al drepturilor pacientului;

| 31. | invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a evita orice conflict de interese care afectează medicii de medicină umană și veterinarii în ceea ce privește prescripțiile medicale și comercializarea de medicamente; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a evita orice conflict de interese care afectează medicii de medicină umană și veterinarii în ceea ce privește prescripțiile medicale și comercializarea de medicamente;

| 32. | invită statele membre să se asigure că sunt disponibile informații complete privind mecanismele existente de reclamații și compensații pentru pacienții care au suferit de pe urma unei IAAM sau a unei greșeli de natură medicală; |
| --- | --- |

32.

invită statele membre să se asigure că sunt disponibile informații complete privind mecanismele existente de reclamații și compensații pentru pacienții care au suferit de pe urma unei IAAM sau a unei greșeli de natură medicală;

| 33. | invită Comisia să raporteze cu privire la practicile naționale privind acțiunile colective în despăgubire în cazurile implicând IAAM; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să raporteze cu privire la practicile naționale privind acțiunile colective în despăgubire în cazurile implicând IAAM;

| 34. | recunoaște valoarea inițiativelor cetățenești, precum Carta europeană a drepturilor pacientului, care se bazează pe Carta drepturilor fundamentale Uniunii Europene, și Ziua europeană a drepturilor pacienților, care se organizează în fiecare an la 18 aprilie 2007; invită Comisia și statele membre să sprijine Ziua europeană a drepturilor pacienților la nivel local, național și european; |
| --- | --- |

34.

recunoaște valoarea inițiativelor cetățenești, precum Carta europeană a drepturilor pacientului, care se bazează pe Carta drepturilor fundamentale Uniunii Europene, și Ziua europeană a drepturilor pacienților, care se organizează în fiecare an la 18 aprilie 2007; invită Comisia și statele membre să sprijine Ziua europeană a drepturilor pacienților la nivel local, național și european;

Combaterea rezistenței la antimicrobiene

Situația actuală și soluții de viitor

| 35. | salută acțiunile Comisiei în materie de rezistență la antimicrobiene și în domeniul prevenirii și controlului IAAM, precum și activitatea de coordonare și de supraveghere a ECDC, îndeosebi în cadrul Rețelei europene de supraveghere a rezistenței la antibiotice (EARS-Net), al Rețelei europene de supraveghere a consumului de antibiotice (ESAC-Net) și al Rețelei de supraveghere a infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM-Net); |
| --- | --- |

35.

salută acțiunile Comisiei în materie de rezistență la antimicrobiene și în domeniul prevenirii și controlului IAAM, precum și activitatea de coordonare și de supraveghere a ECDC, îndeosebi în cadrul Rețelei europene de supraveghere a rezistenței la antibiotice (EARS-Net), al Rețelei europene de supraveghere a consumului de antibiotice (ESAC-Net) și al Rețelei de supraveghere a infecțiilor asociate asistenței medicale (IAAM-Net);

| 36. | salută activitatea de coordonare și monitorizare privind rezistența la antimicrobiene, desfășurată în comun de ECDC, EMA și EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară); |
| --- | --- |

36.

salută activitatea de coordonare și monitorizare privind rezistența la antimicrobiene, desfășurată în comun de ECDC, EMA și EFSA (Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară);

| 37. | ia act cu îngrijorare de faptul că, în perioada 2010-2013, proporția bacteriilor K. pneumoniae rezistente la fluorochinolonă, cefalosporin și aminoglicozid de a treia generație, precum și rezistența combinată la toate cele trei grupe de antibiotice și rezistența la carbapeneme, un grup de antibiotice de ultimă linie, a crescut în mod semnificativ în numeroase state membre și la nivelul UE; constată totodată că, în aceeași perioadă, a crescut în mod semnificativ în numeroase state membre și la nivelul UE și rezistența bacteriei E.coli la cefalosporin de a treia generație; constată, de asemenea că, în anumite regiuni ale Europei tuberculoza multirezistentă reprezintă până la 20 % din toate cazurile noi de tuberculoză, iar rezultatele tratamentului pentru acest tip de tuberculoză sunt alarmant de scăzute; |
| --- | --- |

37.

ia act cu îngrijorare de faptul că, în perioada 2010-2013, proporția bacteriilor K. pneumoniae rezistente la fluorochinolonă, cefalosporin și aminoglicozid de a treia generație, precum și rezistența combinată la toate cele trei grupe de antibiotice și rezistența la carbapeneme, un grup de antibiotice de ultimă linie, a crescut în mod semnificativ în numeroase state membre și la nivelul UE; constată totodată că, în aceeași perioadă, a crescut în mod semnificativ în numeroase state membre și la nivelul UE și rezistența bacteriei E.coli la cefalosporin de a treia generație; constată, de asemenea că, în anumite regiuni ale Europei tuberculoza multirezistentă reprezintă până la 20 % din toate cazurile noi de tuberculoză, iar rezultatele tratamentului pentru acest tip de tuberculoză sunt alarmant de scăzute;

| 38. | constată cu îngrijorare că în țările cu un grad ridicat de rezistență la mai multe medicamente, inclusiv la carbapeneme, sunt disponibile doar câteva opțiuni terapeutice, printre care polimixinele; subliniază că, în țările respective, prezența bacteriilor rezistente la polimixine constituie un avertisment important asupra faptului că opțiunile de tratare a pacienților infectați devin chiar mai limitate; |
| --- | --- |

38.

constată cu îngrijorare că în țările cu un grad ridicat de rezistență la mai multe medicamente, inclusiv la carbapeneme, sunt disponibile doar câteva opțiuni terapeutice, printre care polimixinele; subliniază că, în țările respective, prezența bacteriilor rezistente la polimixine constituie un avertisment important asupra faptului că opțiunile de tratare a pacienților infectați devin chiar mai limitate;

| 39. | constată că este foarte probabil ca infecțiile cauzate de bacteriile rezistente la antimicrobiene să conducă la spitalizări prelungite costisitoare, precum și la utilizarea de tratamente terapeutice alternative și mai scumpe, ceea ce va plasa o sarcină mai mare asupra sistemelor de sănătate ale statelor membre; |
| --- | --- |

39.

constată că este foarte probabil ca infecțiile cauzate de bacteriile rezistente la antimicrobiene să conducă la spitalizări prelungite costisitoare, precum și la utilizarea de tratamente terapeutice alternative și mai scumpe, ceea ce va plasa o sarcină mai mare asupra sistemelor de sănătate ale statelor membre;

| 40. | regretă că în ultimii 25 de ani s-a observat atât o lipsă de conștientizare a importanței utilizării raționale a agenților antimicrobieni și a antibioticelor în general, cât și o stagnare a cercetării în domeniul medicamentelor antimicrobiene, în special ca urmare a apariției unor bariere științifice, economice și de reglementare; |
| --- | --- |

40.

regretă că în ultimii 25 de ani s-a observat atât o lipsă de conștientizare a importanței utilizării raționale a agenților antimicrobieni și a antibioticelor în general, cât și o stagnare a cercetării în domeniul medicamentelor antimicrobiene, în special ca urmare a apariției unor bariere științifice, economice și de reglementare;

| 41. | observă că atât programul Orizont 2020, cât și cel de Al treilea program în domeniul sănătății publice al UE pun accent pe IAAM și pe rezistența la antimicrobiene; |
| --- | --- |

41.

observă că atât programul Orizont 2020, cât și cel de Al treilea program în domeniul sănătății publice al UE pun accent pe IAAM și pe rezistența la antimicrobiene;

| 42. | constată că anumite antibiotice existente și eficiente nu sunt disponibile în mai multe state membre, ceea ce conduce la o alegere necorespunzătoare a tratamentului medicamentos și, prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să analizeze modurile în care pot păstra pe piață antibioticele eficiente; |
| --- | --- |

42.

constată că anumite antibiotice existente și eficiente nu sunt disponibile în mai multe state membre, ceea ce conduce la o alegere necorespunzătoare a tratamentului medicamentos și, prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să analizeze modurile în care pot păstra pe piață antibioticele eficiente;

| 43. | atrage atenția că rezistența la antibiotice întârzie adesea prescrierea unui tratament antibiotic adecvat și că administrarea unui tratament antibiotic necorespunzător sau tardiv cauzează complicații grave la pacienții care suferă de boli infecțioase grave și uneori poate duce la deces; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția că rezistența la antibiotice întârzie adesea prescrierea unui tratament antibiotic adecvat și că administrarea unui tratament antibiotic necorespunzător sau tardiv cauzează complicații grave la pacienții care suferă de boli infecțioase grave și uneori poate duce la deces;

| 44. | ia act cu deosebită îngrijorare de numărul mare de animale infectate cu bacterii care sunt rezistente la antibiotice, precum și de riscul de a transfera aceste bacterii din carnea infectată la consumatori; |
| --- | --- |

44.

ia act cu deosebită îngrijorare de numărul mare de animale infectate cu bacterii care sunt rezistente la antibiotice, precum și de riscul de a transfera aceste bacterii din carnea infectată la consumatori;

| 45. | ia act cu îngrijorare de legătura dintre uzul veterinar al substanțelor antimicrobiene și dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene a agricultorilor, precum și de riscul de răspândire a acestei rezistențe sub tratament spitalicesc; |
| --- | --- |

45.

ia act cu îngrijorare de legătura dintre uzul veterinar al substanțelor antimicrobiene și dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene a agricultorilor, precum și de riscul de răspândire a acestei rezistențe sub tratament spitalicesc;

| 46. | salută inițiativele și acțiunile adoptate de statele membre, de profesioniștii din domeniul sănătății veterinare și de proprietarii de animale, care vizează asigurarea utilizării responsabile a substanțelor antimicrobiene la animale și reducerea consumului de substanțe antimicrobiene în zootehnie; |
| --- | --- |

46.

salută inițiativele și acțiunile adoptate de statele membre, de profesioniștii din domeniul sănătății veterinare și de proprietarii de animale, care vizează asigurarea utilizării responsabile a substanțelor antimicrobiene la animale și reducerea consumului de substanțe antimicrobiene în zootehnie;

| 47. | consideră că cercetarea în domeniul unor medicamente antimicrobiene noi este de maximă importanță și invită Comisia să utilizeze Fondul european de investiții strategice (FEIS) pentru stimularea cercetării, de exemplu prin sprijinirea structurilor existente, cum ar fi inițiativele privind medicamentele inovatoare; |
| --- | --- |

47.

consideră că cercetarea în domeniul unor medicamente antimicrobiene noi este de maximă importanță și invită Comisia să utilizeze Fondul european de investiții strategice (FEIS) pentru stimularea cercetării, de exemplu prin sprijinirea structurilor existente, cum ar fi inițiativele privind medicamentele inovatoare;

| 48. | solicită să se acorde o mai mare atenție dezvoltării de noi agenți antimicrobieni care vizează noi ținte; |
| --- | --- |

48.

solicită să se acorde o mai mare atenție dezvoltării de noi agenți antimicrobieni care vizează noi ținte;

| 49. | salută și încurajează continuarea cercetărilor în domeniul medicamentelor antimicrobiene cu adevărat noi, mai ales în domeniul antibioticelor cu efect împotriva bacteriilor Gram negative multirezistente predominante și a bolilor deosebit de sensibile la rezistența la antimicrobiene, cum ar fi infecțiile cu K. pneumoniae, Acinetobacter, E.coli, HIV, stafilococul auriu, precum și tuberculoza și malaria; insistă totuși asupra faptului că este extrem de important ca mai întâi să se garanteze utilizarea responsabilă și rațională a substanțelor antimicrobiene; salută și încurajează continuarea cercetărilor în domeniul unor metode alternative de combatere a IAAM fără utilizarea antibioticelor și de combatere a tuberculozei multirezistente; |
| --- | --- |

49.

salută și încurajează continuarea cercetărilor în domeniul medicamentelor antimicrobiene cu adevărat noi, mai ales în domeniul antibioticelor cu efect împotriva bacteriilor Gram negative multirezistente predominante și a bolilor deosebit de sensibile la rezistența la antimicrobiene, cum ar fi infecțiile cu K. pneumoniae, Acinetobacter, E.coli, HIV, stafilococul auriu, precum și tuberculoza și malaria; insistă totuși asupra faptului că este extrem de important ca mai întâi să se garanteze utilizarea responsabilă și rațională a substanțelor antimicrobiene; salută și încurajează continuarea cercetărilor în domeniul unor metode alternative de combatere a IAAM fără utilizarea antibioticelor și de combatere a tuberculozei multirezistente;

| 50. | solicită Comisiei și statelor membre să accelereze activitățile de cercetare și dezvoltare pentru a furniza noi instrumente de combatere a infecțiilor bacteriene care sunt din ce în ce mai răspândite în Europa; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei și statelor membre să accelereze activitățile de cercetare și dezvoltare pentru a furniza noi instrumente de combatere a infecțiilor bacteriene care sunt din ce în ce mai răspândite în Europa;

| 51. | invită Comisia și statele membre să consolideze stimulentele pentru cooperarea între sectorul public și cel privat, cu scopul de a revigora activitățile de cercetare și dezvoltare în domeniul creării de antibiotice; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia și statele membre să consolideze stimulentele pentru cooperarea între sectorul public și cel privat, cu scopul de a revigora activitățile de cercetare și dezvoltare în domeniul creării de antibiotice;

| 52. | invită statele membre să intensifice cooperarea privind siguranța pacienților și combaterea rezistenței la medicamente antimicrobiene pentru a limita și a reduce răspândirea de la un stat membru la altul a microorganismelor rezistente; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să intensifice cooperarea privind siguranța pacienților și combaterea rezistenței la medicamente antimicrobiene pentru a limita și a reduce răspândirea de la un stat membru la altul a microorganismelor rezistente;

| 53. | invită Comisia și statele membre să utilizeze programe pentru „căi adaptive” și alte instrumente de reglementare pentru un acces mai timpuriu al pacientului la antibacterienele inovatoare pentru tratarea infecțiilor rezistente; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia și statele membre să utilizeze programe pentru „căi adaptive” și alte instrumente de reglementare pentru un acces mai timpuriu al pacientului la antibacterienele inovatoare pentru tratarea infecțiilor rezistente;

| 54. | solicită Comisiei și statelor membre să facă uz de programul adaptive pathways (căi adaptive) al Agenției Europene pentru Medicamente și să utilizeze toate instrumentele de reglementare de care dispun pentru a facilita un acces mai rapid al pacienților la tratamente antibacteriene inovatoare; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei și statelor membre să facă uz de programul adaptive pathways (căi adaptive) al Agenției Europene pentru Medicamente și să utilizeze toate instrumentele de reglementare de care dispun pentru a facilita un acces mai rapid al pacienților la tratamente antibacteriene inovatoare;

| 55. | subliniază necesitatea situării pacienților în centrul oricărei politici în materie de sănătate și încurajează îmbunătățirea cunoștințelor în materie de sănătate și implicarea pacienților în procesul de decizie asupra tratamentelor; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea situării pacienților în centrul oricărei politici în materie de sănătate și încurajează îmbunătățirea cunoștințelor în materie de sănătate și implicarea pacienților în procesul de decizie asupra tratamentelor;

| 56. | consideră că este extrem de important ca Comisia să asigure aplicarea în continuare a planului de acțiune al UE privind rezistența la antimicrobiene după 2016, punând accentul pe modalitatea de a depăși dificultățile în domeniul științific și economic și în materie de reglementare asociate cu rezistența la antimicrobiene, incluzând în același timp prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale; |
| --- | --- |

56.

consideră că este extrem de important ca Comisia să asigure aplicarea în continuare a planului de acțiune al UE privind rezistența la antimicrobiene după 2016, punând accentul pe modalitatea de a depăși dificultățile în domeniul științific și economic și în materie de reglementare asociate cu rezistența la antimicrobiene, incluzând în același timp prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale;

Recomandări privind administrarea antibioticelor de uz uman

| 57. | reamintește că automedicația cu antibiotice ar trebui să fie strict interzisă și subliniază necesitatea de a impune o politică „exclusiv pe bază de rețetă medicală” pentru agenții antibacterieni, formulată de autoritățile naționale competente ale statelor membre; |
| --- | --- |

57.

reamintește că automedicația cu antibiotice ar trebui să fie strict interzisă și subliniază necesitatea de a impune o politică „exclusiv pe bază de rețetă medicală” pentru agenții antibacterieni, formulată de autoritățile naționale competente ale statelor membre;

| 58. | solicită statelor membre să adopte acțiuni adecvate pentru a asigura o utilizare responsabilă și rațională în medicina umană a tuturor agenților antimicrobieni și îndeosebi a antibioticelor care sunt considerate tratament de ultimă linie al infecțiilor bacteriene în spitale, ținând seama de faptul că utilizarea necorespunzătoare a antibioticelor în scopuri preventive (inclusiv în spitale) reprezintă unul dintre principalii factori care contribuie la apariția rezistenței la antibiotice; |
| --- | --- |

58.

solicită statelor membre să adopte acțiuni adecvate pentru a asigura o utilizare responsabilă și rațională în medicina umană a tuturor agenților antimicrobieni și îndeosebi a antibioticelor care sunt considerate tratament de ultimă linie al infecțiilor bacteriene în spitale, ținând seama de faptul că utilizarea necorespunzătoare a antibioticelor în scopuri preventive (inclusiv în spitale) reprezintă unul dintre principalii factori care contribuie la apariția rezistenței la antibiotice;

| 59. | invită statele membre să promoveze accesul la medicamente de înaltă calitate, precum și aderarea tuturor pacienților la cercurile de tratament complet, cu sprijin specific pentru cei mai vulnerabili, ca o modalitate de a preveni apariția rezistenței; |
| --- | --- |

59.

invită statele membre să promoveze accesul la medicamente de înaltă calitate, precum și aderarea tuturor pacienților la cercurile de tratament complet, cu sprijin specific pentru cei mai vulnerabili, ca o modalitate de a preveni apariția rezistenței;

| 60. | îndeamnă statele membre să realizeze cercetări și cu privire la antibioticele „uitate”, pentru a spori opțiunile în ceea ce privește gama de produse farmaceutice care pot fi utilizate; |
| --- | --- |

60.

îndeamnă statele membre să realizeze cercetări și cu privire la antibioticele „uitate”, pentru a spori opțiunile în ceea ce privește gama de produse farmaceutice care pot fi utilizate;

| 61. | invită Comisia să se implice în activitatea OMS pentru dezvoltarea unui nou model economic, cu scopul de a lua în considerare preocupările și nevoile în materie de sănătate publică; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să se implice în activitatea OMS pentru dezvoltarea unui nou model economic, cu scopul de a lua în considerare preocupările și nevoile în materie de sănătate publică;

| 62. | invită statele membre și Comisia să lanseze un proces de reflecție în vederea dezvoltării unui model economic nou care să elimine legătura dintre volumul vânzărilor și recompensa plătită pentru un nou antibiotic, care să reflecte valoarea socială a unui antibiotic nou și să permită un randament satisfăcător al capitalului investit pentru întreprinderea respectivă, în timp ce cumpărătorul ar obține dreptul de a utiliza produsul și de a avea un control deplin asupra cantităților; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre și Comisia să lanseze un proces de reflecție în vederea dezvoltării unui model economic nou care să elimine legătura dintre volumul vânzărilor și recompensa plătită pentru un nou antibiotic, care să reflecte valoarea socială a unui antibiotic nou și să permită un randament satisfăcător al capitalului investit pentru întreprinderea respectivă, în timp ce cumpărătorul ar obține dreptul de a utiliza produsul și de a avea un control deplin asupra cantităților;

| 63. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare sau să dezvolte următoarele măsuri:






  (a) | să reamintească medicilor importanța fundamentală a asigurării că eliberarea prescripțiilor de antibiotice pentru tratament este corectă și responsabilă; |
| --- | --- | --- |

63.

îndeamnă statele membre să pună în aplicare sau să dezvolte următoarele măsuri:

(a)

să reamintească medicilor importanța fundamentală a asigurării că eliberarea prescripțiilor de antibiotice pentru tratament este corectă și responsabilă;

| (b) | să se asigure că, ori de câte ori este posibil, se stabilește în mod sistematic un diagnostic microbiologic adecvat înainte de prescrierea antibioticelor, de exemplu, prin utilizarea unor noi instrumente de diagnosticare ce ar putea facilita o diagnosticare rapidă în proximitatea pacientului și/sau a antibiogramelor, îndeosebi în cazul bolilor care sunt în mod normal recidivante, precum și să elimine obstacolele care împiedică o bună diagnosticare microbiologică, în special în sectorul ambulatoriu; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure că, ori de câte ori este posibil, se stabilește în mod sistematic un diagnostic microbiologic adecvat înainte de prescrierea antibioticelor, de exemplu, prin utilizarea unor noi instrumente de diagnosticare ce ar putea facilita o diagnosticare rapidă în proximitatea pacientului și/sau a antibiogramelor, îndeosebi în cazul bolilor care sunt în mod normal recidivante, precum și să elimine obstacolele care împiedică o bună diagnosticare microbiologică, în special în sectorul ambulatoriu;

| (c) | să reglementeze eliberarea prescripțiilor de antibiotice pentru tratament și, în special, să pună în aplicare în mod strict legislații care interzic furnizarea de antibiotice pentru tratamente fără prescripție, pentru a asigura astfel o administrare corectă a medicamentelor, cu specificarea obiectivului terapeutic și selectând un tratament medicamentos adecvat; |
| --- | --- |

(c)

să reglementeze eliberarea prescripțiilor de antibiotice pentru tratament și, în special, să pună în aplicare în mod strict legislații care interzic furnizarea de antibiotice pentru tratamente fără prescripție, pentru a asigura astfel o administrare corectă a medicamentelor, cu specificarea obiectivului terapeutic și selectând un tratament medicamentos adecvat;

| (d) | să pună în aplicare practici responsabile de comercializare, care să evite conflictele de interese dintre producători și medicii care prescriu medicamente; |
| --- | --- |

(d)

să pună în aplicare practici responsabile de comercializare, care să evite conflictele de interese dintre producători și medicii care prescriu medicamente;

| (e) | să încurajeze conceperea unor noi modele de venituri, în cadrul cărora să fie eliminată legătura dintre câștigurile economice ale întreprinderilor și cantitățile de antibiotice care fac obiectul prescripțiilor medicale, și să încurajeze, în același timp, inovarea în domeniul farmaceutic, pe care să o echilibreze cu durabilitatea sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

(e)

să încurajeze conceperea unor noi modele de venituri, în cadrul cărora să fie eliminată legătura dintre câștigurile economice ale întreprinderilor și cantitățile de antibiotice care fac obiectul prescripțiilor medicale, și să încurajeze, în același timp, inovarea în domeniul farmaceutic, pe care să o echilibreze cu durabilitatea sistemelor de sănătate;

| (f) | să reglementeze vânzarea și distribuirea de antibiotice astfel încât pacienții să poată achiziționa doar cantitățile de antibiotice prescrise de medicii curanți, deoarece, în mai multe state membre, încă există norme care autorizează vânzarea antibioticelor în ambalaje care conțin cantități mai mari decât cele recomandate pentru un anumit tratament; |
| --- | --- |

(f)

să reglementeze vânzarea și distribuirea de antibiotice astfel încât pacienții să poată achiziționa doar cantitățile de antibiotice prescrise de medicii curanți, deoarece, în mai multe state membre, încă există norme care autorizează vânzarea antibioticelor în ambalaje care conțin cantități mai mari decât cele recomandate pentru un anumit tratament;

| (g) | să asigure respectarea mai strictă de către pacienți a tratamentelor cu antibiotice și a altor tratamente adecvate prescrise de cadrele medicale și să dezvolte strategii în vederea unei mai bune înțelegeri de către pacienți a importanței utilizării responsabile a tratamentelor cu antibiotice și a riscurilor de creștere a rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

(g)

să asigure respectarea mai strictă de către pacienți a tratamentelor cu antibiotice și a altor tratamente adecvate prescrise de cadrele medicale și să dezvolte strategii în vederea unei mai bune înțelegeri de către pacienți a importanței utilizării responsabile a tratamentelor cu antibiotice și a riscurilor de creștere a rezistenței la antimicrobiene;

| (h) | să se monitorizeze rezistența la antibiotice și utilizarea antibioticelor în spitale și să se asigure că, în spitale, antibioticele sunt utilizate numai potrivit indicațiilor corecte, în doze potrivite și pe durate cât mai scurte, astfel cum recomandă orientările bazate pe cercetări; |
| --- | --- |

(h)

să se monitorizeze rezistența la antibiotice și utilizarea antibioticelor în spitale și să se asigure că, în spitale, antibioticele sunt utilizate numai potrivit indicațiilor corecte, în doze potrivite și pe durate cât mai scurte, astfel cum recomandă orientările bazate pe cercetări;

| (i) | să intensifice controlul infecțiilor, mai ales din perspectivă transfrontalieră, îndeosebi prin monitorizarea atentă a potențialului transfer de bacterii multirezistente, prin controlul adecvat al pacienților transferați din diferite țări/regiuni/spitale cunoscute pentru gradul ridicat de răspândire a bacteriilor multirezistente și prin izolarea pacienților infectați în rezerve individuale sau în saloane; |
| --- | --- |

(i)

să intensifice controlul infecțiilor, mai ales din perspectivă transfrontalieră, îndeosebi prin monitorizarea atentă a potențialului transfer de bacterii multirezistente, prin controlul adecvat al pacienților transferați din diferite țări/regiuni/spitale cunoscute pentru gradul ridicat de răspândire a bacteriilor multirezistente și prin izolarea pacienților infectați în rezerve individuale sau în saloane;

| (j) | să conceapă o strategie privind tuberculoza multirezistentă, care să fie adresată mai multor părți interesate și care să cuprindă aspecte-cheie, cum ar fi prevenirea, creșterea gradului de conștientizare, diagnosticarea, tratamentul adecvat și respectarea medicației prescrise; |
| --- | --- |

(j)

să conceapă o strategie privind tuberculoza multirezistentă, care să fie adresată mai multor părți interesate și care să cuprindă aspecte-cheie, cum ar fi prevenirea, creșterea gradului de conștientizare, diagnosticarea, tratamentul adecvat și respectarea medicației prescrise;

| (k) | să îmbunătățească standardele de securitate îndeosebi în cazul dispozitivelor medicale rezistente la sterilizare (precum endoscoapele) și să monitorizeze cu atenție respectarea cerinței ca dispozitivele medicale concepute inițial pentru o singură utilizare și care poartă marca de conformitate CE, dacă sunt recondiționate, să respecte toate standardele de siguranță pentru asigurarea sănătății consumatorilor; |
| --- | --- |

(k)

să îmbunătățească standardele de securitate îndeosebi în cazul dispozitivelor medicale rezistente la sterilizare (precum endoscoapele) și să monitorizeze cu atenție respectarea cerinței ca dispozitivele medicale concepute inițial pentru o singură utilizare și care poartă marca de conformitate CE, dacă sunt recondiționate, să respecte toate standardele de siguranță pentru asigurarea sănătății consumatorilor;

| (l) | să lanseze campanii de sensibilizare destinate unui public larg, inclusiv cursuri de educație sanitară în școli, privind utilizarea rațională a antibioticelor și riscurile prezentate de rezistența în creștere la acestea și privind importanța dezvoltării de bune practici în domeniul igienei personale; aceste campanii ar trebui să se adreseze tinerilor și bătrânilor, părinților și celor care se ocupă de îngrijirea altor persoane și ar trebui să fie întotdeauna urmate de o evaluare a rezultatelor obținute, ținând seama de oportunitățile oferite de sistemele e-sănătate în acest sens; |
| --- | --- |

(l)

să lanseze campanii de sensibilizare destinate unui public larg, inclusiv cursuri de educație sanitară în școli, privind utilizarea rațională a antibioticelor și riscurile prezentate de rezistența în creștere la acestea și privind importanța dezvoltării de bune practici în domeniul igienei personale; aceste campanii ar trebui să se adreseze tinerilor și bătrânilor, părinților și celor care se ocupă de îngrijirea altor persoane și ar trebui să fie întotdeauna urmate de o evaluare a rezultatelor obținute, ținând seama de oportunitățile oferite de sistemele e-sănătate în acest sens;

| (m) | să sporească finanțarea publică și să creeze noi posturi universitare pentru acordarea unei atenții primordiale explorării și validării unor noi abordări de tratare a infecțiilor bacteriene; |
| --- | --- |

(m)

să sporească finanțarea publică și să creeze noi posturi universitare pentru acordarea unei atenții primordiale explorării și validării unor noi abordări de tratare a infecțiilor bacteriene;

| (n) | să sporească în special stimulentele pentru cercetare și pentru conceperea de noi antimicrobiene; |
| --- | --- |

(n)

să sporească în special stimulentele pentru cercetare și pentru conceperea de noi antimicrobiene;

| (o) | să invite ECDC să desfășoare misiuni pe teren pentru a le oferi statelor membre asistență și formare științifică și tehnică privind rezistența la antimicrobiene, astfel cum este prevăzut la articolul 9 din Regulamentul ECDC [Regulamentul (CE) nr. 851/2004]; statele membre care nu au făcut încă acest lucru și, în special, cele unde rezistența la antimicrobiene este deja mare sau în creștere într-un ritm alarmant sunt îndemnate în mod special să invite ECDC să realizeze astfel de misiuni; |
| --- | --- |

(o)

să invite ECDC să desfășoare misiuni pe teren pentru a le oferi statelor membre asistență și formare științifică și tehnică privind rezistența la antimicrobiene, astfel cum este prevăzut la articolul 9 din Regulamentul ECDC [Regulamentul (CE) nr. 851/2004]; statele membre care nu au făcut încă acest lucru și, în special, cele unde rezistența la antimicrobiene este deja mare sau în creștere într-un ritm alarmant sunt îndemnate în mod special să invite ECDC să realizeze astfel de misiuni;

| (p) | să pună la dispoziția publicului documentele spitalelor și ale altor unități de asistență medicală care conțin consemnări privind IAAM, astfel încât pacienții să poată face alegeri în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

(p)

să pună la dispoziția publicului documentele spitalelor și ale altor unități de asistență medicală care conțin consemnări privind IAAM, astfel încât pacienții să poată face alegeri în cunoștință de cauză;

| 64. | invită Comisia să reflecteze la consecințele mobilității sporite, prevăzute în Directiva 2011/24/UE, în ceea ce privește gradul ridicat de rezistență la antimicrobiene care ar putea rezulta din deplasarea pacienților în întreaga Europă pentru tratament; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să reflecteze la consecințele mobilității sporite, prevăzute în Directiva 2011/24/UE, în ceea ce privește gradul ridicat de rezistență la antimicrobiene care ar putea rezulta din deplasarea pacienților în întreaga Europă pentru tratament;

Recomandări privind administrarea de antibiotice în medicina veterinară în general și în zootehnie în special

| 65. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că raportul comun elaborat de EFSA și ECDC privind rezistența la antimicrobiene arată că bacteriile care produc cel mai frecvent toxiinfecții alimentare, cum ar fi Salmonella și Campylobacter, au prezentat o rezistență semnificativă la antimicrobienele comune; |
| --- | --- |

65.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că raportul comun elaborat de EFSA și ECDC privind rezistența la antimicrobiene arată că bacteriile care produc cel mai frecvent toxiinfecții alimentare, cum ar fi Salmonella și Campylobacter, au prezentat o rezistență semnificativă la antimicrobienele comune;

| 66. | își reiterează apelul făcut în Rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la amenințarea pe care o reprezintă rezistența antimicrobiană pentru sănătatea publică (7), în favoarea unei eliminări treptate a utilizării profilactice a antibioticelor în creșterea animalelor, subliniind că sectorul zootehnic și sectorul pisciculturii intensive ar trebui să se concentreze asupra prevenirii bolilor, nu prin utilizarea profilactică a antibioticelor, ci prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire a animalelor, precum și prin aplicarea unor măsuri de biosecuritate stricte; |
| --- | --- |

66.

își reiterează apelul făcut în Rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la amenințarea pe care o reprezintă rezistența antimicrobiană pentru sănătatea publică (7), în favoarea unei eliminări treptate a utilizării profilactice a antibioticelor în creșterea animalelor, subliniind că sectorul zootehnic și sectorul pisciculturii intensive ar trebui să se concentreze asupra prevenirii bolilor, nu prin utilizarea profilactică a antibioticelor, ci prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire a animalelor, precum și prin aplicarea unor măsuri de biosecuritate stricte;

| 67. | îndeamnă statele membre să introducă sau să dezvolte următoarele măsuri:






  (a) | să promoveze și să stimuleze utilizarea responsabilă și rațională în medicina veterinară, inclusiv în furajele medicamentate, a tuturor agenților antimicrobieni, autorizând utilizarea lor numai pentru tratamentul stabilit în urma diagnosticării de către veterinar și acordând o atenție suplimentară specifică antibioticelor care se află pe lista OMS de antimicrobiene deosebit de importante pentru medicina umană; |
| --- | --- | --- |

67.

îndeamnă statele membre să introducă sau să dezvolte următoarele măsuri:

(a)

să promoveze și să stimuleze utilizarea responsabilă și rațională în medicina veterinară, inclusiv în furajele medicamentate, a tuturor agenților antimicrobieni, autorizând utilizarea lor numai pentru tratamentul stabilit în urma diagnosticării de către veterinar și acordând o atenție suplimentară specifică antibioticelor care se află pe lista OMS de antimicrobiene deosebit de importante pentru medicina umană;

| (b) | să introducă dispoziții legale de restricționare a administrării antibioticelor la animale în cazul identificării unui risc important pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

(b)

să introducă dispoziții legale de restricționare a administrării antibioticelor la animale în cazul identificării unui risc important pentru sănătatea publică;

| (c) | să aplice controale mai stricte pentru a limita utilizarea antibioticelor în medicina veterinară; una dintre căile prin care acest lucru ar putea fi realizat ar fi limitarea dreptului de a prescrie antibiotice al medicilor veterinari calificați și disocierea dreptului medicilor veterinari de a prescrie antibiotice de dreptul acestora de a le comercializa, astfel încât să se elimine toate stimulentele economice; |
| --- | --- |

(c)

să aplice controale mai stricte pentru a limita utilizarea antibioticelor în medicina veterinară; una dintre căile prin care acest lucru ar putea fi realizat ar fi limitarea dreptului de a prescrie antibiotice al medicilor veterinari calificați și disocierea dreptului medicilor veterinari de a prescrie antibiotice de dreptul acestora de a le comercializa, astfel încât să se elimine toate stimulentele economice;

| (d) | să lanseze campanii de sensibilizare cu privire la utilizarea responsabilă a substanțelor antimicrobiene pentru animale, inclusiv pentru animalele de companie; |
| --- | --- |

(d)

să lanseze campanii de sensibilizare cu privire la utilizarea responsabilă a substanțelor antimicrobiene pentru animale, inclusiv pentru animalele de companie;

| (e) | să reducă nevoia de antibiotice prin îmbunătățirea sănătății animalelor pe baza unor măsuri de biosecuritate, a prevenirii bolilor și a aplicării unor bune practici de gestionare și să stabilească metodologii și priorități ferme și clare în lupta împotriva apariției rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

(e)

să reducă nevoia de antibiotice prin îmbunătățirea sănătății animalelor pe baza unor măsuri de biosecuritate, a prevenirii bolilor și a aplicării unor bune practici de gestionare și să stabilească metodologii și priorități ferme și clare în lupta împotriva apariției rezistenței la antimicrobiene;

| (f) | să se asigure că sectorul zootehnic și sectorul acvaculturii se concentrează asupra prevenirii bolilor prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire a animalelor, precum și prin aplicarea unor măsuri stricte de biosecuritate, mai degrabă decât prin utilizarea profilactică a antibioticelor; să știe că se pot aplica proceduri îmbunătățite în domeniul gestionării fermelor și al creșterii animalelor, printr-o revizuire a dispozițiilor referitoare la densitatea maximă a animalelor în crescătorii, întrucât dimensiunile actuale ale șeptelurilor împiedică deseori tratarea unui singur animal sau a unui grup mai mic de animale, stimulând astfel utilizarea profilactică a antimicrobienelor; |
| --- | --- |

(f)

să se asigure că sectorul zootehnic și sectorul acvaculturii se concentrează asupra prevenirii bolilor prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire a animalelor, precum și prin aplicarea unor măsuri stricte de biosecuritate, mai degrabă decât prin utilizarea profilactică a antibioticelor; să știe că se pot aplica proceduri îmbunătățite în domeniul gestionării fermelor și al creșterii animalelor, printr-o revizuire a dispozițiilor referitoare la densitatea maximă a animalelor în crescătorii, întrucât dimensiunile actuale ale șeptelurilor împiedică deseori tratarea unui singur animal sau a unui grup mai mic de animale, stimulând astfel utilizarea profilactică a antimicrobienelor;

| (g) | să limiteze utilizarea antibioticelor în unitățile de creștere intensivă a animalelor și să încurajeze modelele de creștere biologică sau extensivă; |
| --- | --- |

(g)

să limiteze utilizarea antibioticelor în unitățile de creștere intensivă a animalelor și să încurajeze modelele de creștere biologică sau extensivă;

| (h) | să limiteze utilizarea antibioticelor la animale, eliminând treptat utilizarea lor în scopuri profilactice atunci când antibioticele sunt administrate animalelor pentru prevenirea bolilor și reducând la un nivel minim nevoia de metafilaxie, adică administrarea de medicamente întregului grup de animale în scopul tratării exemplarelor bolnave din crescătorii și al prevenirii infecțiilor la animalele sănătoase; |
| --- | --- |

(h)

să limiteze utilizarea antibioticelor la animale, eliminând treptat utilizarea lor în scopuri profilactice atunci când antibioticele sunt administrate animalelor pentru prevenirea bolilor și reducând la un nivel minim nevoia de metafilaxie, adică administrarea de medicamente întregului grup de animale în scopul tratării exemplarelor bolnave din crescătorii și al prevenirii infecțiilor la animalele sănătoase;

| (i) | să elaboreze și să pună în aplicare strategii sau planuri de acțiune naționale pentru combaterea rezistenței la microbiene (RAM), care să includă printre altele:






  (i) | punerea în aplicare a orientărilor naționale privind tratamentul cu antimicrobiene al animalelor pentru a asigura utilizarea responsabilă a substanțelor antimicrobiene, bazată pe dovezile și condițiile specifice din statele membre respective; |
| --- | --- | --- |

(i)

să elaboreze și să pună în aplicare strategii sau planuri de acțiune naționale pentru combaterea rezistenței la microbiene (RAM), care să includă printre altele:

(i)

punerea în aplicare a orientărilor naționale privind tratamentul cu antimicrobiene al animalelor pentru a asigura utilizarea responsabilă a substanțelor antimicrobiene, bazată pe dovezile și condițiile specifice din statele membre respective;

| (ii) | punerea în aplicare a unor politici de prevenire în domeniul sănătății animale, menite să îmbunătățească starea de sănătate a animalelor și să reducă nevoia de utilizare a antimicrobienelor în zootehnie; |
| --- | --- |

(ii)

punerea în aplicare a unor politici de prevenire în domeniul sănătății animale, menite să îmbunătățească starea de sănătate a animalelor și să reducă nevoia de utilizare a antimicrobienelor în zootehnie;

| (iii) | stabilirea responsabilităților pe care le au medicii veterinari în ceea ce privește gestionarea sănătății animalelor și luarea deciziilor cu privire la utilizarea substanțelor antimicrobiene; |
| --- | --- |

(iii)

stabilirea responsabilităților pe care le au medicii veterinari în ceea ce privește gestionarea sănătății animalelor și luarea deciziilor cu privire la utilizarea substanțelor antimicrobiene;

| (iv) | instituirea unor cursuri de formare permanentă pentru personalul medical veterinar și pentru proprietarii de animale; |
| --- | --- |

(iv)

instituirea unor cursuri de formare permanentă pentru personalul medical veterinar și pentru proprietarii de animale;

| (j) | să confirme interzicerea utilizării antibioticelor în special ca stimulatori de creștere a animalelor; |
| --- | --- |

(j)

să confirme interzicerea utilizării antibioticelor în special ca stimulatori de creștere a animalelor;

| 68. | îndeamnă statele membre să reglementeze orice conflicte de interese și orice stimulente financiare care privesc veterinari ce prescriu și deopotrivă vând antibiotice; |
| --- | --- |

68.

îndeamnă statele membre să reglementeze orice conflicte de interese și orice stimulente financiare care privesc veterinari ce prescriu și deopotrivă vând antibiotice;

| 69. | solicită Agenției Europene pentru Medicamente să întocmească o listă a antibioticelor utilizate la animale care prezintă un risc semnificativ pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

69.

solicită Agenției Europene pentru Medicamente să întocmească o listă a antibioticelor utilizate la animale care prezintă un risc semnificativ pentru sănătatea publică;

| 70. | solicită autorităților naționale și EMA să întreprindă sau să dezvolte următoarele măsuri:






  (a) | să consolideze evaluarea riscurilor existente ale noilor substanțe antimicrobiene veterinare, prin identificarea într-un stadiu incipient al autorizării a principalelor riscuri posibile la adresa sănătății publice; |
| --- | --- | --- |

70.

solicită autorităților naționale și EMA să întreprindă sau să dezvolte următoarele măsuri:

(a)

să consolideze evaluarea riscurilor existente ale noilor substanțe antimicrobiene veterinare, prin identificarea într-un stadiu incipient al autorizării a principalelor riscuri posibile la adresa sănătății publice;

| (b) | să monitorizeze apariția rezistenței la anumite bacterii specifice, în conformitate cu planurile convenite între autoritățile de reglementare și întreprinderi, la prima autorizare a unei substanțe antimicrobiene noi în medicina veterinară; |
| --- | --- |

(b)

să monitorizeze apariția rezistenței la anumite bacterii specifice, în conformitate cu planurile convenite între autoritățile de reglementare și întreprinderi, la prima autorizare a unei substanțe antimicrobiene noi în medicina veterinară;

| (c) | să monitorizeze modificările în utilizarea substanțelor antimicrobiene la animale în cadrul proiectului privind Organul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară (ESVAC) (administrat de EMA) pentru a evalua impactul acțiunilor puse în aplicare; |
| --- | --- |

(c)

să monitorizeze modificările în utilizarea substanțelor antimicrobiene la animale în cadrul proiectului privind Organul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară (ESVAC) (administrat de EMA) pentru a evalua impactul acțiunilor puse în aplicare;

| 71. | solicită colegiuitorului ca, în cadrul negocierii propunerii de regulament privind produsele medicinale veterinare (2014/0257(COD)), să adopte o modalitate de acțiune care să fie în conformitate cu principiul „One Health” și, mai ales:






  — | să adopte dispoziții care interzic utilizarea la animale, în afara indicațiilor terapeutice, a unor agenți antimicrobieni autorizați numai pentru uz uman; |
| --- | --- | --- |

71.

solicită colegiuitorului ca, în cadrul negocierii propunerii de regulament privind produsele medicinale veterinare (2014/0257(COD)), să adopte o modalitate de acțiune care să fie în conformitate cu principiul „One Health” și, mai ales:

—

să adopte dispoziții care interzic utilizarea la animale, în afara indicațiilor terapeutice, a unor agenți antimicrobieni autorizați numai pentru uz uman;

| — | să susțină înregistrarea obligatorie a tuturor cantităților de agenți antimicrobieni utilizați în creșterea animalelor, care urmează să fie comunicate autorităților naționale competente și publicate de către acestea anual; |
| --- | --- |

—

să susțină înregistrarea obligatorie a tuturor cantităților de agenți antimicrobieni utilizați în creșterea animalelor, care urmează să fie comunicate autorităților naționale competente și publicate de către acestea anual;

| — | să se asigure că standardele de calitate, siguranță și eficiență a medicamentelor de uz veterinar nu sunt reduse prin noua legislație privind aceste produse și că aceste standarde ridicate sunt garantate pe parcursul întregului ciclu de viață a produselor medicamentoase veterinare; |
| --- | --- |

—

să se asigure că standardele de calitate, siguranță și eficiență a medicamentelor de uz veterinar nu sunt reduse prin noua legislație privind aceste produse și că aceste standarde ridicate sunt garantate pe parcursul întregului ciclu de viață a produselor medicamentoase veterinare;

| — | să se creeze o bază de date a UE cu informații privind momentul, locul, modul și animalele pe care vor fi utilizați agenții antimicrobieni; |
| --- | --- |

—

să se creeze o bază de date a UE cu informații privind momentul, locul, modul și animalele pe care vor fi utilizați agenții antimicrobieni;

| — | să interzică vânzarea online de agenți antimicrobieni; |
| --- | --- |

—

să interzică vânzarea online de agenți antimicrobieni;

| 72. | solicită colegiuitorului, în negocierea propunerii de regulament privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate și de abrogare a Directivei 90/167/CEE a Consiliului (2014/0255(COD)), să se asigure că include dispoziții prin care să se limiteze în mod semnificativ utilizarea furajelor medicamentate care conțin substanțe antimicrobiene la animalele destinate consumului uman și, în special, să interzică strict utilizarea preventivă a substanțelor antimicrobiene introduse în furajele medicamentate; |
| --- | --- |

72.

solicită colegiuitorului, în negocierea propunerii de regulament privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate și de abrogare a Directivei 90/167/CEE a Consiliului (2014/0255(COD)), să se asigure că include dispoziții prin care să se limiteze în mod semnificativ utilizarea furajelor medicamentate care conțin substanțe antimicrobiene la animalele destinate consumului uman și, în special, să interzică strict utilizarea preventivă a substanțelor antimicrobiene introduse în furajele medicamentate;

| 73. | solicită Comisiei și ECDC să efectueze cercetări cu privire la potențialele efecte dăunătoare – directe sau indirecte – ale utilizării de medicamente antimicrobiene la animalele de companie și să elaboreze măsuri de atenuare în scopul reducerii riscurilor legate de potențiala transmitere a rezistenței la medicamente antimicrobiene de la animalele de companie la oameni; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei și ECDC să efectueze cercetări cu privire la potențialele efecte dăunătoare – directe sau indirecte – ale utilizării de medicamente antimicrobiene la animalele de companie și să elaboreze măsuri de atenuare în scopul reducerii riscurilor legate de potențiala transmitere a rezistenței la medicamente antimicrobiene de la animalele de companie la oameni;

| 74. | subliniază că anumite state membre au reușit deja să elimine uzul profilactic la nivel de fermă; prin urmare, solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative pentru eliminarea treptată a utilizării profilactice a antibioticelor; |
| --- | --- |

74.

subliniază că anumite state membre au reușit deja să elimine uzul profilactic la nivel de fermă; prin urmare, solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative pentru eliminarea treptată a utilizării profilactice a antibioticelor;

Abordări bazate pe colaborare în Uniunea Europeană

| 75. | invită statele membre să coopereze la definirea standardelor minime de siguranță a pacienților și a indicatorilor pentru siguranța și calitatea asistenței medicale la nivelul UE, în consultare cu toate părțile interesate relevante, printre care organizațiile pacienților; |
| --- | --- |

75.

invită statele membre să coopereze la definirea standardelor minime de siguranță a pacienților și a indicatorilor pentru siguranța și calitatea asistenței medicale la nivelul UE, în consultare cu toate părțile interesate relevante, printre care organizațiile pacienților;

| 76. | invită Comisia și statele membre să se angajeze în continuare în dialog cu toate părțile interesate și să elaboreze o strategie la nivelul UE pentru siguranța pacienților, care să fie coordonată, cuprinzătoare și durabilă, precum și să prezinte totodată soluții concrete care să fie puse în aplicare în cadrul unităților medicale de la nivel primar, local, regional, național și/sau al UE; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia și statele membre să se angajeze în continuare în dialog cu toate părțile interesate și să elaboreze o strategie la nivelul UE pentru siguranța pacienților, care să fie coordonată, cuprinzătoare și durabilă, precum și să prezinte totodată soluții concrete care să fie puse în aplicare în cadrul unităților medicale de la nivel primar, local, regional, național și/sau al UE;

| 77. | invită statele membre și Comisia să demareze un proces de reflecție împreună cu OMS pentru a concepe un nou model economic, care să elimine legătura dintre volumul vânzărilor de antibiotice și recompensa plătită pentru un antibiotic nou, asigurând un randament corect al investiției pentru întreprinderi și protejând, în același timp, durabilitatea sistemelor naționale de sănătate; |
| --- | --- |

77.

invită statele membre și Comisia să demareze un proces de reflecție împreună cu OMS pentru a concepe un nou model economic, care să elimine legătura dintre volumul vânzărilor de antibiotice și recompensa plătită pentru un antibiotic nou, asigurând un randament corect al investiției pentru întreprinderi și protejând, în același timp, durabilitatea sistemelor naționale de sănătate;

| 78. | invită Comisia, statele membre și industria farmaceutică să optimizeze parteneriatele europene între mediul academic și industria farmaceutică, astfel cum se exemplifică prin inițiativa privind medicamentele inovatoare; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia, statele membre și industria farmaceutică să optimizeze parteneriatele europene între mediul academic și industria farmaceutică, astfel cum se exemplifică prin inițiativa privind medicamentele inovatoare;

| 79. | încurajează companiile farmaceutice, guvernele și comunitățile academice să contribuie cu bunurile lor cel mai de preț (infrastructură, compuși, idei și resurse financiare) la proiecte comune inovatoare fundamentale de cercetare preconcurențiale; consideră că inițiativa privind medicamentele inovatoare ar trebui să dispună de un grad suficient de flexibilitate pentru identificarea oricăror noi descoperiri ce s-ar putea face în cadrul acestor proiecte; |
| --- | --- |

79.

încurajează companiile farmaceutice, guvernele și comunitățile academice să contribuie cu bunurile lor cel mai de preț (infrastructură, compuși, idei și resurse financiare) la proiecte comune inovatoare fundamentale de cercetare preconcurențiale; consideră că inițiativa privind medicamentele inovatoare ar trebui să dispună de un grad suficient de flexibilitate pentru identificarea oricăror noi descoperiri ce s-ar putea face în cadrul acestor proiecte;

| 80. | solicită Comisiei să ia în considerare un cadru legislativ care să încurajeze producerea de noi medicamente antibiotice, de exemplu sub forma unui instrument care să reglementeze antibioticele pentru uz uman, similar celui deja propus privind antibioticele pentru uz animal; |
| --- | --- |

80.

solicită Comisiei să ia în considerare un cadru legislativ care să încurajeze producerea de noi medicamente antibiotice, de exemplu sub forma unui instrument care să reglementeze antibioticele pentru uz uman, similar celui deja propus privind antibioticele pentru uz animal;

| 81. | încurajează continuarea colaborărilor public-privat, cum ar fi programele din cadrul inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare, și anume New Drugs for Bad Bugs, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB sau ENABLE, pentru a valorifica potențialul de colaborare; |
| --- | --- |

81.

încurajează continuarea colaborărilor public-privat, cum ar fi programele din cadrul inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare, și anume New Drugs for Bad Bugs, COMBACTE, TRANSLOCATION, Drive AB sau ENABLE, pentru a valorifica potențialul de colaborare;

| 82. | salută inițiativa de programare în comun privind cercetarea în domeniul rezistenței la antimicrobiene, care permite statelor membre să convină asupra nevoilor de cercetare, evitând astfel paralelismele și solicită o creștere a fondurilor alocate dezvoltării unor noi medicamente și a unor alternative la antibiotice pentru a combate rezistența la medicamentele antimicrobiene; |
| --- | --- |

82.

salută inițiativa de programare în comun privind cercetarea în domeniul rezistenței la antimicrobiene, care permite statelor membre să convină asupra nevoilor de cercetare, evitând astfel paralelismele și solicită o creștere a fondurilor alocate dezvoltării unor noi medicamente și a unor alternative la antibiotice pentru a combate rezistența la medicamentele antimicrobiene;

| 83. | încurajează Uniunea Europeană să adere la fondul mondial pentru inovare, care a fost propus de Antibiotic Resistance Review din Regatul Unit, cu scopul de a sprijini cercetarea fundamentală; |
| --- | --- |

83.

încurajează Uniunea Europeană să adere la fondul mondial pentru inovare, care a fost propus de Antibiotic Resistance Review din Regatul Unit, cu scopul de a sprijini cercetarea fundamentală;

| 84. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine utilizarea unor instrumente de diagnosticare ușor de aplicat pentru a se asigura o mai mare disponibilitate a diagnosticării adecvate înainte de prescrierea sau administrarea unui antibiotic, în special în sectorul ambulatoriu; |
| --- | --- |

84.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine utilizarea unor instrumente de diagnosticare ușor de aplicat pentru a se asigura o mai mare disponibilitate a diagnosticării adecvate înainte de prescrierea sau administrarea unui antibiotic, în special în sectorul ambulatoriu;

| 85. | încurajează Uniunea Europeană să promoveze și să participe la orice inițiativă globală care vizează consolidarea modalităților de combatere a rezistenței la antibiotice și să sprijine cercetarea în acest domeniu; |
| --- | --- |

85.

încurajează Uniunea Europeană să promoveze și să participe la orice inițiativă globală care vizează consolidarea modalităților de combatere a rezistenței la antibiotice și să sprijine cercetarea în acest domeniu;

| 86. | invită Comisia să elaboreze, în colaborare cu statele membre, recomandări cu privire la standardele de siguranță alimentară, care să se aplice în cazul prezenței agenților patogeni (multi)rezistenți și/sau a determinanților de rezistență la antimicrobiene specificați; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia să elaboreze, în colaborare cu statele membre, recomandări cu privire la standardele de siguranță alimentară, care să se aplice în cazul prezenței agenților patogeni (multi)rezistenți și/sau a determinanților de rezistență la antimicrobiene specificați;

| 87. | subliniază faptul că rezistența la antimicrobiene a devenit o problemă gravă, care trebuie să fie soluționată de urgență; invită Comisia să aibă în vedere propuneri legislative privind utilizarea prudentă a antibioticelor, în cazul în care, pe parcursul a cinci ani de la publicarea acestor recomandări, în statele membre s-au înregistrat progrese mici sau nu s-a înregistrat niciun progres; |
| --- | --- |

87.

subliniază faptul că rezistența la antimicrobiene a devenit o problemă gravă, care trebuie să fie soluționată de urgență; invită Comisia să aibă în vedere propuneri legislative privind utilizarea prudentă a antibioticelor, în cazul în care, pe parcursul a cinci ani de la publicarea acestor recomandări, în statele membre s-au înregistrat progrese mici sau nu s-a înregistrat niciun progres;

o

o o

| 88. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre. |
| --- | --- |

88.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre.

---

(1)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 395.

(2)  JO C 151, 3.7.2009, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0483.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0435.

(5)  Tackling antibiotic resistance from a food safety perspective in Europe (Abordarea rezistenței la antibiotice din perspectiva siguranței alimentare în Europa), OMS Europa, 2011.

(6)  Antibiotic use in livestock: Time to act (Utilizarea antibioticelor în cadrul creșterii animalelor: este momentul să acționăm!) (document de poziție), BEUC (Organizația Europeană a Consumatorilor).

(7)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 116.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/27

---

P8_TA(2015)0198

Oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri

Rezoluţia Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la oportunitățile de creștere ecologică pentru IMM-uri (2014/2209(INI))

(2016/C 353/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la reindustrializarea Europei în vederea promovării competitivității și a durabilității (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea orientărilor Comisiei privind evaluările de impact și rolul testului privind IMM-urile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la revizuirea orientărilor Comisiei privind evaluările de impact și rolul testului privind IMM-urile (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri – Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri – Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru privind IMM-urile, eficiența resurselor și piețele pentru produsele ecologice (Eurobarometrul Flash 381) și sondajul Eurobarometru privind rolul sprijinului public în comercializarea inovațiilor (Eurobarometrul Flash 394), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru privind IMM-urile, eficiența resurselor și piețele pentru produsele ecologice (Eurobarometrul Flash 381) și sondajul Eurobarometru privind rolul sprijinului public în comercializarea inovațiilor (Eurobarometrul Flash 394),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (adoptat cu prilejul celei de-a 109-a sesiuni plenare din 3-4 decembrie 2014) referitor la Pachetul privind politica industrială, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (adoptat cu prilejul celei de-a 109-a sesiuni plenare din 3-4 decembrie 2014) referitor la Pachetul privind politica industrială,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri” (COM(2014)0440),

| — | având în vedere Manifestul privind Platforma europeană pentru utilizarea eficientă a resurselor și Recomandările politice – martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Manifestul privind Platforma europeană pentru utilizarea eficientă a resurselor și Recomandările politice – martie 2014,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (Eco-AP)” (COM(2011)0899), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (Eco-AP)” (COM(2011)0899),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru bugete și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru bugete și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0135/2015),

| A. | întrucât IMM-urile reprezintă peste 98 % dintre întreprinderile europene și asigură peste 67 % din totalul ocupării forței de muncă din Uniune și 58 % din valoarea adăugată brută; întrucât ele reprezintă coloana vertebrală a economiei Uniunii Europene, fiind factori-cheie ai creșterii economice pe termen lung a Europei și ai oportunităților sustenabile de creare de locuri de muncă în cele 28 de state membre; întrucât ocuparea forței de muncă pe piața produselor și a serviciilor ecologice a crescut cu 20 % între anii 2007-2011 în ciuda crizei economice și întrucât această piață creează, pentru IMM-uri, oportunitatea de a genera un număr tot mai mare de activități economice și locuri de muncă, inclusiv în zonele afectate de procesele de depopulare și îmbătrânire; întrucât IMM-urile joacă astfel un rol important în ecosistemul industrial, împreună cu companiile cu capitalizare medie și multinaționalele; întrucât 90 % dintre IMM-uri sunt întreprinderi mici, cu maximum 10 angajați, iar aceste microîntreprinderi înregistrează 53 % din totalul locurilor de muncă din Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât IMM-urile reprezintă peste 98 % dintre întreprinderile europene și asigură peste 67 % din totalul ocupării forței de muncă din Uniune și 58 % din valoarea adăugată brută; întrucât ele reprezintă coloana vertebrală a economiei Uniunii Europene, fiind factori-cheie ai creșterii economice pe termen lung a Europei și ai oportunităților sustenabile de creare de locuri de muncă în cele 28 de state membre; întrucât ocuparea forței de muncă pe piața produselor și a serviciilor ecologice a crescut cu 20 % între anii 2007-2011 în ciuda crizei economice și întrucât această piață creează, pentru IMM-uri, oportunitatea de a genera un număr tot mai mare de activități economice și locuri de muncă, inclusiv în zonele afectate de procesele de depopulare și îmbătrânire; întrucât IMM-urile joacă astfel un rol important în ecosistemul industrial, împreună cu companiile cu capitalizare medie și multinaționalele; întrucât 90 % dintre IMM-uri sunt întreprinderi mici, cu maximum 10 angajați, iar aceste microîntreprinderi înregistrează 53 % din totalul locurilor de muncă din Europa;

| B. | întrucât în prezent piața mondială a produselor și serviciilor ecologice este estimată la 1 000 miliarde EUR pe an, apreciindu-se că această sumă se va dubla sau chiar tripla până în 2020, creând oportunități fără precedent pentru IMM-urile din Europa și în general pentru creșterea economică în UE; întrucât Uniunea Europeană este un lider mondial atât în ceea ce privește importul, cât și în ceea ce privește exportul de bunuri de mediu; întrucât serviciile sunt strâns legate de aceste bunuri, deși există în continuare bariere netarifare pentru furnizorii de servicii de mediu; |
| --- | --- |

B.

întrucât în prezent piața mondială a produselor și serviciilor ecologice este estimată la 1 000 miliarde EUR pe an, apreciindu-se că această sumă se va dubla sau chiar tripla până în 2020, creând oportunități fără precedent pentru IMM-urile din Europa și în general pentru creșterea economică în UE; întrucât Uniunea Europeană este un lider mondial atât în ceea ce privește importul, cât și în ceea ce privește exportul de bunuri de mediu; întrucât serviciile sunt strâns legate de aceste bunuri, deși există în continuare bariere netarifare pentru furnizorii de servicii de mediu;

| C. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să reindustrializeze Europa prin investiții în sustenabilitate, competitivitate și inovare și susținerea acestora, cu scopul de a obține o cotă de cel puțin 20 % în producția industrială ca parte din PIB-ul statelor membre ale UE până în anul 2020; întrucât Consiliul European s-a angajat să reducă emisiile interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 %, crescând cota energiei din surse regenerabile la cel puțin 27 % și sporind eficiența energetică cu cel puțin 27 % până în 2030, în scopul creșterii acestui obiectiv până la 30 %; întrucât IMM-urile ar trebui să contribuie, la rândul lor, la îndeplinirea acestor obiective, având în vedere faptul că 93 % (4) dintre ele fac deja pași pentru a deveni mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; întrucât, potrivit Comisiei, proiectarea ecologică mai bună, prevenirea generării de deșeuri, reciclarea și reutilizarea ar putea aduce economii nete pentru întreprinderile din UE, estimate la 600 de miliarde EUR sau 8 % din cifra de afaceri anuală, în timp ce sunt reduse și emisiile de gaze cu efect de seră cu 2-4 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să reindustrializeze Europa prin investiții în sustenabilitate, competitivitate și inovare și susținerea acestora, cu scopul de a obține o cotă de cel puțin 20 % în producția industrială ca parte din PIB-ul statelor membre ale UE până în anul 2020; întrucât Consiliul European s-a angajat să reducă emisiile interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 %, crescând cota energiei din surse regenerabile la cel puțin 27 % și sporind eficiența energetică cu cel puțin 27 % până în 2030, în scopul creșterii acestui obiectiv până la 30 %; întrucât IMM-urile ar trebui să contribuie, la rândul lor, la îndeplinirea acestor obiective, având în vedere faptul că 93 % (4) dintre ele fac deja pași pentru a deveni mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; întrucât, potrivit Comisiei, proiectarea ecologică mai bună, prevenirea generării de deșeuri, reciclarea și reutilizarea ar putea aduce economii nete pentru întreprinderile din UE, estimate la 600 de miliarde EUR sau 8 % din cifra de afaceri anuală, în timp ce sunt reduse și emisiile de gaze cu efect de seră cu 2-4 %;

| D. | întrucât, deși crearea condițiilor pentru ca IMM-urile să transforme provocările legate de mediu în oportunități economice într-un mod durabil este unul dintre principiile Small Business Act, nu s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul politicilor, IMM-urile fiind adesea confruntate cu politici inconsecvente atunci când își încep activitatea și implementează standarde de mediu; |
| --- | --- |

D.

întrucât, deși crearea condițiilor pentru ca IMM-urile să transforme provocările legate de mediu în oportunități economice într-un mod durabil este unul dintre principiile Small Business Act, nu s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul politicilor, IMM-urile fiind adesea confruntate cu politici inconsecvente atunci când își încep activitatea și implementează standarde de mediu;

| E. | întrucât conformitatea IMM-urilor cu numărul tot mai mare de standarde de mediu va fi impulsionată, atât din partea pieței, cât și a legislației; întrucât UE și statele membre ar trebui să reducă la minimum sarcina administrativă prin intermediul actelor legislative aflate în vigoare și al celor nou-adoptate și ar trebui să se asigure că respectarea acestei legislații nu presupune costuri suplimentare pentru întreprinderi; întrucât au fost propuse inițiative noi de reducere a sarcinilor de reglementare ale IMM-urilor și ale altor sectoare, iar Comisia și statele membre ar trebui să le pună în aplicare; |
| --- | --- |

E.

întrucât conformitatea IMM-urilor cu numărul tot mai mare de standarde de mediu va fi impulsionată, atât din partea pieței, cât și a legislației; întrucât UE și statele membre ar trebui să reducă la minimum sarcina administrativă prin intermediul actelor legislative aflate în vigoare și al celor nou-adoptate și ar trebui să se asigure că respectarea acestei legislații nu presupune costuri suplimentare pentru întreprinderi; întrucât au fost propuse inițiative noi de reducere a sarcinilor de reglementare ale IMM-urilor și ale altor sectoare, iar Comisia și statele membre ar trebui să le pună în aplicare;

| F. | întrucât 90 % dintre întreprinderile din UE sunt microîntreprinderi; întrucât, în ciuda eforturilor recente, IMM-urile și microîntreprinderile au în continuare dificultăți în privința accesului la competențe, informații și finanțare, precum și la o varietate suficient diversificată de instrumente de capital și de datorie necesare în contextul traiectoriei de creștere a unei întreprinderi și întrucât programele UE nu reușesc, nici la ora actuală, să aducă o contribuție semnificativă la inovare; întrucât procedurile de solicitare pentru obținerea unei finanțări din partea UE pentru IMM-uri sunt încă prea birocratice și, prin urmare, prohibitive pentru majoritatea IMM-urilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât 90 % dintre întreprinderile din UE sunt microîntreprinderi; întrucât, în ciuda eforturilor recente, IMM-urile și microîntreprinderile au în continuare dificultăți în privința accesului la competențe, informații și finanțare, precum și la o varietate suficient diversificată de instrumente de capital și de datorie necesare în contextul traiectoriei de creștere a unei întreprinderi și întrucât programele UE nu reușesc, nici la ora actuală, să aducă o contribuție semnificativă la inovare; întrucât procedurile de solicitare pentru obținerea unei finanțări din partea UE pentru IMM-uri sunt încă prea birocratice și, prin urmare, prohibitive pentru majoritatea IMM-urilor;

| G. | întrucât trebuie luat în considerare potențialul bugetului UE, ca buget axat pe investiții, de a facilita accesul IMM-urilor din Europa la finanțare prin reducerea birocrației, cu ajutorul unor instrumente financiare specifice și prin creșterea finanțării acordate programelor LEO (birouri locale pentru întreprinderi); întrucât dezvoltarea unor proceduri ușor de utilizat pentru diferitele forme de sprijin ar trebui să fie stimulată; |
| --- | --- |

G.

întrucât trebuie luat în considerare potențialul bugetului UE, ca buget axat pe investiții, de a facilita accesul IMM-urilor din Europa la finanțare prin reducerea birocrației, cu ajutorul unor instrumente financiare specifice și prin creșterea finanțării acordate programelor LEO (birouri locale pentru întreprinderi); întrucât dezvoltarea unor proceduri ușor de utilizat pentru diferitele forme de sprijin ar trebui să fie stimulată;

| H. | întrucât companiile mici câștigă proporțional mai mult decât entitățile mari în urma acțiunilor de ameliorare a eficienței resurselor și ar trebui să beneficieze de mai multă atenție din partea factorilor politici; întrucât beneficiul potențial brut al creșterii eficienței resurselor este de 10-17 % din cifra de afaceri, în funcție de sectorul de activitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât companiile mici câștigă proporțional mai mult decât entitățile mari în urma acțiunilor de ameliorare a eficienței resurselor și ar trebui să beneficieze de mai multă atenție din partea factorilor politici; întrucât beneficiul potențial brut al creșterii eficienței resurselor este de 10-17 % din cifra de afaceri, în funcție de sectorul de activitate;

| I. | întrucât tehnologiile digitale sunt atât un instrument important pe care IMM-urile îl utilizează pentru a obține beneficii în urma utilizării optime a resurselor, cât și un sector în care pot fi înființate cu ușurință IMM-uri noi și în care acestea se pot dezvolta mai rapid; |
| --- | --- |

I.

întrucât tehnologiile digitale sunt atât un instrument important pe care IMM-urile îl utilizează pentru a obține beneficii în urma utilizării optime a resurselor, cât și un sector în care pot fi înființate cu ușurință IMM-uri noi și în care acestea se pot dezvolta mai rapid;

| J. | întrucât, deși accentul se pune în primul rând pe IMM-urile high-tech care pot furniza în mod direct inovații ecologice, trebuie susținute și alte companii care doresc să se conformeze normelor de mediu, să pună în aplicare măsurile de inovare ecologică și să își îmbunătățească performanța în materie de mediu; întrucât ecoinovarea poate fi o idee pentru o nouă companie, dar și o măsură pentru a îmbunătăți întreprinderile existente în cadrul economiei ecologice; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși accentul se pune în primul rând pe IMM-urile high-tech care pot furniza în mod direct inovații ecologice, trebuie susținute și alte companii care doresc să se conformeze normelor de mediu, să pună în aplicare măsurile de inovare ecologică și să își îmbunătățească performanța în materie de mediu; întrucât ecoinovarea poate fi o idee pentru o nouă companie, dar și o măsură pentru a îmbunătăți întreprinderile existente în cadrul economiei ecologice;

| K. | întrucât, deși nu există o definiție acceptată unanim la nivel internațional a creșterii economice ecologice, există un consens în jurul ideii că acest concept are la bază o combinație de creștere economică și sustenabilitate ecologică; întrucât îmbunătățirea competențelor și a formării este o provocare-cheie pentru IMM-uri, care ar trebui să primească o atenție deosebită, în special cu privire la inovare și utilizarea eficientă a resurselor; întrucât accesul inadecvat la capitalul de risc, în special în primele etape, continuă să fie unul dintre obstacolele majore în crearea și dezvoltarea de întreprinderi orientate spre creștere; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși nu există o definiție acceptată unanim la nivel internațional a creșterii economice ecologice, există un consens în jurul ideii că acest concept are la bază o combinație de creștere economică și sustenabilitate ecologică; întrucât îmbunătățirea competențelor și a formării este o provocare-cheie pentru IMM-uri, care ar trebui să primească o atenție deosebită, în special cu privire la inovare și utilizarea eficientă a resurselor; întrucât accesul inadecvat la capitalul de risc, în special în primele etape, continuă să fie unul dintre obstacolele majore în crearea și dezvoltarea de întreprinderi orientate spre creștere;

| L. | întrucât microîntreprinderile creează mii de locuri de muncă pe întreg teritoriul Europei și un procent de 53 % din totalul locurilor de muncă din Europa sunt create de microîntreprinderi, acestea necesită, prin urmare, un cadru diferit de lucru, deci este nevoie urgent de o definiție clară a microîntreprinderilor; întrucât microîntreprinderile se confruntă cu o serie de dificultăți majore, cum ar fi barierele create de cadrul normativ în domeniul achizițiilor publice, sarcinile de reglementare excesive și accesul dificil la finanțare; |
| --- | --- |

L.

întrucât microîntreprinderile creează mii de locuri de muncă pe întreg teritoriul Europei și un procent de 53 % din totalul locurilor de muncă din Europa sunt create de microîntreprinderi, acestea necesită, prin urmare, un cadru diferit de lucru, deci este nevoie urgent de o definiție clară a microîntreprinderilor; întrucât microîntreprinderile se confruntă cu o serie de dificultăți majore, cum ar fi barierele create de cadrul normativ în domeniul achizițiilor publice, sarcinile de reglementare excesive și accesul dificil la finanțare;

Aspecte generale

| 1. | sprijină ideea de creștere economică ecologică și de economie circulară și constată că oportunitățile aferente sunt legate de diferite sectoare care prezintă o importanță deosebită, precum sursele regenerabile de energie și, în special, exploatarea viabilă din punct de vedere economic a energiei eoliene, solare, geotermale și a hidroenergiei, eficiența energetică, eficiența resurselor, gestionarea deșeurilor, reducerea emisiilor, electrificarea și reciclarea permanentă („cradle to cradle”); remarcă potențialul considerabil pe care aceste domenii îl au pentru diferite sectoare, atât din punct de vedere economic, cât și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; constată că creșterea economică ecologică ar trebui să facă parte dintr-o strategie mai extinsă de promovare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice în rândul IMM-urilor; |
| --- | --- |

1.

sprijină ideea de creștere economică ecologică și de economie circulară și constată că oportunitățile aferente sunt legate de diferite sectoare care prezintă o importanță deosebită, precum sursele regenerabile de energie și, în special, exploatarea viabilă din punct de vedere economic a energiei eoliene, solare, geotermale și a hidroenergiei, eficiența energetică, eficiența resurselor, gestionarea deșeurilor, reducerea emisiilor, electrificarea și reciclarea permanentă („cradle to cradle”); remarcă potențialul considerabil pe care aceste domenii îl au pentru diferite sectoare, atât din punct de vedere economic, cât și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; constată că creșterea economică ecologică ar trebui să facă parte dintr-o strategie mai extinsă de promovare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice în rândul IMM-urilor;

| 2. | subliniază că creșterea economică ecologică ar trebui plasată într-un context mai larg și ar trebui să includă eforturile depuse în întreg lanțul valoric și în tot ecosistemul antreprenorial, inclusiv eforturile producătorilor industriali de a reduce amprenta ecologică a produselor, proceselor de producție, practicilor comerciale și serviciilor lor; reamintește recomandările din Platforma europeană pentru utilizarea eficientă a resurselor, subliniind faptul că utilizarea eficientă a resurselor are nevoie de un cadru de reglementare dinamic care să trimită semnalele adecvate producătorilor și consumatorilor cu scopul de a îmbunătăți performanța produselor pe tot parcursul ciclului lor de viață; solicită Comisiei să stabilească un cadru politic cuprinzător, care să includă obiective politice concrete și care să integreze și să raționalizeze mai bine instrumentele politice existente, pentru a asigura existența unor oportunități adecvate pentru IMM-urilor și participarea acestora la economia ecologică și circulară; |
| --- | --- |

2.

subliniază că creșterea economică ecologică ar trebui plasată într-un context mai larg și ar trebui să includă eforturile depuse în întreg lanțul valoric și în tot ecosistemul antreprenorial, inclusiv eforturile producătorilor industriali de a reduce amprenta ecologică a produselor, proceselor de producție, practicilor comerciale și serviciilor lor; reamintește recomandările din Platforma europeană pentru utilizarea eficientă a resurselor, subliniind faptul că utilizarea eficientă a resurselor are nevoie de un cadru de reglementare dinamic care să trimită semnalele adecvate producătorilor și consumatorilor cu scopul de a îmbunătăți performanța produselor pe tot parcursul ciclului lor de viață; solicită Comisiei să stabilească un cadru politic cuprinzător, care să includă obiective politice concrete și care să integreze și să raționalizeze mai bine instrumentele politice existente, pentru a asigura existența unor oportunități adecvate pentru IMM-urilor și participarea acestora la economia ecologică și circulară;

| 3. | evidențiază faptul că economia mondială va trebui să țină cont de creșterea continuă a populației – 9 miliarde de oameni până în 2050 – și că resursele noastre naturale sunt limitate și deci ar trebui folosite într-un mod sustenabil și foarte eficient; pune în lumină noile soluții inovatoare, ecologice și durabile la aceste provocări, cum ar fi noi produse, procese de producție, practici comerciale și servicii, un exemplu în acest sens fiind integrarea tehnologiilor digitale inovatoare, precum și un nou cadru juridic care să le susțină; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că economia mondială va trebui să țină cont de creșterea continuă a populației – 9 miliarde de oameni până în 2050 – și că resursele noastre naturale sunt limitate și deci ar trebui folosite într-un mod sustenabil și foarte eficient; pune în lumină noile soluții inovatoare, ecologice și durabile la aceste provocări, cum ar fi noi produse, procese de producție, practici comerciale și servicii, un exemplu în acest sens fiind integrarea tehnologiilor digitale inovatoare, precum și un nou cadru juridic care să le susțină;

| 4. | reamintește Comisiei și statelor membre că IMM-urile din Europa sunt foarte eterogene, variind de la afaceri de familie foarte tradiționale la întreprinderi cu dezvoltare rapidă, firme de înaltă tehnologie, microîntreprinderi, întreprinderi sociale și întreprinderi nou-înființate și că, prin urmare, abordările pentru sprijinirea acestora trebuie să fie, de asemenea, diferite; |
| --- | --- |

4.

reamintește Comisiei și statelor membre că IMM-urile din Europa sunt foarte eterogene, variind de la afaceri de familie foarte tradiționale la întreprinderi cu dezvoltare rapidă, firme de înaltă tehnologie, microîntreprinderi, întreprinderi sociale și întreprinderi nou-înființate și că, prin urmare, abordările pentru sprijinirea acestora trebuie să fie, de asemenea, diferite;

| 5. | consideră că UE trebuie să își schimbe drastic cultura antreprenorială pentru a contribui la creșterea economică prin atragerea mai multor persoane care să înceapă o afacere proprie și căutarea mai multor oportunități de afaceri, în special în domeniul creșterii economice ecologice, precum și prin acceptarea posibilității de a eșua și a asumării de riscuri; subliniază importanța plasării acestui aspect în centrul procesului politic; solicită statelor membre să asigure, în cadrele lor legislative relevante, o perioadă de recuperare mai ușoară după falimentul unei afaceri, pentru a permite începerea unei noi afaceri la scurt timp după eșecul unei afaceri precedente, mai ales în sectoarele noi și inovatoare; solicită Comisiei să atenueze teama de eșec prin campanii de conștientizare și prin educație; |
| --- | --- |

5.

consideră că UE trebuie să își schimbe drastic cultura antreprenorială pentru a contribui la creșterea economică prin atragerea mai multor persoane care să înceapă o afacere proprie și căutarea mai multor oportunități de afaceri, în special în domeniul creșterii economice ecologice, precum și prin acceptarea posibilității de a eșua și a asumării de riscuri; subliniază importanța plasării acestui aspect în centrul procesului politic; solicită statelor membre să asigure, în cadrele lor legislative relevante, o perioadă de recuperare mai ușoară după falimentul unei afaceri, pentru a permite începerea unei noi afaceri la scurt timp după eșecul unei afaceri precedente, mai ales în sectoarele noi și inovatoare; solicită Comisiei să atenueze teama de eșec prin campanii de conștientizare și prin educație;

| 6. | subliniază valoarea adăugată a bugetului UE în sprijinirea IMM-urilor, microîntreprinderilor, întreprinderilor sociale și cooperativelor în vederea facilitării accesului la finanțare și la piețele internaționale, în special prin intermediul Programului COSME și în cadrul Programului Orizont 2020 și al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); subliniază necesitatea unei interpretări clare și uniforme la nivelul UE din partea autorităților de reglementare naționale și a unor norme transparente în domeniul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

6.

subliniază valoarea adăugată a bugetului UE în sprijinirea IMM-urilor, microîntreprinderilor, întreprinderilor sociale și cooperativelor în vederea facilitării accesului la finanțare și la piețele internaționale, în special prin intermediul Programului COSME și în cadrul Programului Orizont 2020 și al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); subliniază necesitatea unei interpretări clare și uniforme la nivelul UE din partea autorităților de reglementare naționale și a unor norme transparente în domeniul achizițiilor publice;

| 7. | constată că, în prezent, multe IMM-uri europene concurează pe plan internațional în domeniul soluțiilor care includ atât produse, cât și așa-numitele „servicii ecologice”, cum ar fi construcțiile, instalațiile, reparațiile și managementul; constată că aceste servicii sunt esențiale pentru dezvoltarea, vânzarea și exportul de produse ecologice; solicită Comisiei să includă serviciile ecologice în cadrul negocierilor care au loc în prezent în ceea ce privește acordul privind bunurile de mediu, dar și în acordurile comerciale bilaterale cum ar fi TTIP, cu scopul de a reduce barierele pentru IMM-urile și furnizorii de servicii europeni care vor să se afirme pe plan internațional; |
| --- | --- |

7.

constată că, în prezent, multe IMM-uri europene concurează pe plan internațional în domeniul soluțiilor care includ atât produse, cât și așa-numitele „servicii ecologice”, cum ar fi construcțiile, instalațiile, reparațiile și managementul; constată că aceste servicii sunt esențiale pentru dezvoltarea, vânzarea și exportul de produse ecologice; solicită Comisiei să includă serviciile ecologice în cadrul negocierilor care au loc în prezent în ceea ce privește acordul privind bunurile de mediu, dar și în acordurile comerciale bilaterale cum ar fi TTIP, cu scopul de a reduce barierele pentru IMM-urile și furnizorii de servicii europeni care vor să se afirme pe plan internațional;

| 8. | subliniază importanța unei bune guvernanțe, a unei puteri judiciare independente, a transparenței și a statului de drept la nivelul UE pentru a se crea un mediu favorabil afacerilor și o piață cu condiții de concurență echitabile pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța unei bune guvernanțe, a unei puteri judiciare independente, a transparenței și a statului de drept la nivelul UE pentru a se crea un mediu favorabil afacerilor și o piață cu condiții de concurență echitabile pentru IMM-uri;

Finanțarea inițiativelor ecologice

| 9. | relevă faptul că în condițiile actuale, când accesul insuficient la surse corespunzătoare de capital de risc, mai ales în etapele incipiente, continuă să fie una dintre cele mai mari constrângeri în crearea și dezvoltarea de firme orientate spre creștere, planul de acțiune al Comisiei privind îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare pune foarte mult accentul pe capitalul speculativ ca modalitate posibilă de finanțare a creșterii; subliniază totuși că acest tip de finanțare este adecvat doar pentru un mic număr de IMM-uri, împrumuturile bancare reprezentând în continuare o sursă importantă de finanțare, și că sectorul privat ar trebui să dezvolte diferite alternative; remarcă, în acest context, importanța de a promova forme alternative de împrumut pentru IMM-uri, cum ar fi cooperativele de credit; pune în evidență potențialele oportunități de finanțare care ar trebui explorate prin intermediul Fondului european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

9.

relevă faptul că în condițiile actuale, când accesul insuficient la surse corespunzătoare de capital de risc, mai ales în etapele incipiente, continuă să fie una dintre cele mai mari constrângeri în crearea și dezvoltarea de firme orientate spre creștere, planul de acțiune al Comisiei privind îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare pune foarte mult accentul pe capitalul speculativ ca modalitate posibilă de finanțare a creșterii; subliniază totuși că acest tip de finanțare este adecvat doar pentru un mic număr de IMM-uri, împrumuturile bancare reprezentând în continuare o sursă importantă de finanțare, și că sectorul privat ar trebui să dezvolte diferite alternative; remarcă, în acest context, importanța de a promova forme alternative de împrumut pentru IMM-uri, cum ar fi cooperativele de credit; pune în evidență potențialele oportunități de finanțare care ar trebui explorate prin intermediul Fondului european pentru investiții strategice;

| 10. | încurajează statele membre să stimuleze investitorii străini prin îndepărtarea barierelor lingvistice; remarcă faptul că posibilitatea de a trata solicitări și de a furniza date în limba engleză, pe lângă limba (limbile) oficială (oficiale) a(le) statelor membre este un pas înainte în acest scop; |
| --- | --- |

10.

încurajează statele membre să stimuleze investitorii străini prin îndepărtarea barierelor lingvistice; remarcă faptul că posibilitatea de a trata solicitări și de a furniza date în limba engleză, pe lângă limba (limbile) oficială (oficiale) a(le) statelor membre este un pas înainte în acest scop;

| 11. | subliniază faptul că nu există un mod de finanțare universal valabil și solicită Comisiei să aibă în vedere interesul IMM-urilor în toate programele, instrumentele și inițiativele existente și eventual viitoare, mai ales pentru noile modele de afaceri ale economiei ecologice, mergând de la instrumente de capitaluri proprii (precum investitori providențiali, finanțare participativă și sisteme multilaterale de tranzacționare), instrumente de cvasi-capital (cum ar fi capitalul de tip mezanin) și instrumente de creanță (obligațiuni pentru companii cu credite mici, sisteme și platforme de garantare) și parteneriatele între bănci și alți operatori implicați în finanțarea IMM-urilor (experți contabili, asociații de întreprinderi și de IMM-uri sau camere de comerț), pentru a sprijini întreprinderile în etapele lor de înființare, creștere și transfer, ținând cont de mărimea, cifra de afaceri și necesitățile financiare ale acestora; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să prevadă stimulente adecvate și stimulente fiscale pentru aceste modele de finanțare; subliniază importanța revizuirii instrumentelor existente de sprijinire a IMM-urilor pentru a include noi oportunități de creștere economică ecologică; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că nu există un mod de finanțare universal valabil și solicită Comisiei să aibă în vedere interesul IMM-urilor în toate programele, instrumentele și inițiativele existente și eventual viitoare, mai ales pentru noile modele de afaceri ale economiei ecologice, mergând de la instrumente de capitaluri proprii (precum investitori providențiali, finanțare participativă și sisteme multilaterale de tranzacționare), instrumente de cvasi-capital (cum ar fi capitalul de tip mezanin) și instrumente de creanță (obligațiuni pentru companii cu credite mici, sisteme și platforme de garantare) și parteneriatele între bănci și alți operatori implicați în finanțarea IMM-urilor (experți contabili, asociații de întreprinderi și de IMM-uri sau camere de comerț), pentru a sprijini întreprinderile în etapele lor de înființare, creștere și transfer, ținând cont de mărimea, cifra de afaceri și necesitățile financiare ale acestora; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să prevadă stimulente adecvate și stimulente fiscale pentru aceste modele de finanțare; subliniază importanța revizuirii instrumentelor existente de sprijinire a IMM-urilor pentru a include noi oportunități de creștere economică ecologică;

| 12. | subliniază necesitatea de a asigura coordonarea și complementaritatea între instrumentele financiare din bugetul UE, în special în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), al Programului Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și al Programului LIFE; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea de a asigura coordonarea și complementaritatea între instrumentele financiare din bugetul UE, în special în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), al Programului Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și al Programului LIFE;

| 13. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze rezultatele obținute de IMM-urile care au accesat fondul pentru inovarea ecologică, cu scopul de a măsura eficacitatea acestui tip de finanțare; îndeamnă Comisia să aducă modificările necesare fără întârziere pentru ca finanțarea să fie mai eficace, în cazul în care rezultatul se dovedește a fi nesatisfăcător; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și statele membre să monitorizeze rezultatele obținute de IMM-urile care au accesat fondul pentru inovarea ecologică, cu scopul de a măsura eficacitatea acestui tip de finanțare; îndeamnă Comisia să aducă modificările necesare fără întârziere pentru ca finanțarea să fie mai eficace, în cazul în care rezultatul se dovedește a fi nesatisfăcător;

| 14. | constată că din cauza caracterului extrem de tehnic al multor planuri de investiții ecologice este esențial să se evidențieze importanța modelelor standardizate de risc și rentabilitate și importanța conceperii de noi modele pentru noi provocări și sectoare; |
| --- | --- |

14.

constată că din cauza caracterului extrem de tehnic al multor planuri de investiții ecologice este esențial să se evidențieze importanța modelelor standardizate de risc și rentabilitate și importanța conceperii de noi modele pentru noi provocări și sectoare;

| 15. | reamintește că IMM-urile au potențialul de a aduce o contribuție semnificativă în cadrul economiei circulare, asigurând servicii durabile, dar cu utilizare intensivă a forței de muncă, cum ar fi reparațiile, reamenajările și reciclările; reamintește că numeroși actori, precum Comisia Europeană, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Fondul Monetar Internațional (FMI), Organizația Internațională a Muncii (OIM), Parlamentul European și Eurogrupul sprijină în linii mari principiul reorientării fiscale de la muncă la utilizarea resurselor naturale și consum; solicită Comisiei să evalueze impactul reorientării fiscalității de la muncă la utilizarea resurselor naturale; |
| --- | --- |

15.

reamintește că IMM-urile au potențialul de a aduce o contribuție semnificativă în cadrul economiei circulare, asigurând servicii durabile, dar cu utilizare intensivă a forței de muncă, cum ar fi reparațiile, reamenajările și reciclările; reamintește că numeroși actori, precum Comisia Europeană, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Fondul Monetar Internațional (FMI), Organizația Internațională a Muncii (OIM), Parlamentul European și Eurogrupul sprijină în linii mari principiul reorientării fiscale de la muncă la utilizarea resurselor naturale și consum; solicită Comisiei să evalueze impactul reorientării fiscalității de la muncă la utilizarea resurselor naturale;

| 16. | subliniază că întreprinzătorii, asociațiile de întreprinderi și organizațiile de sprijin ar trebui să fie mai bine informați în legătură cu posibilitățile de finanțare a tehnologiilor mai performante sau a serviciilor precum consultanța, instruirea și formarea în materie de proiectare ecologică, managementul resurselor și oportunitățile de afaceri „verzi”, precum și în legătură cu disponibilitatea de tehnologii, produse și servicii ecologice care le pot aduce beneficii în afaceri; invită statele membre să ia măsuri pentru a dezvolta și mai mult serviciile oferite IMM-urilor în aceste domenii și, de asemenea, subliniază nevoia unor surse de informație și baze de date simple și accesibile pentru aceste produse și servicii; reamintește Comisiei și statelor membre că informațiile în legătură cu aceste posibilități ar trebui să fie comunicate într-un mod care să corespundă cel mai bine cu logica și metodele de lucru ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

16.

subliniază că întreprinzătorii, asociațiile de întreprinderi și organizațiile de sprijin ar trebui să fie mai bine informați în legătură cu posibilitățile de finanțare a tehnologiilor mai performante sau a serviciilor precum consultanța, instruirea și formarea în materie de proiectare ecologică, managementul resurselor și oportunitățile de afaceri „verzi”, precum și în legătură cu disponibilitatea de tehnologii, produse și servicii ecologice care le pot aduce beneficii în afaceri; invită statele membre să ia măsuri pentru a dezvolta și mai mult serviciile oferite IMM-urilor în aceste domenii și, de asemenea, subliniază nevoia unor surse de informație și baze de date simple și accesibile pentru aceste produse și servicii; reamintește Comisiei și statelor membre că informațiile în legătură cu aceste posibilități ar trebui să fie comunicate într-un mod care să corespundă cel mai bine cu logica și metodele de lucru ale IMM-urilor;

| 17. | constată că programele UE nu reușesc să aducă o contribuție semnificativă la ecoinovare și la economia circulară și că Comisia, prin urmare, trebuie să orienteze mai bine finanțarea din programele COSME și Orizont 2020 spre dezvoltarea de soluții ecoinovatoare de către și pentru IMM-uri și să sprijine finanțarea pentru îmbunătățirea proiectării de produse și a performanței proceselor, pe baza experiențelor reușite din CFM anterior; consideră, în special, că instrumentul destinat IMM-urilor din cadrul Orizont 2020 trebuie să fie pus în aplicare pe deplin; |
| --- | --- |

17.

constată că programele UE nu reușesc să aducă o contribuție semnificativă la ecoinovare și la economia circulară și că Comisia, prin urmare, trebuie să orienteze mai bine finanțarea din programele COSME și Orizont 2020 spre dezvoltarea de soluții ecoinovatoare de către și pentru IMM-uri și să sprijine finanțarea pentru îmbunătățirea proiectării de produse și a performanței proceselor, pe baza experiențelor reușite din CFM anterior; consideră, în special, că instrumentul destinat IMM-urilor din cadrul Orizont 2020 trebuie să fie pus în aplicare pe deplin;

| 18. | solicită Comisiei și BEI să se asigure că în etapa de implementare a „Planului de investiții pentru Europa” IMM-urile, inclusiv cele nepoluante și inovatoare, vor fi principalii beneficiari ai sprijinului oferit în temeiul prezentei propuneri; insistă asupra faptului că trebuie elaborate criterii clare, incluzând valoarea adăugată europeană, pentru ca acest obiectiv să se poată realiza, precum și consolidată prestarea de servicii de consiliere privind utilizarea eficientă a resurselor și ecoinovarea pentru IMM-uri; solicită BEI și Comisiei să se asigure că toate categoriile enumerate în Recomandarea Comisiei „privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii” (C(2003)1422) pot beneficia în mod adecvat de aceste servicii; subliniază rolul important jucat de Programul COSME și de Programul Orizont 2020 pentru sprijinirea IMM-urilor, precum și necesitatea implementării depline a instrumentului pentru IMM-uri în conformitate cu Programul Orizont 2020; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și BEI să se asigure că în etapa de implementare a „Planului de investiții pentru Europa” IMM-urile, inclusiv cele nepoluante și inovatoare, vor fi principalii beneficiari ai sprijinului oferit în temeiul prezentei propuneri; insistă asupra faptului că trebuie elaborate criterii clare, incluzând valoarea adăugată europeană, pentru ca acest obiectiv să se poată realiza, precum și consolidată prestarea de servicii de consiliere privind utilizarea eficientă a resurselor și ecoinovarea pentru IMM-uri; solicită BEI și Comisiei să se asigure că toate categoriile enumerate în Recomandarea Comisiei „privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii” (C(2003)1422) pot beneficia în mod adecvat de aceste servicii; subliniază rolul important jucat de Programul COSME și de Programul Orizont 2020 pentru sprijinirea IMM-urilor, precum și necesitatea implementării depline a instrumentului pentru IMM-uri în conformitate cu Programul Orizont 2020;

| 19. | consideră că, pentru a garanta complementaritatea mecanismelor de finanțare a IMM-urilor, este esențială coordonarea măsurilor luate în cadrul politicii de coeziune și al altor programe, precum Programul Orizont 2020, atât la scară națională, cât și regională; subliniază importanța legiferării într-un mod care să le permită IMM-urilor să își păstreze competitivitatea; |
| --- | --- |

19.

consideră că, pentru a garanta complementaritatea mecanismelor de finanțare a IMM-urilor, este esențială coordonarea măsurilor luate în cadrul politicii de coeziune și al altor programe, precum Programul Orizont 2020, atât la scară națională, cât și regională; subliniază importanța legiferării într-un mod care să le permită IMM-urilor să își păstreze competitivitatea;

| 20. | invită Comisia și statele membre să găsească soluții rapide și durabile pentru numărul extrem de mare de plăți restante în cadrul politicii regionale și în ceea ce privește gestionarea asistenței FEIS pentru perioada de finanțare anterioară, cu scopul de a se asigura că IMM-urile, în calitate de parteneri de proiect, nu vor fi descurajate să participe la programele și proiectele de sprijin din cauza întârzierilor în efectuarea plăților; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia și statele membre să găsească soluții rapide și durabile pentru numărul extrem de mare de plăți restante în cadrul politicii regionale și în ceea ce privește gestionarea asistenței FEIS pentru perioada de finanțare anterioară, cu scopul de a se asigura că IMM-urile, în calitate de parteneri de proiect, nu vor fi descurajate să participe la programele și proiectele de sprijin din cauza întârzierilor în efectuarea plăților;

Managementul cunoașterii

| 21. | relevă importanța eforturilor active de colaborare între sectoare, de-a lungul lanțurilor valorice, precum și în zone geografice, care oferă posibilitatea de a face să prolifereze inovațiile și noile oportunități de creștere economică prin fertilizarea încrucișată a ideilor și conceptelor inovatoare; salută acțiunea din cadrul Orizont 2020 „Proiecte facilitate prin clustere pentru noi lanțuri valorice industriale” pentru a exploata mai bine potențialul de inovare al IMM-urilor, inclusiv soluțiile ecoinovatoare și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor pe care le oferă; |
| --- | --- |

21.

relevă importanța eforturilor active de colaborare între sectoare, de-a lungul lanțurilor valorice, precum și în zone geografice, care oferă posibilitatea de a face să prolifereze inovațiile și noile oportunități de creștere economică prin fertilizarea încrucișată a ideilor și conceptelor inovatoare; salută acțiunea din cadrul Orizont 2020 „Proiecte facilitate prin clustere pentru noi lanțuri valorice industriale” pentru a exploata mai bine potențialul de inovare al IMM-urilor, inclusiv soluțiile ecoinovatoare și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor pe care le oferă;

| 22. | salută înființarea Centrului european de excelență pentru utilizarea eficientă a resurselor care are rolul de a oferi consultanță și asistență IMM-urilor care caută să își îmbunătățească performanța privind utilizarea eficientă a resurselor; subliniază nevoia de a garanta că acest centru funcționează ca o rețea puternică de parteneri în toate regiunile din UE și de a valorifica experiențele dobândite în statele membre; consideră că centrul ar trebui să îndrume IMM-urile către programe europene, naționale și regionale din acest domeniu de acțiune, să ofere acces la expertiză, la rețele și la infrastructură; |
| --- | --- |

22.

salută înființarea Centrului european de excelență pentru utilizarea eficientă a resurselor care are rolul de a oferi consultanță și asistență IMM-urilor care caută să își îmbunătățească performanța privind utilizarea eficientă a resurselor; subliniază nevoia de a garanta că acest centru funcționează ca o rețea puternică de parteneri în toate regiunile din UE și de a valorifica experiențele dobândite în statele membre; consideră că centrul ar trebui să îndrume IMM-urile către programe europene, naționale și regionale din acest domeniu de acțiune, să ofere acces la expertiză, la rețele și la infrastructură;

| 23. | subliniază importanța transferurilor de cunoștințe și a schimbului, inclusiv transfrontalier, de cunoștințe între mai multe părți implicate, prin intermediul rețelelor informale, în special pentru IMM-uri și microîntreprinderi, pentru o mai bună informare în legătură cu tehnicile inovatoare existente și noi, cele mai bune practici, modalitățile de obținere a unei finanțări corespunzătoare, eventualele mecanisme de sprijin guvernamentale și cadrele legislative relevante care presupun parcursul administrativ cel mai ferit de birocrație și reamintește că punctele naționale de contact existente pentru programele de finanțare ale UE și ale Rețelei întreprinderilor europene trebuie să fie implicate pe deplin în sprijinirea IMM-urilor și trebuie să informeze în mod proactiv, să instruiască și să sprijine IMM-urile în identificarea de posibilități de finanțare la nivelul UE, la nivel național sau regional; sprijină organizarea unei campanii europene privind utilizarea eficientă a resurselor cu scopul de a informa IMM-urile în legătură cu beneficiile și oportunitățile oferite prin utilizarea eficientă a resurselor și în legătură cu posibilitățile de creare a unor sinergii industriale privind reciclarea; recomandă Comisiei și Rețelei întreprinderilor europene să colaboreze cu asociațiile industriale, sindicatele, IMM-urile, ONG-urile, universitățile, precum și cu inițiativele regionale în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor; în această privință, salută atenția pe care Comisia o acordă simbiozelor și clusterelor și încurajează Comisia să prezinte inițiative concrete cu scopul de a facilita cooperarea și gestionarea resurselor la nivel intersectorial; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța transferurilor de cunoștințe și a schimbului, inclusiv transfrontalier, de cunoștințe între mai multe părți implicate, prin intermediul rețelelor informale, în special pentru IMM-uri și microîntreprinderi, pentru o mai bună informare în legătură cu tehnicile inovatoare existente și noi, cele mai bune practici, modalitățile de obținere a unei finanțări corespunzătoare, eventualele mecanisme de sprijin guvernamentale și cadrele legislative relevante care presupun parcursul administrativ cel mai ferit de birocrație și reamintește că punctele naționale de contact existente pentru programele de finanțare ale UE și ale Rețelei întreprinderilor europene trebuie să fie implicate pe deplin în sprijinirea IMM-urilor și trebuie să informeze în mod proactiv, să instruiască și să sprijine IMM-urile în identificarea de posibilități de finanțare la nivelul UE, la nivel național sau regional; sprijină organizarea unei campanii europene privind utilizarea eficientă a resurselor cu scopul de a informa IMM-urile în legătură cu beneficiile și oportunitățile oferite prin utilizarea eficientă a resurselor și în legătură cu posibilitățile de creare a unor sinergii industriale privind reciclarea; recomandă Comisiei și Rețelei întreprinderilor europene să colaboreze cu asociațiile industriale, sindicatele, IMM-urile, ONG-urile, universitățile, precum și cu inițiativele regionale în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor; în această privință, salută atenția pe care Comisia o acordă simbiozelor și clusterelor și încurajează Comisia să prezinte inițiative concrete cu scopul de a facilita cooperarea și gestionarea resurselor la nivel intersectorial;

| 24. | îndeamnă federațiile sectoriale să joace un rol mai proeminent în furnizarea de informații concludente și consultanță privind tehnologiile ecologice, posibilitățile de finanțare și procedurile corespunzătoare; solicită Comisiei și statelor membre să se implice atunci când acest sprijin nu este disponibil și, în colaborare cu federațiile și societățile sectoriale, să analizeze în continuare ce fel de oportunități există, să accelereze dezvoltarea de soluții durabile și să investească în tehnologii ecologice, în utilizarea eficientă a resurselor și în economia bazată pe reciclare; remarcă discrepanța din ce în ce mai mare dintre nevoile IMM-urilor și competențele angajaților; remarcă faptul că 26 % dintre angajatorii din Europa întâmpină greutăți în ceea ce privește găsirea de angajați care să dețină competențele potrivite; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă federațiile sectoriale să joace un rol mai proeminent în furnizarea de informații concludente și consultanță privind tehnologiile ecologice, posibilitățile de finanțare și procedurile corespunzătoare; solicită Comisiei și statelor membre să se implice atunci când acest sprijin nu este disponibil și, în colaborare cu federațiile și societățile sectoriale, să analizeze în continuare ce fel de oportunități există, să accelereze dezvoltarea de soluții durabile și să investească în tehnologii ecologice, în utilizarea eficientă a resurselor și în economia bazată pe reciclare; remarcă discrepanța din ce în ce mai mare dintre nevoile IMM-urilor și competențele angajaților; remarcă faptul că 26 % dintre angajatorii din Europa întâmpină greutăți în ceea ce privește găsirea de angajați care să dețină competențele potrivite;

Cercetare, dezvoltare, inovare și competențe

| 25. | subliniază necesitatea de a promova în mod mai eficace cercetarea și dezvoltarea de bază, de a asigura faptul că IMM-urile sunt implicate pe deplin în acest proces și de a sprijini în mod activ viitoarele transformări ale rezultatelor cercetării și dezvoltării de bază în noi progrese tehnologice; subliniază importanța reindustrializării Europei, dată fiind importanța industriei manufacturiere pentru C&D&I și, implicit, pentru avantajul competitiv al UE în viitor; consideră că inovării în sectorul organizațional și în cel al sistemelor, în alte sectoare decât cel al tehnologiei, precum și inovării din sectorul public ar trebui să li se acorde suficientă atenție, la fel ca și soluțiilor axate pe tehnologie; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea de a promova în mod mai eficace cercetarea și dezvoltarea de bază, de a asigura faptul că IMM-urile sunt implicate pe deplin în acest proces și de a sprijini în mod activ viitoarele transformări ale rezultatelor cercetării și dezvoltării de bază în noi progrese tehnologice; subliniază importanța reindustrializării Europei, dată fiind importanța industriei manufacturiere pentru C&D&I și, implicit, pentru avantajul competitiv al UE în viitor; consideră că inovării în sectorul organizațional și în cel al sistemelor, în alte sectoare decât cel al tehnologiei, precum și inovării din sectorul public ar trebui să li se acorde suficientă atenție, la fel ca și soluțiilor axate pe tehnologie;

| 26. | subliniază importanța comercializării și valorificării de către companiile europene a rezultatelor C&D; solicită Comisiei și statelor membre să asigure un cadru de reglementare mai stabil și mecanisme financiare adecvate pentru a crea un mediu propice inițiativei economice și spiritului antreprenorial și a introduce mai repede pe piață noi produse, servicii și practici comerciale, îndeosebi în economia produselor ecologice; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța comercializării și valorificării de către companiile europene a rezultatelor C&D; solicită Comisiei și statelor membre să asigure un cadru de reglementare mai stabil și mecanisme financiare adecvate pentru a crea un mediu propice inițiativei economice și spiritului antreprenorial și a introduce mai repede pe piață noi produse, servicii și practici comerciale, îndeosebi în economia produselor ecologice;

| 27. | subliniază potențialul noii infrastructuri spațiale europene pentru inovare și creștere economică ecologică; solicită Comisiei să promoveze utilizarea de către IMM-uri a datelor provenite din aceste infrastructuri în pepinierele și incubatoarele pentru întreprinderi; solicită Comisiei să instituie un regim pentru IMM-uri care să permită un acces rapid la datele din aceste infrastructuri în etapele de cercetare, dezvoltare și comercializare; |
| --- | --- |

27.

subliniază potențialul noii infrastructuri spațiale europene pentru inovare și creștere economică ecologică; solicită Comisiei să promoveze utilizarea de către IMM-uri a datelor provenite din aceste infrastructuri în pepinierele și incubatoarele pentru întreprinderi; solicită Comisiei să instituie un regim pentru IMM-uri care să permită un acces rapid la datele din aceste infrastructuri în etapele de cercetare, dezvoltare și comercializare;

| 28. | constată că, potrivit sondajului Innobarometer (Barometrul inovației) din mai 2014, doar 9 % din totalul companiilor afirmă că au beneficiat de sprijin financiar public pentru activitățile lor de C&D&I din ianuarie 2011 până la data sondajului; subliniază necesitatea de a elabora proceduri ușor de parcurs de utilizatori pentru diferitele forme de sprijin; |
| --- | --- |

28.

constată că, potrivit sondajului Innobarometer (Barometrul inovației) din mai 2014, doar 9 % din totalul companiilor afirmă că au beneficiat de sprijin financiar public pentru activitățile lor de C&D&I din ianuarie 2011 până la data sondajului; subliniază necesitatea de a elabora proceduri ușor de parcurs de utilizatori pentru diferitele forme de sprijin;

| 29. | remarcă beneficiile pe care brevetul european cu efect unitar le conferă IMM-urilor, în special în domeniul tehnologiilor ecologice; solicită tuturor statelor membre să adere la sistemul brevetului european cu efect unitar; solicită statelor membre să ratifice fără întârziere Acordul privind Curtea Unică în materie de Brevete, deoarece această instituție este necesară pentru aplicarea brevetului european cu efect unitar; solicită Comisiei să propună o procedură simplificată pe care să o folosească IMM-urile în introducerea unei acțiuni în instanță de constatare a neîndeplinirii obligațiilor la Curtea Unică în materie de Brevete; |
| --- | --- |

29.

remarcă beneficiile pe care brevetul european cu efect unitar le conferă IMM-urilor, în special în domeniul tehnologiilor ecologice; solicită tuturor statelor membre să adere la sistemul brevetului european cu efect unitar; solicită statelor membre să ratifice fără întârziere Acordul privind Curtea Unică în materie de Brevete, deoarece această instituție este necesară pentru aplicarea brevetului european cu efect unitar; solicită Comisiei să propună o procedură simplificată pe care să o folosească IMM-urile în introducerea unei acțiuni în instanță de constatare a neîndeplinirii obligațiilor la Curtea Unică în materie de Brevete;

| 30. | solicită un cadru îmbunătățit de politici pentru economia circulară, inclusiv adoptarea și punerea în aplicare de reglementări inteligente, de standarde și de coduri de conduită care au ca scop internalizarea efectelor externe, combaterea produselor care utilizează multe resurse, crearea unor condiții de concurență echitabile, recompensarea liderilor și accelerarea tranziției către o utilizare eficientă a resurselor și o economie durabilă; |
| --- | --- |

30.

solicită un cadru îmbunătățit de politici pentru economia circulară, inclusiv adoptarea și punerea în aplicare de reglementări inteligente, de standarde și de coduri de conduită care au ca scop internalizarea efectelor externe, combaterea produselor care utilizează multe resurse, crearea unor condiții de concurență echitabile, recompensarea liderilor și accelerarea tranziției către o utilizare eficientă a resurselor și o economie durabilă;

| 31. | invită Comisia să includă în pachetul privind economia circulară extinderea instrumentului de proiectare ecologică pentru a include dimensiunea privind utilizarea eficientă a resurselor; consideră că proiectarea ecologică ar trebui să abordeze probleme precum durabilitatea, reparabilitatea și reciclarea produselor, inclusiv standardele pentru o durată de viață minim garantată și pentru dezasamblare; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să includă în pachetul privind economia circulară extinderea instrumentului de proiectare ecologică pentru a include dimensiunea privind utilizarea eficientă a resurselor; consideră că proiectarea ecologică ar trebui să abordeze probleme precum durabilitatea, reparabilitatea și reciclarea produselor, inclusiv standardele pentru o durată de viață minim garantată și pentru dezasamblare;

| 32. | încurajează extinderea mecanismelor de sprijin inovatoare, precum cupoanele pentru inovare ecologică, care pot promova introducerea unor tehnologii durabile și a unor soluții ecologice și rezistente la schimbările climatice; în ceea ce privește cererile de sprijin, consideră că normele trebuie să fie simple și clare și să nu reprezinte o povară administrativă; de asemenea, invită Comisia și statele membre să găsească soluții de finanțare inovatoare pentru IMM-uri și să pună la dispoziție instrumente de finanțare pe deplin accesibile; reamintește că unul dintre principalele avantaje competitive ale UE pe piețele globalizate îl constituie capacitatea de inovare și de creștere durabilă a IMM-urilor europene; |
| --- | --- |

32.

încurajează extinderea mecanismelor de sprijin inovatoare, precum cupoanele pentru inovare ecologică, care pot promova introducerea unor tehnologii durabile și a unor soluții ecologice și rezistente la schimbările climatice; în ceea ce privește cererile de sprijin, consideră că normele trebuie să fie simple și clare și să nu reprezinte o povară administrativă; de asemenea, invită Comisia și statele membre să găsească soluții de finanțare inovatoare pentru IMM-uri și să pună la dispoziție instrumente de finanțare pe deplin accesibile; reamintește că unul dintre principalele avantaje competitive ale UE pe piețele globalizate îl constituie capacitatea de inovare și de creștere durabilă a IMM-urilor europene;

(De)reglementarea ca vector al creșterii economice

| 33. | solicită statelor membre să evite crearea de bariere pe piața internă prin suprareglementare, să revizuiască regimurile lor actuale de reglementare și să elimine orice reglementări inutile sau ineficace care constituie bariere pe piață, asigurând o transpunere consecventă în legislația națională; solicită Comisiei să se asigure că testul pentru IMM este aplicat în totalitate în cadrul tuturor evaluărilor impactului; invită Comisia să își intensifice eforturile de a trata problema suprareglementării cu statele membre în cauză; subliniază necesitatea unei interpretări clare și uniforme la nivelul UE din partea autorităților de reglementare naționale și a unor norme transparente în domeniul achizițiilor publice, inclusiv în cel al achizițiilor ecologice și al achizițiilor virtuale, deoarece în prezent ele reprezintă o barieră serioasă în calea IMM-urilor dornice să își internaționalizeze activitatea și, totodată, o ocazie fantastică pentru statele membre de a fi printre primii care își adaptează condițiile, inclusiv în ceea ce privește produsele și soluțiile eficiente din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre să evite crearea de bariere pe piața internă prin suprareglementare, să revizuiască regimurile lor actuale de reglementare și să elimine orice reglementări inutile sau ineficace care constituie bariere pe piață, asigurând o transpunere consecventă în legislația națională; solicită Comisiei să se asigure că testul pentru IMM este aplicat în totalitate în cadrul tuturor evaluărilor impactului; invită Comisia să își intensifice eforturile de a trata problema suprareglementării cu statele membre în cauză; subliniază necesitatea unei interpretări clare și uniforme la nivelul UE din partea autorităților de reglementare naționale și a unor norme transparente în domeniul achizițiilor publice, inclusiv în cel al achizițiilor ecologice și al achizițiilor virtuale, deoarece în prezent ele reprezintă o barieră serioasă în calea IMM-urilor dornice să își internaționalizeze activitatea și, totodată, o ocazie fantastică pentru statele membre de a fi printre primii care își adaptează condițiile, inclusiv în ceea ce privește produsele și soluțiile eficiente din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 34. | apreciază decizia Comisiei de a retrage propunerile legislative caduce sau care prevăd prea multe obligații birocratice; consideră că Comisia ar trebui să prezinte o propunere mai ambițioasă în ceea ce privește legislația în materie de deșeuri, astfel cum a anunțat vicepreședintele Timmermans, în sesiunea plenară a Parlamentului European din decembrie 2014; solicită Comisiei să evite prezentarea unor propuneri legislative care să ducă la o sarcină administrativă inutilă pentru companii și IMM-uri și să revizuiască în mod constant legislația în vigoare cu scopul de a reduce sarcina administrativă actuală, a îmbunătăți calitatea și eficacitatea legislației și a asigura adaptarea acesteia la noile modele de afaceri; subliniază, totodată, necesitatea unor acțiuni ambițioase, a unei puneri în aplicare adecvate și la timp a legislației care există deja, precum și a implicării, încă din etapele incipiente, a părților interesate din cadrul industriilor relevante și al IMM-urilor, inclusiv în evaluarea impactului, pentru a realiza obiectivele UE în domeniul mediului; |
| --- | --- |

34.

apreciază decizia Comisiei de a retrage propunerile legislative caduce sau care prevăd prea multe obligații birocratice; consideră că Comisia ar trebui să prezinte o propunere mai ambițioasă în ceea ce privește legislația în materie de deșeuri, astfel cum a anunțat vicepreședintele Timmermans, în sesiunea plenară a Parlamentului European din decembrie 2014; solicită Comisiei să evite prezentarea unor propuneri legislative care să ducă la o sarcină administrativă inutilă pentru companii și IMM-uri și să revizuiască în mod constant legislația în vigoare cu scopul de a reduce sarcina administrativă actuală, a îmbunătăți calitatea și eficacitatea legislației și a asigura adaptarea acesteia la noile modele de afaceri; subliniază, totodată, necesitatea unor acțiuni ambițioase, a unei puneri în aplicare adecvate și la timp a legislației care există deja, precum și a implicării, încă din etapele incipiente, a părților interesate din cadrul industriilor relevante și al IMM-urilor, inclusiv în evaluarea impactului, pentru a realiza obiectivele UE în domeniul mediului;

| 35. | reamintește importanța unei legislații neutre din punct de vedere tehnologic și care să favorizeze inovațiile și să permită ca diferitele tehnologii noi să fie testate și evaluate de piață; apreciază dezvoltarea sistemului de Verificare a tehnologiilor de mediu (ETV) ca un instrument nou care să ajute tehnologiile inovatoare de mediu să ajungă pe piață; solicită statelor membre să utilizeze în mod corespunzător instrumente de piață în cadrul programelor publice de sprijin și să evite folosirea de subvenții care să fie dăunătoare pentru mediu și care să distorsioneze piața; reamintește că intervențiile autorităților publice ar trebui să abordeze anumite disfuncționalități ale pieței, cum ar fi lipsa unor mecanisme care să permită calcularea costurilor asociate efectelor externe; solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru programele naționale publice de sprijinire a proiectelor de investiții ecologice pentru a crea un set de măsuri mai uniform; |
| --- | --- |

35.

reamintește importanța unei legislații neutre din punct de vedere tehnologic și care să favorizeze inovațiile și să permită ca diferitele tehnologii noi să fie testate și evaluate de piață; apreciază dezvoltarea sistemului de Verificare a tehnologiilor de mediu (ETV) ca un instrument nou care să ajute tehnologiile inovatoare de mediu să ajungă pe piață; solicită statelor membre să utilizeze în mod corespunzător instrumente de piață în cadrul programelor publice de sprijin și să evite folosirea de subvenții care să fie dăunătoare pentru mediu și care să distorsioneze piața; reamintește că intervențiile autorităților publice ar trebui să abordeze anumite disfuncționalități ale pieței, cum ar fi lipsa unor mecanisme care să permită calcularea costurilor asociate efectelor externe; solicită Comisiei să elaboreze orientări comune pentru programele naționale publice de sprijinire a proiectelor de investiții ecologice pentru a crea un set de măsuri mai uniform;

| 36. | consideră că discontinuitățile întâlnite în unele industrii și tehnologii sunt adesea semnul unor deficiențe în legislația existentă; subliniază necesitatea monitorizării și actualizării continue a legislației existente și a implementării acesteia, pentru a asigura faptul că tehnologiile durabile sau ecoinovatoare și noile evoluții tehnologice nu întâmpină obstacole nejustificate; |
| --- | --- |

36.

consideră că discontinuitățile întâlnite în unele industrii și tehnologii sunt adesea semnul unor deficiențe în legislația existentă; subliniază necesitatea monitorizării și actualizării continue a legislației existente și a implementării acesteia, pentru a asigura faptul că tehnologiile durabile sau ecoinovatoare și noile evoluții tehnologice nu întâmpină obstacole nejustificate;

Diverse măsuri de sprijin

| 37. | consideră că dezvoltarea aptitudinilor antreprenoriale, programele despre modul în care funcționează și interacționează piața, economia și sistemul financiar, precum și sensibilizarea față de problemele de mediu și față de posibilitățile oferite de noile tehnologii pentru stimularea inițiativelor ecologice, inovatoare și eficiente ar trebui să facă parte din programa școlară de bază, dar și din învățământul superior și apoi să fie promovate prin activități extracuriculare și procesul de învățare pe tot parcursul vieții; consideră că un plan de afaceri bine pregătit este un prim pas către un acces mai bun la finanțare și către viabilitate; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârziere educația antreprenorială și în domeniul financiar, economic și al mediului în programele lor de învățământ; sprijină, în acest sens, programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității; |
| --- | --- |

37.

consideră că dezvoltarea aptitudinilor antreprenoriale, programele despre modul în care funcționează și interacționează piața, economia și sistemul financiar, precum și sensibilizarea față de problemele de mediu și față de posibilitățile oferite de noile tehnologii pentru stimularea inițiativelor ecologice, inovatoare și eficiente ar trebui să facă parte din programa școlară de bază, dar și din învățământul superior și apoi să fie promovate prin activități extracuriculare și procesul de învățare pe tot parcursul vieții; consideră că un plan de afaceri bine pregătit este un prim pas către un acces mai bun la finanțare și către viabilitate; solicită Comisiei și statelor membre să includă fără întârziere educația antreprenorială și în domeniul financiar, economic și al mediului în programele lor de învățământ; sprijină, în acest sens, programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității;

| 38. | subliniază faptul că microîntreprinderile și întreprinderi nou-înființate ar trebui să primească, la rândul lor, ajutor și îndrumare privind trecerea la o creștere economică ecologică durabilă; solicită Comisiei să se asigure că aceste întreprinderi vor fi incluse în mod corespunzător în noile inițiative axate pe oportunitățile de creștere economică ecologică pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că microîntreprinderile și întreprinderi nou-înființate ar trebui să primească, la rândul lor, ajutor și îndrumare privind trecerea la o creștere economică ecologică durabilă; solicită Comisiei să se asigure că aceste întreprinderi vor fi incluse în mod corespunzător în noile inițiative axate pe oportunitățile de creștere economică ecologică pentru IMM-uri;

| 39. | remarcă faptul că programul Erasmus+ face posibilă dezvoltarea antreprenoriatului pentru studenți și tineri prin finanțarea de stagii, printre altele; sprijină programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității; |
| --- | --- |

39.

remarcă faptul că programul Erasmus+ face posibilă dezvoltarea antreprenoriatului pentru studenți și tineri prin finanțarea de stagii, printre altele; sprijină programul „Erasmus pentru tineri antreprenori”, conceput în vederea promovării culturii antreprenoriale și a dezvoltării pieței unice și a competitivității;

| 40. | remarcă importanța luării în discuție a modelelor de consum nesustenabile și a promovării schimbării în comportamentul consumatorilor; subliniază necesitatea unei educații corespunzătoare a consumatorilor și a promovării stimulentelor pentru modelele de consum mai durabile; solicită Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile referitoare la cerere, cum ar fi utilizarea achizițiilor publice cu scopul de a îmbunătăți absorbția resurselor și a produselor și soluțiilor eficiente din punct de vedere energetic; subliniază importanța includerii de date privind utilizarea resurselor pe etichetele ecologice și în informațiile privind produsele pentru a responsabiliza consumatorii; |
| --- | --- |

40.

remarcă importanța luării în discuție a modelelor de consum nesustenabile și a promovării schimbării în comportamentul consumatorilor; subliniază necesitatea unei educații corespunzătoare a consumatorilor și a promovării stimulentelor pentru modelele de consum mai durabile; solicită Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile referitoare la cerere, cum ar fi utilizarea achizițiilor publice cu scopul de a îmbunătăți absorbția resurselor și a produselor și soluțiilor eficiente din punct de vedere energetic; subliniază importanța includerii de date privind utilizarea resurselor pe etichetele ecologice și în informațiile privind produsele pentru a responsabiliza consumatorii;

| 41. | subliniază importanța facilitării înființării de noi întreprinderi de la zero sau desprinse din firme mai mari prin colaborarea cu institutele de cercetare în domeniul tehnologic, cu universitățile și cu instituțiile de formare profesională; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța facilitării înființării de noi întreprinderi de la zero sau desprinse din firme mai mari prin colaborarea cu institutele de cercetare în domeniul tehnologic, cu universitățile și cu instituțiile de formare profesională;

| 42. | subliniază importanța exporturilor pentru crearea de locuri de muncă și pentru creștere în Europa; solicită Comisiei să grăbească adoptarea acordurilor comerciale pendinte cu partenerii noștri pentru a facilita accesul IMM-urilor europene la noi piețe; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța exporturilor pentru crearea de locuri de muncă și pentru creștere în Europa; solicită Comisiei să grăbească adoptarea acordurilor comerciale pendinte cu partenerii noștri pentru a facilita accesul IMM-urilor europene la noi piețe;

| 43. | consideră că spiritul antreprenorial al femeilor este o calitate încă nevalorificată suficient pentru creșterea economică și competitivitatea UE, care ar trebui promovată și consolidată, și că ar trebui înlăturate toate obstacolele cu care se confruntă femeile, în special discriminarea salarială, inclusiv în cadrul economiei ecologice, pentru ca femeile și bărbații să se bucure de șanse egale; relevă faptul că prin colectarea periodică de statistici armonizate, inclusiv privind impactul specific de gen al legislației, precum și prin colectarea datelor privind munca defalcată pe sexe s-ar putea promova în mai mare măsură elaborarea și monitorizarea politicilor pe bază pe dovezi, eliminând astfel lacunele în materie de cunoștințe în discursul privind creșterea economică ecologică; |
| --- | --- |

43.

consideră că spiritul antreprenorial al femeilor este o calitate încă nevalorificată suficient pentru creșterea economică și competitivitatea UE, care ar trebui promovată și consolidată, și că ar trebui înlăturate toate obstacolele cu care se confruntă femeile, în special discriminarea salarială, inclusiv în cadrul economiei ecologice, pentru ca femeile și bărbații să se bucure de șanse egale; relevă faptul că prin colectarea periodică de statistici armonizate, inclusiv privind impactul specific de gen al legislației, precum și prin colectarea datelor privind munca defalcată pe sexe s-ar putea promova în mai mare măsură elaborarea și monitorizarea politicilor pe bază pe dovezi, eliminând astfel lacunele în materie de cunoștințe în discursul privind creșterea economică ecologică;

| 44. | solicită Comisiei să studieze și să identifice sectoarele industriei europene și zonele geografice unde sunt îndeplinite condițiile pentru crearea de noi clustere și poli de activitate și să le sprijine dezvoltarea; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să studieze și să identifice sectoarele industriei europene și zonele geografice unde sunt îndeplinite condițiile pentru crearea de noi clustere și poli de activitate și să le sprijine dezvoltarea;

| 45. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită oportunităților și provocărilor pe care le prezintă zonele rurale în raport cu IMM-urile, creșterea ecologică și ecoinovarea și să abordeze aceste aspecte; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită oportunităților și provocărilor pe care le prezintă zonele rurale în raport cu IMM-urile, creșterea ecologică și ecoinovarea și să abordeze aceste aspecte;

| 46. | invită statele membre (factorii de decizie și autoritățile de gestionare de la nivel național, regional și local) să promoveze în mod continuu creșterea durabilă, în cadrul strategiilor de specializare inteligentă și cu implicarea principalelor părți interesate, care promovează crearea de clustere, sinergii și rețele pentru activitățile legate de economia ecologică; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la punerea în aplicare a unor strategii de specializare inteligentă la nivel național și/sau regional, după caz, și, în special, în ceea ce privește diferitele tipare de „acțiuni în aval” utilizate în UE și statele membre; invită Comisia și statele membre să furnizeze informații privind măsurile practice adoptate pentru dezvoltarea competențelor pentru IMM-urile ecoinovatoare prin interconectarea centrelor de inovare regională și a principalelor rețele de sprijin; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre (factorii de decizie și autoritățile de gestionare de la nivel național, regional și local) să promoveze în mod continuu creșterea durabilă, în cadrul strategiilor de specializare inteligentă și cu implicarea principalelor părți interesate, care promovează crearea de clustere, sinergii și rețele pentru activitățile legate de economia ecologică; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la punerea în aplicare a unor strategii de specializare inteligentă la nivel național și/sau regional, după caz, și, în special, în ceea ce privește diferitele tipare de „acțiuni în aval” utilizate în UE și statele membre; invită Comisia și statele membre să furnizeze informații privind măsurile practice adoptate pentru dezvoltarea competențelor pentru IMM-urile ecoinovatoare prin interconectarea centrelor de inovare regională și a principalelor rețele de sprijin;

| 47. | invită Comisia să elaboreze, în cadrul politicii regionale, programe specifice care să cuprindă toate elementele legate de creșterea ecologică relevante pentru IMM-uri; subliniază necesitatea valorificării depline a potențialului antreprenorial al tinerilor în contextul creșterii ecologice a IMM-urilor; invită Comisia să pregătească măsuri care să stabilească legături între instituțiile de învățământ și programele și măsurile europene de sprijinire a economiei ecologice; solicită Comisiei și statelor membre să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a consilia și a sensibiliza forța de muncă a IMM-urilor în vederea îmbunătățirii cunoștințelor și competențelor acesteia; solicită ca, în cadrul sprijinului destinat formării, să se acorde o atenție specială tinerilor și grupurilor celor mai defavorizate; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să elaboreze, în cadrul politicii regionale, programe specifice care să cuprindă toate elementele legate de creșterea ecologică relevante pentru IMM-uri; subliniază necesitatea valorificării depline a potențialului antreprenorial al tinerilor în contextul creșterii ecologice a IMM-urilor; invită Comisia să pregătească măsuri care să stabilească legături între instituțiile de învățământ și programele și măsurile europene de sprijinire a economiei ecologice; solicită Comisiei și statelor membre să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a consilia și a sensibiliza forța de muncă a IMM-urilor în vederea îmbunătățirii cunoștințelor și competențelor acesteia; solicită ca, în cadrul sprijinului destinat formării, să se acorde o atenție specială tinerilor și grupurilor celor mai defavorizate;

o

o o

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0036.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0032.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0069.

(4)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_en.pdf

---

Miercuri, 20 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/35

---

P8_TA(2015)0205

Obiecțiune la un act delegat: derogare pentru cadmiul folosit în aplicațiile de iluminare și de iluminat al sistemelor de afișare

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Directiva delegată a Comisiei din 30 ianuarie 2015 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexei III la Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o derogare pentru cadmiul folosit în aplicațiile de iluminare și de iluminat al sistemelor de afișare (C(2015)00383 – 2015/2542(DEA))

(2016/C 353/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva delegată a Comisiei (C(2015)00383), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva delegată a Comisiei (C(2015)00383),

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice, în special articolul 4, articolul 5 alineatul (1) litera (a) și articolul 22 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice, în special articolul 4, articolul 5 alineatul (1) litera (a) și articolul 22 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (RoHS) se restricționează, printre altele, utilizarea cadmiului în echipamentele electrice și electronice (a se vedea lista din anexa II la directiva RoHS); |
| --- | --- |

A.

întrucât la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (RoHS) se restricționează, printre altele, utilizarea cadmiului în echipamentele electrice și electronice (a se vedea lista din anexa II la directiva RoHS);

| B. | întrucât în anexa III la Directiva RoHS se prevăd derogări de la restricțiile stabilite la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

B.

întrucât în anexa III la Directiva RoHS se prevăd derogări de la restricțiile stabilite la articolul 4 alineatul (1);

| C. | întrucât la punctul 39 din anexa III este inclusă o derogare pentru „cadmiul din ledurile cu schimb de culoare din grupa II-VI (< 10 μg Cd per mm2 de suprafață emițătoare de lumină) pentru utilizarea în iluminarea solidă sau la sistemele de afișaj” care expiră la data de 1 iulie 2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât la punctul 39 din anexa III este inclusă o derogare pentru „cadmiul din ledurile cu schimb de culoare din grupa II-VI (< 10 μg Cd per mm2 de suprafață emițătoare de lumină) pentru utilizarea în iluminarea solidă sau la sistemele de afișaj” care expiră la data de 1 iulie 2014;

| D. | întrucât la articolul 5 se prevede adaptarea anexei III la progresul științific și tehnic, în vederea includerii și eliminării de derogări; |
| --- | --- |

D.

întrucât la articolul 5 se prevede adaptarea anexei III la progresul științific și tehnic, în vederea includerii și eliminării de derogări;

| E. | întrucât Comisia a precizat că în decembrie 2012 a primit o cerere de reînnoire a derogării 39 și în mai 2013 a primit o cerere conexă privind o derogare mai îngustă, mai specifică pentru cadmiul în puncte cuantice în sistemele de afișare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a precizat că în decembrie 2012 a primit o cerere de reînnoire a derogării 39 și în mai 2013 a primit o cerere conexă privind o derogare mai îngustă, mai specifică pentru cadmiul în puncte cuantice în sistemele de afișare;

| F. | întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (1) litera (a), derogările se includ în anexa III, cu condiția ca această includere să nu slăbească protecția mediului și a sănătății prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și dacă sunt îndeplinite oricare din condițiile următoare: eliminarea sau substituirea lor prin modificarea proiectului sau cu materiale și componente pentru care nu sunt necesare niciunele dintre materialele sau substanțele enumerate la anexa II este imposibilă din punct de vedere științific sau tehnic; fiabilitatea substituenților nu este asigurată; efectele negative totale asupra mediului și asupra sănătății și securității consumatorului provocate de substituire pot depăși avantajele totale pentru mediu și pentru sănătatea și securitatea consumatorului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (1) litera (a), derogările se includ în anexa III, cu condiția ca această includere să nu slăbească protecția mediului și a sănătății prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și dacă sunt îndeplinite oricare din condițiile următoare: eliminarea sau substituirea lor prin modificarea proiectului sau cu materiale și componente pentru care nu sunt necesare niciunele dintre materialele sau substanțele enumerate la anexa II este imposibilă din punct de vedere științific sau tehnic; fiabilitatea substituenților nu este asigurată; efectele negative totale asupra mediului și asupra sănătății și securității consumatorului provocate de substituire pot depăși avantajele totale pentru mediu și pentru sănătatea și securitatea consumatorului;

| G. | întrucât prin directiva delegată a Comisiei derogarea 39 este extinsă până la 30 iunie 2017, fiind redenumită derogarea 39(a), și se introduce o nouă derogare, mai specifică, 39(b) pentru „cadmiul din punctele cuantice de nanocristale semiconductoare pe bază de cadmiu pentru conversia de lungime de undă (downshifting) folosite în aplicațiile de iluminat al sistemelor de afișare (< 0,2 μg Cd per mm2 de suprafață de afișare)”, care expiră la data de 30 iunie 2018; |
| --- | --- |

G.

întrucât prin directiva delegată a Comisiei derogarea 39 este extinsă până la 30 iunie 2017, fiind redenumită derogarea 39(a), și se introduce o nouă derogare, mai specifică, 39(b) pentru „cadmiul din punctele cuantice de nanocristale semiconductoare pe bază de cadmiu pentru conversia de lungime de undă (downshifting) folosite în aplicațiile de iluminat al sistemelor de afișare (< 0,2 μg Cd per mm2 de suprafață de afișare)”, care expiră la data de 30 iunie 2018;

| H. | întrucât extinderea derogării 39 și noua derogare 39(b) privesc punctele cuantice pe bază de cadmiu, cu toate că punctele cuantice se menționează explicit doar în derogarea 39(b); |
| --- | --- |

H.

întrucât extinderea derogării 39 și noua derogare 39(b) privesc punctele cuantice pe bază de cadmiu, cu toate că punctele cuantice se menționează explicit doar în derogarea 39(b);

| I. | întrucât extinderea derogării 39 privește două aplicații diferite ale punctelor cuantice pe bază de cadmiu: una privește utilizarea în iluminarea solidă (denumită în continuare „iluminare”), în timp ce a doua privește sistemele de afișare; |
| --- | --- |

I.

întrucât extinderea derogării 39 privește două aplicații diferite ale punctelor cuantice pe bază de cadmiu: una privește utilizarea în iluminarea solidă (denumită în continuare „iluminare”), în timp ce a doua privește sistemele de afișare;

| J. | întrucât noua derogare 39(b) privește doar sistemele de afișare; |
| --- | --- |

J.

întrucât noua derogare 39(b) privește doar sistemele de afișare;

| K. | întrucât Comisia afirmă explicit că nu sunt încă disponibile LED-uri cu puncte cuantice (cu sau fără cadmiu) pentru iluminare și admite că, prin urmare, impactul pozitiv al acestora asupra mediului nu a putut fi demonstrat; întrucât Comisia a extins, cu toate acestea, derogarea generică pentru aplicațiile de iluminare pe bază de puncte cuantice cu cadmiu până la 30 iunie 2017, pentru a-i permite industriei sistemelor de iluminat să solicite o derogare specifică, deoarece astfel de aplicații se pare că sunt deja în etapa de preproducție; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia afirmă explicit că nu sunt încă disponibile LED-uri cu puncte cuantice (cu sau fără cadmiu) pentru iluminare și admite că, prin urmare, impactul pozitiv al acestora asupra mediului nu a putut fi demonstrat; întrucât Comisia a extins, cu toate acestea, derogarea generică pentru aplicațiile de iluminare pe bază de puncte cuantice cu cadmiu până la 30 iunie 2017, pentru a-i permite industriei sistemelor de iluminat să solicite o derogare specifică, deoarece astfel de aplicații se pare că sunt deja în etapa de preproducție;

| L. | întrucât consultanții independenți care au evaluat aplicațiile în numele Comisiei au ajuns la concluzia că informațiile furnizate nu au permis stabilirea faptului că o derogare pentru aplicațiile de iluminat ar fi justificată în prezent și, prin urmare, aceștia au emis recomandarea să nu se acorde această derogare (2); |
| --- | --- |

L.

întrucât consultanții independenți care au evaluat aplicațiile în numele Comisiei au ajuns la concluzia că informațiile furnizate nu au permis stabilirea faptului că o derogare pentru aplicațiile de iluminat ar fi justificată în prezent și, prin urmare, aceștia au emis recomandarea să nu se acorde această derogare (2);

| M. | întrucât informațiile informale transmise de Comisie la 12 mai 2015 nu schimbă situația, deoarece nu se furnizează dovezi cu privire la disponibilitatea acestor produse pe piața europeană și nu se prezintă o evaluare a proprietăților lor în raport cu condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

M.

întrucât informațiile informale transmise de Comisie la 12 mai 2015 nu schimbă situația, deoarece nu se furnizează dovezi cu privire la disponibilitatea acestor produse pe piața europeană și nu se prezintă o evaluare a proprietăților lor în raport cu condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a);

| N. | întrucât, produsele de iluminat în cauză nefiind disponibile, solicitantul nu a avut posibilitatea de a demonstra că este îndeplinită vreuna dintre condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) pentru utilizarea punctelor cuantice cu cadmiu în sistemele de iluminat; întrucât, prin urmare, nu se justifică extinderea derogării pentru aplicațiile de iluminare; |
| --- | --- |

N.

întrucât, produsele de iluminat în cauză nefiind disponibile, solicitantul nu a avut posibilitatea de a demonstra că este îndeplinită vreuna dintre condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) pentru utilizarea punctelor cuantice cu cadmiu în sistemele de iluminat; întrucât, prin urmare, nu se justifică extinderea derogării pentru aplicațiile de iluminare;

| O. | întrucât o astfel de derogare poate fi relevantă în viitor, dar poate fi acordată numai pe baza unei evaluări adecvate, care însă nu a fost realizată până în momentul de față; |
| --- | --- |

O.

întrucât o astfel de derogare poate fi relevantă în viitor, dar poate fi acordată numai pe baza unei evaluări adecvate, care însă nu a fost realizată până în momentul de față;

| P. | întrucât, prin directiva delegată, Comisia a mai acordat o nouă derogare specifică pentru punctele cuantice cu cadmiu folosite în sistemele de afișare, argumentând că acestea se foloseau deja în sistemele de afișare și acest lucru ar avea, per ansamblu, un impact pozitiv din cauza consumului redus de energie, iar punctele cuantice fără cadmiu încă nu sunt disponibile la nivel tehnic; |
| --- | --- |

P.

întrucât, prin directiva delegată, Comisia a mai acordat o nouă derogare specifică pentru punctele cuantice cu cadmiu folosite în sistemele de afișare, argumentând că acestea se foloseau deja în sistemele de afișare și acest lucru ar avea, per ansamblu, un impact pozitiv din cauza consumului redus de energie, iar punctele cuantice fără cadmiu încă nu sunt disponibile la nivel tehnic;

| Q. | întrucât consultanții independenți care au evaluat aplicațiile în numele Comisiei au recomandat, în aprilie 2014, să se acorde o derogare specifică pentru punctele cuantice cu cadmiu folosite în sistemele de afișare pentru o perioadă mai scurtă decât s-a solicitat (până la 30 iunie 2017, adică cu un an mai puțin decât perioada adoptată de Comisie), pornind de la premisa că aplicațiile care au ca rezultat reducerea cantităților de cadmiu, precum și substituenții fără cadmiu sunt în etapele finale de cercetare; întrucât, cu alte cuvinte, recomandarea s-a bazat pe absența punctelor cuantice fără cadmiu în sistemele de afișare la momentul respectiv; |
| --- | --- |

Q.

întrucât consultanții independenți care au evaluat aplicațiile în numele Comisiei au recomandat, în aprilie 2014, să se acorde o derogare specifică pentru punctele cuantice cu cadmiu folosite în sistemele de afișare pentru o perioadă mai scurtă decât s-a solicitat (până la 30 iunie 2017, adică cu un an mai puțin decât perioada adoptată de Comisie), pornind de la premisa că aplicațiile care au ca rezultat reducerea cantităților de cadmiu, precum și substituenții fără cadmiu sunt în etapele finale de cercetare; întrucât, cu alte cuvinte, recomandarea s-a bazat pe absența punctelor cuantice fără cadmiu în sistemele de afișare la momentul respectiv;

| R. | întrucât de atunci au avut, însă, loc evoluții importante pe piață; întrucât, în 2015, unul dintre marii fabricanți de televizoare din lume a introdus pe piața Uniunii o gamă complet nouă de televizoare bazate pe puncte cuantice fără cadmiu, acestea fiind disponibile la marile magazine de desfacere din mai multe state membre (cel puțin în Germania, Regatul Unit și Belgia); |
| --- | --- |

R.

întrucât de atunci au avut, însă, loc evoluții importante pe piață; întrucât, în 2015, unul dintre marii fabricanți de televizoare din lume a introdus pe piața Uniunii o gamă complet nouă de televizoare bazate pe puncte cuantice fără cadmiu, acestea fiind disponibile la marile magazine de desfacere din mai multe state membre (cel puțin în Germania, Regatul Unit și Belgia);

| S. | întrucât, pe de altă parte, se pare că pe piața Uniunii nu mai există televizoare cu puncte cuantice cu cadmiu și întrucât este dificil să se găsească un vânzător cu amănuntul pentru singurul laptop al cărui ecran este bazat pe tehnologia punctelor cuantice cu cadmiu; |
| --- | --- |

S.

întrucât, pe de altă parte, se pare că pe piața Uniunii nu mai există televizoare cu puncte cuantice cu cadmiu și întrucât este dificil să se găsească un vânzător cu amănuntul pentru singurul laptop al cărui ecran este bazat pe tehnologia punctelor cuantice cu cadmiu;

| T. | întrucât se poate anticipa că proprietățile de economisire a energiei pe care le au punctele cuantice fără cadmiu sunt similare celor ale punctelor cuantice cu cadmiu; întrucât, potrivit informațiilor de pe eticheta ecologică, dacă se compară televizoare având aceleași dimensiuni, un ecran de televizor cu puncte cuantice fără cadmiu are un consum de energie mai scăzut decât un model pe bază de puncte cuantice cu cadmiu; întrucât, potrivit informațiilor furnizate de industrie, testele privind performanța culorilor în raport cu standardul relevant au demonstrat că aceasta este egală sau chiar superioară în cazul ecranelor pe bază de puncte cuantice fără cadmiu; |
| --- | --- |

T.

întrucât se poate anticipa că proprietățile de economisire a energiei pe care le au punctele cuantice fără cadmiu sunt similare celor ale punctelor cuantice cu cadmiu; întrucât, potrivit informațiilor de pe eticheta ecologică, dacă se compară televizoare având aceleași dimensiuni, un ecran de televizor cu puncte cuantice fără cadmiu are un consum de energie mai scăzut decât un model pe bază de puncte cuantice cu cadmiu; întrucât, potrivit informațiilor furnizate de industrie, testele privind performanța culorilor în raport cu standardul relevant au demonstrat că aceasta este egală sau chiar superioară în cazul ecranelor pe bază de puncte cuantice fără cadmiu;

| U. | întrucât principalul argument al Comisiei pentru acordarea noii derogări specifice a fost acela că punctele cuantice fără cadmiu nu sunt încă disponibile la nivel tehnic; |
| --- | --- |

U.

întrucât principalul argument al Comisiei pentru acordarea noii derogări specifice a fost acela că punctele cuantice fără cadmiu nu sunt încă disponibile la nivel tehnic;

| V. | întrucât acest argument este în mod evident incorect, având în vedere faptul că punctele cuantice fără cadmiu nu doar că sunt disponibile la nivel tehnic, ci există pe piața Uniunii o gamă întreagă de televizoare care au la bază această tehnologie și acestea se află în vânzare la principalii vânzători cu amănuntul bine cunoscuți; |
| --- | --- |

V.

întrucât acest argument este în mod evident incorect, având în vedere faptul că punctele cuantice fără cadmiu nu doar că sunt disponibile la nivel tehnic, ci există pe piața Uniunii o gamă întreagă de televizoare care au la bază această tehnologie și acestea se află în vânzare la principalii vânzători cu amănuntul bine cunoscuți;

| W. | întrucât informațiile informale transmise de Comisie la 12 mai 2015 nu schimbă situația; întrucât exemplele enumerate de Comisie pentru produse cu ecrane cu puncte cuantice cu cadmiu fie nu sunt disponibile momentan (televizorul TCL 55”), fie sunt disponibile numai în SUA (laptop ASUS, televizoare Sony) sau privesc numai produse care urmează să fie lansate (Konka, Phillips, AOC); |
| --- | --- |

W.

întrucât informațiile informale transmise de Comisie la 12 mai 2015 nu schimbă situația; întrucât exemplele enumerate de Comisie pentru produse cu ecrane cu puncte cuantice cu cadmiu fie nu sunt disponibile momentan (televizorul TCL 55”), fie sunt disponibile numai în SUA (laptop ASUS, televizoare Sony) sau privesc numai produse care urmează să fie lansate (Konka, Phillips, AOC);

| X. | întrucât atât extinderea derogării actuale (39), cât și introducerea unei noi derogări [39(b)] nu respectă condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) și, prin urmare, ele nu se justifică; întrucât perioadele relativ scurte de expirare nu pot justifica nerespectarea condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

X.

întrucât atât extinderea derogării actuale (39), cât și introducerea unei noi derogări [39(b)] nu respectă condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) și, prin urmare, ele nu se justifică; întrucât perioadele relativ scurte de expirare nu pot justifica nerespectarea condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a);

| Y. | întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (5) din Directiva RoHS, derogarea 39 existentă rămâne valabilă până când Comisia va lua o decizie cu privire la cererea de reînnoire; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (5) din Directiva RoHS, derogarea 39 existentă rămâne valabilă până când Comisia va lua o decizie cu privire la cererea de reînnoire;

| Z. | întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (6) din Directiva RoHS, în cazul în care o cerere pentru reînnoirea unei derogări este respinsă sau o derogare este revocată, perioada de derogare expiră cel mai repede după 12 luni și cel târziu după 18 luni de la data deciziei; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, potrivit articolului 5 alineatul (6) din Directiva RoHS, în cazul în care o cerere pentru reînnoirea unei derogări este respinsă sau o derogare este revocată, perioada de derogare expiră cel mai repede după 12 luni și cel târziu după 18 luni de la data deciziei;

| AA. | întrucât o respingere a directivei delegate nu echivalează cu interzicerea punctelor cuantice cu cadmiu, ci doar declanșează o nouă evaluare; întrucât, prin urmare, nu se denaturează piața, deoarece derogarea actuală rămâne valabilă până la revocarea ei, ulterior acordându-se o perioadă de grație suplimentară; |
| --- | --- |

AA.

întrucât o respingere a directivei delegate nu echivalează cu interzicerea punctelor cuantice cu cadmiu, ci doar declanșează o nouă evaluare; întrucât, prin urmare, nu se denaturează piața, deoarece derogarea actuală rămâne valabilă până la revocarea ei, ulterior acordându-se o perioadă de grație suplimentară;

| AB. | întrucât au avut loc noi evoluții importante în ceea ce privește disponibilitatea comercială a produselor bazate pe tehnologia punctelor cuantice fără cadmiu care necesită o nouă evaluare, |
| --- | --- |

AB.

întrucât au avut loc noi evoluții importante în ceea ce privește disponibilitatea comercială a produselor bazate pe tehnologia punctelor cuantice fără cadmiu care necesită o nouă evaluare,

| 1. | formulează obiecțiuni la directiva delegată a Comisiei, |
| --- | --- |

1.

formulează obiecțiuni la directiva delegată a Comisiei,

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că directiva delegată nu poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că directiva delegată nu poate intra în vigoare;

| 3. | consideră că directiva delegată a Comisiei nu respectă condițiile stabilite la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/65/UE în cazul celor două derogări pe care le introduce la punctele 39(a) și 39(b) din anexa III la Directiva 2011/65/UE; |
| --- | --- |

3.

consideră că directiva delegată a Comisiei nu respectă condițiile stabilite la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/65/UE în cazul celor două derogări pe care le introduce la punctele 39(a) și 39(b) din anexa III la Directiva 2011/65/UE;

| 4. | consideră, în special, că justificarea oferită pentru derogarea de la punctul 39(b) are la bază o situație care nu mai este de actualitate în ceea ce privește fezabilitatea înlocuirii cadmiului în punctele cuantice; solicită, prin urmare, reevaluarea rapidă a derogării de la punctul 39 din anexa III la Directiva 2011/65/UE existente în raport cu condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a), în vederea revocării acesteia; |
| --- | --- |

4.

consideră, în special, că justificarea oferită pentru derogarea de la punctul 39(b) are la bază o situație care nu mai este de actualitate în ceea ce privește fezabilitatea înlocuirii cadmiului în punctele cuantice; solicită, prin urmare, reevaluarea rapidă a derogării de la punctul 39 din anexa III la Directiva 2011/65/UE existente în raport cu condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a), în vederea revocării acesteia;

| 5. | solicită Comisiei să prezinte un nou act delegat care să țină cont de poziția Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să prezinte un nou act delegat care să țină cont de poziția Parlamentului;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 174, 1.7.2011, p. 88.

(2)  Öko-Institut, Fraunhofer, Eunomia (2014): Assistance to the Commission on technological socio-economic and cost-benefit assessment related to exemptions from the substance restrictions in electrical and electronic equipment (p. 89) – http://rohs.exemptions.oeko.info/fileadmin/user_upload/RoHS_IX/20140422_RoHS2_Evaluation_Ex_Requests_2013-1-5_final.pdf

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/38

---

P8_TA(2015)0206

Obiecțiune la un act delegat: licență pentru importul de alcool etilic de origine agricolă

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 20 februarie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 376/2008 în ceea ce privește obligația de a prezenta o licență pentru importul de alcool etilic de origine agricolă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2336/2003 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 670/2003 al Consiliului de stabilire a măsurilor specifice privind piața alcoolului etilic de origine agricolă (C(2015)00861 – 2015/2580(DEA))

(2016/C 353/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)00861), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)00861),

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1) și, în special, articolul 177 alineatul (1) litera (a), articolul 223 alineatul (2) și articolul 227 alineatul (5) din acest regulament, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1) și, în special, articolul 177 alineatul (1) litera (a), articolul 223 alineatul (2) și articolul 227 alineatul (5) din acest regulament,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât monitorizarea datelor privind alcoolul etilic de origine agricolă garantează atât transparența, cât și cunoașterea evoluției pieței, care este încă instabilă și se confruntă cu o puternică concurență, în special datorită importurilor din țări terțe; |
| --- | --- |

A.

întrucât monitorizarea datelor privind alcoolul etilic de origine agricolă garantează atât transparența, cât și cunoașterea evoluției pieței, care este încă instabilă și se confruntă cu o puternică concurență, în special datorită importurilor din țări terțe;

| B. | întrucât astfel de informații sunt, de asemenea, extrem de utile în cadrul negocierilor de acorduri internaționale și al anchetelor antidumping; |
| --- | --- |

B.

întrucât astfel de informații sunt, de asemenea, extrem de utile în cadrul negocierilor de acorduri internaționale și al anchetelor antidumping;

| C. | întrucât Eurostat nu furnizează informații atât de precise, ceea ce înseamnă că operatorii, statele membre și instituțiile europene nu dispun de un alt mijloc de a cunoaște în detaliu situația pieței, |
| --- | --- |

C.

întrucât Eurostat nu furnizează informații atât de precise, ceea ce înseamnă că operatorii, statele membre și instituțiile europene nu dispun de un alt mijloc de a cunoaște în detaliu situația pieței,

| 1. | formulează obiecțiuni la regulamentul delegat al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

formulează obiecțiuni la regulamentul delegat al Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/39

---

P8_TA(2015)0207

Concediul de maternitate

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (2015/2655(RSP))

(2016/C 353/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8 și 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8 și 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (1) (Directiva privind concediul de maternitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (1) (Directiva privind concediul de maternitate),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în legătură cu adoptarea directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în legătură cu adoptarea directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (2),

| — | având în vedere declarațiile repetate ale Parlamentului pe această temă, inclusiv rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile repetate ale Parlamentului pe această temă, inclusiv rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (4) și acordul viitor pe aceeași temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (4) și acordul viitor pe aceeași temă,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privitoare la concediul de maternitate (O-000049/2015 – B8-0119/2015 și O-000050/2015 – B8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privitoare la concediul de maternitate (O-000049/2015 – B8-0119/2015 și O-000050/2015 – B8-0120/2015),

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție din 14 aprilie 2015 referitoare, printre altele, la dreptul Comisiei de a retrage o propunere (Cauza C 409/13), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție din 14 aprilie 2015 referitoare, printre altele, la dreptul Comisiei de a retrage o propunere (Cauza C 409/13),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât o consecință a principiului egalității de tratament între femei și bărbați este că nu trebuie să existe niciun fel de discriminare, directă sau indirectă, inclusiv în privința maternității, paternității și a asumării responsabilităților familiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât o consecință a principiului egalității de tratament între femei și bărbați este că nu trebuie să existe niciun fel de discriminare, directă sau indirectă, inclusiv în privința maternității, paternității și a asumării responsabilităților familiale;

| B. | întrucât Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii urmărește obiective ambițioase, precum o rată a ocupării forței de muncă de 75 % și o reducere a numărului de persoane care suferă, sau sunt amenințate, de sărăcie și excluziune socială cu cel puțin 20 de milioane până în 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii urmărește obiective ambițioase, precum o rată a ocupării forței de muncă de 75 % și o reducere a numărului de persoane care suferă, sau sunt amenințate, de sărăcie și excluziune socială cu cel puțin 20 de milioane până în 2020;

| C. | întrucât sunt mai multe femei decât bărbați afectate de sărăcie și excluziune, mai ales femeile mai în vârstă, a căror pensie medie este cu 39 % mai mică decât cea a bărbaților, și mamele singure; întrucât femeilor li se întâmplă mai des decât bărbaților să lucreze cu normă fracționată sau cu contracte pe perioadă determinată sau temporare și întrucât sărăcia femeilor se datorează în mare măsură precarității locurilor lor de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât sunt mai multe femei decât bărbați afectate de sărăcie și excluziune, mai ales femeile mai în vârstă, a căror pensie medie este cu 39 % mai mică decât cea a bărbaților, și mamele singure; întrucât femeilor li se întâmplă mai des decât bărbaților să lucreze cu normă fracționată sau cu contracte pe perioadă determinată sau temporare și întrucât sărăcia femeilor se datorează în mare măsură precarității locurilor lor de muncă;

| D. | întrucât scăderea ratei natalității în UE a fost exacerbată de criză, dat fiind că șomajul, precaritatea și incertitudinea în privința viitorului și a economiei determină cuplurile, și femeile tinere mai ales, să amâne decizia de a avea copii, accentuând, astfel, și mai mult, tendința la nivelul Uniunii de îmbătrânire a populației; |
| --- | --- |

D.

întrucât scăderea ratei natalității în UE a fost exacerbată de criză, dat fiind că șomajul, precaritatea și incertitudinea în privința viitorului și a economiei determină cuplurile, și femeile tinere mai ales, să amâne decizia de a avea copii, accentuând, astfel, și mai mult, tendința la nivelul Uniunii de îmbătrânire a populației;

| E. | întrucât femeile petrec săptămânal de trei ori mai mult timp decât bărbații cu corvezile gospodăriei (inclusiv creșterea copiilor, îngrijirea bătrânilor și a persoanelor cu dizabilități, precum și treburile casnice); întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subevaluată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, mai ales cele care se consacră exclusiv treburilor casnice și creșterii copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât femeile petrec săptămânal de trei ori mai mult timp decât bărbații cu corvezile gospodăriei (inclusiv creșterea copiilor, îngrijirea bătrânilor și a persoanelor cu dizabilități, precum și treburile casnice); întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subevaluată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, mai ales cele care se consacră exclusiv treburilor casnice și creșterii copiilor;

| F. | întrucât împărțirea responsabilităților familiale și domestice între femei și bărbați este esențială pentru a se obține egalitatea între femei și bărbați; întrucât un sfert din statele membre nu acordă concediu de paternitate; |
| --- | --- |

F.

întrucât împărțirea responsabilităților familiale și domestice între femei și bărbați este esențială pentru a se obține egalitatea între femei și bărbați; întrucât un sfert din statele membre nu acordă concediu de paternitate;

| G. | întrucât Consiliul tot nu a răspuns încă oficial la poziția în primă lectură a Parlamentului din 20 octombrie 2010 referitoare la propunerea de directivă de modificare a Directivei privind concediul de maternitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul tot nu a răspuns încă oficial la poziția în primă lectură a Parlamentului din 20 octombrie 2010 referitoare la propunerea de directivă de modificare a Directivei privind concediul de maternitate;

| 1. | regretă blocajul din cadrul Consiliului în privința Directivei privind concediul de maternitate; îndeamnă statele membre să reia negocierile; |
| --- | --- |

1.

regretă blocajul din cadrul Consiliului în privința Directivei privind concediul de maternitate; îndeamnă statele membre să reia negocierile;

| 2. | regretă instabilitatea interinstituțională creată ca urmare a incapacității Consiliului de a acționa, dat fiind că, deși Parlamentul și-a încheiat prima lectură, discuțiile din Consiliu au fost suspendate, compromițând, astfel, întreaga procedură legislativă; |
| --- | --- |

2.

regretă instabilitatea interinstituțională creată ca urmare a incapacității Consiliului de a acționa, dat fiind că, deși Parlamentul și-a încheiat prima lectură, discuțiile din Consiliu au fost suspendate, compromițând, astfel, întreaga procedură legislativă;

| 3. | își reafirmă voința de a debloca situația și îi solicită Comisiei să își joace rolul de „mediator onest” și să angajeze discuții constructive cu cei doi colegiuitori pentru a reconcilia pozițiile Parlamentului și Consiliului, ținând seama în mod corespunzător de echilibrul între instituții și de rolul conferit Comisiei prin tratate; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă voința de a debloca situația și îi solicită Comisiei să își joace rolul de „mediator onest” și să angajeze discuții constructive cu cei doi colegiuitori pentru a reconcilia pozițiile Parlamentului și Consiliului, ținând seama în mod corespunzător de echilibrul între instituții și de rolul conferit Comisiei prin tratate;

| 4. | regretă că revizuirea propusă a directivei ar putea fi retrasă de Comisie ca parte a exercițiului REFIT și, dacă se adeverește în cele din urmă acest scenariu, solicită ca o alternativă imediată demararea unei inițiative legislative menite să revizuiască Directiva 92/85/CEE a Consiliului sub președinția luxemburgheză a Consiliului, pentru a îmbunătăți sănătatea și securitatea lucrătoarelor însărcinate sau care au născut de curând sau care alăptează, întâmpinând în acest mod provocările demografice și reducând, totodată, inegalitățile dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

4.

regretă că revizuirea propusă a directivei ar putea fi retrasă de Comisie ca parte a exercițiului REFIT și, dacă se adeverește în cele din urmă acest scenariu, solicită ca o alternativă imediată demararea unei inițiative legislative menite să revizuiască Directiva 92/85/CEE a Consiliului sub președinția luxemburgheză a Consiliului, pentru a îmbunătăți sănătatea și securitatea lucrătoarelor însărcinate sau care au născut de curând sau care alăptează, întâmpinând în acest mod provocările demografice și reducând, totodată, inegalitățile dintre femei și bărbați;

| 5. | ia act de hotărârea Curții Europene de Justiție din 14 aprilie 2015 referitoare la dreptul Comisiei de a retrage o propunere (Cauza C-409/13), care reafirmă condițiile specifice ce trebuie îndeplinite de Comisie, printre altele aceea de a-și onora obligația de a comunica Parlamentului și Consiliului motivele retragerii și de a respecta principiile delegării de competențe, echilibrului instituțional și ale cooperării sincere, după cum este prevăzut în TUE; |
| --- | --- |

5.

ia act de hotărârea Curții Europene de Justiție din 14 aprilie 2015 referitoare la dreptul Comisiei de a retrage o propunere (Cauza C-409/13), care reafirmă condițiile specifice ce trebuie îndeplinite de Comisie, printre altele aceea de a-și onora obligația de a comunica Parlamentului și Consiliului motivele retragerii și de a respecta principiile delegării de competențe, echilibrului instituțional și ale cooperării sincere, după cum este prevăzut în TUE;

| 6. | își reafirmă disponibilitatea de a redacta o directivă separată care să stabilească un concediu de paternitate de cel puțin 10 zile lucrătoare și care să încurajeze măsurile legislative și de alt tip care să le permită bărbaților, taților în mod special, să își exercite dreptul de a realiza un echilibru între viața profesională și viața personală; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă disponibilitatea de a redacta o directivă separată care să stabilească un concediu de paternitate de cel puțin 10 zile lucrătoare și care să încurajeze măsurile legislative și de alt tip care să le permită bărbaților, taților în mod special, să își exercite dreptul de a realiza un echilibru între viața profesională și viața personală;

| 7. | așteaptă evaluarea finală a Directivei 2010/18/UE privind concediul de paternitate și, în lumina studiilor preliminare disponibile, solicită revizuirea directivei respective pentru că ea nu își atinge obiectivul de a reconcilia viața profesională cu viața personală și de a asigura un echilibru între cele două sfere pentru ambii părinți și îndeosebi pentru femei, care sunt afectate de discrepanțele de gen în privința salariilor, pensiilor și sărăciei; |
| --- | --- |

7.

așteaptă evaluarea finală a Directivei 2010/18/UE privind concediul de paternitate și, în lumina studiilor preliminare disponibile, solicită revizuirea directivei respective pentru că ea nu își atinge obiectivul de a reconcilia viața profesională cu viața personală și de a asigura un echilibru între cele două sfere pentru ambii părinți și îndeosebi pentru femei, care sunt afectate de discrepanțele de gen în privința salariilor, pensiilor și sărăciei;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 348, 28.11.1992, p. 1.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 163.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0050.

(4)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/41

---

P8_TA(2015)0208

Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptate de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (2015/2684(RSP))

(2016/C 353/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

| — | având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (2010/C 340/08) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (2010/C 340/08) (2),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Raportul referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) de către Uniunea Europeană (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) de către Uniunea Europeană (SWD(2014)0182),

| — | având în vedere lista de probleme adoptate de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere lista de probleme adoptate de Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010–2020 pentru persoanele cu handicap (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010–2020 pentru persoanele cu handicap (4),

| — | având în vedere Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2013,

| — | având în vedere articolele 2, 9, 10, 19 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 9, 10, 19 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 3, 15, 21, 23 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 15, 21, 23 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (5),

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, persoanele cu handicap au drepturi egale și sunt îndrituite să dispună de demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă și participare deplină în societate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, persoanele cu handicap au drepturi egale și sunt îndrituite să dispună de demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă și participare deplină în societate;

| B. | întrucât se estimează că 80 de milioane de persoane din Uniunea Europeană suferă de un handicap; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că 80 de milioane de persoane din Uniunea Europeană suferă de un handicap;

| C. | întrucât datele furnizate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE indică în mod constant faptul că persoanele cu handicap se confruntă cu situații de discriminare și cu obstacole în calea exercitării drepturilor lor în condiții de egalitate cu celelalte persoane; |
| --- | --- |

C.

întrucât datele furnizate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE indică în mod constant faptul că persoanele cu handicap se confruntă cu situații de discriminare și cu obstacole în calea exercitării drepturilor lor în condiții de egalitate cu celelalte persoane;

| D. | întrucât persoanele cu handicap reprezintă unul dintre grupurile cele mai vulnerabile din societatea noastră, iar integrarea lor pe piața muncii constituie una dintre cele mai mari provocări pentru politica socială și politica privind piața muncii; |
| --- | --- |

D.

întrucât persoanele cu handicap reprezintă unul dintre grupurile cele mai vulnerabile din societatea noastră, iar integrarea lor pe piața muncii constituie una dintre cele mai mari provocări pentru politica socială și politica privind piața muncii;

| E. | întrucât integrarea deplină și participarea egală a persoanelor cu handicap pot fi realizate numai prin adoptarea unei abordări a dizabilităților bazată pe drepturile omului la toate nivelurile de elaborare, punere în aplicare și monitorizare, inclusiv intrainstituțională, a politicilor UE și întrucât Comisia Europeană trebuie să respecte această abordare în viitoarele propuneri; |
| --- | --- |

E.

întrucât integrarea deplină și participarea egală a persoanelor cu handicap pot fi realizate numai prin adoptarea unei abordări a dizabilităților bazată pe drepturile omului la toate nivelurile de elaborare, punere în aplicare și monitorizare, inclusiv intrainstituțională, a politicilor UE și întrucât Comisia Europeană trebuie să respecte această abordare în viitoarele propuneri;

| F. | întrucât, potrivit Agenției pentru drepturi fundamentale a UE, 21 din cele 28 de state membre mai impun încă restricții în ceea ce privește deplina exercitare a capacității juridice; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Agenției pentru drepturi fundamentale a UE, 21 din cele 28 de state membre mai impun încă restricții în ceea ce privește deplina exercitare a capacității juridice;

| G. | întrucât Directiva UE privind combaterea discriminării a fost propusă de Comisia Europeană în 2008 și întrucât această directivă a rămas blocată în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

G.

întrucât Directiva UE privind combaterea discriminării a fost propusă de Comisia Europeană în 2008 și întrucât această directivă a rămas blocată în cadrul Consiliului;

| H. | întrucât principiile CNUDPH depășesc cu mult cadrul discriminării, trasând calea către beneficiul deplin al drepturilor omului asigurat persoanelor cu dizabilități într-o societate integratoare și urmăresc, de asemenea, oferirea asistenței și protecției necesare pentru a le permite familiilor să contribuie la beneficiul integral și în condiții de egalitate a drepturilor persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

H.

întrucât principiile CNUDPH depășesc cu mult cadrul discriminării, trasând calea către beneficiul deplin al drepturilor omului asigurat persoanelor cu dizabilități într-o societate integratoare și urmăresc, de asemenea, oferirea asistenței și protecției necesare pentru a le permite familiilor să contribuie la beneficiul integral și în condiții de egalitate a drepturilor persoanelor cu dizabilități;

| I. | întrucât Uniunea Europeană a ratificat în mod oficial CNUDPH și întrucât aceasta a fost, de asemenea, semnată de toate cele 28 de state membre ale UE și a fost ratificată de 25 dintre acestea; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea Europeană a ratificat în mod oficial CNUDPH și întrucât aceasta a fost, de asemenea, semnată de toate cele 28 de state membre ale UE și a fost ratificată de 25 dintre acestea;

| J. | întrucât Comisia pentru petiții din cadrul Parlamentului European primește în fiecare an petiții privind discriminarea pe motiv de handicap în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, desfășurarea de activități independente, accesul la servicii publice și la educație; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia pentru petiții din cadrul Parlamentului European primește în fiecare an petiții privind discriminarea pe motiv de handicap în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, desfășurarea de activități independente, accesul la servicii publice și la educație;

| K. | întrucât persoanele cu handicap nu constituie un grup omogen și întrucât politicile și măsurile prevăzute în privința acestora ar trebui să țină seama de această lipsă de omogenitate și de faptul că unele grupuri, cum ar fi femeile și copiii cu handicap și persoanele care necesită un sprijin mai intens, se confruntă cu dificultăți suplimentare și cu forme multiple de discriminare; |
| --- | --- |

K.

întrucât persoanele cu handicap nu constituie un grup omogen și întrucât politicile și măsurile prevăzute în privința acestora ar trebui să țină seama de această lipsă de omogenitate și de faptul că unele grupuri, cum ar fi femeile și copiii cu handicap și persoanele care necesită un sprijin mai intens, se confruntă cu dificultăți suplimentare și cu forme multiple de discriminare;

| L. | întrucât Parlamentul European trebuie să țină seama de faptul că prevederile CNUDPH constituie standarde minime care oferă instituțiilor europene posibilitatea de a adopta măsuri suplimentare pentru a asigura protecția persoanelor cu handicap și pentru a combate discriminarea; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul European trebuie să țină seama de faptul că prevederile CNUDPH constituie standarde minime care oferă instituțiilor europene posibilitatea de a adopta măsuri suplimentare pentru a asigura protecția persoanelor cu handicap și pentru a combate discriminarea;

| M. | întrucât accesul la muncă, asociat cu nediscriminarea la locul de muncă constituie un element fundamental pentru o viață în condiții de autodeterminare și independență; întrucât, în pofida tuturor programelor, inițiativelor și strategiilor existente la nivelul UE, rata de ocupare a persoanelor cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani este mai mare de 70 %, în timp ce rata de ocupare a persoanelor cu dizabilități este mai mică de 50 %; întrucât rata de ocupare a femeilor fără dizabilități este de 65 %, în comparație cu 44 % în cazul femeilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

M.

întrucât accesul la muncă, asociat cu nediscriminarea la locul de muncă constituie un element fundamental pentru o viață în condiții de autodeterminare și independență; întrucât, în pofida tuturor programelor, inițiativelor și strategiilor existente la nivelul UE, rata de ocupare a persoanelor cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani este mai mare de 70 %, în timp ce rata de ocupare a persoanelor cu dizabilități este mai mică de 50 %; întrucât rata de ocupare a femeilor fără dizabilități este de 65 %, în comparație cu 44 % în cazul femeilor cu dizabilități;

| N. | întrucât desfășurarea unei activități remunerate este esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să ducă o viață în condiții de autonomie și întrucât statele membre ar trebui, prin urmare, să depună eforturi pentru a garanta un acces mai larg la locuri de muncă pentru persoanele cu handicap, astfel încât acestea să fie în măsură să contribuie la societatea în care trăiesc, și, ca o condiție preliminară, să asigure accesul la o educație integratoare pentru toți copiii cu dizabilități, inclusiv copiii cu dificultăți de învățare, pentru a-i sprijini să obțină un bun bagaj educațional începând din ciclul primar, astfel încât toți copiii să poată urma o programă școlară care să corespundă abilităților lor de învățare, oferindu-li-se astfel posibilitatea de a avea un nivel de instrucție solid, care să-i poată ajuta să urmeze o carieră sau să obțină un loc de muncă adecvat ce le-ar putea permite să trăiască ulterior în mod autonom; |
| --- | --- |

N.

întrucât desfășurarea unei activități remunerate este esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să ducă o viață în condiții de autonomie și întrucât statele membre ar trebui, prin urmare, să depună eforturi pentru a garanta un acces mai larg la locuri de muncă pentru persoanele cu handicap, astfel încât acestea să fie în măsură să contribuie la societatea în care trăiesc, și, ca o condiție preliminară, să asigure accesul la o educație integratoare pentru toți copiii cu dizabilități, inclusiv copiii cu dificultăți de învățare, pentru a-i sprijini să obțină un bun bagaj educațional începând din ciclul primar, astfel încât toți copiii să poată urma o programă școlară care să corespundă abilităților lor de învățare, oferindu-li-se astfel posibilitatea de a avea un nivel de instrucție solid, care să-i poată ajuta să urmeze o carieră sau să obțină un loc de muncă adecvat ce le-ar putea permite să trăiască ulterior în mod autonom;

| O. | întrucât conceptul de handicap evoluează ca urmare a interacțiunii dintre persoanele afectate și obstacolele legate de atitudine și mediu ce împiedică participarea efectivă și deplină a acestora în societate în condiții de egalitate cu celelalte persoane și în condiții echivalente de demnitate; |
| --- | --- |

O.

întrucât conceptul de handicap evoluează ca urmare a interacțiunii dintre persoanele afectate și obstacolele legate de atitudine și mediu ce împiedică participarea efectivă și deplină a acestora în societate în condiții de egalitate cu celelalte persoane și în condiții echivalente de demnitate;

| P. | întrucât, în temeiul articolului 7 din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)[1], în special, accesibilitatea persoanelor cu dizabilități ar trebui să fie luată în considerare în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a programelor finanțate din fonduri structurale și de investiții europene și întrucât același aspect ar trebui luat în considerare la stabilirea și implementarea altor fonduri UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în temeiul articolului 7 din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)[1], în special, accesibilitatea persoanelor cu dizabilități ar trebui să fie luată în considerare în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a programelor finanțate din fonduri structurale și de investiții europene și întrucât același aspect ar trebui luat în considerare la stabilirea și implementarea altor fonduri UE;

| Q. | întrucât în unele state membre cererea de servicii sociale este în creștere ca urmare a schimbărilor demografice și societale, pe fondul unor niveluri mai mari de șomaj, pauperitate și excludere socială, ceea ce include și o penurie de servicii de calitate pentru persoanele cu dizabilități și afectează în mod negativ posibilitățile acestora de a duce o existență autonomă, inclusiv pe bază de egalitate cu ceilalți; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în unele state membre cererea de servicii sociale este în creștere ca urmare a schimbărilor demografice și societale, pe fondul unor niveluri mai mari de șomaj, pauperitate și excludere socială, ceea ce include și o penurie de servicii de calitate pentru persoanele cu dizabilități și afectează în mod negativ posibilitățile acestora de a duce o existență autonomă, inclusiv pe bază de egalitate cu ceilalți;

| R. | întrucât legislația existentă a UE referitoare la drepturile persoanelor cu handicap ar trebui să fie pusă în aplicare și în executare mai bine, pentru a mări accesibilitatea pentru toate persoanele cu dizabilități din UE; |
| --- | --- |

R.

întrucât legislația existentă a UE referitoare la drepturile persoanelor cu handicap ar trebui să fie pusă în aplicare și în executare mai bine, pentru a mări accesibilitatea pentru toate persoanele cu dizabilități din UE;

| S. | întrucât Parlamentul European face parte din cadrul UE pentru promovarea, protecția și monitorizarea CNUDPH în temeiul articolului 33 alineatul (2) din convenție; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European face parte din cadrul UE pentru promovarea, protecția și monitorizarea CNUDPH în temeiul articolului 33 alineatul (2) din convenție;

| T. | întrucât mai multe organizații ale societății civile au transmis Comitetului CNUDPH informații în legătură cu lista de probleme; |
| --- | --- |

T.

întrucât mai multe organizații ale societății civile au transmis Comitetului CNUDPH informații în legătură cu lista de probleme;

| U. | întrucât Comisia, în calitate de punct de contact în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din CNUDPH, a fost desemnată să răspundă la lista de probleme adoptată de Comitetul CNUDPH; |
| --- | --- |

U.

întrucât Comisia, în calitate de punct de contact în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din CNUDPH, a fost desemnată să răspundă la lista de probleme adoptată de Comitetul CNUDPH;

| V. | întrucât Parlamentul European este sigura instituție a Uniunii Europene care reprezintă cetățenii europeni și, prin urmare, respectă pe deplin Principiile de la Paris, conform celor stipulate la articolul 33 din CNUDPH, |
| --- | --- |

V.

întrucât Parlamentul European este sigura instituție a Uniunii Europene care reprezintă cetățenii europeni și, prin urmare, respectă pe deplin Principiile de la Paris, conform celor stipulate la articolul 33 din CNUDPH,

| 1. | asigură Comitetul CNUDPH că Parlamentul European va răspunde întrebărilor care îi sunt adresate direct și îndeamnă totodată Comisia să țină seama de opinia Parlamentului European atunci când formulează propriile sale răspunsuri pentru Comitetul CNUDPH; |
| --- | --- |

1.

asigură Comitetul CNUDPH că Parlamentul European va răspunde întrebărilor care îi sunt adresate direct și îndeamnă totodată Comisia să țină seama de opinia Parlamentului European atunci când formulează propriile sale răspunsuri pentru Comitetul CNUDPH;

| 2. | consideră că adoptarea de către Comisie și Consiliu a codului de conduită fără implicarea Parlamentului European este regretabilă, având drept rezultat limitarea competențelor Parlamentului cu privire la monitorizarea convenției; |
| --- | --- |

2.

consideră că adoptarea de către Comisie și Consiliu a codului de conduită fără implicarea Parlamentului European este regretabilă, având drept rezultat limitarea competențelor Parlamentului cu privire la monitorizarea convenției;

| 3. | solicită Comisiei ca, pentru formularea răspunsului la lista de probleme, să consulte în mod oficial toate instituțiile și agențiile pertinente, inclusiv Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei ca, pentru formularea răspunsului la lista de probleme, să consulte în mod oficial toate instituțiile și agențiile pertinente, inclusiv Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE;

| 4. | solicită Comisiei să invite cadrul UE să participe în mod formal la dialogul constructiv; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să invite cadrul UE să participe în mod formal la dialogul constructiv;

| 5. | evidențiază faptul că propunerea de directivă a UE privind combaterea discriminării caută să protejeze persoanele cu dizabilități împotriva discriminării în contextul protecției sociale, îngrijirii sănătății și (re)abilitării, educației și accesului la bunuri și servicii și la furnizarea acestora, cum ar fi locuințele, transportul și asigurările; deplânge lipsa progreselor înregistrate la Consiliu în legătură cu această propunere și îndeamnă statele membre să acționeze în vederea adoptării unei poziții comune fără alte întârzieri; |
| --- | --- |

5.

evidențiază faptul că propunerea de directivă a UE privind combaterea discriminării caută să protejeze persoanele cu dizabilități împotriva discriminării în contextul protecției sociale, îngrijirii sănătății și (re)abilitării, educației și accesului la bunuri și servicii și la furnizarea acestora, cum ar fi locuințele, transportul și asigurările; deplânge lipsa progreselor înregistrate la Consiliu în legătură cu această propunere și îndeamnă statele membre să acționeze în vederea adoptării unei poziții comune fără alte întârzieri;

| 6. | constată că lipsa datelor și a statisticilor defalcate cu privire la grupurile specifice de persoane cu dizabilități constituie un obstacol în calea elaborării unor politici adecvate; solicită, prin urmare, Comisiei să colecteze și să difuzeze date statistice privind dizabilitățile, defalcate pe categorii de vârstă și gen, în vederea monitorizării situației persoanelor cu handicap pe întreg teritoriul UE în domenii relevante ale vieții cotidiene, nu numai în domeniul ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

6.

constată că lipsa datelor și a statisticilor defalcate cu privire la grupurile specifice de persoane cu dizabilități constituie un obstacol în calea elaborării unor politici adecvate; solicită, prin urmare, Comisiei să colecteze și să difuzeze date statistice privind dizabilitățile, defalcate pe categorii de vârstă și gen, în vederea monitorizării situației persoanelor cu handicap pe întreg teritoriul UE în domenii relevante ale vieții cotidiene, nu numai în domeniul ocupării forței de muncă;

| 7. | întrucât mai multe organizații ale societății civile au transmis Comitetului CNUDPH informații în legătură cu lista de probleme; îndeamnă, în consecință, Comisia să dezvolte un dialog structurat și să se consulte și să coopereze cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități ca parte a procesului de revizuire, inclusiv la formularea unui răspuns destinat Comitetului CNUDPH privind lista de probleme și la elaborarea, implementarea și monitorizarea politicilor UE din acest domeniu; |
| --- | --- |

7.

întrucât mai multe organizații ale societății civile au transmis Comitetului CNUDPH informații în legătură cu lista de probleme; îndeamnă, în consecință, Comisia să dezvolte un dialog structurat și să se consulte și să coopereze cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități ca parte a procesului de revizuire, inclusiv la formularea unui răspuns destinat Comitetului CNUDPH privind lista de probleme și la elaborarea, implementarea și monitorizarea politicilor UE din acest domeniu;

| 8. | invită statele membre, care nu au făcut deja acest lucru, să ratifice CNUDPH fără întârziere; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre, care nu au făcut deja acest lucru, să ratifice CNUDPH fără întârziere;

| 9. | solicită Comisiei să prezinte o propunere ambițioasă referitoare la un Act european privind accesibilitatea, prin implicarea deplină a persoanelor cu handicap pe parcursul ciclului legislativ și subliniază necesitatea ca această propunere să includă toate domeniile de politică privind accesibilitatea bunurilor și serviciilor pentru toți cetățenii UE, promovând o viață independentă și incluziunea deplină a persoanelor cu handicap și instituind o monitorizare permanentă, eficace și independentă, precum și un mecanism de punere în executare; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să prezinte o propunere ambițioasă referitoare la un Act european privind accesibilitatea, prin implicarea deplină a persoanelor cu handicap pe parcursul ciclului legislativ și subliniază necesitatea ca această propunere să includă toate domeniile de politică privind accesibilitatea bunurilor și serviciilor pentru toți cetățenii UE, promovând o viață independentă și incluziunea deplină a persoanelor cu handicap și instituind o monitorizare permanentă, eficace și independentă, precum și un mecanism de punere în executare;

| 10. | cheamă statele membre să traducă în legislația lor națională obligațiile ce derivă din articolul 12 din CNUDPH, mai exact să diminueze restricțiile impuse în legătură cu drepturile lor de a vota și de a fi alese; |
| --- | --- |

10.

cheamă statele membre să traducă în legislația lor națională obligațiile ce derivă din articolul 12 din CNUDPH, mai exact să diminueze restricțiile impuse în legătură cu drepturile lor de a vota și de a fi alese;

| 11. | îndeamnă Consiliul să-și accelereze activitatea în legătură cu propunerea de directivă privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public, pentru a ajunge la o poziție comună și a avansa către adoptarea acestui act legislativ, mărind în felul acesta accesibilitatea la documente, produse video și site-uri web și promovând formate și mijloace de comunicare alternative; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Consiliul să-și accelereze activitatea în legătură cu propunerea de directivă privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public, pentru a ajunge la o poziție comună și a avansa către adoptarea acestui act legislativ, mărind în felul acesta accesibilitatea la documente, produse video și site-uri web și promovând formate și mijloace de comunicare alternative;

| 12. | recomandă utilizarea fondurilor UE pentru a promova accesibilitatea și e-accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități, tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea în cadrul comunității, dezvoltarea unor servicii sociale și de sănătate de calitate și pentru a investi în edificarea capacităților organizațiilor care reprezintă persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

12.

recomandă utilizarea fondurilor UE pentru a promova accesibilitatea și e-accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități, tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea în cadrul comunității, dezvoltarea unor servicii sociale și de sănătate de calitate și pentru a investi în edificarea capacităților organizațiilor care reprezintă persoanele cu handicap;

| 13. | ia act de răspunsurile și de măsurile sale legate de lista de probleme ridicate cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene ca parte a revizuirii CNUDPH:






  (a) | fost înființat un grup de lucru de coordonare la nivel de comisii, alcătuit din membri ai fiecărei comisii pertinente și subliniază faptul că grupul de lucru a organizat evenimente de sensibilizare pentru personal și pentru membrii Parlamentului European, inclusiv cursuri privind limbajul semnelor în cadrul formării profesionale; |
| --- | --- | --- |

13.

ia act de răspunsurile și de măsurile sale legate de lista de probleme ridicate cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene ca parte a revizuirii CNUDPH:

(a)

fost înființat un grup de lucru de coordonare la nivel de comisii, alcătuit din membri ai fiecărei comisii pertinente și subliniază faptul că grupul de lucru a organizat evenimente de sensibilizare pentru personal și pentru membrii Parlamentului European, inclusiv cursuri privind limbajul semnelor în cadrul formării profesionale;

| (b) | s-a evidențiat nevoia de accesibilitate în ceea ce privește serviciul universal de urgență și a numărului 112 pentru apeluri de urgență în rezoluția sa din 5 iulie 2011 (6) și în Declarația sa din 17 noiembrie 2011 (7), care a constituit punct de referință pentru dezvoltarea sistemelor eCall de la bordul vehiculelor; |
| --- | --- |

(b)

s-a evidențiat nevoia de accesibilitate în ceea ce privește serviciul universal de urgență și a numărului 112 pentru apeluri de urgență în rezoluția sa din 5 iulie 2011 (6) și în Declarația sa din 17 noiembrie 2011 (7), care a constituit punct de referință pentru dezvoltarea sistemelor eCall de la bordul vehiculelor;

| (c) | numărul de deputați cu dizabilități din Parlamentul European a crescut semnificativ în urma alegerilor din 2014; |
| --- | --- |

(c)

numărul de deputați cu dizabilități din Parlamentul European a crescut semnificativ în urma alegerilor din 2014;

| (d) | își asumă angajamentul de a conlucra în mod activ cu actorii pertinenți pentru a găsi o soluție pragmatică de aderare la Tratatul de la Marrakesh; |
| --- | --- |

(d)

își asumă angajamentul de a conlucra în mod activ cu actorii pertinenți pentru a găsi o soluție pragmatică de aderare la Tratatul de la Marrakesh;

| (e) | subliniază necesitatea de a îmbunătăți punerea în aplicare a legislației UE pentru a asigura că persoanele cu dizabilități pot călători în mod autonom utilizând toate mijloacele de transport, inclusiv cele publice; |
| --- | --- |

(e)

subliniază necesitatea de a îmbunătăți punerea în aplicare a legislației UE pentru a asigura că persoanele cu dizabilități pot călători în mod autonom utilizând toate mijloacele de transport, inclusiv cele publice;

| (f) | solicită Comisiei să ofere explicațiile cerute cu privire la modalitatea prin care poate asigura că, în legislația actuală și în cea viitoare, persoanelor cu dizabilități li se vor garanta egalitatea de șanse, drepturile fundamentale, accesul egal la servicii și la piața muncii și drepturi și obligații în ceea ce privește accesul la sistemele de securitate socială echivalente cu cele ale resortisanților statului membru în care beneficiază de asigurare, în concordanță cu principiile egalității de tratament și nediscriminării, astfel încât toate persoanele cu dizabilități să își poate exercita dreptul la liberă circulație pe care îl dețin toți cetățenii UE; |
| --- | --- |

(f)

solicită Comisiei să ofere explicațiile cerute cu privire la modalitatea prin care poate asigura că, în legislația actuală și în cea viitoare, persoanelor cu dizabilități li se vor garanta egalitatea de șanse, drepturile fundamentale, accesul egal la servicii și la piața muncii și drepturi și obligații în ceea ce privește accesul la sistemele de securitate socială echivalente cu cele ale resortisanților statului membru în care beneficiază de asigurare, în concordanță cu principiile egalității de tratament și nediscriminării, astfel încât toate persoanele cu dizabilități să își poate exercita dreptul la liberă circulație pe care îl dețin toți cetățenii UE;

| (g) | solicită statelor membre și Comisiei să asigure că accesul la justiție în ceea ce privește legislația UE respectă pe deplin CNUDPH, astfel ca drepturile fundamentale să le fie accesibile tuturor; |
| --- | --- |

(g)

solicită statelor membre și Comisiei să asigure că accesul la justiție în ceea ce privește legislația UE respectă pe deplin CNUDPH, astfel ca drepturile fundamentale să le fie accesibile tuturor;

| 14. | subliniază necesitatea unei cooperării politice consolidate în interiorul cadrului UE, inclusiv necesitatea resurselor financiare și umane pentru a asigura că acesta își poate îndeplini sarcinile, astfel cum sunt prezentate în decizia Consiliului, și îndeamnă actorii care fac parte din acest cadru să aloce resursele necesare pentru a îndeplini această sarcină; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei cooperării politice consolidate în interiorul cadrului UE, inclusiv necesitatea resurselor financiare și umane pentru a asigura că acesta își poate îndeplini sarcinile, astfel cum sunt prezentate în decizia Consiliului, și îndeamnă actorii care fac parte din acest cadru să aloce resursele necesare pentru a îndeplini această sarcină;

| 15. | salută inițiativa deputaților în Parlamentul European referitoare la întocmirea regulată, de către Comisia pentru afaceri civile, Comisia pentru afaceri juridice, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisia pentru petiții a unui raport comun, ca răspuns la recomandările formulate de Comitetul CNUDPH; |
| --- | --- |

15.

salută inițiativa deputaților în Parlamentul European referitoare la întocmirea regulată, de către Comisia pentru afaceri civile, Comisia pentru afaceri juridice, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisia pentru petiții a unui raport comun, ca răspuns la recomandările formulate de Comitetul CNUDPH;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  JO C 340, 15.12.2010, p. 11.

(3)  CNUDPH/C/EU/Q/1.

(4)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(5)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(6)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 1.

(7)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 165.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/46

---

P8_TA(2015)0209

Epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii

Rezoluţia Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii (2015/2652(RSP))

(2016/C 353/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1),

| — | având în vedere avizele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) cu privire la riscurile la adresa sănătății plantelor prezentate de Xylella fastidiosa pe teritoriul UE, cu identificarea și evaluarea opțiunilor de reducere a riscurilor, publicate la 26 noiembrie 2013 și la 6 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele științifice ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) cu privire la riscurile la adresa sănătății plantelor prezentate de Xylella fastidiosa pe teritoriul UE, cu identificarea și evaluarea opțiunilor de reducere a riscurilor, publicate la 26 noiembrie 2013 și la 6 ianuarie 2015,

| — | având în vedere deciziile de punere în aplicare ale Comisiei din 13 februarie 2014, din 23 iulie 2014 și din 28 aprilie 2015 privind măsurile de prevenire a introducerii și răspândirii în Uniune a bacteriei Xylella fastidiosa, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile de punere în aplicare ale Comisiei din 13 februarie 2014, din 23 iulie 2014 și din 28 aprilie 2015 privind măsurile de prevenire a introducerii și răspândirii în Uniune a bacteriei Xylella fastidiosa,

| — | având în vedere rapoartele Oficiului Alimentar și Veterinar referitoare la auditurile realizate în februarie și în noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Oficiului Alimentar și Veterinar referitoare la auditurile realizate în februarie și în noiembrie 2014,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii (O-000038/2015 – B8-0117/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind epidemia de Xylella fastidiosa care afectează măslinii (O-000038/2015 – B8-0117/2015),

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Xylella fastidiosa reprezintă o amenințare imediată deosebit de periculoasă pentru producția anumitor culturi din sudul Europei, inclusiv pentru măslini, migdali și piersici și pentru plantele ornamentale; întrucât, în funcție de tipul bacteriei, aceasta constituie o amenințare potențială pentru vița-de-vie, lămâi și alte culturi și ar putea determina pierderi devastatoare fără precedent, cu efecte economice, de mediu și sociale deosebit de grave; întrucât tulpina de Xylella fastidiosa care infectează măslinii din regiunea Apulia este diferită de tulpina care îmbolnăvește vița-de-vie sau citricele în alte părți ale lumii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Xylella fastidiosa reprezintă o amenințare imediată deosebit de periculoasă pentru producția anumitor culturi din sudul Europei, inclusiv pentru măslini, migdali și piersici și pentru plantele ornamentale; întrucât, în funcție de tipul bacteriei, aceasta constituie o amenințare potențială pentru vița-de-vie, lămâi și alte culturi și ar putea determina pierderi devastatoare fără precedent, cu efecte economice, de mediu și sociale deosebit de grave; întrucât tulpina de Xylella fastidiosa care infectează măslinii din regiunea Apulia este diferită de tulpina care îmbolnăvește vița-de-vie sau citricele în alte părți ale lumii;

| B. | întrucât această bacterie produce deja daune majore plantațiilor de măslini din regiunea Apulia din sudul Italiei, reprezentând o amenințare potențială pentru alte culturi și regiuni; |
| --- | --- |

B.

întrucât această bacterie produce deja daune majore plantațiilor de măslini din regiunea Apulia din sudul Italiei, reprezentând o amenințare potențială pentru alte culturi și regiuni;

| C. | întrucât producția de măsline constituie unul dintre cele mai importante sectoare ale agriculturii din regiunea Apulia, reprezentând în 2013 11,6 % (sau 522 de milioane EUR) din valoarea totală a producției agricole din această regiune și 30 % din valoarea producției de măsline din Italia; |
| --- | --- |

C.

întrucât producția de măsline constituie unul dintre cele mai importante sectoare ale agriculturii din regiunea Apulia, reprezentând în 2013 11,6 % (sau 522 de milioane EUR) din valoarea totală a producției agricole din această regiune și 30 % din valoarea producției de măsline din Italia;

| D. | întrucât prezența bacteriei Xylella fastidiosa produce daune economice importante nu doar pentru producătorii de măsline, ci și pentru întregul lanț de producție, inclusiv pentru fabricile de ulei de măsline de tip cooperativă și pentru cele private, precum și pentru turism și comercializarea produselor aferente; |
| --- | --- |

D.

întrucât prezența bacteriei Xylella fastidiosa produce daune economice importante nu doar pentru producătorii de măsline, ci și pentru întregul lanț de producție, inclusiv pentru fabricile de ulei de măsline de tip cooperativă și pentru cele private, precum și pentru turism și comercializarea produselor aferente;

| E. | întrucât autoritățile italiene au notificat pentru prima dată existența unui focar de Xylella fastidiosa la 21 octombrie 2013, iar de atunci un număr alarmant de copaci au fost infectați; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile italiene au notificat pentru prima dată existența unui focar de Xylella fastidiosa la 21 octombrie 2013, iar de atunci un număr alarmant de copaci au fost infectați;

| F. | întrucât controalele efectuate în Italia în februarie și în noiembrie 2014 de către Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV) din cadrul Direcției Generale Sănătate și Siguranță Alimentară a Comisiei confirmă că situația s-a deteriorat în mod dramatic și că nu poate fi exclusă răspândirea pe scară mai largă a bacteriei; |
| --- | --- |

F.

întrucât controalele efectuate în Italia în februarie și în noiembrie 2014 de către Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV) din cadrul Direcției Generale Sănătate și Siguranță Alimentară a Comisiei confirmă că situația s-a deteriorat în mod dramatic și că nu poate fi exclusă răspândirea pe scară mai largă a bacteriei;

| G. | întrucât nu există în prezent niciun tratament care să vindece plantele bolnave de pe teren, iar plantele afectate tind să rămână infectate pe tot parcursul vieții sau mor rapid; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu există în prezent niciun tratament care să vindece plantele bolnave de pe teren, iar plantele afectate tind să rămână infectate pe tot parcursul vieții sau mor rapid;

| H. | întrucât un număr mare de plante diverse din Uniunea Europeană ar putea fi purtătoare ale bolii, inclusiv plante sălbatice care nu prezintă simptome; |
| --- | --- |

H.

întrucât un număr mare de plante diverse din Uniunea Europeană ar putea fi purtătoare ale bolii, inclusiv plante sălbatice care nu prezintă simptome;

| I. | întrucât EFSA a subliniat că, din cauza dificultăților întâmpinate în stoparea răspândirii bacteriei Xylella fastidiosa odată ce o zonă de producție este afectată, ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor preventive concentrate pe importuri și pe izolarea focarelor, precum și pe intensificarea schimbului de rezultate ale activității de cercetare, |
| --- | --- |

I.

întrucât EFSA a subliniat că, din cauza dificultăților întâmpinate în stoparea răspândirii bacteriei Xylella fastidiosa odată ce o zonă de producție este afectată, ar trebui să se acorde prioritate acțiunilor preventive concentrate pe importuri și pe izolarea focarelor, precum și pe intensificarea schimbului de rezultate ale activității de cercetare,

| 1. | remarcă faptul că deciziile de punere în aplicare adoptate de Comisie înainte de aprilie 2015 s-au axat în special pe acțiuni interne de combatere a epidemiei și nu au inclus măsuri ferme de prevenire a pătrunderii bolii în Uniunea Europeană dinspre țările terțe; |
| --- | --- |

1.

remarcă faptul că deciziile de punere în aplicare adoptate de Comisie înainte de aprilie 2015 s-au axat în special pe acțiuni interne de combatere a epidemiei și nu au inclus măsuri ferme de prevenire a pătrunderii bolii în Uniunea Europeană dinspre țările terțe;

| 2. | invită Comisia să adopte măsuri specifice împotriva Xylella fastidiosa, pentru a împiedica importul în UE al plantelor infectate; salută decizia adoptată de Comisie în aprilie 2015 de stopare a importurilor de arbori de cafea infectați din Costa Rica și Honduras, precum și restricțiile adoptate în ceea ce privește importurile de plante din zonele afectate din alte țări terțe; solicită aplicarea, dacă este necesar, a unor măsuri mai ferme, inclusiv autorizarea importurilor doar dinspre siturile de producție lipsite de organisme dăunătoare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să adopte măsuri specifice împotriva Xylella fastidiosa, pentru a împiedica importul în UE al plantelor infectate; salută decizia adoptată de Comisie în aprilie 2015 de stopare a importurilor de arbori de cafea infectați din Costa Rica și Honduras, precum și restricțiile adoptate în ceea ce privește importurile de plante din zonele afectate din alte țări terțe; solicită aplicarea, dacă este necesar, a unor măsuri mai ferme, inclusiv autorizarea importurilor doar dinspre siturile de producție lipsite de organisme dăunătoare;

| 3. | regretă faptul că adeseori Comisia nu reacționează suficient de rapid pentru a împiedica pătrunderea pe teritoriul UE a bolilor de plante din țările terțe; prin urmare, îndeamnă Comisia să verifice sursa infecției și să revizuiască sistemul oficial de control fitosanitar al UE cu scopul de a ne proteja și a apăra teritoriul; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că adeseori Comisia nu reacționează suficient de rapid pentru a împiedica pătrunderea pe teritoriul UE a bolilor de plante din țările terțe; prin urmare, îndeamnă Comisia să verifice sursa infecției și să revizuiască sistemul oficial de control fitosanitar al UE cu scopul de a ne proteja și a apăra teritoriul;

| 4. | îndeamnă Comisia, în special având în vedere începutul sezonului cald, să ia măsuri eficace pentru a evita răspândirea bacteriei Xylella fastidiosa în UE, îndeosebi prin depistarea culturilor care sunt cele mai expuse riscului, fără să neglijeze alte culturi, care ar putea fi, de asemenea, grav afectate de boală, și subliniază importanța în acest sens a dispozițiilor de la articolul 9 din decizia de punere în aplicare adoptată în 2015; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia, în special având în vedere începutul sezonului cald, să ia măsuri eficace pentru a evita răspândirea bacteriei Xylella fastidiosa în UE, îndeosebi prin depistarea culturilor care sunt cele mai expuse riscului, fără să neglijeze alte culturi, care ar putea fi, de asemenea, grav afectate de boală, și subliniază importanța în acest sens a dispozițiilor de la articolul 9 din decizia de punere în aplicare adoptată în 2015;

| 5. | invită Comisia și statele membre să compenseze producătorii pentru măsurile de eradicare și pentru pierderea veniturilor – ceea ce implică pierderi nu doar în ceea ce privește producția agricolă, ci și în ceea ce privește moștenirea culturală, istoria și activitățile legate de turism; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia și statele membre să compenseze producătorii pentru măsurile de eradicare și pentru pierderea veniturilor – ceea ce implică pierderi nu doar în ceea ce privește producția agricolă, ci și în ceea ce privește moștenirea culturală, istoria și activitățile legate de turism;

| 6. | solicită Comisiei și autorităților competente să utilizeze toate finanțările și instrumentele disponibile pentru sprijinirea redresării economice a zonelor afectate; solicită Comisiei să identifice stimulente pentru producătorii care pun în aplicare măsuri de prevenire; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și autorităților competente să utilizeze toate finanțările și instrumentele disponibile pentru sprijinirea redresării economice a zonelor afectate; solicită Comisiei să identifice stimulente pentru producătorii care pun în aplicare măsuri de prevenire;

| 7. | invită Comisia să asigure că sunt disponibile suficiente resurse financiare și umane pentru punerea în aplicare a strategiilor adecvate, inclusiv sprijinul financiar acordat fermierilor pentru aplicarea practicilor agricole corecte în vederea gestionării bacteriei Xylella fastidiosa și a vectorilor acesteia; îndeamnă Comisia să promoveze fără întârziere eforturi de cercetare intensificate, inclusiv prin stabilirea unor legături mai strânse la nivel internațional și prin punerea la dispoziție de fonduri pentru institutele de cercetare, cu scopul de a îmbunătăți cunoștințele noastre științifice legate de Xylella fastidiosa și de a identifica în mod pozitiv natura legăturii dintre agentul patogen, simptome și dezvoltarea bolii; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să asigure că sunt disponibile suficiente resurse financiare și umane pentru punerea în aplicare a strategiilor adecvate, inclusiv sprijinul financiar acordat fermierilor pentru aplicarea practicilor agricole corecte în vederea gestionării bacteriei Xylella fastidiosa și a vectorilor acesteia; îndeamnă Comisia să promoveze fără întârziere eforturi de cercetare intensificate, inclusiv prin stabilirea unor legături mai strânse la nivel internațional și prin punerea la dispoziție de fonduri pentru institutele de cercetare, cu scopul de a îmbunătăți cunoștințele noastre științifice legate de Xylella fastidiosa și de a identifica în mod pozitiv natura legăturii dintre agentul patogen, simptome și dezvoltarea bolii;

| 8. | subliniază că este necesar să se desfășoare campanii de informare în zonele potențial afectate din UE pentru a sensibiliza persoanele implicate, care provin nu doar din sectorul agricol, ci și din cel horticol, inclusiv pe comercianții de plante ornamentale, pe horticultori și pe clienții acestora; |
| --- | --- |

8.

subliniază că este necesar să se desfășoare campanii de informare în zonele potențial afectate din UE pentru a sensibiliza persoanele implicate, care provin nu doar din sectorul agricol, ci și din cel horticol, inclusiv pe comercianții de plante ornamentale, pe horticultori și pe clienții acestora;

| 9. | consideră că, în special având în vedere începutul sezonului cald, Comisia și statele membre ar trebui să avertizeze călătorii în legătură cu riscurile legate de introducerea în UE a unor plante infectate din țările afectate de Xylella fastidiosa; |
| --- | --- |

9.

consideră că, în special având în vedere începutul sezonului cald, Comisia și statele membre ar trebui să avertizeze călătorii în legătură cu riscurile legate de introducerea în UE a unor plante infectate din țările afectate de Xylella fastidiosa;

| 10. | solicită majorarea mijloacelor disponibile care să asigure detectarea organismelor dăunătoare la punctele de intrare pe teritoriul UE; în plus, încurajează statele membre să mărească numărul de inspecții periodice cu scopul de a împiedica răspândirea bacteriei Xylella fastidiosa în afara zonelor delimitate; |
| --- | --- |

10.

solicită majorarea mijloacelor disponibile care să asigure detectarea organismelor dăunătoare la punctele de intrare pe teritoriul UE; în plus, încurajează statele membre să mărească numărul de inspecții periodice cu scopul de a împiedica răspândirea bacteriei Xylella fastidiosa în afara zonelor delimitate;

| 11. | invită Comisia să pună la dispoziție o bază de date deschisă, cu o listă a instituțiilor și autorităților competente la nivelul statelor membre și al UE, pentru schimbul de informații și experiențe, inclusiv cele mai bune practici, precum și pentru alertarea rapidă a autorităților competente și luarea măsurilor necesare; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să pună la dispoziție o bază de date deschisă, cu o listă a instituțiilor și autorităților competente la nivelul statelor membre și al UE, pentru schimbul de informații și experiențe, inclusiv cele mai bune practici, precum și pentru alertarea rapidă a autorităților competente și luarea măsurilor necesare;

| 12. | solicită Comisiei să elaboreze, într-o manieră transparentă, orientări cuprinzătoare pentru aplicarea măsurilor preventive și de control al bolii, cu indicații clare în ceea ce privește domeniul de aplicare și durata lor, pe baza experienței existente și a celor mai bune practici, care pot fi folosite ca instrument de sprijin de către autoritățile și serviciile competente din statele membre; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să elaboreze, într-o manieră transparentă, orientări cuprinzătoare pentru aplicarea măsurilor preventive și de control al bolii, cu indicații clare în ceea ce privește domeniul de aplicare și durata lor, pe baza experienței existente și a celor mai bune practici, care pot fi folosite ca instrument de sprijin de către autoritățile și serviciile competente din statele membre;

| 13. | solicită Comisiei să înștiințeze Parlamentul, o dată pe an sau ori de câte ori se înregistrează o schimbare a situației, în legătură cu amenințarea pentru producătorii din UE pe care o reprezintă Xylella fastidiosa și alte organisme ce pun în pericol producția agricolă; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să înștiințeze Parlamentul, o dată pe an sau ori de câte ori se înregistrează o schimbare a situației, în legătură cu amenințarea pentru producătorii din UE pe care o reprezintă Xylella fastidiosa și alte organisme ce pun în pericol producția agricolă;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

---

Joi, 21 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/49

---

P8_TA(2015)0210

Zimbabwe, cazul apărătorului drepturilor omului Itai Dzamara

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Zimbabwe, cazul apărătorului drepturilor omului, Itai Dzamara (2015/2710(RSP))

(2016/C 353/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Zimbabwe, în special cea din 7 februarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Zimbabwe, în special cea din 7 februarie 2013 (1),

| — | având în vedere declarațiile locale ale UE din 11 martie 2015 și 9 aprilie 2015 referitoare la răpirea lui Itai Dzamara, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile locale ale UE din 11 martie 2015 și 9 aprilie 2015 referitoare la răpirea lui Itai Dzamara,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 februarie 2014 în numele UE privind reanalizarea relațiilor UE-Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 februarie 2014 în numele UE privind reanalizarea relațiilor UE-Zimbabwe,

| — | având în vedere Deciziile Consiliului 2014/98/PESC din 17 februarie 2014 (2) și 2015/277/PESC din 19 februarie 2015 (3) de modificare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Deciziile Consiliului 2014/98/PESC din 17 februarie 2014 (2) și 2015/277/PESC din 19 februarie 2015 (3) de modificare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 18 ianuarie 2013 privind recentele atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului în preajma alegerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 18 ianuarie 2013 privind recentele atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului în preajma alegerilor,

| — | având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, ZANU PF, MDC-T și MDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, ZANU PF, MDC-T și MDC,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului din 27 februarie 2012 (4) privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului din 27 februarie 2012 (4) privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe,

| — | având în vedere Carta africană privind drepturile omului și drepturile popoarelor din 27 iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind drepturile omului și drepturile popoarelor din 27 iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o,

| — | având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 9 martie 2015, Itai Dzamara, un important activist pentru drepturile omului din Zimbabwe, lider al mișcării Occupy Africa Unity Square și dizident al regimului președintelui Mugabe, a fost, conform relatărilor, răpit de cinci persoane înarmate neidentificate în suburbiile orașului Harare; întrucât nu se știe încă unde se află și există preocupări serioase cu privire la siguranța sa și la protecția drepturilor sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 9 martie 2015, Itai Dzamara, un important activist pentru drepturile omului din Zimbabwe, lider al mișcării Occupy Africa Unity Square și dizident al regimului președintelui Mugabe, a fost, conform relatărilor, răpit de cinci persoane înarmate neidentificate în suburbiile orașului Harare; întrucât nu se știe încă unde se află și există preocupări serioase cu privire la siguranța sa și la protecția drepturilor sale;

| B. | întrucât în lunile de dinaintea răpirii sale, dl Dzamara a condus mai multe proteste pașnice împotriva deteriorării situației politice și economice din Zimbabwe; întrucât cu două zile înainte, dl Dzamara s-a adresat participanților la o demonstrație politică organizată de partidul din opoziție, Mișcarea pentru schimbare democratică – Tsvangirai (MDC-T), îndemnând la proteste în masă împotriva represiunilor din ce în ce mai accentuate și a situației economice din ce în ce mai proaste din țară, solicitându-i președintelui Mugabe să demisioneze și cerând reformarea sistemului electoral; |
| --- | --- |

B.

întrucât în lunile de dinaintea răpirii sale, dl Dzamara a condus mai multe proteste pașnice împotriva deteriorării situației politice și economice din Zimbabwe; întrucât cu două zile înainte, dl Dzamara s-a adresat participanților la o demonstrație politică organizată de partidul din opoziție, Mișcarea pentru schimbare democratică – Tsvangirai (MDC-T), îndemnând la proteste în masă împotriva represiunilor din ce în ce mai accentuate și a situației economice din ce în ce mai proaste din țară, solicitându-i președintelui Mugabe să demisioneze și cerând reformarea sistemului electoral;

| C. | întrucât, până în prezent, guvernul a păstrat tăcerea cu privire la dispariția dlui Dzamara, fapt care a stârnit suspiciunea că statul ar putea fi responsabil în rândul opiniei publice; întrucât partidul aflat la putere, ZANU-PF, neagă dispariția sa forțată și o denunță ca fiind o înscenare organizată de partidele din opoziție; |
| --- | --- |

C.

întrucât, până în prezent, guvernul a păstrat tăcerea cu privire la dispariția dlui Dzamara, fapt care a stârnit suspiciunea că statul ar putea fi responsabil în rândul opiniei publice; întrucât partidul aflat la putere, ZANU-PF, neagă dispariția sa forțată și o denunță ca fiind o înscenare organizată de partidele din opoziție;

| D. | întrucât o hotărâre a Înalții Curți din 13 martie 2015 impunea autorităților din Zimbabwe să organizeze acțiuni de căutare a dlui Dzamara și să prezinte Curții din două în două săptămâni rapoarte privind progresele realizate până când se află unde se află acesta; întrucât acest ordin al Înaltei Curți a fost ignorat de autoritățile responsabile de punerea sa în aplicare, iar autoritățile statului nu au respectat încă această hotărâre; |
| --- | --- |

D.

întrucât o hotărâre a Înalții Curți din 13 martie 2015 impunea autorităților din Zimbabwe să organizeze acțiuni de căutare a dlui Dzamara și să prezinte Curții din două în două săptămâni rapoarte privind progresele realizate până când se află unde se află acesta; întrucât acest ordin al Înaltei Curți a fost ignorat de autoritățile responsabile de punerea sa în aplicare, iar autoritățile statului nu au respectat încă această hotărâre;

| E. | întrucât dl Dzamara a fost victima mai multor atacuri ale susținătorilor partidului aflat la putere, ZANU-PF, și ale unor polițiști în uniformă; întrucât în noiembrie 2014 aproximativ 20 de polițiști în uniformă i-au pus cătușe dlui Dzamara și l-au bătut până când acesta și-a pierdut cunoștința, atacându-l și pe avocatul său, Kennedy Masiye; |
| --- | --- |

E.

întrucât dl Dzamara a fost victima mai multor atacuri ale susținătorilor partidului aflat la putere, ZANU-PF, și ale unor polițiști în uniformă; întrucât în noiembrie 2014 aproximativ 20 de polițiști în uniformă i-au pus cătușe dlui Dzamara și l-au bătut până când acesta și-a pierdut cunoștința, atacându-l și pe avocatul său, Kennedy Masiye;

| F. | întrucât la 27 aprilie 2015 persoane au fost reținute în Harare după ce au participat la o procesiune de susținere a lui Itai Dzamara în urma dispariției sale; întrucât activiștii au fost ținuți în arest timp de șase ore; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 27 aprilie 2015 persoane au fost reținute în Harare după ce au participat la o procesiune de susținere a lui Itai Dzamara în urma dispariției sale; întrucât activiștii au fost ținuți în arest timp de șase ore;

| G. | întrucât, după răpirea dlui Dzamara, soția sa, Sheffra Dzamara, a solicitat Înaltei Curți din Harare să oblige poliția și Organizația centrală de informații (CIO) să îi caute soțul; întrucât în timpul audierilor poliția și CIO au negat că ar ști unde se află Dzamara; întrucât Sheffra Dzamara a declarat la începutul lunii aprilie că persoane neidentificate o supraveghează în permanență și că se teme pentru viața ei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, după răpirea dlui Dzamara, soția sa, Sheffra Dzamara, a solicitat Înaltei Curți din Harare să oblige poliția și Organizația centrală de informații (CIO) să îi caute soțul; întrucât în timpul audierilor poliția și CIO au negat că ar ști unde se află Dzamara; întrucât Sheffra Dzamara a declarat la începutul lunii aprilie că persoane neidentificate o supraveghează în permanență și că se teme pentru viața ei;

| H. | întrucât situația actuală din Zimbabwe în ceea ce privește drepturile omului și democrația se înrăutățește și există relatări permanente privind hărțuirea și încălcarea drepturilor omului cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și membrii societății civile din Zimbabwe; |
| --- | --- |

H.

întrucât situația actuală din Zimbabwe în ceea ce privește drepturile omului și democrația se înrăutățește și există relatări permanente privind hărțuirea și încălcarea drepturilor omului cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii și membrii societății civile din Zimbabwe;

| I. | întrucât poliția abuzează deseori de legi existente, cum ar fi legea privind ordinea publică și securitatea (POSA) și legea privind accesul la informații și protecția vieții private (AIPPA), pentru a interzice întruniri și adunări publice legale; |
| --- | --- |

I.

întrucât poliția abuzează deseori de legi existente, cum ar fi legea privind ordinea publică și securitatea (POSA) și legea privind accesul la informații și protecția vieții private (AIPPA), pentru a interzice întruniri și adunări publice legale;

| J. | întrucât libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare sunt elemente esențiale ale oricărei democrații; |
| --- | --- |

J.

întrucât libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare sunt elemente esențiale ale oricărei democrații;

| K. | întrucât în februarie 2015 UE a reluat acordarea de ajutoare Republicii Zimbabwe, sub forma unui program indicativ național în valoare de 234 milioane de euro, destinat să ajute Zimbabwe să devină o țară mai democratică și prosperă, iar Consiliul European a decis să mențină câteva din sancțiunile împotriva Republicii Zimbabwe; întrucât doar președintele Robert Mugabe, soția sa și o societate din domeniul apărării fac în continuare obiectul înghețării activelor și interdicției de călătorie; întrucât rămâne în vigoare și un embargou al UE asupra armelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât în februarie 2015 UE a reluat acordarea de ajutoare Republicii Zimbabwe, sub forma unui program indicativ național în valoare de 234 milioane de euro, destinat să ajute Zimbabwe să devină o țară mai democratică și prosperă, iar Consiliul European a decis să mențină câteva din sancțiunile împotriva Republicii Zimbabwe; întrucât doar președintele Robert Mugabe, soția sa și o societate din domeniul apărării fac în continuare obiectul înghețării activelor și interdicției de călătorie; întrucât rămâne în vigoare și un embargou al UE asupra armelor;

| L. | întrucât la 16 martie 2013 a fost adoptată prin referendum o nouă constituție, cu scopul declarat de curățare a politicii, dar în practică progresele sunt lente și situația drepturilor omului este în continuare vulnerabilă, |
| --- | --- |

L.

întrucât la 16 martie 2013 a fost adoptată prin referendum o nouă constituție, cu scopul declarat de curățare a politicii, dar în practică progresele sunt lente și situația drepturilor omului este în continuare vulnerabilă,

| 1. | condamnă ferm dispariția forțată a apărătorului drepturilor omului, Itai Dzamara și solicită eliberarea sa imediată și necondiționată; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm dispariția forțată a apărătorului drepturilor omului, Itai Dzamara și solicită eliberarea sa imediată și necondiționată;

| 2. | îndeamnă guvernul Republicii Zimbabwe să ia toate măsurile necesare pentru a îl găsi pe dl Dzamara și a aduce în fața justiției toate persoanele responsabile; invită guvernul să respecte pe deplin ordinul Înaltei Curți, care îi îndrumă să îl caute pe dl Dzamara; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă guvernul Republicii Zimbabwe să ia toate măsurile necesare pentru a îl găsi pe dl Dzamara și a aduce în fața justiției toate persoanele responsabile; invită guvernul să respecte pe deplin ordinul Înaltei Curți, care îi îndrumă să îl caute pe dl Dzamara;

| 3. | invită autoritățile din Zimbabwe să asigure siguranța și securitatea soției și familiei sale, precum și a colegilor și susținătorilor săi; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile din Zimbabwe să asigure siguranța și securitatea soției și familiei sale, precum și a colegilor și susținătorilor săi;

| 4. | este profund îngrijorat în legătură cu rapoartele organizațiilor pentru apărarea drepturilor omului privind accentuarea violențelor politice și a hărțuirii opoziției politice, precum și cu restricțiile și intimidarea grave cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, care sunt deseori bătuți de poliție și arestați pe baza unor acuzații false; regretă faptul că de la ultimele alegeri și de la adoptarea noii constituții în 2013, s-au făcut puține progrese în ceea ce privește statul de drept și în special reformarea situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

este profund îngrijorat în legătură cu rapoartele organizațiilor pentru apărarea drepturilor omului privind accentuarea violențelor politice și a hărțuirii opoziției politice, precum și cu restricțiile și intimidarea grave cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, care sunt deseori bătuți de poliție și arestați pe baza unor acuzații false; regretă faptul că de la ultimele alegeri și de la adoptarea noii constituții în 2013, s-au făcut puține progrese în ceea ce privește statul de drept și în special reformarea situației drepturilor omului;

| 5. | îndeamnă autoritățile din Zimbabwe să investigheze acuzațiile privind utilizarea excesivă a forței și alte încălcări ale drepturilor omului săvârșite de poliție și funcționari publici și să îi tragă pe aceștia la răspundere; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă autoritățile din Zimbabwe să investigheze acuzațiile privind utilizarea excesivă a forței și alte încălcări ale drepturilor omului săvârșite de poliție și funcționari publici și să îi tragă pe aceștia la răspundere;

| 6. | reamintește responsabilitatea generală a guvernului Republicii Zimbabwe de a asigura siguranța tuturor cetățenilor săi; invită autoritățile din Zimbabwe să pună în aplicare prevederile Declarației universale a drepturilor omului, ale Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și ale instrumentelor regionale privind drepturile omului ratificate de Zimbabwe; |
| --- | --- |

6.

reamintește responsabilitatea generală a guvernului Republicii Zimbabwe de a asigura siguranța tuturor cetățenilor săi; invită autoritățile din Zimbabwe să pună în aplicare prevederile Declarației universale a drepturilor omului, ale Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor și ale instrumentelor regionale privind drepturile omului ratificate de Zimbabwe;

| 7. | reamintește faptul că în temeiul acordului politic global (APG), Zimbabwe s-a angajat să se asigure că atât legislația sa, cât și procedurile și practicile respectă principiile și legislația internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că în temeiul acordului politic global (APG), Zimbabwe s-a angajat să se asigure că atât legislația sa, cât și procedurile și practicile respectă principiile și legislația internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare;

| 8. | ia act de instituirea Comisiei pentru drepturile omului din Zimbabwe, însă se arată îngrijorat de faptul că acesteia nu i s-a asigurat o capacitate semnificativă pentru a acționa în mod independent și a-și îndeplini obiectivele cu privire la aspectele presante în materie de drepturile omului cu care se confruntă țara; |
| --- | --- |

8.

ia act de instituirea Comisiei pentru drepturile omului din Zimbabwe, însă se arată îngrijorat de faptul că acesteia nu i s-a asigurat o capacitate semnificativă pentru a acționa în mod independent și a-și îndeplini obiectivele cu privire la aspectele presante în materie de drepturile omului cu care se confruntă țara;

| 9. | solicită, prin urmare, acțiuni concertate ale comunității internaționale, în special ale Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); consideră că această organizație regională are un rol important ca garant al APG, insistând, printre altele, asupra punerii în aplicare a acordului și mai ales a articolului 13 din acesta, pentru a se garanta intervenția obiectivă și echidistantă a forțelor de poliție și a altor forțe de securitate; |
| --- | --- |

9.

solicită, prin urmare, acțiuni concertate ale comunității internaționale, în special ale Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); consideră că această organizație regională are un rol important ca garant al APG, insistând, printre altele, asupra punerii în aplicare a acordului și mai ales a articolului 13 din acesta, pentru a se garanta intervenția obiectivă și echidistantă a forțelor de poliție și a altor forțe de securitate;

| 10. | îndeamnă guvernul Republicii Zimbabwe și pe președintele Mugabe să respecte obligațiile internaționale și prevederile tratatelor internaționale semnate de Zimbabwe și care garantează respectarea statului de drept și a drepturilor civile și politice; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă guvernul Republicii Zimbabwe și pe președintele Mugabe să respecte obligațiile internaționale și prevederile tratatelor internaționale semnate de Zimbabwe și care garantează respectarea statului de drept și a drepturilor civile și politice;

| 11. | solicită UE să își intensifice dialogul politic privind drepturile omului pe baza articolului 8 din Acordul de la Cotonou și, în special, să încurajeze guvernul să abroge sau să modifice în mod corespunzător legea privind ordinea publică și securitatea și legea privind accesul la informații și protecția vieții private, pentru a opri utilizarea lor abuzivă; |
| --- | --- |

11.

solicită UE să își intensifice dialogul politic privind drepturile omului pe baza articolului 8 din Acordul de la Cotonou și, în special, să încurajeze guvernul să abroge sau să modifice în mod corespunzător legea privind ordinea publică și securitatea și legea privind accesul la informații și protecția vieții private, pentru a opri utilizarea lor abuzivă;

| 12. | deplânge absența unei clauze ferme și obligatorii privind drepturile omului în cadrul acordului interimar de parteneriat economic (APE) încheiat cu patru state din Africa Orientală și Australă, printre care și Zimbabwe; |
| --- | --- |

12.

deplânge absența unei clauze ferme și obligatorii privind drepturile omului în cadrul acordului interimar de parteneriat economic (APE) încheiat cu patru state din Africa Orientală și Australă, printre care și Zimbabwe;

| 13. | ia act de ridicarea sancțiunilor stabilită de UE și sprijină măsurile specifice care rămân în prezent în vigoare împotriva președintelui și soției acestuia, precum și embargoul asupra armelor, care reprezintă un răspuns la situația politică și a drepturilor omului din Zimbabwe; |
| --- | --- |

13.

ia act de ridicarea sancțiunilor stabilită de UE și sprijină măsurile specifice care rămân în prezent în vigoare împotriva președintelui și soției acestuia, precum și embargoul asupra armelor, care reprezintă un răspuns la situația politică și a drepturilor omului din Zimbabwe;

| 14. | consideră că promovarea democrației și protecția drepturilor omului și a statului de drept sunt esențiale dacă se dorește ca Zimbabwe să devină o țară liberă și prosperă; |
| --- | --- |

14.

consideră că promovarea democrației și protecția drepturilor omului și a statului de drept sunt esențiale dacă se dorește ca Zimbabwe să devină o țară liberă și prosperă;

| 15. | invită delegația UE la Harare să continue să ofere asistență Republicii Zimbabwe în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului; insistă asupra faptului că UE trebuie să se asigure că finanțarea pentru dezvoltare acordată Republicii Zimbabwe răspunde în mod eficient nevoilor populației, în special prin intermediul organizațiilor societății civile, și că reformele politice și economice finanțate de acest instrument sunt puse în aplicare; |
| --- | --- |

15.

invită delegația UE la Harare să continue să ofere asistență Republicii Zimbabwe în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului; insistă asupra faptului că UE trebuie să se asigure că finanțarea pentru dezvoltare acordată Republicii Zimbabwe răspunde în mod eficient nevoilor populației, în special prin intermediul organizațiilor societății civile, și că reformele politice și economice finanțate de acest instrument sunt puse în aplicare;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, SEAE, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor statelor din Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Secretarului General al Commonwealth-ului. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, SEAE, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor statelor din Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Secretarului General al Commonwealth-ului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0059.

(2)  JO L 50, 20.2.2014, p. 20.

(3)  JO L 47, 20.2.2015, p. 20.

(4)  JO L 54, 28.2.2012, p. 20.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/52

---

P8_TA(2015)0211

Situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv gropile comune din Thailanda

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv la gropile comune din Thailanda (2015/2711(RSP))

(2016/C 353/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și populația Rohingya, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 22 noiembrie 2012 (3) și 13 iunie 2013 (4), și rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la restabilirea accesului Myanmarului/Birmaniei la preferințele tarifare generalizate (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și populația Rohingya, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 22 noiembrie 2012 (3) și 13 iunie 2013 (4), și rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la restabilirea accesului Myanmarului/Birmaniei la preferințele tarifare generalizate (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la situația refugiaților birmani din Thailanda (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la situația refugiaților birmani din Thailanda (6),

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) din 6 mai 2015 referitoare la gropile comune din Thailanda în care sunt îngropați etnici Rohingya, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) din 6 mai 2015 referitoare la gropile comune din Thailanda în care sunt îngropați etnici Rohingya,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR) din 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta,

| — | având în vedere declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului, în special punctele 13, 15, 16 și 18, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului, în special punctele 13, 15, 16 și 18,

| — | având în vedere apelul adresat la 15 mai 2015 de ICNUR guvernelor regionale, în care le îndeamnă pe acestea să desfășoare operațiuni de căutare și salvare și avertizează cu privire la un „posibil dezastru umanitar”, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul adresat la 15 mai 2015 de ICNUR guvernelor regionale, în care le îndeamnă pe acestea să desfășoare operațiuni de căutare și salvare și avertizează cu privire la un „posibil dezastru umanitar”,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, într-o criză regională în curs de escaladare, se estimează că mii de etnici Rohingya și alți refugiați se află în continuare la bordul unor ambarcațiuni în Marea Andaman și în Strâmtoarea Malacca, unii dintre ei abandonați de către traficanți, cu cantități limitate de apă și mâncare, și sunt împinși înapoi în larg atunci când bărcile lor pătrund în apele teritoriale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, într-o criză regională în curs de escaladare, se estimează că mii de etnici Rohingya și alți refugiați se află în continuare la bordul unor ambarcațiuni în Marea Andaman și în Strâmtoarea Malacca, unii dintre ei abandonați de către traficanți, cu cantități limitate de apă și mâncare, și sunt împinși înapoi în larg atunci când bărcile lor pătrund în apele teritoriale;

| B. | întrucât, la 1 și 4 mai 2015, poliția militară a descoperit cadavrele a cel puțin 30 de etnici musulmani Rohingya într-o tabără suspectată a fi folosită pentru traficul de persoane din districtul Sadao, provincia Songkhla, în apropierea graniței dintre Thailanda și Malaysia; întrucât o altă tabără, cu cel puțin cinci alte gropi, a fost descoperită câteva zile mai târziu; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 1 și 4 mai 2015, poliția militară a descoperit cadavrele a cel puțin 30 de etnici musulmani Rohingya într-o tabără suspectată a fi folosită pentru traficul de persoane din districtul Sadao, provincia Songkhla, în apropierea graniței dintre Thailanda și Malaysia; întrucât o altă tabără, cu cel puțin cinci alte gropi, a fost descoperită câteva zile mai târziu;

| C. | întrucât etnicii Rohingya continuă să sufere din cauza persecuțiilor și a discriminării și sunt în continuare privați în mod arbitrar de cetățenie în Myanmar/Birmania, rămânând, prin urmare, apatrizi; întrucât, la 1 aprilie 2015, guvernul birmanez le-a retras cărțile de identitate temporare, privându-i de dreptul la vot; întrucât crimele și atrocitățile comise împotriva lor beneficiază în continuare, în majoritatea cazurilor, de imunitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât etnicii Rohingya continuă să sufere din cauza persecuțiilor și a discriminării și sunt în continuare privați în mod arbitrar de cetățenie în Myanmar/Birmania, rămânând, prin urmare, apatrizi; întrucât, la 1 aprilie 2015, guvernul birmanez le-a retras cărțile de identitate temporare, privându-i de dreptul la vot; întrucât crimele și atrocitățile comise împotriva lor beneficiază în continuare, în majoritatea cazurilor, de imunitate;

| D. | întrucât etnicii Rohingya au părăsit Myanmar/Birmania în număr mare, în urma izbucnirii violențelor din 2012, în timpul cărora cartiere întregi au fost rase de pe fața pământului și sute de persoane și-au pierdut viața; întrucât mulți dintre cei care au fugit au căzut victime bandelor de traficanți care operează în zona Golfului Bengal; |
| --- | --- |

D.

întrucât etnicii Rohingya au părăsit Myanmar/Birmania în număr mare, în urma izbucnirii violențelor din 2012, în timpul cărora cartiere întregi au fost rase de pe fața pământului și sute de persoane și-au pierdut viața; întrucât mulți dintre cei care au fugit au căzut victime bandelor de traficanți care operează în zona Golfului Bengal;

| E. | întrucât, conform raportului periodic publicat de ICNUR la 8 mai 2015, în perioada cuprinsă între lunile ianuarie și martie 2015, circa 25 000 de etnici Rohingya și din Bangladesh au urcat la bordul ambarcațiunilor traficanților de persoane; întrucât numărul acestora este aproape dublu față de cel înregistrat în aceeași perioadă din 2014; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform raportului periodic publicat de ICNUR la 8 mai 2015, în perioada cuprinsă între lunile ianuarie și martie 2015, circa 25 000 de etnici Rohingya și din Bangladesh au urcat la bordul ambarcațiunilor traficanților de persoane; întrucât numărul acestora este aproape dublu față de cel înregistrat în aceeași perioadă din 2014;

| F. | întrucât câteva mii de etnici Rohingya au fugit pe mare pentru a scăpa de persecuții, sute dintre ei pierzându-și viața în naufragii sau pentru că au fost trimiși înapoi în larg; |
| --- | --- |

F.

întrucât câteva mii de etnici Rohingya au fugit pe mare pentru a scăpa de persecuții, sute dintre ei pierzându-și viața în naufragii sau pentru că au fost trimiși înapoi în larg;

| G. | întrucât, în urma măsurilor represive, traficanții de persoane au început să folosească rute maritime; întrucât se înregistrează tot mai multe cazuri de migranți pe care traficanții îi abandonează pe mare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în urma măsurilor represive, traficanții de persoane au început să folosească rute maritime; întrucât se înregistrează tot mai multe cazuri de migranți pe care traficanții îi abandonează pe mare;

| H. | întrucât mii de etnici Rohingya și alți migranți fac în continuare obiectul traficului de persoane prin Thailanda și alte țări din regiune, în unele cazuri fiind implicate și autoritățile thailandeze locale corupte, și sunt ținuți prizonieri în condiții inumane în tabere din jungla din sudul Thailandei, unde sunt torturați, înfometați și omorâți în bătaie de către răpitorii lor, care încearcă să obțină răscumpărări din partea familiilor, sau sunt vânduți ca sclavi; |
| --- | --- |

H.

întrucât mii de etnici Rohingya și alți migranți fac în continuare obiectul traficului de persoane prin Thailanda și alte țări din regiune, în unele cazuri fiind implicate și autoritățile thailandeze locale corupte, și sunt ținuți prizonieri în condiții inumane în tabere din jungla din sudul Thailandei, unde sunt torturați, înfometați și omorâți în bătaie de către răpitorii lor, care încearcă să obțină răscumpărări din partea familiilor, sau sunt vânduți ca sclavi;

| I. | întrucât ICNUR a solicitat o reacție comună în urma descoperirii gropilor comune din Thailanda în care sunt îngropați etnici Rohingya și a îndemnat țările din regiune să își consolideze cooperarea în ceea ce privește măsurile de combatere a introducerii ilegale și a traficului de persoane, asigurând totodată protecția victimelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât ICNUR a solicitat o reacție comună în urma descoperirii gropilor comune din Thailanda în care sunt îngropați etnici Rohingya și a îndemnat țările din regiune să își consolideze cooperarea în ceea ce privește măsurile de combatere a introducerii ilegale și a traficului de persoane, asigurând totodată protecția victimelor;

| J. | întrucât problema populației Rohingya nu a fost discutată în cadrul celui de-al 26-lea Summit al ASEAN, recent desfășurat, între 26 și 28 aprilie 2015, în Malaysia; |
| --- | --- |

J.

întrucât problema populației Rohingya nu a fost discutată în cadrul celui de-al 26-lea Summit al ASEAN, recent desfășurat, între 26 și 28 aprilie 2015, în Malaysia;

| K. | întrucât în perioada 2010-2015, Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei Europene a furnizat ajutor umanitar în valoare de circa 57,3 milioane EUR persoanelor vulnerabile din statul Rakhine; întrucât în 2015 ECHO finanțează proiecte în întreg statul Rakhine, în încercarea de a satisface unele dintre nevoile cele mai stringente ale membrilor populației Rohingya din localitățile din nordul statului, inclusiv nevoile în materie de hrană și alimentație, servicii medicale de bază și aprovizionare cu alte articole esențiale de uz casnic și în încercarea de a sprijini populația strămutată începând cu 2012; |
| --- | --- |

K.

întrucât în perioada 2010-2015, Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei Europene a furnizat ajutor umanitar în valoare de circa 57,3 milioane EUR persoanelor vulnerabile din statul Rakhine; întrucât în 2015 ECHO finanțează proiecte în întreg statul Rakhine, în încercarea de a satisface unele dintre nevoile cele mai stringente ale membrilor populației Rohingya din localitățile din nordul statului, inclusiv nevoile în materie de hrană și alimentație, servicii medicale de bază și aprovizionare cu alte articole esențiale de uz casnic și în încercarea de a sprijini populația strămutată începând cu 2012;

| L. | Întrucât, din 2013, ECHO a alocat 325 000 EUR Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), pentru a oferi hrană, obiecte esențiale de uz casnic, asistență medicală și protecție unui număr de circa 3 000 de bărbați, femei și copii aparținând populației Rohingya deținuți în Thailanda; |
| --- | --- |

L.

Întrucât, din 2013, ECHO a alocat 325 000 EUR Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), pentru a oferi hrană, obiecte esențiale de uz casnic, asistență medicală și protecție unui număr de circa 3 000 de bărbați, femei și copii aparținând populației Rohingya deținuți în Thailanda;

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă față de situația dificilă a refugiaților Rohingya și față de criza umanitară aflată în prezent în plină desfășurare în marea liberă și în apele teritoriale dintre Myanmar/Birmania, Bangladesh, Thailanda și Indonezia, și este șocat de descoperirile efectuate în urma recentelor exhumări a zeci de cadavre din gropi comune aflate în apropierea taberelor de traficanți de persoane din sudul Thailandei; transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea profundă față de situația dificilă a refugiaților Rohingya și față de criza umanitară aflată în prezent în plină desfășurare în marea liberă și în apele teritoriale dintre Myanmar/Birmania, Bangladesh, Thailanda și Indonezia, și este șocat de descoperirile efectuate în urma recentelor exhumări a zeci de cadavre din gropi comune aflate în apropierea taberelor de traficanți de persoane din sudul Thailandei; transmite condoleanțe familiilor victimelor;

| 2. | invită autoritățile thailandeze să desfășoare fără întârziere anchete penale complete și credibile cu privire la gropile comune ale musulmanilor Rohingya și, dacă este cazul, cu ajutorul ONU, pentru a se asigura că persoanele răspunzătoare sunt aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

invită autoritățile thailandeze să desfășoare fără întârziere anchete penale complete și credibile cu privire la gropile comune ale musulmanilor Rohingya și, dacă este cazul, cu ajutorul ONU, pentru a se asigura că persoanele răspunzătoare sunt aduse în fața justiției;

| 3. | salută recunoașterea de către guvernul Thailandei a problemei traficului de ființe umane în Thailanda și în regiune, precum și a complicității unor autorități corupte la introducerea ilegală de persoane; solicită guvernului Thailandei și funcționarilor acestuia să pună capăt tuturor actelor de complicitate cu grupurile infracționale care fac trafic cu persoane aparținând populației Rohingya și cu alți migranți în Thailanda; |
| --- | --- |

3.

salută recunoașterea de către guvernul Thailandei a problemei traficului de ființe umane în Thailanda și în regiune, precum și a complicității unor autorități corupte la introducerea ilegală de persoane; solicită guvernului Thailandei și funcționarilor acestuia să pună capăt tuturor actelor de complicitate cu grupurile infracționale care fac trafic cu persoane aparținând populației Rohingya și cu alți migranți în Thailanda;

| 4. | invită toate țările din regiune să își consolideze cooperarea în ceea ce privește la măsurile de combatere a introducerii ilegale a persoanelor și a traficului de persoane, asigurând totodată protecția victimelor; subliniază potențialul rol important al ASEAN în această privință; încurajează guvernele statelor din regiune să participe la viitoarea reuniune regională privind situația migranților, care va fi găzduită de Thailanda la Bangkok la 29 mai 2015; salută elaborarea Convenției ASEAN împotriva traficului de persoane, în special de femei și de copii, care ar trebui aprobată de liderii țărilor ASEAN în cursul anului 2015; |
| --- | --- |

4.

invită toate țările din regiune să își consolideze cooperarea în ceea ce privește la măsurile de combatere a introducerii ilegale a persoanelor și a traficului de persoane, asigurând totodată protecția victimelor; subliniază potențialul rol important al ASEAN în această privință; încurajează guvernele statelor din regiune să participe la viitoarea reuniune regională privind situația migranților, care va fi găzduită de Thailanda la Bangkok la 29 mai 2015; salută elaborarea Convenției ASEAN împotriva traficului de persoane, în special de femei și de copii, care ar trebui aprobată de liderii țărilor ASEAN în cursul anului 2015;

| 5. | invită toate țările din regiune să semneze și să ratifice Convenția ONU privind statutul refugiaților și să ofere solicitanților de azil Rohingya protecție cel puțin temporar, sprijinind în același timp guvernul din Myanmar/Birmania în găsirea unor soluții echitabile, pe termen lung pentru cauzele care stau la baza acestei situații; |
| --- | --- |

5.

invită toate țările din regiune să semneze și să ratifice Convenția ONU privind statutul refugiaților și să ofere solicitanților de azil Rohingya protecție cel puțin temporar, sprijinind în același timp guvernul din Myanmar/Birmania în găsirea unor soluții echitabile, pe termen lung pentru cauzele care stau la baza acestei situații;

| 6. | invită, de asemenea guvernul din Myanmar/Birmania să își modifice politica și să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt persecuțiilor și discriminării minorității Rohingya; cere, așa cum a făcut-o deja, modificarea sau abrogarea legii din 1982 privind cetățenia pentru a permite accesul egal la cetățenia statului Myanmar/Birmania pentru populația Rohingya; |
| --- | --- |

6.

invită, de asemenea guvernul din Myanmar/Birmania să își modifice politica și să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt persecuțiilor și discriminării minorității Rohingya; cere, așa cum a făcut-o deja, modificarea sau abrogarea legii din 1982 privind cetățenia pentru a permite accesul egal la cetățenia statului Myanmar/Birmania pentru populația Rohingya;

| 7. | salută declarația îndelung așteptată a purtătorului de cuvânt al partidului de opoziție al lui Aung San Suu Kyi, Liga Națională pentru Democrație (LND), emisă la 18 mai 2015, potrivit căreia guvernul din Myanmar/Birmania ar trebui să acorde cetățenia minorității Rohingya; |
| --- | --- |

7.

salută declarația îndelung așteptată a purtătorului de cuvânt al partidului de opoziție al lui Aung San Suu Kyi, Liga Națională pentru Democrație (LND), emisă la 18 mai 2015, potrivit căreia guvernul din Myanmar/Birmania ar trebui să acorde cetățenia minorității Rohingya;

| 8. | îndeamnă liderii din Indonezia, Malaysia și Thailanda să facă din salvarea vieților migranților și refugiaților abandonați în ambarcațiuni în Golful Bengal și în Marea Andaman o prioritate și salută declarațiile emise de Malaysia și Indonezia la 20 mai 2015, potrivit cărora acordă adăpost temporar migranților aflați pe mare; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă liderii din Indonezia, Malaysia și Thailanda să facă din salvarea vieților migranților și refugiaților abandonați în ambarcațiuni în Golful Bengal și în Marea Andaman o prioritate și salută declarațiile emise de Malaysia și Indonezia la 20 mai 2015, potrivit cărora acordă adăpost temporar migranților aflați pe mare;

| 9. | salută ajutorul acordat de Uniunea Europeană și organizațiile internaționale, cum ar fi ICNUR, populației Rohingya din Myanmar/Birmania și Thailanda și ajutorul umanitar din partea UE pentru persoanele strămutate în interiorul țării în statul Arakan/Rakhine, pentru membrii fără acte legale ai populației Rohingya și pentru populațiile gazdă vulnerabile din Bagladesh, precum și pentru migranții aparținând populației Rohingya sau din Bangladesh aflați în prezent în centre de detenție pentru imigranți (bărbații) și în centre de asistență socială (femeile si copiii) în Thailanda; |
| --- | --- |

9.

salută ajutorul acordat de Uniunea Europeană și organizațiile internaționale, cum ar fi ICNUR, populației Rohingya din Myanmar/Birmania și Thailanda și ajutorul umanitar din partea UE pentru persoanele strămutate în interiorul țării în statul Arakan/Rakhine, pentru membrii fără acte legale ai populației Rohingya și pentru populațiile gazdă vulnerabile din Bagladesh, precum și pentru migranții aparținând populației Rohingya sau din Bangladesh aflați în prezent în centre de detenție pentru imigranți (bărbații) și în centre de asistență socială (femeile si copiii) în Thailanda;

| 10. | solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să abordeze această chestiune la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Thailanda, cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN; |
| --- | --- |

10.

solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să abordeze această chestiune la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Thailanda, cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, guvernului și parlamentului Thailandei, Secretarului general al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Comisiei interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN, Reprezentantului special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, guvernului și parlamentului Thailandei, Secretarului general al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Comisiei interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN, Reprezentantului special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune.

---

(1)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 79.

(2)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 145.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0464.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0286.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0228.

(6)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 144.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/55

---

P8_TA(2015)0212

Swaziland, cazul apărătorilor drepturilor omului Thulani Maseko și Bheki Makhubu

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la Swaziland, cazul apărătorilor pentru drepturile omului Thulani Maseko și Bheki Makhubu (2015/2712(RSP))

(2016/C 353/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Legea Regatului Swaziland privind relațiile de muncă din anul 2000 (modificată), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea Regatului Swaziland privind relațiile de muncă din anul 2000 (modificată),

| — | având în vedere programul de țară privind munca decentă al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) pentru Swaziland, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de țară privind munca decentă al Organizației Internaționale a Muncii (OIM) pentru Swaziland,

| — | având în vedere evaluarea periodică universală (UPR) a Regatului Swaziland efectuată înainte de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU, care a avut loc la 4 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea periodică universală (UPR) a Regatului Swaziland efectuată înainte de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU, care a avut loc la 4 octombrie 2011,

| — | având în vedere sistemul generalizat de preferințe al UE (SGP), astfel cum a fost aprobat de Parlament la 31 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemul generalizat de preferințe al UE (SGP), astfel cum a fost aprobat de Parlament la 31 octombrie 2012,

| — | având în vedere declarația UE enunțată la 6 iunie 2014 în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii de la Geneva, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE enunțată la 6 iunie 2014 în cadrul celei de a 103-a sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii de la Geneva,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 30 iulie 2014 privind condamnarea redactorului-șef al revistei The Nation, Bheki Makhubu, și al avocatului pentru drepturile omului, Thulani Maseko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 30 iulie 2014 privind condamnarea redactorului-șef al revistei The Nation, Bheki Makhubu, și al avocatului pentru drepturile omului, Thulani Maseko,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 286 a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor (ACHPR) referitoare la libertatea de exprimare în Regatul Swaziland, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 286 a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor (ACHPR) referitoare la libertatea de exprimare în Regatul Swaziland,

| — | având în vedere declarația UE de la fața locului de la 1 aprilie 2014 privind arestarea recentă și prelungirea detenției redactorului-șef revistei The Nation, Bheki Makhubu, și respectiv a avocatului pentru drepturile omului, Thulani Maseko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE de la fața locului de la 1 aprilie 2014 privind arestarea recentă și prelungirea detenției redactorului-șef revistei The Nation, Bheki Makhubu, și respectiv a avocatului pentru drepturile omului, Thulani Maseko,

| — | având în vedere comunicatul de presă prezentat la 28 martie 2014 de raportorul special al ACHPR referitor la libertatea de exprimare și accesul la informații în Africa și la arestarea dlui Thulani Rudolf Maseko și a dlui Bheki Makhubu, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă prezentat la 28 martie 2014 de raportorul special al ACHPR referitor la libertatea de exprimare și accesul la informații în Africa și la arestarea dlui Thulani Rudolf Maseko și a dlui Bheki Makhubu,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Swaziland este o monarhie absolutistă condusă de Regele Mswati al III-lea, care a declarat starea de urgență în 1973, încă în vigoare după 41 de ani, care exercită autoritate absolută asupra cabinetului, a parlamentului și a sistemului judiciar și sub conducerea căruia situația drepturilor omului și standardele de trai s-au deteriorat în mod considerabil, iar sărăcia cronică a crescut, în timp ce statul de drept este respectat din ce în ce mai puțin, astfel cum o demonstrează în special interzicerea prin lege a partidelor politice; întrucât cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor s-au multiplicat și întrucât, în ultimul deceniu, guvernul Regatului Swaziland a încălcat drepturile sindicatelor și ale omului, nerespectând intervențiile OIM legate de aplicarea Convenției nr. 87 a OIM; |
| --- | --- |

A.

întrucât Swaziland este o monarhie absolutistă condusă de Regele Mswati al III-lea, care a declarat starea de urgență în 1973, încă în vigoare după 41 de ani, care exercită autoritate absolută asupra cabinetului, a parlamentului și a sistemului judiciar și sub conducerea căruia situația drepturilor omului și standardele de trai s-au deteriorat în mod considerabil, iar sărăcia cronică a crescut, în timp ce statul de drept este respectat din ce în ce mai puțin, astfel cum o demonstrează în special interzicerea prin lege a partidelor politice; întrucât cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor s-au multiplicat și întrucât, în ultimul deceniu, guvernul Regatului Swaziland a încălcat drepturile sindicatelor și ale omului, nerespectând intervențiile OIM legate de aplicarea Convenției nr. 87 a OIM;

| B. | întrucât Thulani Maseko, un avocat care lucrează pentru Congresul sindicatelor din Swaziland, a fost arestat la 17 martie 2014, după ce a scris un articol în care critica lipsa de independență a sistemului judiciar din Swaziland; întrucât, la 19 martie 2015, după publicarea unei scrisori elaborate în închisoare, în care denunța condițiile în care este ținut sub arest, Thulani Maseko a fost judecat de o comisie disciplinară a închisorii, în absența unui avocat, și ulterior a fost mutat cu forța la carceră; întrucât, deși a contestat această hotărâre, până în prezent nu a fost fixată o dată pentru audierea sa în fața Înaltei Curți; |
| --- | --- |

B.

întrucât Thulani Maseko, un avocat care lucrează pentru Congresul sindicatelor din Swaziland, a fost arestat la 17 martie 2014, după ce a scris un articol în care critica lipsa de independență a sistemului judiciar din Swaziland; întrucât, la 19 martie 2015, după publicarea unei scrisori elaborate în închisoare, în care denunța condițiile în care este ținut sub arest, Thulani Maseko a fost judecat de o comisie disciplinară a închisorii, în absența unui avocat, și ulterior a fost mutat cu forța la carceră; întrucât, deși a contestat această hotărâre, până în prezent nu a fost fixată o dată pentru audierea sa în fața Înaltei Curți;

| C. | întrucât, după publicarea unui articol în care critică sistemul judiciar, Bheki Makhubu, editorialist și redactor-șef al The Nation, considerat a fi unicul ziar independent al țării, a fost arestat sub acuzațiile de „crearea unui scandal legat de sistemul judiciar” și „sfidarea curții”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, după publicarea unui articol în care critică sistemul judiciar, Bheki Makhubu, editorialist și redactor-șef al The Nation, considerat a fi unicul ziar independent al țării, a fost arestat sub acuzațiile de „crearea unui scandal legat de sistemul judiciar” și „sfidarea curții”;

| D. | întrucât, la 17 iulie 2014, Înalta Curte a Regatului Swaziland i-a condamnat pe Thulani Maseko și Bheki Makhubu pentru sfidarea curții, sentința fiind de doi ani de închisoare, o hotărâre ce pare disproporționată în comparație cu sentința obișnuită pronunțată în cauze similare- 30 de zile de închisoare, cu posibilitatea de a plăti o amendă; întrucât președintele completului de judecată, Mpendulo Simelane, a făcut obiectul unuia dintre articolele publicate de ziarul dlui Maseko și întrucât acest caz reprezintă în mod clar un conflict de interese și un obstacol în calea unui proces echitabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 17 iulie 2014, Înalta Curte a Regatului Swaziland i-a condamnat pe Thulani Maseko și Bheki Makhubu pentru sfidarea curții, sentința fiind de doi ani de închisoare, o hotărâre ce pare disproporționată în comparație cu sentința obișnuită pronunțată în cauze similare- 30 de zile de închisoare, cu posibilitatea de a plăti o amendă; întrucât președintele completului de judecată, Mpendulo Simelane, a făcut obiectul unuia dintre articolele publicate de ziarul dlui Maseko și întrucât acest caz reprezintă în mod clar un conflict de interese și un obstacol în calea unui proces echitabil;

| E. | întrucât, în Swaziland, hărțuirea de către sistemul judiciar a persoanelor care îl critică nu se oprește la cazul dlui Maseko și al dlui Makhubu, ci se numără printre tendințele îngrijorătoare de limitare a libertății de exprimare în țară, unde există 32 de legi care îngrădesc libertatea de exprimare și accesul la informații, iar partidele politice sunt interzise din 1973; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în Swaziland, hărțuirea de către sistemul judiciar a persoanelor care îl critică nu se oprește la cazul dlui Maseko și al dlui Makhubu, ci se numără printre tendințele îngrijorătoare de limitare a libertății de exprimare în țară, unde există 32 de legi care îngrădesc libertatea de exprimare și accesul la informații, iar partidele politice sunt interzise din 1973;

| F. | întrucât autoritățile din Swaziland nu doar sesizează justiția cu privire la sfidarea curții de către criticii lor, ci recurg în mod activ la Legea privind reprimarea terorismului (STA) din 2008 și la Legea privind instigarea la rebeliune și activitățile subversive (Legea privind SSA) din 1938 pentru a intimida activiștii și pentru a limita exercitarea dreptului la libertatea de expresie, de asociere și de întrunire pașnică și întrucât, în septembrie 2014, autoritățile au demarat de asemenea proceduri judiciare în temeiul Legii privind SSA împotriva dlui Maseko, sub acuzația de instigarea la rebeliune, care i-a fost adusă pentru prima dată în 2009; întrucât organizațiile internaționale au condamnat dispozițiile STA, declarându-le incompatibile cu obligațiile în materie de drepturi ale omului ale Regatului Swaziland, invocând mai multe motive; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile din Swaziland nu doar sesizează justiția cu privire la sfidarea curții de către criticii lor, ci recurg în mod activ la Legea privind reprimarea terorismului (STA) din 2008 și la Legea privind instigarea la rebeliune și activitățile subversive (Legea privind SSA) din 1938 pentru a intimida activiștii și pentru a limita exercitarea dreptului la libertatea de expresie, de asociere și de întrunire pașnică și întrucât, în septembrie 2014, autoritățile au demarat de asemenea proceduri judiciare în temeiul Legii privind SSA împotriva dlui Maseko, sub acuzația de instigarea la rebeliune, care i-a fost adusă pentru prima dată în 2009; întrucât organizațiile internaționale au condamnat dispozițiile STA, declarându-le incompatibile cu obligațiile în materie de drepturi ale omului ale Regatului Swaziland, invocând mai multe motive;

| G. | întrucât, în aprilie 2014, șapte persoane au fost arestate și acuzate de acte de terorism pentru simplul fapt de a purta tricouri politice; întrucât, când a luat cuvântul în fața Parlamentului, la 7 august 2014, prim-ministrul Regatului Swaziland, Barnabas Sibusiso Dlamini, a declarat că doi lideri sindicali care au participat la summitul de la Washington DC ar trebui să fie sugrumați pentru criticile la adresa guvernului și că doar sindicatelor recunoscute ar trebui să li se permită să sărbătorească Ziua Muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în aprilie 2014, șapte persoane au fost arestate și acuzate de acte de terorism pentru simplul fapt de a purta tricouri politice; întrucât, când a luat cuvântul în fața Parlamentului, la 7 august 2014, prim-ministrul Regatului Swaziland, Barnabas Sibusiso Dlamini, a declarat că doi lideri sindicali care au participat la summitul de la Washington DC ar trebui să fie sugrumați pentru criticile la adresa guvernului și că doar sindicatelor recunoscute ar trebui să li se permită să sărbătorească Ziua Muncii;

| H. | întrucât, la 8 octombrie 2014, Winnie Magagula, ministrul muncii și securității sociale din Swaziland, a suspendat cu efect imediat toate federațiile, dizolvând Congresul sindicatelor din Swaziland (TUCOSWA), Sindicatele reunite din Swaziland (ATUSWA), Federația angajatorilor și Camera de comerț a Swazilandului (FSE&CC), precum și o serie de alte organe de reglementare, și întrucât articolul 5 din Convenția nr. 87 a OIM privind libertatea de asociere, ratificat de guvernul Regatului Swaziland, recunoaște dreptul organizațiilor de lucrători să devină membre ale federațiilor și confederațiilor, la alegerea lor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 8 octombrie 2014, Winnie Magagula, ministrul muncii și securității sociale din Swaziland, a suspendat cu efect imediat toate federațiile, dizolvând Congresul sindicatelor din Swaziland (TUCOSWA), Sindicatele reunite din Swaziland (ATUSWA), Federația angajatorilor și Camera de comerț a Swazilandului (FSE&CC), precum și o serie de alte organe de reglementare, și întrucât articolul 5 din Convenția nr. 87 a OIM privind libertatea de asociere, ratificat de guvernul Regatului Swaziland, recunoaște dreptul organizațiilor de lucrători să devină membre ale federațiilor și confederațiilor, la alegerea lor;

| I. | întrucât guvernul din Swaziland a ignorat complet recomandările și apelurile repetate ale mișcării sindicale internaționale de a respecta drepturile garantate de convențiile internaționale ratificate de Swaziland, în special de Convenția OIM nr. 87, suspendând, dimpotrivă, dreptul lucrătorilor de a se asocia liber și de a desfășura activități sindicale; |
| --- | --- |

I.

întrucât guvernul din Swaziland a ignorat complet recomandările și apelurile repetate ale mișcării sindicale internaționale de a respecta drepturile garantate de convențiile internaționale ratificate de Swaziland, în special de Convenția OIM nr. 87, suspendând, dimpotrivă, dreptul lucrătorilor de a se asocia liber și de a desfășura activități sindicale;

| J. | întrucât, în urma unei misiuni de informare în Swaziland organizate în perioada 14-16 mai 2015 de Confederația Internațională a Sindicatelor pentru a evalua progresele realizate în ceea ce privește libertatea de asociere și a vizita activiști politici și din domeniul drepturilor omului, TUCOSWA a fost înregistrat din nou; întrucât, în pofida acestui fapt, autoritățile nu au dat asigurări că nu vor interveni în funcționarea și organizarea sindicatelor, iar la reuniuni ale sindicatelor au fost prezenți polițiști; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în urma unei misiuni de informare în Swaziland organizate în perioada 14-16 mai 2015 de Confederația Internațională a Sindicatelor pentru a evalua progresele realizate în ceea ce privește libertatea de asociere și a vizita activiști politici și din domeniul drepturilor omului, TUCOSWA a fost înregistrat din nou; întrucât, în pofida acestui fapt, autoritățile nu au dat asigurări că nu vor interveni în funcționarea și organizarea sindicatelor, iar la reuniuni ale sindicatelor au fost prezenți polițiști;

| K. | întrucât, la 15 iulie 2014, UE a încheiat negocierile cu grupul APE SADC (din care face parte și Swaziland) cu privire la Acordul de parteneriat economic (APE), care urmează să fie examinat în Parlamentul European în a doua jumătate a lui 2015 și, eventual, aprobat; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 15 iulie 2014, UE a încheiat negocierile cu grupul APE SADC (din care face parte și Swaziland) cu privire la Acordul de parteneriat economic (APE), care urmează să fie examinat în Parlamentul European în a doua jumătate a lui 2015 și, eventual, aprobat;

| L. | întrucât, în noiembrie 2014, Swaziland a pierdut acordul de comerț preferențial cu SUA încheiat în baza Legii privind creșterea și oportunitățile în Africa (African Growth and Opportunity Act, respectiv AGOA), întrucât guvernul nu a întreprins măsurile de reformă pe care și le-a asumat de bună voie în 2013, inclusiv tratarea restricțiilor aplicate libertății de asociere, întrunire și exprimare, cum ar fi detenția dlui Maseko și a dlui Makhubu, și modificarea Legii privind suprimarea terorismului, a Legii privind ordinea publică și a Legii privind relațiile de muncă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în noiembrie 2014, Swaziland a pierdut acordul de comerț preferențial cu SUA încheiat în baza Legii privind creșterea și oportunitățile în Africa (African Growth and Opportunity Act, respectiv AGOA), întrucât guvernul nu a întreprins măsurile de reformă pe care și le-a asumat de bună voie în 2013, inclusiv tratarea restricțiilor aplicate libertății de asociere, întrunire și exprimare, cum ar fi detenția dlui Maseko și a dlui Makhubu, și modificarea Legii privind suprimarea terorismului, a Legii privind ordinea publică și a Legii privind relațiile de muncă;

| M. | întrucât, în cadrul celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED), UE a alocat 62 de milioane EUR pentru programul indicativ național pentru perioada 2014-2020, în rândul priorităților aflându-se promovarea bunei guvernanțe, transparenței, răspunderii, independenței justiției, statului de drept și consolidarea securității; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în cadrul celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED), UE a alocat 62 de milioane EUR pentru programul indicativ național pentru perioada 2014-2020, în rândul priorităților aflându-se promovarea bunei guvernanțe, transparenței, răspunderii, independenței justiției, statului de drept și consolidarea securității;

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a dlui Maseko și a dlui Makhubu, întrucât detenția acestora este direct legată de exercitarea legitimă a dreptului lor la libertatea de exprimare și la opinie; solicită de asemenea eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință și politici, inclusiv a lui Mario Masuku, președintele Mișcării Populare a Democrației Unite (People’s United Democratic Movement), și a lui Maxwell Dlamini, secretarul general al Congresului Tinerilor din Swaziland; condamnă condițiile aspre de detenție a ambilor prizonieri și invită autoritățile din Swaziland să le garanteze integritatea fizică și psihologică în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

1.

solicită eliberarea imediată și necondiționată a dlui Maseko și a dlui Makhubu, întrucât detenția acestora este direct legată de exercitarea legitimă a dreptului lor la libertatea de exprimare și la opinie; solicită de asemenea eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință și politici, inclusiv a lui Mario Masuku, președintele Mișcării Populare a Democrației Unite (People’s United Democratic Movement), și a lui Maxwell Dlamini, secretarul general al Congresului Tinerilor din Swaziland; condamnă condițiile aspre de detenție a ambilor prizonieri și invită autoritățile din Swaziland să le garanteze integritatea fizică și psihologică în toate circumstanțele;

| 2. | reamintește angajamentele asumate de Swaziland în cadrul Acordului de la Cotonou de a respecta principiile democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la erodarea democrației și a drepturilor de bază în Swaziland și la modul tot mai brutal în care guvernul reacționează la critici; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentele asumate de Swaziland în cadrul Acordului de la Cotonou de a respecta principiile democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la erodarea democrației și a drepturilor de bază în Swaziland și la modul tot mai brutal în care guvernul reacționează la critici;

| 3. | constată că sentința pronunțată în cazul dlui Maseko și al dlui Makhubu este cu mult mai aspră decât alte sentințe pronunțate în cazuri similare și consideră că acest lucru reprezintă o încercare vădită de a reduce activiștii la tăcere și de a-i descuraja pe alții, astfel cum a declarat judecătorul responsabil; solicită guvernului din Swaziland să pună capăt imediat intimidării de către autorități a jurnaliștilor, juriștilor, judecătorilor care adoptă o poziție independentă, oficialilor sindicali și parlamentarilor, care au fost amenințați cu acte de violență, arestare, urmărire penală sau cu alte forme de presiune pentru că promovau drepturile omului, respectarea statului de drept sau reforme politice; |
| --- | --- |

3.

constată că sentința pronunțată în cazul dlui Maseko și al dlui Makhubu este cu mult mai aspră decât alte sentințe pronunțate în cazuri similare și consideră că acest lucru reprezintă o încercare vădită de a reduce activiștii la tăcere și de a-i descuraja pe alții, astfel cum a declarat judecătorul responsabil; solicită guvernului din Swaziland să pună capăt imediat intimidării de către autorități a jurnaliștilor, juriștilor, judecătorilor care adoptă o poziție independentă, oficialilor sindicali și parlamentarilor, care au fost amenințați cu acte de violență, arestare, urmărire penală sau cu alte forme de presiune pentru că promovau drepturile omului, respectarea statului de drept sau reforme politice;

| 4. | invită guvernul din Swaziland să inițieze un dialog autentic cu sindicatele cu privire la reforme legislative care să asigure respectarea drepturilor lucrătorilor, în conformitate cu obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul din Swaziland să inițieze un dialog autentic cu sindicatele cu privire la reforme legislative care să asigure respectarea drepturilor lucrătorilor, în conformitate cu obligațiile internaționale;

| 5. | invită autoritățile din Swaziland să adopte măsuri concrete în vederea respectării și promovării libertății de exprimare și în vederea garantării democrației și a pluralității și să stabilească un cadru legislativ care să permită înregistrarea, funcționarea și participarea deplină a partidelor politice, în conformitate cu obligațiile internaționale și regionale în materie de drepturi ale omului și cu Constituția din Swaziland, în special cu articolul 24; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile din Swaziland să adopte măsuri concrete în vederea respectării și promovării libertății de exprimare și în vederea garantării democrației și a pluralității și să stabilească un cadru legislativ care să permită înregistrarea, funcționarea și participarea deplină a partidelor politice, în conformitate cu obligațiile internaționale și regionale în materie de drepturi ale omului și cu Constituția din Swaziland, în special cu articolul 24;

| 6. | subliniază că independența justiției reprezintă un principiu democratic fundamental care trebuie respectat; |
| --- | --- |

6.

subliniază că independența justiției reprezintă un principiu democratic fundamental care trebuie respectat;

| 7. | consideră că detenția activiștilor politici și interzicerea sindicatelor contravin în mod clar angajamentelor asumate de Swaziland în cadrul Acordului de la Cotonou de a respecta democrația, statul de drept și drepturile omului, precum și în cadrul capitolului privind dezvoltarea durabilă din Acordul de parteneriat economic SADC, a cărui sprijinire de către Parlamentul European va depinde de respectarea angajamentelor asumate, inclusiv a angajamentului de a respecta convențiile internaționale, îndeosebi standardele de bază ale OIM, cum ar fi convențiile nr. 87 și nr. 98; |
| --- | --- |

7.

consideră că detenția activiștilor politici și interzicerea sindicatelor contravin în mod clar angajamentelor asumate de Swaziland în cadrul Acordului de la Cotonou de a respecta democrația, statul de drept și drepturile omului, precum și în cadrul capitolului privind dezvoltarea durabilă din Acordul de parteneriat economic SADC, a cărui sprijinire de către Parlamentul European va depinde de respectarea angajamentelor asumate, inclusiv a angajamentului de a respecta convențiile internaționale, îndeosebi standardele de bază ale OIM, cum ar fi convențiile nr. 87 și nr. 98;

| 8. | reamintește că UE acordă Swaziland preferințe comerciale în cadrul sistemului SGP pentru a-i oferi stimulente comerciale în vederea asigurării respectării drepturilor de bază ale omului și ale lucrătorilor și a bunei guvernanțe; consideră că interzicerea sindicatelor și detenția oponenților politici contravin acestor obiective; |
| --- | --- |

8.

reamintește că UE acordă Swaziland preferințe comerciale în cadrul sistemului SGP pentru a-i oferi stimulente comerciale în vederea asigurării respectării drepturilor de bază ale omului și ale lucrătorilor și a bunei guvernanțe; consideră că interzicerea sindicatelor și detenția oponenților politici contravin acestor obiective;

| 9. | invită, prin urmare, Comisia să-și onoreze obligația de a monitoriza respectarea de către Swaziland a drepturilor omului și a convențiilor din domeniul muncii și al mediului incluse în SGP și să inițieze o anchetă pentru a determina dacă drepturile muncitorilor protejate în cadrul SGP au fost sau nu încălcate în mod grav și sistematic; |
| --- | --- |

9.

invită, prin urmare, Comisia să-și onoreze obligația de a monitoriza respectarea de către Swaziland a drepturilor omului și a convențiilor din domeniul muncii și al mediului incluse în SGP și să inițieze o anchetă pentru a determina dacă drepturile muncitorilor protejate în cadrul SGP au fost sau nu încălcate în mod grav și sistematic;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului din Swaziland, guvernelor statelor membre ale Comunității de Dezvoltare a Africii Australe, Organizației Internaționale a Muncii, Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului din Swaziland, guvernelor statelor membre ale Comunității de Dezvoltare a Africii Australe, Organizației Internaționale a Muncii, Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/59

---

P8_TA(2015)0213

Punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (2014/2220(INI))

(2016/C 353/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună), |
| --- | --- |

—

având în vedere punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună),

| — | având în vedere raportul anual adresat Parlamentului European de către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la politica externă și de securitate comună (12094/2014), în special părțile referitoare la politica europeană de securitate și apărare (PESA), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual adresat Parlamentului European de către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la politica externă și de securitate comună (12094/2014), în special părțile referitoare la politica europeană de securitate și apărare (PESA),

| — | având în vedere articolele 2 și 3 și Titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolele 21, 24 și 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 și Titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolele 21, 24 și 36,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013,

| — | având în vedere concluziile Conferinței interparlamentare pentru politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună din 4 aprilie 2014 și 7 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței interparlamentare pentru politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună din 4 aprilie 2014 și 7 noiembrie 2014,

| — | având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013 și din 18 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013 și din 18 noiembrie 2014,

| — | având în vedere raportul din 7 iulie 2014 privind progresele înregistrate, elaborat de VP/ÎR și de șeful Agenției Europene de Apărare (AEA), privind punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 7 iulie 2014 privind progresele înregistrate, elaborat de VP/ÎR și de șeful Agenției Europene de Apărare (AEA), privind punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013,

| — | având în vedere comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei intitulată „Abordarea cuprinzătoare a UE în materie de conflicte și crize externe” și concluziile aferente ale Consiliului din 12 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei intitulată „Abordarea cuprinzătoare a UE în materie de conflicte și crize externe” și concluziile aferente ale Consiliului din 12 mai 2014,

| — | având în vedere comunicarea comună referitoare la ,,Strategia în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” și concluziile aferente ale Consiliului din 25 iunie 2013, precum și cadrul de politici pentru apărarea cibernetică a UE, adoptat la 18 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună referitoare la ,,Strategia în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” și concluziile aferente ale Consiliului din 25 iunie 2013, precum și cadrul de politici pentru apărarea cibernetică a UE, adoptat la 18 noiembrie 2014,

| — | având în vedere Strategia de securitate maritimă a UE, adoptată la 24 iunie 2014 și Planul de acțiune al Strategiei de securitate maritimă a UE, din decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate maritimă a UE, adoptată la 24 iunie 2014 și Planul de acțiune al Strategiei de securitate maritimă a UE, din decembrie 2014,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 24 iunie 2014 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 24 iunie 2014 privind modalitățile de punere în aplicare de către Uniune a clauzei de solidaritate,

| — | având în vedere cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat la 18 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat la 18 noiembrie 2014,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și foaia de parcurs a punerii sale în aplicare, din 24 iunie 2014 (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și foaia de parcurs a punerii sale în aplicare, din 24 iunie 2014 (COM(2014)0387),

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (1),

| — | având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind politica de securitate și apărare comună, în special cea din 21 noiembrie 2013 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comună (3) și cea referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (4), precum și cea din 12 septembrie 2013 referitoare la Dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (5) și la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind politica de securitate și apărare comună, în special cea din 21 noiembrie 2013 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comună (3) și cea referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (4), precum și cea din 12 septembrie 2013 referitoare la Dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (5) și la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea cibernetică (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea cibernetică (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (8),

| — | având în vedere recomandarea sa, din 13 iunie 2013, adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintele Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind reexaminarea din 2013 a organizării și funcționării SEAE (9) și concluziile Consiliului din 2013 privind reexaminarea SEAE, adoptate la 17 decembrie 2013 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa, din 13 iunie 2013, adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate comună/Vicepreședintele Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind reexaminarea din 2013 a organizării și funcționării SEAE (9) și concluziile Consiliului din 2013 privind reexaminarea SEAE, adoptate la 17 decembrie 2013 (10),

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0054/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0054/2015),

Contextul general de securitate

| 1. | consideră că mediul de securitate din Uniunea Europeană și din vecinătatea sa estică și sudică este din ce în ce mai instabil și volatil, din cauza numărului mare de provocări de securitate, mai vechi, dar și noi; consideră că conflictul din estul Ucrainei, conflictele din Siria și Irak, împreună cu ascensiunea organizației teroriste ISIS, criza din Libia și amenințarea teroristă din Africa (mai ales în regiunea Sahel, Libia și Cornul Africii) reprezintă amenințări directe la adresa securității Uniunii; consideră, de asemenea, că reorientarea SUA către spațiul Asia-Pacific și consecințele crizei financiare asupra bugetelor și a capacităților de apărare ale statelor membre reliefează necesitatea ca Uniunea și statele membre să își asume responsabilități mai mari în ceea ce privește propria lor securitate și apărare; insistă că Uniunea Europeană va fi capabilă să răspundă eficient la aceste provocări de securitate numai dacă structurile sale și statele sale membre vor conlucra într-un efort comun și realmente coordonat în contextul PESC/PSAC; |
| --- | --- |

1.

consideră că mediul de securitate din Uniunea Europeană și din vecinătatea sa estică și sudică este din ce în ce mai instabil și volatil, din cauza numărului mare de provocări de securitate, mai vechi, dar și noi; consideră că conflictul din estul Ucrainei, conflictele din Siria și Irak, împreună cu ascensiunea organizației teroriste ISIS, criza din Libia și amenințarea teroristă din Africa (mai ales în regiunea Sahel, Libia și Cornul Africii) reprezintă amenințări directe la adresa securității Uniunii; consideră, de asemenea, că reorientarea SUA către spațiul Asia-Pacific și consecințele crizei financiare asupra bugetelor și a capacităților de apărare ale statelor membre reliefează necesitatea ca Uniunea și statele membre să își asume responsabilități mai mari în ceea ce privește propria lor securitate și apărare; insistă că Uniunea Europeană va fi capabilă să răspundă eficient la aceste provocări de securitate numai dacă structurile sale și statele sale membre vor conlucra într-un efort comun și realmente coordonat în contextul PESC/PSAC;

| 2. | consideră că nivelul de instabilitate la frontierele UE și în imediata sa vecinătate este fără precedent de la instituirea PESA/PSAC, la sfârșitul anilor’90; este îngrijorat că Uniunea Europeană nu ar putea avea capacitatea de a acționa în comun și de a fi un actor decisiv în fața fiecărei astfel de amenințări și că ar putea să ajungă să se bazeze pe inițiativele unuia sau mai multor state membre, sau pe alianțe ad-hoc, unde ar avea un rol periferic sau de rezervă; |
| --- | --- |

2.

consideră că nivelul de instabilitate la frontierele UE și în imediata sa vecinătate este fără precedent de la instituirea PESA/PSAC, la sfârșitul anilor’90; este îngrijorat că Uniunea Europeană nu ar putea avea capacitatea de a acționa în comun și de a fi un actor decisiv în fața fiecărei astfel de amenințări și că ar putea să ajungă să se bazeze pe inițiativele unuia sau mai multor state membre, sau pe alianțe ad-hoc, unde ar avea un rol periferic sau de rezervă;

| 3. | consideră că UE și statele membre trebuie să se adapteze urgent la aceste provocări noi de securitate, îndeosebi prin utilizarea eficientă a instrumentelor PSAC existente, corelându-le mai bine cu instrumentele UE în materie de afaceri externe, cu asistența umanitară și cu politica de dezvoltare, printr-o mai bună coordonare a acțiunilor naționale și, după caz, prin introducerea, în mod pragmatic și flexibil, a noilor mecanisme de exprimare a solidarității europene; subliniază că distincția între securitatea externă și cea internă este din ce în ce mai greu de făcut; solicită, prin urmare, o mai mare coerență între instrumentele externe și interne, precum și o cooperare și coordonare mai bună între statele membre sub îndrumarea VP/ÎR, în special în combaterea terorismului, crima organizată, apărarea cibernetică și migrația,; |
| --- | --- |

3.

consideră că UE și statele membre trebuie să se adapteze urgent la aceste provocări noi de securitate, îndeosebi prin utilizarea eficientă a instrumentelor PSAC existente, corelându-le mai bine cu instrumentele UE în materie de afaceri externe, cu asistența umanitară și cu politica de dezvoltare, printr-o mai bună coordonare a acțiunilor naționale și, după caz, prin introducerea, în mod pragmatic și flexibil, a noilor mecanisme de exprimare a solidarității europene; subliniază că distincția între securitatea externă și cea internă este din ce în ce mai greu de făcut; solicită, prin urmare, o mai mare coerență între instrumentele externe și interne, precum și o cooperare și coordonare mai bună între statele membre sub îndrumarea VP/ÎR, în special în combaterea terorismului, crima organizată, apărarea cibernetică și migrația,;

| 4. | subliniază că forța și relevanța Uniunii rezidă în capacitatea sa de a mobiliza resurse și de a pune în mișcare simultan o gamă largă de instrumente diplomatice, de securitate, de apărare, economice, comerciale, de dezvoltare și umanitare, cu respectarea deplină a prevederilor Cartei ONU; insistă asupra faptului că instrumentele militare și civile ale PSAC sunt parte integrantă din această abordare cuprinzătoare; |
| --- | --- |

4.

subliniază că forța și relevanța Uniunii rezidă în capacitatea sa de a mobiliza resurse și de a pune în mișcare simultan o gamă largă de instrumente diplomatice, de securitate, de apărare, economice, comerciale, de dezvoltare și umanitare, cu respectarea deplină a prevederilor Cartei ONU; insistă asupra faptului că instrumentele militare și civile ale PSAC sunt parte integrantă din această abordare cuprinzătoare;

De la Consiliul din decembrie 2013 la cel din iunie 2015: este PSAC într-adevăr o prioritate?

| 5. | salută concluziile Consiliului din decembrie 2013, care recunosc necesitatea creșterii eficacității PSAC, a vizibilității și impactului său, a intensificării dezvoltării de capacități și a întăririi industriei europene de apărare; |
| --- | --- |

5.

salută concluziile Consiliului din decembrie 2013, care recunosc necesitatea creșterii eficacității PSAC, a vizibilității și impactului său, a intensificării dezvoltării de capacități și a întăririi industriei europene de apărare;

| 6. | consideră regretabil, în special în contextul unei instabilități externe din ce în ce mai accentuate, că impulsul politic din 2013 nu a condus la o mai mare cooperare și la implementarea rapidă și substanțială a unor măsuri concrete, proporționale cu nivelul de ambiție declarat; consideră că, în prezent, Uniunea Europeană nu dispune încă de mijloacele operaționale, industriale sau de capabilități care să îi permită să contribuie într-o manieră decisivă la prevenirea și gestionarea crizelor internaționale și la afirmarea propriei autonomii și a propriilor interese strategice, conform valorilor și a normelor consacrate în articolul 21 din Tratatul de la Lisabona; îndeamnă statele membre să acționeze în acest sens prin măsuri concrete și urgente; |
| --- | --- |

6.

consideră regretabil, în special în contextul unei instabilități externe din ce în ce mai accentuate, că impulsul politic din 2013 nu a condus la o mai mare cooperare și la implementarea rapidă și substanțială a unor măsuri concrete, proporționale cu nivelul de ambiție declarat; consideră că, în prezent, Uniunea Europeană nu dispune încă de mijloacele operaționale, industriale sau de capabilități care să îi permită să contribuie într-o manieră decisivă la prevenirea și gestionarea crizelor internaționale și la afirmarea propriei autonomii și a propriilor interese strategice, conform valorilor și a normelor consacrate în articolul 21 din Tratatul de la Lisabona; îndeamnă statele membre să acționeze în acest sens prin măsuri concrete și urgente;

| 7. | salută numirea noii Vicepreședinte a Comisiei Europene/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini; salută primele sale declarații și decizia sa de a prezida reuniunile Consiliului Afaceri Externe și ale Consiliului Afaceri Externe în configurația miniștrilor apărării, ceea ce demonstrează interesul său pentru PSAC; speră că pozițiile sale pe care le-a adoptat vor impulsiona dezvoltarea PSAC; invită VP/ÎR să joace un rol de prim plan în acțiunile vizând o implementare mai susținută a PSAC și punerea și utilizarea în comun a capacităților de apărare europene; invită Comisia să continue activitatea grupului operativ la nivel de comisar, sub îndrumarea VP/ÎR, pentru a garanta orientarea politică și supervizarea; |
| --- | --- |

7.

salută numirea noii Vicepreședinte a Comisiei Europene/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini; salută primele sale declarații și decizia sa de a prezida reuniunile Consiliului Afaceri Externe și ale Consiliului Afaceri Externe în configurația miniștrilor apărării, ceea ce demonstrează interesul său pentru PSAC; speră că pozițiile sale pe care le-a adoptat vor impulsiona dezvoltarea PSAC; invită VP/ÎR să joace un rol de prim plan în acțiunile vizând o implementare mai susținută a PSAC și punerea și utilizarea în comun a capacităților de apărare europene; invită Comisia să continue activitatea grupului operativ la nivel de comisar, sub îndrumarea VP/ÎR, pentru a garanta orientarea politică și supervizarea;

| 8. | se așteaptă ca, până la reuniunea Consiliului European din iunie 2015, ce se va axa, din nou, pe probleme de apărare, statele membre și instituțiile UE să fie în măsură să adopte măsuri concrete, în concordanță cu angajamentele luate în decembrie 2013; își exprimă satisfacția că șefii de state au decis reuniunea Consiliului European pe tema apărării în perioada 25-26 iunie 2015 și îi invită să evalueze critic nivelul scăzut de implementare și să facă presiuni mai mari asupra birocrațiilor din domeniul apărării, pentru a aplica deciziile adoptate la cel mai înalt nivel în decembrie 2013; subliniază că reuniunea Consiliului European din iunie 2015 trebuie să descurajeze statele membre recalcitrante să investească mai multe resurse pentru apărare și trebuie, totodată, să-și concentreze eforturile în zonele din domeniul gestionării crizelor în care UE poate realmente să aducă o valoare adăugată; |
| --- | --- |

8.

se așteaptă ca, până la reuniunea Consiliului European din iunie 2015, ce se va axa, din nou, pe probleme de apărare, statele membre și instituțiile UE să fie în măsură să adopte măsuri concrete, în concordanță cu angajamentele luate în decembrie 2013; își exprimă satisfacția că șefii de state au decis reuniunea Consiliului European pe tema apărării în perioada 25-26 iunie 2015 și îi invită să evalueze critic nivelul scăzut de implementare și să facă presiuni mai mari asupra birocrațiilor din domeniul apărării, pentru a aplica deciziile adoptate la cel mai înalt nivel în decembrie 2013; subliniază că reuniunea Consiliului European din iunie 2015 trebuie să descurajeze statele membre recalcitrante să investească mai multe resurse pentru apărare și trebuie, totodată, să-și concentreze eforturile în zonele din domeniul gestionării crizelor în care UE poate realmente să aducă o valoare adăugată;

| 9. | consideră că reuniunea următorului Consiliu European pentru apărare ar trebui să adopte decizii care să conducă la îmbunătățirea capacității de apărare teritorială a Uniunii și a statelor membre, în complementaritate totală cu NATO, precum și a capacității de reacție la provocările interne de securitate, și să dezvolte capabilități dislocabile mobile necesare pentru a asigura o contribuție semnificativă a UE al gestionarea crizelor; de asemenea, deciziile ar trebui să conducă la consolidarea Agenției Europene de Apărare și a bazei industriale și tehnologice de apărare, inițiind elaborarea unui concept global de securitate care va integra dimensiunile interne și externe ale securității; |
| --- | --- |

9.

consideră că reuniunea următorului Consiliu European pentru apărare ar trebui să adopte decizii care să conducă la îmbunătățirea capacității de apărare teritorială a Uniunii și a statelor membre, în complementaritate totală cu NATO, precum și a capacității de reacție la provocările interne de securitate, și să dezvolte capabilități dislocabile mobile necesare pentru a asigura o contribuție semnificativă a UE al gestionarea crizelor; de asemenea, deciziile ar trebui să conducă la consolidarea Agenției Europene de Apărare și a bazei industriale și tehnologice de apărare, inițiind elaborarea unui concept global de securitate care va integra dimensiunile interne și externe ale securității;

Misiuni și operațiuni din cadrul PSAC

| 10. | este preocupat de faptul că cele mai recente operațiuni civile și militare din cadrul PSAC au continuat să fie afectate de defecte structurale, evidente de câțiva ani, respectiv de ineficiența în reacțiile imediate la acțiunile civile și militare, procese decizionale lungi și rigide, necesitatea unei solidarități mai mari între statele membre pentru finanțarea misiunilor, mandate ale misiunilor nepotrivite cu mediul operațional, constrângeri bugetare, probleme în ceea ce privește „generarea forței” și inerție logistică și financiară; |
| --- | --- |

10.

este preocupat de faptul că cele mai recente operațiuni civile și militare din cadrul PSAC au continuat să fie afectate de defecte structurale, evidente de câțiva ani, respectiv de ineficiența în reacțiile imediate la acțiunile civile și militare, procese decizionale lungi și rigide, necesitatea unei solidarități mai mari între statele membre pentru finanțarea misiunilor, mandate ale misiunilor nepotrivite cu mediul operațional, constrângeri bugetare, probleme în ceea ce privește „generarea forței” și inerție logistică și financiară;

| 11. | consideră că problema finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC este esențială dacă se dorește să se asigure viitorul acestei politici; consideră regretabil că dezbaterea pe această temă, lansată la reuniunea Consiliului din decembrie 2013, nu a condus încă la nicio propunere concretă; cere ca mecanismul Athena să fie folosit sistematic pentru finanțarea costurilor operaționale și de dislocare a operațiunilor și misiunilor PSAC – în special la folosirea grupurilor tactice de luptă, infrastructuri pentru cazarea forțelor militare, cheltuieli legate de stabilirea punctelor de intrare a trupelor în teatrele de operațiuni și stocuri de urgență sub formă de alimente sau carburanți, dacă sunt necesare; solicită ca același mecanism să fie folosit pentru gestionarea fondurilor provenite de la statele membre la nivel bilateral și de la state terțe sau de la alte organizații internaționale, astfel încât să le permită să contribuie financiar la operațiunea respectivă și, în cazuri justificate, să sprijine participarea statelor terțe la operațiunile și misiunile UE în situații de criză; |
| --- | --- |

11.

consideră că problema finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC este esențială dacă se dorește să se asigure viitorul acestei politici; consideră regretabil că dezbaterea pe această temă, lansată la reuniunea Consiliului din decembrie 2013, nu a condus încă la nicio propunere concretă; cere ca mecanismul Athena să fie folosit sistematic pentru finanțarea costurilor operaționale și de dislocare a operațiunilor și misiunilor PSAC – în special la folosirea grupurilor tactice de luptă, infrastructuri pentru cazarea forțelor militare, cheltuieli legate de stabilirea punctelor de intrare a trupelor în teatrele de operațiuni și stocuri de urgență sub formă de alimente sau carburanți, dacă sunt necesare; solicită ca același mecanism să fie folosit pentru gestionarea fondurilor provenite de la statele membre la nivel bilateral și de la state terțe sau de la alte organizații internaționale, astfel încât să le permită să contribuie financiar la operațiunea respectivă și, în cazuri justificate, să sprijine participarea statelor terțe la operațiunile și misiunile UE în situații de criză;

| 12. | încurajează eforturi mai susținute pentru a accelera acordarea de fonduri pentru misiunile civile și pentru a simplifica procedurile decizionale și implementarea; este de părere, în acest context, că Comisia ar trebui să introducă, prin acte delegate în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul financiar, norme specifice în materie de achiziții pentru măsurile adoptate în gestionarea crizelor în cadrul PSAC, pentru a facilita derularea rapidă și flexibilă a operațiunilor; |
| --- | --- |

12.

încurajează eforturi mai susținute pentru a accelera acordarea de fonduri pentru misiunile civile și pentru a simplifica procedurile decizionale și implementarea; este de părere, în acest context, că Comisia ar trebui să introducă, prin acte delegate în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul financiar, norme specifice în materie de achiziții pentru măsurile adoptate în gestionarea crizelor în cadrul PSAC, pentru a facilita derularea rapidă și flexibilă a operațiunilor;

| 13. | solicită crearea unui mecanism de prefinanțare care să permită sprijinirea statelor membre ce doresc să participe la o misiune PSAC, să suporte costurile acesteia, facilitându-le astfel decizia de lansare a misiunii; |
| --- | --- |

13.

solicită crearea unui mecanism de prefinanțare care să permită sprijinirea statelor membre ce doresc să participe la o misiune PSAC, să suporte costurile acesteia, facilitându-le astfel decizia de lansare a misiunii;

| 14. | subliniază că contribuția UE la securitatea internațională, gestionarea crizelor și menținerea păcii prin misiunile și operațiunile civile și militare ale UE, este o componentă importantă a abordării cuprinzătoare a Uniunii; remarcă faptul că misiunile civile și militare lansate de UE începând din 2009 au fost frecvent concepute mai degrabă să confere Uniunii mai multă vizibilitate în situațiile de criză, decât să adopte măsuri strategice pe baza unei analize și planificări minuțioase; crede că aceste misiuni (în care trebuie subliniat și salutat profesionalismul și devotamentul personalului implicat pe teren) ar trebui să fie veritabile instrumente politice eficiente, utilizate responsabil, care fac parte dintr-o strategie globală de acțiune, mai ales în vecinătatea UE; sprijină analiza în curs de desfășurare a structurilor de gestionare a crizelor din cadrul SEAE; invită VP/ÎR să facă structurile actuale mult mai eficiente, pentru a putea reacționa mai rapid și mai adecvat la noile crize, între altele și prin reducerea numărului de structuri paralele; |
| --- | --- |

14.

subliniază că contribuția UE la securitatea internațională, gestionarea crizelor și menținerea păcii prin misiunile și operațiunile civile și militare ale UE, este o componentă importantă a abordării cuprinzătoare a Uniunii; remarcă faptul că misiunile civile și militare lansate de UE începând din 2009 au fost frecvent concepute mai degrabă să confere Uniunii mai multă vizibilitate în situațiile de criză, decât să adopte măsuri strategice pe baza unei analize și planificări minuțioase; crede că aceste misiuni (în care trebuie subliniat și salutat profesionalismul și devotamentul personalului implicat pe teren) ar trebui să fie veritabile instrumente politice eficiente, utilizate responsabil, care fac parte dintr-o strategie globală de acțiune, mai ales în vecinătatea UE; sprijină analiza în curs de desfășurare a structurilor de gestionare a crizelor din cadrul SEAE; invită VP/ÎR să facă structurile actuale mult mai eficiente, pentru a putea reacționa mai rapid și mai adecvat la noile crize, între altele și prin reducerea numărului de structuri paralele;

| 15. | consideră că un aspect important al succesului unei misiuni îl reprezintă personalul adecvat și calificat în ceea ce privește pregătirea, competențele și capacitatea de conducere; |
| --- | --- |

15.

consideră că un aspect important al succesului unei misiuni îl reprezintă personalul adecvat și calificat în ceea ce privește pregătirea, competențele și capacitatea de conducere;

| 16. | ridică semne de întrebare, de exemplu, cu privire la necesitatea desfășurării și menținerii unei misiuni de asistență la frontierele Libiei (EUBAM Libia), într-un context instituțional și de securitate care nu i-a permis niciodată să realizeze obiectivele de bază identificate; solicită o reevaluare a necesităților Libiei în contextul recentelor evoluții îngrijorătoare, pentru a oferi un răspuns adecvat la preocupărilor de securitate, inclusiv în legătură cu eforturile de combatere a terorismului făcute în prezent în Mali și în regiunea Sahel; |
| --- | --- |

16.

ridică semne de întrebare, de exemplu, cu privire la necesitatea desfășurării și menținerii unei misiuni de asistență la frontierele Libiei (EUBAM Libia), într-un context instituțional și de securitate care nu i-a permis niciodată să realizeze obiectivele de bază identificate; solicită o reevaluare a necesităților Libiei în contextul recentelor evoluții îngrijorătoare, pentru a oferi un răspuns adecvat la preocupărilor de securitate, inclusiv în legătură cu eforturile de combatere a terorismului făcute în prezent în Mali și în regiunea Sahel;

| 17. | consideră că ar trebui efectuată o evaluare a eficienței celor 17 misiuni derulate de UE în lume; |
| --- | --- |

17.

consideră că ar trebui efectuată o evaluare a eficienței celor 17 misiuni derulate de UE în lume;

| 18. | regretă, de asemenea, că, datorită situației din Fâșia Gaza, discuțiile din cadrul Consiliului referitoare la Misiunea de asistență la frontieră pentru punctul de trecere Rafah (EUBAM Rafah) nu au produs niciun rezultat; cere reactivarea acestei misiuni, precum și evaluarea mandatului, a personalului și a resurselor sale, astfel încât aceasta să poată juca un rol în monitorizarea frontierelor Fâșiei Gaza cu Egiptul și Israelul; |
| --- | --- |

18.

regretă, de asemenea, că, datorită situației din Fâșia Gaza, discuțiile din cadrul Consiliului referitoare la Misiunea de asistență la frontieră pentru punctul de trecere Rafah (EUBAM Rafah) nu au produs niciun rezultat; cere reactivarea acestei misiuni, precum și evaluarea mandatului, a personalului și a resurselor sale, astfel încât aceasta să poată juca un rol în monitorizarea frontierelor Fâșiei Gaza cu Egiptul și Israelul;

| 19. | salută ampla implicare a UE în Cornul Africii, inclusiv prin misiunile PSAC și operațiunile EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta și EUCAP NESTOR; remarcă, în acest context, că activitatea operațiunii EUCAP Nestor are loc într-un mediu instituțional și operațional complex, în prezența unei multitudini de actori internaționali, inclusiv UE; invită, în acest sens, Consiliul și SEAE să raționalizeze obiectivele misiunii; |
| --- | --- |

19.

salută ampla implicare a UE în Cornul Africii, inclusiv prin misiunile PSAC și operațiunile EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta și EUCAP NESTOR; remarcă, în acest context, că activitatea operațiunii EUCAP Nestor are loc într-un mediu instituțional și operațional complex, în prezența unei multitudini de actori internaționali, inclusiv UE; invită, în acest sens, Consiliul și SEAE să raționalizeze obiectivele misiunii;

| 20. | își exprimă speranța că cele două misiuni civile lansate anul acesta, misiunea Consiliului pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) și misiunea de sprijin pentru forțele de securitate internă din Mali (EUCAP Sahel Mali) își vor îndeplini în mod eficient mandatele și se vor concentra pe obiective clar identificate, măsurabile și pe termen lung; |
| --- | --- |

20.

își exprimă speranța că cele două misiuni civile lansate anul acesta, misiunea Consiliului pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) și misiunea de sprijin pentru forțele de securitate internă din Mali (EUCAP Sahel Mali) își vor îndeplini în mod eficient mandatele și se vor concentra pe obiective clar identificate, măsurabile și pe termen lung;

| 21. | observă că, din iunie 2013 există un depozit care permite dislocarea rapidă a resurselor necesare pentru misiunile civile ale PSAC; consideră că, pentru a fi folosit eficient, acest depozit ar trebui să fie la dispoziția șefului misiunii respective, pentru necesitățile identificate de acesta, și nu să funcționeze pe baza deciziilor Comisiei; solicită pregătirea unui raport anual de activitate al acestui depozit pentru a putea evalua în mod concret valoarea sa adăugată în ceea ce privește rapiditatea desfășurării misiunilor civile; |
| --- | --- |

21.

observă că, din iunie 2013 există un depozit care permite dislocarea rapidă a resurselor necesare pentru misiunile civile ale PSAC; consideră că, pentru a fi folosit eficient, acest depozit ar trebui să fie la dispoziția șefului misiunii respective, pentru necesitățile identificate de acesta, și nu să funcționeze pe baza deciziilor Comisiei; solicită pregătirea unui raport anual de activitate al acestui depozit pentru a putea evalua în mod concret valoarea sa adăugată în ceea ce privește rapiditatea desfășurării misiunilor civile;

| 22. | salută studiile în curs privind crearea unui centru de servicii comune, care să pună în comun resursele destinate misiunilor civile desfășurate în cadrul PSAC și să contribuie la eficientizarea dislocării misiunilor; solicită înființarea unui centru de servicii comune; consideră că soluția cea mai eficientă ar fi existența unei structuri instituționale unice în cadrul SEAE care să centralizeze și să raționalizeze serviciile misiunilor civile (resurse umane, tehnologia informației, logistică etc.) care sunt, în prezent, dispersate în cadrul fiecărei misiuni; |
| --- | --- |

22.

salută studiile în curs privind crearea unui centru de servicii comune, care să pună în comun resursele destinate misiunilor civile desfășurate în cadrul PSAC și să contribuie la eficientizarea dislocării misiunilor; solicită înființarea unui centru de servicii comune; consideră că soluția cea mai eficientă ar fi existența unei structuri instituționale unice în cadrul SEAE care să centralizeze și să raționalizeze serviciile misiunilor civile (resurse umane, tehnologia informației, logistică etc.) care sunt, în prezent, dispersate în cadrul fiecărei misiuni;

| 23. | remarcă faptul că operațiunile militare din cadrul PSAC au din ce în ce mai mult tendința de a fi misiuni de instruire a forțelor armate (EUTM Mali și EUTM Somalia); salută decizia derulării acestor operațiuni, insista ca mandatul lor să fie adaptat la circumstanțele fiecărei situații particulare; consideră că unitățile formate trebuie să fie complet operaționale, adică să aibă capacitate ofensivă; regretă faptul că misiunile cu mandat executiv sunt acum rareori avute în vedere; consideră că, în contextul amenințărilor persistente din vecinătatea UE, Uniunea nu își poate permite să se concentreze exclusiv pe instrumente pentru scenarii post-criză sau pe instrumente pentru ieșirea din criză și că trebuie să poată interveni în întregul spectru al gestionării crizelor, respectând Carta Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

23.

remarcă faptul că operațiunile militare din cadrul PSAC au din ce în ce mai mult tendința de a fi misiuni de instruire a forțelor armate (EUTM Mali și EUTM Somalia); salută decizia derulării acestor operațiuni, insista ca mandatul lor să fie adaptat la circumstanțele fiecărei situații particulare; consideră că unitățile formate trebuie să fie complet operaționale, adică să aibă capacitate ofensivă; regretă faptul că misiunile cu mandat executiv sunt acum rareori avute în vedere; consideră că, în contextul amenințărilor persistente din vecinătatea UE, Uniunea nu își poate permite să se concentreze exclusiv pe instrumente pentru scenarii post-criză sau pe instrumente pentru ieșirea din criză și că trebuie să poată interveni în întregul spectru al gestionării crizelor, respectând Carta Organizației Națiunilor Unite;

| 24. | este dezamăgit de problemele persistente legate de generarea forței, care au fost identificate la lansarea misiunilor militare; observă că, cu excepția EUTM Mali la care contribuie efectiv 23 de state membre, în operațiunile militare în curs ale UE sunt implicate maxim șase state membre; încurajează statele membre să contribuie cu mai multe forțe la operațiuni, atunci când sunt disponibile capacitățile naționale necesare; subliniază necesitatea unei abordări comune, bazate pe cooperare în soluționarea problemelor întâmpinate în generarea de forțe; salută contribuțiile statelor terțe, fapt care atestă vitalitatea parteneriatelor încheiate în cadrul PSAC; invită statele membre să manifeste o mai mare disponibilitate față de operațiunile militare ale UE și, în consecință, să contribuie cu resursele și capacitățile pe care le posedă pentru o astfel de implicare; |
| --- | --- |

24.

este dezamăgit de problemele persistente legate de generarea forței, care au fost identificate la lansarea misiunilor militare; observă că, cu excepția EUTM Mali la care contribuie efectiv 23 de state membre, în operațiunile militare în curs ale UE sunt implicate maxim șase state membre; încurajează statele membre să contribuie cu mai multe forțe la operațiuni, atunci când sunt disponibile capacitățile naționale necesare; subliniază necesitatea unei abordări comune, bazate pe cooperare în soluționarea problemelor întâmpinate în generarea de forțe; salută contribuțiile statelor terțe, fapt care atestă vitalitatea parteneriatelor încheiate în cadrul PSAC; invită statele membre să manifeste o mai mare disponibilitate față de operațiunile militare ale UE și, în consecință, să contribuie cu resursele și capacitățile pe care le posedă pentru o astfel de implicare;

| 25. | consideră că, având în vedere că atât misiunile civile (EUCAP), cât și cele militare (EUTM) ale Uniunii se orientează pe instruire, ar trebui introdusă o politică structurală care să confere acestor misiuni un caracter de lungă durată, cu mandate și obiective eficiente, adecvate situației cu care se confruntă, prin furnizarea de asistență bugetară și materială; consideră că această politică nouă, care s-ar înscrie în cadrul eforturilor Uniunii pentru cooperare și dezvoltare, ar permite accelerarea activităților din cadrul inițiativelor „Formare și echipare” și „E2I”, care urmăresc să consolideze capacitățile statelor terțe (echipamente, arme, infrastructuri și salarii), astfel încât acestea să dispună de forțe armate operaționale; încurajează, în acest sens, Comisia să exploreze surse de finanțare inovatoare; |
| --- | --- |

25.

consideră că, având în vedere că atât misiunile civile (EUCAP), cât și cele militare (EUTM) ale Uniunii se orientează pe instruire, ar trebui introdusă o politică structurală care să confere acestor misiuni un caracter de lungă durată, cu mandate și obiective eficiente, adecvate situației cu care se confruntă, prin furnizarea de asistență bugetară și materială; consideră că această politică nouă, care s-ar înscrie în cadrul eforturilor Uniunii pentru cooperare și dezvoltare, ar permite accelerarea activităților din cadrul inițiativelor „Formare și echipare” și „E2I”, care urmăresc să consolideze capacitățile statelor terțe (echipamente, arme, infrastructuri și salarii), astfel încât acestea să dispună de forțe armate operaționale; încurajează, în acest sens, Comisia să exploreze surse de finanțare inovatoare;

| 26. | remarcă intenția exprimată de Consiliul din noiembrie 2013 de a întări modularitatea și flexibilitatea grupurilor tactice de luptă ale UE pentru a putea fi desfășurate în toate tipurile de acțiuni legate de gestionarea crizelor; remarcă, totuși, că până în prezent, singurul progres, foarte limitat, înregistrat a fost propunerea ca mecanismul ATHENA să acopere transportul strategic al grupurilor tactice de luptă ale UE către teatrele de operațiuni; recunoaște că lipsa unei atitudini constructive în rândul statelor membre a reprezentat un obstacol politic și operațional pentru desfășurarea grupurilor tactice de luptă ale UE; |
| --- | --- |

26.

remarcă intenția exprimată de Consiliul din noiembrie 2013 de a întări modularitatea și flexibilitatea grupurilor tactice de luptă ale UE pentru a putea fi desfășurate în toate tipurile de acțiuni legate de gestionarea crizelor; remarcă, totuși, că până în prezent, singurul progres, foarte limitat, înregistrat a fost propunerea ca mecanismul ATHENA să acopere transportul strategic al grupurilor tactice de luptă ale UE către teatrele de operațiuni; recunoaște că lipsa unei atitudini constructive în rândul statelor membre a reprezentat un obstacol politic și operațional pentru desfășurarea grupurilor tactice de luptă ale UE;

| 27. | salută mesajul pozitiv transmis de ultima reuniune a Consiliului informal al miniștrilor apărării în legătură cu analizarea posibilităților oferite de articolul 44 din TUE; regretă, cu toate acestea, că diferențele legate de această problemă n-au permis, până în prezent, realizarea vreunui progres în ceea ce privește modalitățile de aplicare a articolului 44; crede că implementarea articolului 44 ar ameliora în mod considerabil flexibilitatea și rapiditatea acțiunii Uniunii și, prin urmare, i-ar consolida capacitatea de a face față amenințărilor din jurul ei; îndeamnă acele state membre care nu sunt interesate, sau nu dispun de mijloacele necesare pentru a participa la operațiunile PSAC, să adopte o poziție constructivă, permițând altora să acționeze în acest sens, dacă doresc; |
| --- | --- |

27.

salută mesajul pozitiv transmis de ultima reuniune a Consiliului informal al miniștrilor apărării în legătură cu analizarea posibilităților oferite de articolul 44 din TUE; regretă, cu toate acestea, că diferențele legate de această problemă n-au permis, până în prezent, realizarea vreunui progres în ceea ce privește modalitățile de aplicare a articolului 44; crede că implementarea articolului 44 ar ameliora în mod considerabil flexibilitatea și rapiditatea acțiunii Uniunii și, prin urmare, i-ar consolida capacitatea de a face față amenințărilor din jurul ei; îndeamnă acele state membre care nu sunt interesate, sau nu dispun de mijloacele necesare pentru a participa la operațiunile PSAC, să adopte o poziție constructivă, permițând altora să acționeze în acest sens, dacă doresc;

| 28. | solicită, totodată, ÎR/VP să examineze posibilitățile oferite de alte articole relevante din Tratatul de la Lisabona, în special cele referitoare la fondul de lansare (articolul 41 TUE), cooperarea structurată permanentă (articolul 46 TUE), clauza de solidaritate (articolul 222 TFUE) și clauza de apărare reciprocă (articolul 42 TUE); |
| --- | --- |

28.

solicită, totodată, ÎR/VP să examineze posibilitățile oferite de alte articole relevante din Tratatul de la Lisabona, în special cele referitoare la fondul de lansare (articolul 41 TUE), cooperarea structurată permanentă (articolul 46 TUE), clauza de solidaritate (articolul 222 TFUE) și clauza de apărare reciprocă (articolul 42 TUE);

| 29. | cere analizarea atentă a posibilității de a recurge – în formate ce respectă modularitatea necesară – la structurile existente de cartiere generale multilaterale care și-au demonstrat eficiența pe teren, precum Eurocorps de la Strasbourg; |
| --- | --- |

29.

cere analizarea atentă a posibilității de a recurge – în formate ce respectă modularitatea necesară – la structurile existente de cartiere generale multilaterale care și-au demonstrat eficiența pe teren, precum Eurocorps de la Strasbourg;

| 30. | își exprimă surprinderea în legătură cu faptul că deocamdată, nu există o strategie comună la nivelul UE pentru a face față noilor provocări la adresa securității Uniunii; salută intenția Consiliului și angajamentul VP/ÎR de a iniția un proces de reflecție strategică privind provocările și oportunitățile politicii externe și de securitate; reamintește că acest proces urmărește dezvoltarea unei noi strategii comune europene de securitate pentru a determina noile scenarii geostrategice, amenințările și provocările globale care au apărut, precum și definirea acțiunilor pe care le poate întreprinde UE ca reacție la acestea, în special în cadrul PESC și al PSAC; invită, de asemenea, VP/ÎR să inițieze un amplu proces de elaborare a unei și mai ambițioase Cărți albe privind securitatea și apărarea în Europa, pentru a raționaliza ambițiile strategice ale UE și procesele de dezvoltare a capabilităților; așteaptă viitoarea comunicare din partea VP/ÎR destinată evaluării impactului schimbărilor asupra mediului global și identificării provocărilor și oportunităților pe care le prezintă pentru UE; |
| --- | --- |

30.

își exprimă surprinderea în legătură cu faptul că deocamdată, nu există o strategie comună la nivelul UE pentru a face față noilor provocări la adresa securității Uniunii; salută intenția Consiliului și angajamentul VP/ÎR de a iniția un proces de reflecție strategică privind provocările și oportunitățile politicii externe și de securitate; reamintește că acest proces urmărește dezvoltarea unei noi strategii comune europene de securitate pentru a determina noile scenarii geostrategice, amenințările și provocările globale care au apărut, precum și definirea acțiunilor pe care le poate întreprinde UE ca reacție la acestea, în special în cadrul PESC și al PSAC; invită, de asemenea, VP/ÎR să inițieze un amplu proces de elaborare a unei și mai ambițioase Cărți albe privind securitatea și apărarea în Europa, pentru a raționaliza ambițiile strategice ale UE și procesele de dezvoltare a capabilităților; așteaptă viitoarea comunicare din partea VP/ÎR destinată evaluării impactului schimbărilor asupra mediului global și identificării provocărilor și oportunităților pe care le prezintă pentru UE;

| 31. | salută adoptarea la 18 noiembrie 2014, a unui cadru de politică a UE în domeniul apărării cibernetice, care stabilește cinci priorități pentru apărarea cibernetică în contextul PSAC și clarifică rolul diferiților actori; salută obiectivul acestui cadru de promovare a dezvoltării capabilităților naționale de apărare cibernetică și de consolidare a protecției rețelelor de comunicare utilizate pentru instrumentele PSAC; subliniază importanța realizării unui nivel comun de securitate cibernetică în rândul statelor membre, pentru a realiza progrese efective în ceea ce privește cooperarea în domeniul apărării cibernetice și pentru a consolida capacitățile de reacție a UE în fața atacurilor cibernetice și a terorismului cibernetic; speră că acest plan de acțiune va marca punctul de pornire al unei integrări mai sistematice a apărării cibernetice în strategiile de securitate națională ale statelor membre, dar și o conștientizare la nivelul instituțiilor UE a mizei apărării cibernetice; solicită, de asemenea, o strategie europeană coerentă care să asigure infrastructura (digitală) critică împotriva atacurilor cibernetice, protejând și promovând totodată drepturile și libertățile cetățenilor în mediul digital; reamintește că este nevoie de o mai mare claritate și de un cadru juridic adecvat, având în vedere dificultățile legate de identificarea autorilor atacurilor cibernetice și necesitatea unei reacții proporționale și necesare în toate situațiile; |
| --- | --- |

31.

salută adoptarea la 18 noiembrie 2014, a unui cadru de politică a UE în domeniul apărării cibernetice, care stabilește cinci priorități pentru apărarea cibernetică în contextul PSAC și clarifică rolul diferiților actori; salută obiectivul acestui cadru de promovare a dezvoltării capabilităților naționale de apărare cibernetică și de consolidare a protecției rețelelor de comunicare utilizate pentru instrumentele PSAC; subliniază importanța realizării unui nivel comun de securitate cibernetică în rândul statelor membre, pentru a realiza progrese efective în ceea ce privește cooperarea în domeniul apărării cibernetice și pentru a consolida capacitățile de reacție a UE în fața atacurilor cibernetice și a terorismului cibernetic; speră că acest plan de acțiune va marca punctul de pornire al unei integrări mai sistematice a apărării cibernetice în strategiile de securitate națională ale statelor membre, dar și o conștientizare la nivelul instituțiilor UE a mizei apărării cibernetice; solicită, de asemenea, o strategie europeană coerentă care să asigure infrastructura (digitală) critică împotriva atacurilor cibernetice, protejând și promovând totodată drepturile și libertățile cetățenilor în mediul digital; reamintește că este nevoie de o mai mare claritate și de un cadru juridic adecvat, având în vedere dificultățile legate de identificarea autorilor atacurilor cibernetice și necesitatea unei reacții proporționale și necesare în toate situațiile;

| 32. | atrage atenția asupra amenințării iminente asupra spațiului cibernetic și subliniază că UE trebuie să fie rezistentă și pregătită să răspundă la crizele cibernetice și în contextul PSAC și încurajează, astfel, toate statele membre să își intensifice substanțial și cât mai repede dezvoltarea capacităților de apărare cibernetică; subliniază este nevoie de investiții în capitalul uman de înaltă specializare și în cercetare și dezvoltare; insistă asupra nevoii de sinergii și de complementarități între domeniile civile și militare ale securității și apărării cibernetice în UE; subliniază importanța intensificării cooperării cu NATO în domeniul apărării cibernetice; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra amenințării iminente asupra spațiului cibernetic și subliniază că UE trebuie să fie rezistentă și pregătită să răspundă la crizele cibernetice și în contextul PSAC și încurajează, astfel, toate statele membre să își intensifice substanțial și cât mai repede dezvoltarea capacităților de apărare cibernetică; subliniază este nevoie de investiții în capitalul uman de înaltă specializare și în cercetare și dezvoltare; insistă asupra nevoii de sinergii și de complementarități între domeniile civile și militare ale securității și apărării cibernetice în UE; subliniază importanța intensificării cooperării cu NATO în domeniul apărării cibernetice;

| 33. | subliniază importanța cooperării dintre Uniunea Europeană și instituțiile internaționale din domeniul securității și apărării, în special cu ONU, NATO, Uniunea Africană și OSCE; salută Declarația summit-ului NATO din Țara Galilor din septembrie 2014, în care s-a reiterat sprijinul pentru dezvoltarea PSAC; solicită adoptarea unor măsuri adecvate de consolidare a celor două organizații; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța cooperării dintre Uniunea Europeană și instituțiile internaționale din domeniul securității și apărării, în special cu ONU, NATO, Uniunea Africană și OSCE; salută Declarația summit-ului NATO din Țara Galilor din septembrie 2014, în care s-a reiterat sprijinul pentru dezvoltarea PSAC; solicită adoptarea unor măsuri adecvate de consolidare a celor două organizații;

Capabilitățile

| 34. | consideră că reducerea bugetelor naționale destinate apărării s-a datorat efectelor crizei economice și financiare din 2008 și că aceste reduceri s-au făcut fără nicio coordonare între statele membre, amenințând astfel, autonomia strategică a Uniunii și capacitatea statelor membre de a îndeplini cerințele forțelor lor armate în materie de capacități, cu consecințe negative pentru responsabilitățile și potențialul Uniunii ca furnizor mondial de securitate; subliniază importanța stabilirii unei planificări prealabile pentru investiția strategică în achizițiile și recondiționările de echipamente; |
| --- | --- |

34.

consideră că reducerea bugetelor naționale destinate apărării s-a datorat efectelor crizei economice și financiare din 2008 și că aceste reduceri s-au făcut fără nicio coordonare între statele membre, amenințând astfel, autonomia strategică a Uniunii și capacitatea statelor membre de a îndeplini cerințele forțelor lor armate în materie de capacități, cu consecințe negative pentru responsabilitățile și potențialul Uniunii ca furnizor mondial de securitate; subliniază importanța stabilirii unei planificări prealabile pentru investiția strategică în achizițiile și recondiționările de echipamente;

| 35. | este ferm convins că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur, deschis și curat, care să permită comerțul liber și trecerea liberă a persoanelor, precum și utilizarea pașnică, legală, corectă și sustenabilă a bogățiilor oceanelor; consideră că ar trebui dezvoltat și mai mult cadrul instituțional civil dar și militar al UE, pentru a implementa Strategia europeană de securitate maritimă; remarcă faptul că majoritatea activelor strategice, a infrastructurilor și capacităților critice sunt sub controlul statelor membre și că disponibilitatea acestora de a întări cooperarea este crucială pentru securitatea europeană; |
| --- | --- |

35.

este ferm convins că UE are un interes vital într-un mediu maritim sigur, deschis și curat, care să permită comerțul liber și trecerea liberă a persoanelor, precum și utilizarea pașnică, legală, corectă și sustenabilă a bogățiilor oceanelor; consideră că ar trebui dezvoltat și mai mult cadrul instituțional civil dar și militar al UE, pentru a implementa Strategia europeană de securitate maritimă; remarcă faptul că majoritatea activelor strategice, a infrastructurilor și capacităților critice sunt sub controlul statelor membre și că disponibilitatea acestora de a întări cooperarea este crucială pentru securitatea europeană;

| 36. | salută adoptarea, la reuniunea Consiliului din 18 noiembrie 2014, a unui cadru de politici pentru cooperarea sistematică și pe termen lung în sectorul apărării, pe baza convergenței proceselor de planificare a capabilităților și pe schimbul de informații; subliniază că, în acest scop, este necesar ca statele membre să continue implementarea Codului de conduită al AEA în ceea ce privește punerea și utilizarea în comun a echipamentelor, pentru a anticipa mult mai eficient viitoarele diferențe în materie de capabilități și pentru a sistematiza cooperarea pentru dezvoltarea acestora; cere VP/ÎR să ofere dovezi privind măsurile specifice ce vor fi adoptate pentru a consolida cooperarea în domeniul apărării; invită statele membre, referitor la intensificarea necoordonată a cooperării bilaterale sau multilaterale în sectorul apărării, să se angajeze în mecanismul de Cooperare structurată permanentă (PESCO), ca mijloc de cooperare îmbunătățită, și să utilizeze fondurile UE în pentru cooperarea pe timp de pace; invită VP/ÎR să prezinte planuri realiste pentru lansarea reușită a PESCO; |
| --- | --- |

36.

salută adoptarea, la reuniunea Consiliului din 18 noiembrie 2014, a unui cadru de politici pentru cooperarea sistematică și pe termen lung în sectorul apărării, pe baza convergenței proceselor de planificare a capabilităților și pe schimbul de informații; subliniază că, în acest scop, este necesar ca statele membre să continue implementarea Codului de conduită al AEA în ceea ce privește punerea și utilizarea în comun a echipamentelor, pentru a anticipa mult mai eficient viitoarele diferențe în materie de capabilități și pentru a sistematiza cooperarea pentru dezvoltarea acestora; cere VP/ÎR să ofere dovezi privind măsurile specifice ce vor fi adoptate pentru a consolida cooperarea în domeniul apărării; invită statele membre, referitor la intensificarea necoordonată a cooperării bilaterale sau multilaterale în sectorul apărării, să se angajeze în mecanismul de Cooperare structurată permanentă (PESCO), ca mijloc de cooperare îmbunătățită, și să utilizeze fondurile UE în pentru cooperarea pe timp de pace; invită VP/ÎR să prezinte planuri realiste pentru lansarea reușită a PESCO;

| 37. | salută adoptarea de către Consiliu, în noiembrie 2014, a planului de dezvoltare a capacităților (PDC) a AEA, care stabilește cele 16 priorități pentru dezvoltarea de capacități; salută, de asemenea, activitatea AEA prin intermediul bazei de date în colaborare (Codaba), care identifică posibilitățile de cooperare între statele membre, deschizând, astfel, calea pentru inițierea unor diferite forme de cooperare; îndeamnă statele membre să ia serios în considerare aceste instrumente în dezvoltarea capacităților lor militare; cere evitarea categorică a dublării inițiativelor aflate deja în derulare în alte părți, precum și acordarea unei mai mari atenții pentru identificarea modalităților de asigurare a unei veritabile valori adăugate; |
| --- | --- |

37.

salută adoptarea de către Consiliu, în noiembrie 2014, a planului de dezvoltare a capacităților (PDC) a AEA, care stabilește cele 16 priorități pentru dezvoltarea de capacități; salută, de asemenea, activitatea AEA prin intermediul bazei de date în colaborare (Codaba), care identifică posibilitățile de cooperare între statele membre, deschizând, astfel, calea pentru inițierea unor diferite forme de cooperare; îndeamnă statele membre să ia serios în considerare aceste instrumente în dezvoltarea capacităților lor militare; cere evitarea categorică a dublării inițiativelor aflate deja în derulare în alte părți, precum și acordarea unei mai mari atenții pentru identificarea modalităților de asigurare a unei veritabile valori adăugate;

| 38. | este surprins că la nivel european nu există încă stimulente fiscale pentru a încuraja cooperarea și punerea în comun; ia act de invitația Consiliului din decembrie 2013 de a studia astfel de mecanisme și regretă faptul că, deși a trecut un an, discuțiile nu au condus încă la nicio măsură concretă în acest domeniu; remarcă faptul că guvernul belgian acordă deja, pe o bază ad-hoc, exonerări de TVA în fazele pregătitoare ale anumitor proiecte ale AEA (cum ar fi comunicațiile prin satelit); consideră că aceste exonerări ar trebui acordate sistematic și extinse la infrastructură și la programele concrete în materie de capabilități, după modelul mecanismului existent în cadrul NATO sau al celui existent la nivelul UE pentru infrastructurile de cercetare civilă; solicită crearea de orice alt tip de stimulente care să încurajeze cooperarea între actorii europeni; |
| --- | --- |

38.

este surprins că la nivel european nu există încă stimulente fiscale pentru a încuraja cooperarea și punerea în comun; ia act de invitația Consiliului din decembrie 2013 de a studia astfel de mecanisme și regretă faptul că, deși a trecut un an, discuțiile nu au condus încă la nicio măsură concretă în acest domeniu; remarcă faptul că guvernul belgian acordă deja, pe o bază ad-hoc, exonerări de TVA în fazele pregătitoare ale anumitor proiecte ale AEA (cum ar fi comunicațiile prin satelit); consideră că aceste exonerări ar trebui acordate sistematic și extinse la infrastructură și la programele concrete în materie de capabilități, după modelul mecanismului existent în cadrul NATO sau al celui existent la nivelul UE pentru infrastructurile de cercetare civilă; solicită crearea de orice alt tip de stimulente care să încurajeze cooperarea între actorii europeni;

| 39. | salută modelele de cooperare existente, precum CETA (Comandamentul european de transport aerian), precum și extinderea sa continuă la noile state membre; consideră că este regretabil că, deși acest model există de câțiva ani, nu a fost încă adaptat pentru alte tipuri de capabilități de apărare; solicită aplicarea modelului CETA și în alte domenii de sprijin operațional pentru a soluționa deficiențele majore de capacități; |
| --- | --- |

39.

salută modelele de cooperare existente, precum CETA (Comandamentul european de transport aerian), precum și extinderea sa continuă la noile state membre; consideră că este regretabil că, deși acest model există de câțiva ani, nu a fost încă adaptat pentru alte tipuri de capabilități de apărare; solicită aplicarea modelului CETA și în alte domenii de sprijin operațional pentru a soluționa deficiențele majore de capacități;

| 40. | ia act de progresele limitate înregistrate cu privire la proiectele de punere și utilizare în comun; salută progresele înregistrate în realimentarea în zbor prin achiziționarea unei flote de aeronave multirol de alimentare și transport; regretă faptul că un număr foarte restrâns de state membre au participat până în prezent la acest proiect și invită statele membre care nu au astfel de capabilități să se implice în proiect; consideră că statele membre ar trebui să continue proiectele de punere și utilizare în comun, concentrându-se asupra celor 16 domenii de dezvoltare a capabilităților pe care le-au identificat împreună cu AEA și Statul Major al Uniunii Europene (SMUE) în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

40.

ia act de progresele limitate înregistrate cu privire la proiectele de punere și utilizare în comun; salută progresele înregistrate în realimentarea în zbor prin achiziționarea unei flote de aeronave multirol de alimentare și transport; regretă faptul că un număr foarte restrâns de state membre au participat până în prezent la acest proiect și invită statele membre care nu au astfel de capabilități să se implice în proiect; consideră că statele membre ar trebui să continue proiectele de punere și utilizare în comun, concentrându-se asupra celor 16 domenii de dezvoltare a capabilităților pe care le-au identificat împreună cu AEA și Statul Major al Uniunii Europene (SMUE) în cadrul PSAC;

| 41. | ia act de voința Consiliului de a elabora proiecte de stimulare a dezvoltării de capabilități ale UE, precum sistemele de aeronave pilotate de la distanță (RPAS) și comunicațiile guvernamentale prin satelit; constată că este nevoie de un cadru de reglementare pentru integrarea inițială, până în 2016, a RPAS în sistemul aviatic european, luând în considerare cerințele civile și militare, precum și necesitatea de a respecta legislația internațională; solicită Comisiei să descrie modul în care fondurile din programul Orizont 2020 pot fi utilizate în cercetarea în domeniul apărării civile și militare, pentru integrarea RPAS în spațiul aerian european; |
| --- | --- |

41.

ia act de voința Consiliului de a elabora proiecte de stimulare a dezvoltării de capabilități ale UE, precum sistemele de aeronave pilotate de la distanță (RPAS) și comunicațiile guvernamentale prin satelit; constată că este nevoie de un cadru de reglementare pentru integrarea inițială, până în 2016, a RPAS în sistemul aviatic european, luând în considerare cerințele civile și militare, precum și necesitatea de a respecta legislația internațională; solicită Comisiei să descrie modul în care fondurile din programul Orizont 2020 pot fi utilizate în cercetarea în domeniul apărării civile și militare, pentru integrarea RPAS în spațiul aerian european;

| 42. | salută progresele realizate de serviciile de sateliți ai Uniunii Europene (Galilleo, Copernicus, EGNOS); consideră că aceste servicii spațiale, îndeosebi Copernicus, ar trebui să devină operaționale pentru a contribui la obținerea de imagini prin satelit cu rezoluție mare de care au nevoie misiunile și operațiunile din cadrul PSAC; salută lansarea proiectului Ariane 6; consideră regretabil că, din motive tehnice și comerciale, Uniunea continuă să cumpere echipamente rusești de lansare, deși și-a propus să ajungă la un anumit nivel de autonomie strategică; subliniază deci, că este necesar să se facă progrese în dezvoltarea unor tehnologii cu aplicații atât civile, cât și militare, care să ne garanteze independența; |
| --- | --- |

42.

salută progresele realizate de serviciile de sateliți ai Uniunii Europene (Galilleo, Copernicus, EGNOS); consideră că aceste servicii spațiale, îndeosebi Copernicus, ar trebui să devină operaționale pentru a contribui la obținerea de imagini prin satelit cu rezoluție mare de care au nevoie misiunile și operațiunile din cadrul PSAC; salută lansarea proiectului Ariane 6; consideră regretabil că, din motive tehnice și comerciale, Uniunea continuă să cumpere echipamente rusești de lansare, deși și-a propus să ajungă la un anumit nivel de autonomie strategică; subliniază deci, că este necesar să se facă progrese în dezvoltarea unor tehnologii cu aplicații atât civile, cât și militare, care să ne garanteze independența;

| 43. | îndeamnă Uniunea să încurajeze statele sale membre să îndeplinească obiectivele NATO în materie de capacități, ceea ce impune un nivel minim de cheltuieli pentru apărare de 2 % din PIB și de minim 20 % din bugetul de apărare pentru nevoile majore de echipamente, inclusiv pentru cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Uniunea să încurajeze statele sale membre să îndeplinească obiectivele NATO în materie de capacități, ceea ce impune un nivel minim de cheltuieli pentru apărare de 2 % din PIB și de minim 20 % din bugetul de apărare pentru nevoile majore de echipamente, inclusiv pentru cercetare și dezvoltare;

Industria de apărare

| 44. | salută propunerea Comisiei vizând îmbunătățirea accesului IMM-urilor la piețele de apărare, care în prezent sunt foarte specifice din mai multe motive, și anume: o cerere care provine aproape exclusiv din comenzi publice, un număr limitat de firme care operează pe piață, produsele au o durată mare de dezvoltare, ca și de menținere în funcțiune, precum și natura strategică a anumitor tehnologii; |
| --- | --- |

44.

salută propunerea Comisiei vizând îmbunătățirea accesului IMM-urilor la piețele de apărare, care în prezent sunt foarte specifice din mai multe motive, și anume: o cerere care provine aproape exclusiv din comenzi publice, un număr limitat de firme care operează pe piață, produsele au o durată mare de dezvoltare, ca și de menținere în funcțiune, precum și natura strategică a anumitor tehnologii;

| 45. | ia act de comunicarea Comisiei din iulie 2013, intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient”, precum și de foaia de parcurs din iunie 2014 privind punerea sa în aplicare și propunerile prezentate în aceasta, vizând îndeosebi pentru o mai bună implementare a Directivelor 2009/81/CE și 2009/43/CE privind piața internă, fără a aduce atingere drepturilor suverane ale statelor membre, în conformitate cu articolul 346 din TFUE; |
| --- | --- |

45.

ia act de comunicarea Comisiei din iulie 2013, intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient”, precum și de foaia de parcurs din iunie 2014 privind punerea sa în aplicare și propunerile prezentate în aceasta, vizând îndeosebi pentru o mai bună implementare a Directivelor 2009/81/CE și 2009/43/CE privind piața internă, fără a aduce atingere drepturilor suverane ale statelor membre, în conformitate cu articolul 346 din TFUE;

| 46. | consideră că toate aceste măsuri depind de o definiție comună a conținutului bazei industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB) pentru a putea stabili în mod precis ce întreprinderi sau activități strategice ar putea beneficia de aceasta, ținând cont de capacitățile diferite ale industriilor de apărare din statele membre; consideră că această definiție ar putea să se bazeze, în special, pe anumite criterii precum, cum ar fi: dezvoltarea echipamentelor și a tehnologiilor în cadrul UE, controlul companiilor asupra drepturilor de proprietate și de utilizare a echipamentelor și a tehnologiilor concepute, precum și asigurarea că, dacă există acționariat străin, acesta nu dispune de un drept de vot prea important care să pună în pericol controlul companiilor asupra activităților lor; subliniază că trebuie definite resursele critice de apărare ale UE (adică, capacitățile industriale cheie și tehnologiile critice); |
| --- | --- |

46.

consideră că toate aceste măsuri depind de o definiție comună a conținutului bazei industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB) pentru a putea stabili în mod precis ce întreprinderi sau activități strategice ar putea beneficia de aceasta, ținând cont de capacitățile diferite ale industriilor de apărare din statele membre; consideră că această definiție ar putea să se bazeze, în special, pe anumite criterii precum, cum ar fi: dezvoltarea echipamentelor și a tehnologiilor în cadrul UE, controlul companiilor asupra drepturilor de proprietate și de utilizare a echipamentelor și a tehnologiilor concepute, precum și asigurarea că, dacă există acționariat străin, acesta nu dispune de un drept de vot prea important care să pună în pericol controlul companiilor asupra activităților lor; subliniază că trebuie definite resursele critice de apărare ale UE (adică, capacitățile industriale cheie și tehnologiile critice);

| 47. | reamintește că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, politicile industriale, spațiale și de cercetare ale UE se extind la domeniul apărării; subliniază că programele Uniunii în alte domenii, precum securitatea internă și securitatea frontierelor, gestionarea dezastrelor și dezvoltarea, oferă o perspectivă importantă de dezvoltare în comun a capacităților care țin de aceste politici și de desfășurarea de misiuni PSAC; invită Comisia să stabilească proceduri permanente de cooperare între Comisie, SEAE, AEA și statele membre în domenii precum piața comună, industria, spațiul, cercetarea și dezvoltarea; invită Comisia să creeze o legătură permanentă între organismele și agențiile UE în domeniul securității interne (Frontex, Europol și ENISA) și cel al securității externe și apărării (Agenția Europeană de Apărare, SEAE); |
| --- | --- |

47.

reamintește că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, politicile industriale, spațiale și de cercetare ale UE se extind la domeniul apărării; subliniază că programele Uniunii în alte domenii, precum securitatea internă și securitatea frontierelor, gestionarea dezastrelor și dezvoltarea, oferă o perspectivă importantă de dezvoltare în comun a capacităților care țin de aceste politici și de desfășurarea de misiuni PSAC; invită Comisia să stabilească proceduri permanente de cooperare între Comisie, SEAE, AEA și statele membre în domenii precum piața comună, industria, spațiul, cercetarea și dezvoltarea; invită Comisia să creeze o legătură permanentă între organismele și agențiile UE în domeniul securității interne (Frontex, Europol și ENISA) și cel al securității externe și apărării (Agenția Europeană de Apărare, SEAE);

| 48. | ia act de propunerile Comisiei pentru o mai bună punere în aplicare a Directivei 2009/81/CE (contractele de achiziții publice pentru apărare) și a Directivei 2009/43/CE (transferul de produse din domeniul apărării pe piața internă); consideră necesar să se stabilească, de asemenea, aspectele legate de echipamentele și tehnologiile de înaltă valoare strategică, care nu sunt vizate nici de Directiva 2009/81/CE (echipamente de interese esențiale de securitate), nici de Directiva 2004/18/CE (echipamente a căror utilizare are o legătură, dar nu specifică, cu domeniul apărării); consideră că firmele din UE care funcționează în acest sector au nevoie de un regim juridic și financiar specific, care să le permită să fie competitive, garantând astfel autonomia strategică a UE; |
| --- | --- |

48.

ia act de propunerile Comisiei pentru o mai bună punere în aplicare a Directivei 2009/81/CE (contractele de achiziții publice pentru apărare) și a Directivei 2009/43/CE (transferul de produse din domeniul apărării pe piața internă); consideră necesar să se stabilească, de asemenea, aspectele legate de echipamentele și tehnologiile de înaltă valoare strategică, care nu sunt vizate nici de Directiva 2009/81/CE (echipamente de interese esențiale de securitate), nici de Directiva 2004/18/CE (echipamente a căror utilizare are o legătură, dar nu specifică, cu domeniul apărării); consideră că firmele din UE care funcționează în acest sector au nevoie de un regim juridic și financiar specific, care să le permită să fie competitive, garantând astfel autonomia strategică a UE;

| 49. | ia act de intenția Consiliului de a implementa un sistem european de securitate a aprovizionării, în care statele membre se susțin reciproc, răspunzând rapid cerințelor respective ale acestora în domeniul apărării; așteaptă foaia de parcurs a Comisiei, care prevede opțiunile relevante pentru implementarea acestui regim, precum și cartea verde prevăzută pe tema controlului investițiilor străine în companiile strategice de apărare; salută adoptarea acordului-cadru îmbunătățit al AEA pentru securitatea aprovizionării între statele membre, ca un important mecanism voluntar și neobligatoriu juridic, care le permite acestora să-și îmbunătățească sprijinul și asistența reciprocă în securitatea aprovizionării; solicită AEA și Comisiei să elaboreze împreună mijloace și inițiative suplimentare care să promoveze securitatea aprovizionării la nivelul UE și să sprijine statele membre în implementarea noului acord-cadru; |
| --- | --- |

49.

ia act de intenția Consiliului de a implementa un sistem european de securitate a aprovizionării, în care statele membre se susțin reciproc, răspunzând rapid cerințelor respective ale acestora în domeniul apărării; așteaptă foaia de parcurs a Comisiei, care prevede opțiunile relevante pentru implementarea acestui regim, precum și cartea verde prevăzută pe tema controlului investițiilor străine în companiile strategice de apărare; salută adoptarea acordului-cadru îmbunătățit al AEA pentru securitatea aprovizionării între statele membre, ca un important mecanism voluntar și neobligatoriu juridic, care le permite acestora să-și îmbunătățească sprijinul și asistența reciprocă în securitatea aprovizionării; solicită AEA și Comisiei să elaboreze împreună mijloace și inițiative suplimentare care să promoveze securitatea aprovizionării la nivelul UE și să sprijine statele membre în implementarea noului acord-cadru;

| 50. | solicită Comisiei să identifice clar și să mobilizeze mijloacele și instrumentele financiare ale UE destinate să contribuie la crearea unei piețe comune europene a industriei de apărare; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să identifice clar și să mobilizeze mijloacele și instrumentele financiare ale UE destinate să contribuie la crearea unei piețe comune europene a industriei de apărare;

| 51. | salută adoptarea modificărilor la regimul Wassenaar de control al exporturilor în legătură cu tehnologiile de supraveghere și intruziune, care au fost implementate recent și la nivelul UE; subliniază însă, că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se preveni producția și exporturile necontrolate de tehnologii ce pot fi folosite pentru a ataca infrastructura critică a UE și pentru a încălca drepturile omului; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte cât mai repede o propunere de revizuire a regulamentului privind exportul de produse cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

51.

salută adoptarea modificărilor la regimul Wassenaar de control al exporturilor în legătură cu tehnologiile de supraveghere și intruziune, care au fost implementate recent și la nivelul UE; subliniază însă, că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se preveni producția și exporturile necontrolate de tehnologii ce pot fi folosite pentru a ataca infrastructura critică a UE și pentru a încălca drepturile omului; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte cât mai repede o propunere de revizuire a regulamentului privind exportul de produse cu dublă utilizare;

| 52. | consideră că niciun guvern nu poate iniția singur programe de cercetare și tehnologie de mare anvergură; reamintește declarația Consiliului din decembrie 2008 privind consolidarea capacităților și angajamentul statelor membre de a realiza obiectivul colectiv vizând alocarea a 2 % din cheltuielile pentru apărare pentru finanțarea cercetării; solicită VP/ÎR și șefului AEA să prezinte date cu privire la situația actuală în această privință; salută, prin urmare, propunerile Comisiei privind dezvoltarea de sinergii între cercetarea din domeniul civil și cea din domeniul apărării; evidențiază, în acest context, faptul că programul de cercetare în domeniul securității Orizont 2020 oferă posibilități considerabile pentru dezvoltarea capacităților în această privință; invită Comisia și statele membre să sprijine misiunile de cercetare care oferă asistență politicilor externe ale Uniunii, inclusiv dezvoltarea tehnologică în domeniul tehnologiilor cu dublă utilizare, pentru a îmbunătăți interoperabilitatea între protecția civilă și forțele militare, după cum se afirmă în programul specific de instituire a Orizont 2020; invită Comisia și statele membre să includă activitățile de cercetare respective în programele anuale de activități; salută, de asemenea, lansarea de acțiuni pregătitoare și speră, în domeniul PSAC, următoarea etapă va fi finanțarea unei teme de cercetare în cadrul viitorului cadru financiar multianual; evidențiază importanța implementării unui proiect pilot privind cercetarea în cadrul PSAC, desfășurat de Comisie împreună cu AEA, după cum a propus Parlamentul în bugetul pentru 2015, pentru ca agenția să îndeplinească obiectivele Uniunii și bugetul Uniunii; consideră regretabil, în acest sens, că Parlamentul nu a primit din partea Comisiei o evaluare a posibilităților oferite de articolul 185 din TFUE, pe care a solicitat-o în Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană; |
| --- | --- |

52.

consideră că niciun guvern nu poate iniția singur programe de cercetare și tehnologie de mare anvergură; reamintește declarația Consiliului din decembrie 2008 privind consolidarea capacităților și angajamentul statelor membre de a realiza obiectivul colectiv vizând alocarea a 2 % din cheltuielile pentru apărare pentru finanțarea cercetării; solicită VP/ÎR și șefului AEA să prezinte date cu privire la situația actuală în această privință; salută, prin urmare, propunerile Comisiei privind dezvoltarea de sinergii între cercetarea din domeniul civil și cea din domeniul apărării; evidențiază, în acest context, faptul că programul de cercetare în domeniul securității Orizont 2020 oferă posibilități considerabile pentru dezvoltarea capacităților în această privință; invită Comisia și statele membre să sprijine misiunile de cercetare care oferă asistență politicilor externe ale Uniunii, inclusiv dezvoltarea tehnologică în domeniul tehnologiilor cu dublă utilizare, pentru a îmbunătăți interoperabilitatea între protecția civilă și forțele militare, după cum se afirmă în programul specific de instituire a Orizont 2020; invită Comisia și statele membre să includă activitățile de cercetare respective în programele anuale de activități; salută, de asemenea, lansarea de acțiuni pregătitoare și speră, în domeniul PSAC, următoarea etapă va fi finanțarea unei teme de cercetare în cadrul viitorului cadru financiar multianual; evidențiază importanța implementării unui proiect pilot privind cercetarea în cadrul PSAC, desfășurat de Comisie împreună cu AEA, după cum a propus Parlamentul în bugetul pentru 2015, pentru ca agenția să îndeplinească obiectivele Uniunii și bugetul Uniunii; consideră regretabil, în acest sens, că Parlamentul nu a primit din partea Comisiei o evaluare a posibilităților oferite de articolul 185 din TFUE, pe care a solicitat-o în Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană;

| 53. | cere, totodată, vigilență maximă în ceea ce privește aspectele legate de guvernare, drepturile de proprietate intelectuală, cofinanțare, precum și de regulile de participare la această acțiune pregătitoare în sectorul apărării; invită statele membre să se implice total în procesul decizional, pentru a fi evitate abuzurile birocratice și pentru a garanta că programele corespund nevoilor strategice ale PSAC și ale statelor membre; |
| --- | --- |

53.

cere, totodată, vigilență maximă în ceea ce privește aspectele legate de guvernare, drepturile de proprietate intelectuală, cofinanțare, precum și de regulile de participare la această acțiune pregătitoare în sectorul apărării; invită statele membre să se implice total în procesul decizional, pentru a fi evitate abuzurile birocratice și pentru a garanta că programele corespund nevoilor strategice ale PSAC și ale statelor membre;

| 54. | reamintește caracterul extrem de sensibil și de strategic al cercetării în domeniul apărării, atât pentru competitivitatea sectoarelor industriale, cât și pentru autonomia strategică a UE, și solicită implementarea unei politici de proprietate intelectuală adecvate, corelată cu securitatea și apărarea, pentru a proteja rezultatele cercetării; așteaptă propunerile Comisiei, dar și ale industriei de apărare pe această temă; |
| --- | --- |

54.

reamintește caracterul extrem de sensibil și de strategic al cercetării în domeniul apărării, atât pentru competitivitatea sectoarelor industriale, cât și pentru autonomia strategică a UE, și solicită implementarea unei politici de proprietate intelectuală adecvate, corelată cu securitatea și apărarea, pentru a proteja rezultatele cercetării; așteaptă propunerile Comisiei, dar și ale industriei de apărare pe această temă;

| 55. | ia act de propunerile Comisiei vizând promovarea introducerii de standarde și proceduri de certificare comune pentru echipamentele de apărare; așteaptă foaia de parcurs a AEA și a Comisiei privind elaborarea de standarde industriale în sectorul apărării, precum și opțiunile din partea AEA și AESA în ceea ce privește îmbunătățirea recunoașterii reciproce a certificării militare în Uniunea Europeană; consideră că este regretabil că organizațiile europene de standardizare sunt reticente să elibereze mărci de standardizare pentru produse din domeniul apărării; |
| --- | --- |

55.

ia act de propunerile Comisiei vizând promovarea introducerii de standarde și proceduri de certificare comune pentru echipamentele de apărare; așteaptă foaia de parcurs a AEA și a Comisiei privind elaborarea de standarde industriale în sectorul apărării, precum și opțiunile din partea AEA și AESA în ceea ce privește îmbunătățirea recunoașterii reciproce a certificării militare în Uniunea Europeană; consideră că este regretabil că organizațiile europene de standardizare sunt reticente să elibereze mărci de standardizare pentru produse din domeniul apărării;

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înalt Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Președintelui în exercițiu al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Adunării Uniunii Africane și Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN). |
| --- | --- |

56.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Vicepreședintei Comisiei Europene/Înalt Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Președintelui în exercițiu al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Adunării Uniunii Africane și Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN).

---

(1)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(2)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0513.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0514.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0380.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0381.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0457.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0286.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0278.

(10)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/68

---

P8_TA(2015)0214

Finanţarea Politicii de securitate şi apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la finanțarea Politicii de securitate și apărare comune (2014/2258(INI))

(2016/C 353/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 și 46, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21, 24, 41, 42, 43, 44, 45 și 46,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3) și modificările ulterioare ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3) și modificările ulterioare ale acestuia,

| — | având în vedere Raportul special nr. 18/2012 al Curții Europene de Conturi intitulat „Asistența Uniunii Europene pentru Kosovo, din perspectiva statului de drept”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 18/2012 al Curții Europene de Conturi intitulat „Asistența Uniunii Europene pentru Kosovo, din perspectiva statului de drept”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 18 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 18 decembrie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013 și din 18 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013 și din 18 noiembrie 2014,

| — | având în vedere raportul intermediar prezentat la 7 iulie 2014 de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant (VP/ÎR) și șeful Agenției Europene de Apărare, cu privire la punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar prezentat la 7 iulie 2014 de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant (VP/ÎR) și șeful Agenției Europene de Apărare, cu privire la punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei intitulată „Abordarea globală a UE în materie de conflicte și crize externe” și concluziile aferente ale Consiliului din 12 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a VP/ÎR și a Comisiei intitulată „Abordarea globală a UE în materie de conflicte și crize externe” și concluziile aferente ale Consiliului din 12 mai 2014,

| — | având în vedere raportul anual pe 2014 și raportul financiar pe 2013 al Agenției Europene de Apărare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2014 și raportul financiar pe 2013 al Agenției Europene de Apărare,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 aprilie 2014 referitoare la Abordarea globală a UE și consecințele acesteia asupra coerenței acțiunii sale externe (4),

| — | având în vedere concluziile Președinției, adoptate de Consiliul European la Helsinki, la 11 decembrie 1999 (Obiectivul global 2003), precum și Obiectivul global 2010, aprobat de Consiliu la 17 mai 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției, adoptate de Consiliul European la Helsinki, la 11 decembrie 1999 (Obiectivul global 2003), precum și Obiectivul global 2010, aprobat de Consiliu la 17 mai 2004,

| — | având în vedere Obiectivul global civil pentru 2010, aprobat de Conferința ministerială pentru îmbunătățirea capacităților civile și adus la cunoștința Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 19 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivul global civil pentru 2010, aprobat de Conferința ministerială pentru îmbunătățirea capacităților civile și adus la cunoștința Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 19 noiembrie 2007,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru bugete, desfășurate în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru bugete, desfășurate în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A8-0136/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A8-0136/2015),

| A. | întrucât mediul de securitate din ce în ce mai problematic, din interiorul dar și din afara Uniunii, caracterizat prin riscuri și amenințări noi la care niciun stat membru nu le poate face față singur, impune o consolidare a PSAC, pentru ca aceasta să devină un instrument de politică mai eficient și o garanție reală pentru siguranța cetățenilor UE și promovarea intereselor și valorilor europene; întrucât Uniunea ar trebui să întărească securitatea la frontierele sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât mediul de securitate din ce în ce mai problematic, din interiorul dar și din afara Uniunii, caracterizat prin riscuri și amenințări noi la care niciun stat membru nu le poate face față singur, impune o consolidare a PSAC, pentru ca aceasta să devină un instrument de politică mai eficient și o garanție reală pentru siguranța cetățenilor UE și promovarea intereselor și valorilor europene; întrucât Uniunea ar trebui să întărească securitatea la frontierele sale externe;

| B. | întrucât reducerile bugetare aplicate cheltuielilor de apărare și suprapunerile existente impun regândirea finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC, printr-o mai bună utilizare a alocărilor bugetare și mai eficientă din punct de vedere al costurilor, simultan cu asigurarea unui control democratic adecvat la nivelul instituțional al UE al tuturor operațiunilor și misiunilor civile sau miliare; |
| --- | --- |

B.

întrucât reducerile bugetare aplicate cheltuielilor de apărare și suprapunerile existente impun regândirea finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC, printr-o mai bună utilizare a alocărilor bugetare și mai eficientă din punct de vedere al costurilor, simultan cu asigurarea unui control democratic adecvat la nivelul instituțional al UE al tuturor operațiunilor și misiunilor civile sau miliare;

| C. | întrucât Consiliul European din decembrie 2013 a decis să analizeze aspectele financiare ale misiunilor și operațiunilor UE, inclusiv evaluarea mecanismului Athena, pentru a asigura proceduri și norme care să îi permită Uniunii să desfășoare misiunile civile și operațiunile militare ale UE într-un mod mai rapid, mai flexibil și mai eficient; |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul European din decembrie 2013 a decis să analizeze aspectele financiare ale misiunilor și operațiunilor UE, inclusiv evaluarea mecanismului Athena, pentru a asigura proceduri și norme care să îi permită Uniunii să desfășoare misiunile civile și operațiunile militare ale UE într-un mod mai rapid, mai flexibil și mai eficient;

| D. | întrucât, potrivit dispozițiilor din Tratatul de la Lisabona, Înaltul Reprezentant al UE este și vicepreședintele Comisiei, și șef al Agenției Europene de Apărare, prezidând și Consiliul Afaceri Externe al Uniunii Europene; întrucât, potrivit articolului 45 din TUE, Agenția Europeană de Apărare „își îndeplinește misiunile în colaborare cu Comisia, dacă este necesar”, |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit dispozițiilor din Tratatul de la Lisabona, Înaltul Reprezentant al UE este și vicepreședintele Comisiei, și șef al Agenției Europene de Apărare, prezidând și Consiliul Afaceri Externe al Uniunii Europene; întrucât, potrivit articolului 45 din TUE, Agenția Europeană de Apărare „își îndeplinește misiunile în colaborare cu Comisia, dacă este necesar”,

| 1. | remarcă faptul că UE și statele sale membre sunt finanțatori majori pentru diferite operațiuni de menținere a păcii și gestionare a crizelor în lume, dar misiunile și operațiunile civile și militare ale PSAC au alocate doar o mică parte din totalul finanțărilor; recunoaște importanța intervențiilor PSAC pentru realizarea păcii, încurajând totodată statele membre să adopte o poziție mai fermă în ceea ce privește prevenirea conflictelor, reconstrucția post-conflict și menținerea unei păcii viabile în zonele afectate de conflicte; are convingerea că UE nu își poate permite să se concentreze exclusiv pe instrumentele necesare pentru un context post-criză sau pentru a sprijini ieșirea din criză; |
| --- | --- |

1.

remarcă faptul că UE și statele sale membre sunt finanțatori majori pentru diferite operațiuni de menținere a păcii și gestionare a crizelor în lume, dar misiunile și operațiunile civile și militare ale PSAC au alocate doar o mică parte din totalul finanțărilor; recunoaște importanța intervențiilor PSAC pentru realizarea păcii, încurajând totodată statele membre să adopte o poziție mai fermă în ceea ce privește prevenirea conflictelor, reconstrucția post-conflict și menținerea unei păcii viabile în zonele afectate de conflicte; are convingerea că UE nu își poate permite să se concentreze exclusiv pe instrumentele necesare pentru un context post-criză sau pentru a sprijini ieșirea din criză;

| 2. | invită VP/ÎR și statele membre să exploateze întregul potențial al Tratatului de la Lisabona, și în special articolul 44, referitor la implementarea unui obiectiv al PSAC de către un grup de state membre, și al articolului 46 referitor la cooperarea structurată permanentă, pentru o utilizare mai rapidă și mai flexibilă a misiunilor și operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

2.

invită VP/ÎR și statele membre să exploateze întregul potențial al Tratatului de la Lisabona, și în special articolul 44, referitor la implementarea unui obiectiv al PSAC de către un grup de state membre, și al articolului 46 referitor la cooperarea structurată permanentă, pentru o utilizare mai rapidă și mai flexibilă a misiunilor și operațiunilor PSAC;

| 3. | ia act cu îngrijorare de faptul că, în pofida unui buget anual cumulat destinat apărării, de aproximativ 190 de miliarde EUR, statele membre nu sunt încă în măsură să îndeplinească Obiectivele globale de la Helsinki din 1999; reamintește obiectivele globale civile ambițioase stabilite de UE; solicită întărirea UE ca actor real în domeniul apărării în contextul NATO și regretă lipsa unei doctrine care să operaționalizeze misiunile enumerate la articolul 43 din TUE („misiunile Petersberg” extinse); pledează ferm pentru o mai strânsă coordonare și cooperare în domeniul securității și apărării în contextul NATO, între statele membre și la nivelul UE, în special în ceea ce privește punerea și utilizarea în comun a resurselor, a capabilităților și a mijloacelor; invită Comisia să facă urgent o analiză a provocărilor și cerințelor în materie de securitate și de apărare; |
| --- | --- |

3.

ia act cu îngrijorare de faptul că, în pofida unui buget anual cumulat destinat apărării, de aproximativ 190 de miliarde EUR, statele membre nu sunt încă în măsură să îndeplinească Obiectivele globale de la Helsinki din 1999; reamintește obiectivele globale civile ambițioase stabilite de UE; solicită întărirea UE ca actor real în domeniul apărării în contextul NATO și regretă lipsa unei doctrine care să operaționalizeze misiunile enumerate la articolul 43 din TUE („misiunile Petersberg” extinse); pledează ferm pentru o mai strânsă coordonare și cooperare în domeniul securității și apărării în contextul NATO, între statele membre și la nivelul UE, în special în ceea ce privește punerea și utilizarea în comun a resurselor, a capabilităților și a mijloacelor; invită Comisia să facă urgent o analiză a provocărilor și cerințelor în materie de securitate și de apărare;

| 4. | constată că nivelul de finanțare pentru misiunile civile ale PSAC din capitolul destinat PESC în bugetul UE a scăzut în ultimii ani și se așteaptă să rămână stabil, în cadrul financiar multianual 2014-2020; regretă că misiunile civile au fost afectate de deficitul generalizat al creditelor de plată, care a obligat Comisia să întârzie plata a 22 de milioane EUR pentru 2015, ca măsură corectoare; salută, cu toate acestea, identificarea a aproximativ 16 milioane de euro ca posibile economii, ceea ce permite finanțarea unor noi misiuni dacă este nevoie în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

4.

constată că nivelul de finanțare pentru misiunile civile ale PSAC din capitolul destinat PESC în bugetul UE a scăzut în ultimii ani și se așteaptă să rămână stabil, în cadrul financiar multianual 2014-2020; regretă că misiunile civile au fost afectate de deficitul generalizat al creditelor de plată, care a obligat Comisia să întârzie plata a 22 de milioane EUR pentru 2015, ca măsură corectoare; salută, cu toate acestea, identificarea a aproximativ 16 milioane de euro ca posibile economii, ceea ce permite finanțarea unor noi misiuni dacă este nevoie în viitorul apropiat;

Inițiative de reducere a costurilor și de creștere a eficienței

| 5. | salută măsurile concrete și soluțiile pragmatice introduse recent de Comisie în cadrul de norme financiare existent, cu scopul de reduce durata procedurilor financiare pentru misiunile civile ale PSAC; regretă, însă, întârzierile semnificative care se mai înregistrează încă în achiziționarea de echipamente și servicii esențiale pentru misiunile PSAC din cadrul PESC, datorate parțial procesului adesea lent de adoptare a deciziilor de către Consiliu, dar și relativei absențe a unei abordări consolidate în aplicarea normelor financiare pentru misiunile PSAC, ceea ce afectează negativ funcționarea și personalul misiunilor, posibil și siguranța misiunilor; |
| --- | --- |

5.

salută măsurile concrete și soluțiile pragmatice introduse recent de Comisie în cadrul de norme financiare existent, cu scopul de reduce durata procedurilor financiare pentru misiunile civile ale PSAC; regretă, însă, întârzierile semnificative care se mai înregistrează încă în achiziționarea de echipamente și servicii esențiale pentru misiunile PSAC din cadrul PESC, datorate parțial procesului adesea lent de adoptare a deciziilor de către Consiliu, dar și relativei absențe a unei abordări consolidate în aplicarea normelor financiare pentru misiunile PSAC, ceea ce afectează negativ funcționarea și personalul misiunilor, posibil și siguranța misiunilor;

| 6. | îndeamnă Comisia să atenueze aceste deficiențe, pregătind un model specific pentru normele financiare ale misiunilor civile PSAC și adaptând liniile directoare existente la nevoile acestora, pentru a permite desfășurarea rapidă, flexibilă și mai eficientă a misiunilor, garantând totodată o gestionare financiară corectă a resurselor UE și o protecție adecvată a intereselor sale financiare; consideră că bugetul ar trebui delegat comandantului operațiunii civile, la fel cum s-a procedat pentru șefii delegațiilor UE; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să atenueze aceste deficiențe, pregătind un model specific pentru normele financiare ale misiunilor civile PSAC și adaptând liniile directoare existente la nevoile acestora, pentru a permite desfășurarea rapidă, flexibilă și mai eficientă a misiunilor, garantând totodată o gestionare financiară corectă a resurselor UE și o protecție adecvată a intereselor sale financiare; consideră că bugetul ar trebui delegat comandantului operațiunii civile, la fel cum s-a procedat pentru șefii delegațiilor UE;

| 7. | invită Comisia și statele membre să facă o evaluare anuală a costurilor totale ale politicilor de securitate și apărare, incluzând aici și o prezentare transparentă a procedurilor de achiziții, pentru a asigura o gestionare cât mai eficientă a bugetului alocat acestui domeniu; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia și statele membre să facă o evaluare anuală a costurilor totale ale politicilor de securitate și apărare, incluzând aici și o prezentare transparentă a procedurilor de achiziții, pentru a asigura o gestionare cât mai eficientă a bugetului alocat acestui domeniu;

| 8. | încurajează ferm înființarea unui Centru de servicii comune (CSC), împreună cu un sistem de management integrat al resurselor (SMIR), ca modalitate de a îmbunătăți rapiditatea de desfășurare a misiunilor civile, precum și eficiența costurilor acestora; regretă că până în prezent nu s-a dat curs acestei inițiative; observă că se analizează acum o platformă de sprijin a misiunilor, dar invită Comisia și SEAE să continue eforturile în direcția organizării unui veritabil CSC; |
| --- | --- |

8.

încurajează ferm înființarea unui Centru de servicii comune (CSC), împreună cu un sistem de management integrat al resurselor (SMIR), ca modalitate de a îmbunătăți rapiditatea de desfășurare a misiunilor civile, precum și eficiența costurilor acestora; regretă că până în prezent nu s-a dat curs acestei inițiative; observă că se analizează acum o platformă de sprijin a misiunilor, dar invită Comisia și SEAE să continue eforturile în direcția organizării unui veritabil CSC;

| 9. | consideră că ar trebui reduse constrângerile cronice ale bugetului administrativ al SEAE/Capacității civile de planificare și conducere, având în vedere că alocarea bugetară anuală rămâne prea mică pentru a acoperi toate sarcinile de planificare, desfășurare și de sprijin ale misiunilor, mai ales atunci când se lansează aproape simultan mai multe misiuni; |
| --- | --- |

9.

consideră că ar trebui reduse constrângerile cronice ale bugetului administrativ al SEAE/Capacității civile de planificare și conducere, având în vedere că alocarea bugetară anuală rămâne prea mică pentru a acoperi toate sarcinile de planificare, desfășurare și de sprijin ale misiunilor, mai ales atunci când se lansează aproape simultan mai multe misiuni;

| 10. | consideră că ar trebui rapid îmbunătățit depozitul permanent pentru misiunile PSAC, care deservește în prezent numai noile misiuni civile ale PSAC, prin extinderea ariei sale de aplicare astfel încât să includă și misiunile existente, prin îmbunătățirea disponibilității de echipamente depozitate și prin lărgirea diversității echipamentelor necesare; propune ca depozitul pentru misiunile PSAC să fie administrat de viitorul Centru de servicii comune (CSC); |
| --- | --- |

10.

consideră că ar trebui rapid îmbunătățit depozitul permanent pentru misiunile PSAC, care deservește în prezent numai noile misiuni civile ale PSAC, prin extinderea ariei sale de aplicare astfel încât să includă și misiunile existente, prin îmbunătățirea disponibilității de echipamente depozitate și prin lărgirea diversității echipamentelor necesare; propune ca depozitul pentru misiunile PSAC să fie administrat de viitorul Centru de servicii comune (CSC);

| 11. | subliniază că misiunile trebuie dotate cu personalul adecvat, conform diverselor angajamente asumate de statele membre în acest sens (de exemplu, Obiectivul global civil pentru 2010, Planul multianual de dezvoltare a capabilităților civile); regretă, însă, dificultățile întâmpinate în recrutarea și păstrarea unui număr suficient de personal calificat pentru misiunile PSAC; încurajează utilizarea pe scară largă a echipelor de reacție civilă cu desfășurare rapidă (CRTs), ceea ce ar conduce la mărirea capacității de reacție rapidă a UE, ar facilita crearea rapidă a misiunilor și ar contribui la eficacitatea reacțiilor sale în gestionarea crizelor; |
| --- | --- |

11.

subliniază că misiunile trebuie dotate cu personalul adecvat, conform diverselor angajamente asumate de statele membre în acest sens (de exemplu, Obiectivul global civil pentru 2010, Planul multianual de dezvoltare a capabilităților civile); regretă, însă, dificultățile întâmpinate în recrutarea și păstrarea unui număr suficient de personal calificat pentru misiunile PSAC; încurajează utilizarea pe scară largă a echipelor de reacție civilă cu desfășurare rapidă (CRTs), ceea ce ar conduce la mărirea capacității de reacție rapidă a UE, ar facilita crearea rapidă a misiunilor și ar contribui la eficacitatea reacțiilor sale în gestionarea crizelor;

| 12. | regretă opacitatea și costurile ridicate constatate în procesul de selecție al firmelor private alese să asigure securitatea personalului din misiunile civile ale PSAC; solicită stabilirea unui contract-cadru de securitate specific pentru misiunile civile PSAC, pentru a micșora tarifele practicate de firmele de securitate private și a face mai transparent procesul de selecție; consideră că, în acest context, trebuie acordată prioritate firmelor europene; |
| --- | --- |

12.

regretă opacitatea și costurile ridicate constatate în procesul de selecție al firmelor private alese să asigure securitatea personalului din misiunile civile ale PSAC; solicită stabilirea unui contract-cadru de securitate specific pentru misiunile civile PSAC, pentru a micșora tarifele practicate de firmele de securitate private și a face mai transparent procesul de selecție; consideră că, în acest context, trebuie acordată prioritate firmelor europene;

Coerență și complementaritate

| 13. | consideră că PSAC face parte din dimensiunea mai largă a PESC și din acțiunea externă a UE, dar este totodată parte a dimensiunii interne a politicilor pentru piața comună și industrie, spațiu, cercetare și dezvoltare; este ferm convins că trebuie asigurată coerența și complementaritatea între diferitele instrumente pentru a realiza economii de scară și pentru a maximiza impactul cheltuielilor UE; este convins că UE dispune de mai multe instrumente și avantaje în negocieri decât orice altă instituție supranațională, dat fiind că politica sa de securitate și de apărare poate fi consolidată printr-o abordare cuprinzătoare care include și alte tipuri de instrumente și mecanisme de finanțare ale UE; consideră, prin urmare, că resursele PESC ar trebui utilizate într-un mod mai inteligent, în special prin consolidarea coordonării între instrumentele PSAC și diferitele programe de finanțare ale UE gestionate de Comisie; |
| --- | --- |

13.

consideră că PSAC face parte din dimensiunea mai largă a PESC și din acțiunea externă a UE, dar este totodată parte a dimensiunii interne a politicilor pentru piața comună și industrie, spațiu, cercetare și dezvoltare; este ferm convins că trebuie asigurată coerența și complementaritatea între diferitele instrumente pentru a realiza economii de scară și pentru a maximiza impactul cheltuielilor UE; este convins că UE dispune de mai multe instrumente și avantaje în negocieri decât orice altă instituție supranațională, dat fiind că politica sa de securitate și de apărare poate fi consolidată printr-o abordare cuprinzătoare care include și alte tipuri de instrumente și mecanisme de finanțare ale UE; consideră, prin urmare, că resursele PESC ar trebui utilizate într-un mod mai inteligent, în special prin consolidarea coordonării între instrumentele PSAC și diferitele programe de finanțare ale UE gestionate de Comisie;

| 14. | solicită crearea unor sinergii militaro-civile mai bune, acolo unde este cazul, și mai ales luarea acestora în considerare la începutul procesului de planificare, în special în ceea ce privește clădirile, serviciile medicale, logistica, transportul și securitatea misiunilor, respectând, totodată, diferitele lanțuri de comandă și făcând o distincție clară între natura, obiectivele și modurile de funcționare ale misiunilor civile și ale celor militare; |
| --- | --- |

14.

solicită crearea unor sinergii militaro-civile mai bune, acolo unde este cazul, și mai ales luarea acestora în considerare la începutul procesului de planificare, în special în ceea ce privește clădirile, serviciile medicale, logistica, transportul și securitatea misiunilor, respectând, totodată, diferitele lanțuri de comandă și făcând o distincție clară între natura, obiectivele și modurile de funcționare ale misiunilor civile și ale celor militare;

| 15. | subliniază potențialele economii ce ar rezulta în urma promovării sinergiilor la nivelul UE în domeniul militar, inclusiv în transport, instruire și asistență medicală; subliniază rolul Agenției Europene de Apărare în misiunea sa de promovare a interoperabilității și sinergiilor între statele membre ale UE în ceea ce privește echipamentele de apărare și capabilitățile mobilizate, însă regretă profund că, deși este condusă de VP/ÎR, agenția rămâne sub autoritatea Consiliului și este finanțată integral din fonduri din afara bugetului Uniunii, sustrăgându-se astfel, controlului democratic european; |
| --- | --- |

15.

subliniază potențialele economii ce ar rezulta în urma promovării sinergiilor la nivelul UE în domeniul militar, inclusiv în transport, instruire și asistență medicală; subliniază rolul Agenției Europene de Apărare în misiunea sa de promovare a interoperabilității și sinergiilor între statele membre ale UE în ceea ce privește echipamentele de apărare și capabilitățile mobilizate, însă regretă profund că, deși este condusă de VP/ÎR, agenția rămâne sub autoritatea Consiliului și este finanțată integral din fonduri din afara bugetului Uniunii, sustrăgându-se astfel, controlului democratic european;

| 16. | salută revizuirea procedurilor de gestionare a crizelor, convenită în 2013, care a condus la îmbunătățiri în planificarea și lansarea misiunilor PSAC; subliniază, însă, că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a depăși, izolarea persistentă ce separă diferitele părți ale mașinăriei politicii externe a UE; |
| --- | --- |

16.

salută revizuirea procedurilor de gestionare a crizelor, convenită în 2013, care a condus la îmbunătățiri în planificarea și lansarea misiunilor PSAC; subliniază, însă, că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a depăși, izolarea persistentă ce separă diferitele părți ale mașinăriei politicii externe a UE;

| 17. | invită Comisia să stabilească proceduri financiare permanente pentru cooperarea dintre Comisie, SEAE, AEA, AES și statele membre în domeniul PSAC și al politicilor pentru piața comună, industrie, spațiu, cercetare și dezvoltare; invită Comisia și Consiliul să stabilească norme financiare permanente pentru a conecta actorii UE din domeniul securității interne (Frontex, Europol, ENISA) cu cei din domeniul securității externe (AEA, SEAE); |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să stabilească proceduri financiare permanente pentru cooperarea dintre Comisie, SEAE, AEA, AES și statele membre în domeniul PSAC și al politicilor pentru piața comună, industrie, spațiu, cercetare și dezvoltare; invită Comisia și Consiliul să stabilească norme financiare permanente pentru a conecta actorii UE din domeniul securității interne (Frontex, Europol, ENISA) cu cei din domeniul securității externe (AEA, SEAE);

| 18. | salută implementarea unui proiect pilot privind cercetarea PSAC, desfășurat în comun de Comisia și AEA, la propunerea Parlamentului European în bugetul pentru 2015, pentru a permite agenției să implementeze obiectivele Uniunii și să execute bugetul Uniunii; regretă, în acest context, lipsa unei evaluări din partea Comisiei către Parlament cu privire la potențialul articolului 185 din TFUE, solicitată în Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (5); |
| --- | --- |

18.

salută implementarea unui proiect pilot privind cercetarea PSAC, desfășurat în comun de Comisia și AEA, la propunerea Parlamentului European în bugetul pentru 2015, pentru a permite agenției să implementeze obiectivele Uniunii și să execute bugetul Uniunii; regretă, în acest context, lipsa unei evaluări din partea Comisiei către Parlament cu privire la potențialul articolului 185 din TFUE, solicitată în Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (5);

| 19. | salută foaia de parcurs a Comisiei pentru implementarea comunicării în sectorul european de apărare și securitate, adoptată la 24 iunie 2014; invită Comisia, în acest sens, să prezinte într-o evaluare a părților interesate, cum s-au pregătit potențialii beneficiari și administrațiile naționale și regionale să folosească măsurile respective (ESI, FEDR, FSE sau INTERREG V); își exprimă regretul în acest sens, că propunerile Comisiei ar putea fi prea tardive pentru a influența procesul curent de alocare a resurselor din administrațiile naționale și regionale și pentru a reorienta fondurile UE astfel încât să întărească baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB); |
| --- | --- |

19.

salută foaia de parcurs a Comisiei pentru implementarea comunicării în sectorul european de apărare și securitate, adoptată la 24 iunie 2014; invită Comisia, în acest sens, să prezinte într-o evaluare a părților interesate, cum s-au pregătit potențialii beneficiari și administrațiile naționale și regionale să folosească măsurile respective (ESI, FEDR, FSE sau INTERREG V); își exprimă regretul în acest sens, că propunerile Comisiei ar putea fi prea tardive pentru a influența procesul curent de alocare a resurselor din administrațiile naționale și regionale și pentru a reorienta fondurile UE astfel încât să întărească baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB);

| 20. | salută inițiativa „Pregătește & echipează” care ar asigura consolidarea capacităților partenerilor, ca parte a strategiei de tranziției sau de ieșire, permițând finanțarea a diferite componente hardware și echipamente neletale pentru forțele de securitate și apărare din țările terțe; sprijină o inițiativă comună a SEAE și a Comisiei în acest sens; susține crearea unor celule de proiect, la care ar putea contribui statele membre sau țările terțe interesate și care ar contribui la asigurarea unui răspuns rapid la necesitățile de securitate, precum și la achizițiile prevăzute în baza acestui răspuns, pentru țările gazdă, oferindu-le sprijin pentru aceste proiecte; consideră că aceste celule trebuie sistematic folosite; |
| --- | --- |

20.

salută inițiativa „Pregătește & echipează” care ar asigura consolidarea capacităților partenerilor, ca parte a strategiei de tranziției sau de ieșire, permițând finanțarea a diferite componente hardware și echipamente neletale pentru forțele de securitate și apărare din țările terțe; sprijină o inițiativă comună a SEAE și a Comisiei în acest sens; susține crearea unor celule de proiect, la care ar putea contribui statele membre sau țările terțe interesate și care ar contribui la asigurarea unui răspuns rapid la necesitățile de securitate, precum și la achizițiile prevăzute în baza acestui răspuns, pentru țările gazdă, oferindu-le sprijin pentru aceste proiecte; consideră că aceste celule trebuie sistematic folosite;

| 21. | salută propunerile Comisiei vizând o implementare mai bună a Directivei 2009/81/CE (privind contractele de achiziții publice) și a Directivei 2009/43/CE (privind transferul de produse din domeniul apărării pe piața internă); solicita Comisiei să țină cont că întreprinderile europene care operează în sectorul apărării au nevoie de un regim juridic și financiar special care să le permită să fie competitive și să susțină totodată eforturile naționale de consolidare a capabilităților de apărare. |
| --- | --- |

21.

salută propunerile Comisiei vizând o implementare mai bună a Directivei 2009/81/CE (privind contractele de achiziții publice) și a Directivei 2009/43/CE (privind transferul de produse din domeniul apărării pe piața internă); solicita Comisiei să țină cont că întreprinderile europene care operează în sectorul apărării au nevoie de un regim juridic și financiar special care să le permită să fie competitive și să susțină totodată eforturile naționale de consolidare a capabilităților de apărare.

Finanțarea operațiunilor militare

| 22. | recunoaște că operațiunile militare sunt finanțate de statele membre în afara bugetului UE iar costurile lor comune sunt acoperite prin mecanismul Athena; subliniază că mecanismul Athena este esențial pentru desfășurarea acestor operațiuni și este un instrument al solidarității între statele membre, încurajându-le, în special pe cele care nu dispun de resurse financiare și operaționale, să contribuie la operațiunile PSAC; regretă, însă, că ponderea actuală a costurile comune rămâne foarte scăzută (estimată la aproximativ 10-15 % din costurile totale) și că ponderea ridicată a costurilor suportate de națiuni și a responsabilităților în operațiunile militare, pe baza principiului „costs lie where they fall” (un stat suportă exclusiv costurile aferente propriilor operațiuni), sunt contrare principiului solidarității și al împărțire a sarcinilor și descurajează și mai mult statele membre să își asume un rol activ în operațiunile PSAC; este îngrijorat că situația actuală, ținând seama mai ales de lipsa de disponibilitate a statelor membre de a participa la generarea de forțe pentru operațiuni, împiedică desfășurarea rapidă a operațiunilor PSAC și afectează negativ întreaga lor eficiență; consideră că trebuie asigurată finanțarea pe termen lung a misiunilor militare; |
| --- | --- |

22.

recunoaște că operațiunile militare sunt finanțate de statele membre în afara bugetului UE iar costurile lor comune sunt acoperite prin mecanismul Athena; subliniază că mecanismul Athena este esențial pentru desfășurarea acestor operațiuni și este un instrument al solidarității între statele membre, încurajându-le, în special pe cele care nu dispun de resurse financiare și operaționale, să contribuie la operațiunile PSAC; regretă, însă, că ponderea actuală a costurile comune rămâne foarte scăzută (estimată la aproximativ 10-15 % din costurile totale) și că ponderea ridicată a costurilor suportate de națiuni și a responsabilităților în operațiunile militare, pe baza principiului „costs lie where they fall” (un stat suportă exclusiv costurile aferente propriilor operațiuni), sunt contrare principiului solidarității și al împărțire a sarcinilor și descurajează și mai mult statele membre să își asume un rol activ în operațiunile PSAC; este îngrijorat că situația actuală, ținând seama mai ales de lipsa de disponibilitate a statelor membre de a participa la generarea de forțe pentru operațiuni, împiedică desfășurarea rapidă a operațiunilor PSAC și afectează negativ întreaga lor eficiență; consideră că trebuie asigurată finanțarea pe termen lung a misiunilor militare;

| 23. | regretă, în acest context, că revizuirea mecanismului Athena, ce trebuia făcută până la sfârșitul lui 2014, a avut numai rezultate foarte limitate, cum ar fi organizarea unei forme de prefinanțare a unor cheltuieli pentru a accelera desfășurarea misiunilor; regretă faptul că Consiliul nu a ajuns la un acord cu privire la includerea finanțării costurilor de desfășurare strategică a grupurilor tactice de luptă ale UE în lista costurilor comune suportate sistematic de mecanismul Athena, adoptând în schimb o decizie valabilă pentru doi ani, care se poate reînnoi; invită următorul Consiliu European pe probleme de apărare să analizeze o extindere suplimentară a costurilor comune eligibile în cadrul mecanismului Athena, cum ar fi finanțarea automată a cheltuielilor operaționale și de desfășurare a misiunilor PSAC (infrastructura pentru cazarea forțelor, cheltuielile legate de stabilirea punctelor de intrare a trupelor în teatrele de operațiuni și stocuri de urgență de alimente și combustibil, dacă este necesar); |
| --- | --- |

23.

regretă, în acest context, că revizuirea mecanismului Athena, ce trebuia făcută până la sfârșitul lui 2014, a avut numai rezultate foarte limitate, cum ar fi organizarea unei forme de prefinanțare a unor cheltuieli pentru a accelera desfășurarea misiunilor; regretă faptul că Consiliul nu a ajuns la un acord cu privire la includerea finanțării costurilor de desfășurare strategică a grupurilor tactice de luptă ale UE în lista costurilor comune suportate sistematic de mecanismul Athena, adoptând în schimb o decizie valabilă pentru doi ani, care se poate reînnoi; invită următorul Consiliu European pe probleme de apărare să analizeze o extindere suplimentară a costurilor comune eligibile în cadrul mecanismului Athena, cum ar fi finanțarea automată a cheltuielilor operaționale și de desfășurare a misiunilor PSAC (infrastructura pentru cazarea forțelor, cheltuielile legate de stabilirea punctelor de intrare a trupelor în teatrele de operațiuni și stocuri de urgență de alimente și combustibil, dacă este necesar);

| 24. | sprijină inițiativele vizând analizarea posibilității de a atrage și gestiona contribuții financiare din partea țărilor terțe sau a organizațiilor internaționale în cadrul mecanismului Athena; susține, de asemenea, posibilitatea unei „finanțări comune”, prin care un număr mai mic de țări participante să finanțeze o parte a cheltuielilor operaționale ale misiunilor, cu condiția gestionării acestor contribuții în cadrul mecanismului Atena și a completării costurilor comune, mai degrabă decât a înlocuirii acestora; |
| --- | --- |

24.

sprijină inițiativele vizând analizarea posibilității de a atrage și gestiona contribuții financiare din partea țărilor terțe sau a organizațiilor internaționale în cadrul mecanismului Athena; susține, de asemenea, posibilitatea unei „finanțări comune”, prin care un număr mai mic de țări participante să finanțeze o parte a cheltuielilor operaționale ale misiunilor, cu condiția gestionării acestor contribuții în cadrul mecanismului Atena și a completării costurilor comune, mai degrabă decât a înlocuirii acestora;

| 25. | reamintește că Tratatul de la Lisabona pune la dispoziția UE noi prevederi privind PSAC, al căror potențial nu a fost încă folosit; încurajează Consiliul să folosească articolul 44 din TUE, care creează condițiile de implementare a unui obiectiv PSAC pentru un grup de state membre care doresc acest lucru; susține că este nevoie urgent de un proces decizional mai rapid; consideră că mecanismele de finanțare ad hoc a unei operațiuni militare ar trebui să acopere mai mult decât costurile comune tradiționale rambursate prin mecanismul Athena; |
| --- | --- |

25.

reamintește că Tratatul de la Lisabona pune la dispoziția UE noi prevederi privind PSAC, al căror potențial nu a fost încă folosit; încurajează Consiliul să folosească articolul 44 din TUE, care creează condițiile de implementare a unui obiectiv PSAC pentru un grup de state membre care doresc acest lucru; susține că este nevoie urgent de un proces decizional mai rapid; consideră că mecanismele de finanțare ad hoc a unei operațiuni militare ar trebui să acopere mai mult decât costurile comune tradiționale rambursate prin mecanismul Athena;

| 26. | invită Consiliul să inițieze, pe parcursul acestui an bugetar, crearea fondului de lansare (prevăzut la articolul 41 alineatul (3) din TUE) pentru finanțarea urgentă a fazelor inițiale din operațiunile militare, ceea ce ar putea, de asemenea, constitui un instrument puternic pentru dezvoltarea capacităților; solicită totodată Consiliului să prezinte o propunere privind modul în care Parlamentul ar putea fi consultat rapid într-o situație de criză; remarcă faptul că, deși misiunile civile beneficiază de o linie bugetară specifică pentru măsuri pregătitoare, desfășurarea și eficiența misiunilor militare vor fi in continuare obstrucționate structural dacă nu se folosește această posibilitate; încurajează ferm statele membre să participe la cooperarea structurată permanentă prevăzută la articolul 46 din TUE, ceea ce ar îmbunătăți mult mai rapid și capacitatea de reacție rapidă a UE, de care este nevoie urgent; regretă în acest sens lipsa de substanță a cadrului de politici al Consiliului pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat la 18 noiembrie 2014, întrucât documentul nu face altceva decât să descrie practicile actuale; cere, prin urmare, Comisiei să prezinte o propunere necesară pentru a clarifica modul în care bugetul UE poate contribui la instituirea unei cooperări structurate permanente (PESCO) și la activitățile de cooperare militară pe timp de pace în cadrul PESCO; |
| --- | --- |

26.

invită Consiliul să inițieze, pe parcursul acestui an bugetar, crearea fondului de lansare (prevăzut la articolul 41 alineatul (3) din TUE) pentru finanțarea urgentă a fazelor inițiale din operațiunile militare, ceea ce ar putea, de asemenea, constitui un instrument puternic pentru dezvoltarea capacităților; solicită totodată Consiliului să prezinte o propunere privind modul în care Parlamentul ar putea fi consultat rapid într-o situație de criză; remarcă faptul că, deși misiunile civile beneficiază de o linie bugetară specifică pentru măsuri pregătitoare, desfășurarea și eficiența misiunilor militare vor fi in continuare obstrucționate structural dacă nu se folosește această posibilitate; încurajează ferm statele membre să participe la cooperarea structurată permanentă prevăzută la articolul 46 din TUE, ceea ce ar îmbunătăți mult mai rapid și capacitatea de reacție rapidă a UE, de care este nevoie urgent; regretă în acest sens lipsa de substanță a cadrului de politici al Consiliului pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat la 18 noiembrie 2014, întrucât documentul nu face altceva decât să descrie practicile actuale; cere, prin urmare, Comisiei să prezinte o propunere necesară pentru a clarifica modul în care bugetul UE poate contribui la instituirea unei cooperări structurate permanente (PESCO) și la activitățile de cooperare militară pe timp de pace în cadrul PESCO;

| 27. | este surprins că nu există încă la nivel european stimulente fiscale pentru cooperare și punere în comun; ia act de invitația Consiliului din decembrie 2013 de a analiza asemenea mecanisme și regretă că, deși a trecut un an, din discuțiile avute nu a rezultat încă nicio măsură concretă în acest sens; ia act de faptul că guvernul belgian acordă deja ad-hoc exonerări de TVA în fazele pregătitoare ale unor proiecte ale AEA, cum ar fi pentru comunicațiile prin satelit; consideră că astfel de scutiri trebuie să se aplice sistematic și să se extindă la infrastructură și la programele concrete vizând capabilitățile, după modelul mecanismului existent în cadrul NATO sau al celui existent la nivelul UE pentru infrastructurile de cercetare civilă; solicită crearea oricărui alt tip de stimulent care ar încuraja cooperarea în materie de capabilități între instituțiile europene; |
| --- | --- |

27.

este surprins că nu există încă la nivel european stimulente fiscale pentru cooperare și punere în comun; ia act de invitația Consiliului din decembrie 2013 de a analiza asemenea mecanisme și regretă că, deși a trecut un an, din discuțiile avute nu a rezultat încă nicio măsură concretă în acest sens; ia act de faptul că guvernul belgian acordă deja ad-hoc exonerări de TVA în fazele pregătitoare ale unor proiecte ale AEA, cum ar fi pentru comunicațiile prin satelit; consideră că astfel de scutiri trebuie să se aplice sistematic și să se extindă la infrastructură și la programele concrete vizând capabilitățile, după modelul mecanismului existent în cadrul NATO sau al celui existent la nivelul UE pentru infrastructurile de cercetare civilă; solicită crearea oricărui alt tip de stimulent care ar încuraja cooperarea în materie de capabilități între instituțiile europene;

Transparență și răspundere

| 28. | subliniază că transparența și răspunderea sunt cerințe esențiale nu numai pentru controlul democratic, ci și pentru funcționarea adecvată și credibilitatea misiunilor desfășurate sub drapelul UE; reafirmă importanța pe care o acordă Parlamentul pentru supravegherea modului în care sunt finanțate diferitele misiuni și operațiuni ale PSAC; salută mecanismele de raportare prevăzute de acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013, cum ar fi rapoartele trimestriale privind bugetul PESC și reuniunile comune de consultare privind PESC; salută angajamentul ÎR/VP de a conferi un suflu nou acestor reuniuni și de a introduce un nivel adecvat de flexibilitate în sfera lor de aplicare, pentru ca Parlamentul să fie pe deplin informat în legătură cu misiunile militare și cu activitățile și agenda Comitetului politic și de securitate; susține că orice îmbunătățire a flexibilității și eficienței finanțării și derulării de misiuni și operațiuni nu trebuie să compromită evoluțiile pozitive înregistrate în ceea ce privește transparența și răspunderea pentru intervențiile PSAC; invită Comisia să facă o interpretare extensivă a articolului 49 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul financiar și să propună linii specifice pentru fiecare misiune civilă a PSAC în capitolul dedicat PESC, precum și să introducă automat în raportul anual de activitate o prezentare detaliată, pentru fiecare misiune, a participanților și a cheltuielilor efectuate; |
| --- | --- |

28.

subliniază că transparența și răspunderea sunt cerințe esențiale nu numai pentru controlul democratic, ci și pentru funcționarea adecvată și credibilitatea misiunilor desfășurate sub drapelul UE; reafirmă importanța pe care o acordă Parlamentul pentru supravegherea modului în care sunt finanțate diferitele misiuni și operațiuni ale PSAC; salută mecanismele de raportare prevăzute de acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013, cum ar fi rapoartele trimestriale privind bugetul PESC și reuniunile comune de consultare privind PESC; salută angajamentul ÎR/VP de a conferi un suflu nou acestor reuniuni și de a introduce un nivel adecvat de flexibilitate în sfera lor de aplicare, pentru ca Parlamentul să fie pe deplin informat în legătură cu misiunile militare și cu activitățile și agenda Comitetului politic și de securitate; susține că orice îmbunătățire a flexibilității și eficienței finanțării și derulării de misiuni și operațiuni nu trebuie să compromită evoluțiile pozitive înregistrate în ceea ce privește transparența și răspunderea pentru intervențiile PSAC; invită Comisia să facă o interpretare extensivă a articolului 49 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul financiar și să propună linii specifice pentru fiecare misiune civilă a PSAC în capitolul dedicat PESC, precum și să introducă automat în raportul anual de activitate o prezentare detaliată, pentru fiecare misiune, a participanților și a cheltuielilor efectuate;

| 29. | așteaptă cu interes inițiative care să confere claritate și coerență normelor de finanțare și de funcționare aplicabile misiunilor civile; salută, în contextul discuțiilor în curs privind flexibilitatea normelor financiare, angajamentul Comisiei de a pregăti un model specific pentru toate misiunile PSAC și de a adapta liniile directoare actuale la nevoile acestor misiuni; |
| --- | --- |

29.

așteaptă cu interes inițiative care să confere claritate și coerență normelor de finanțare și de funcționare aplicabile misiunilor civile; salută, în contextul discuțiilor în curs privind flexibilitatea normelor financiare, angajamentul Comisiei de a pregăti un model specific pentru toate misiunile PSAC și de a adapta liniile directoare actuale la nevoile acestor misiuni;

De la vorbe la fapte

| 30. | încurajează VP/ÎR să preia rolul de lider în ceea ce privește PSAC și să joace un rol de coordonare în stoparea izolării instituțiilor, asigurând coordonarea între Consiliu, Comisie și SEAE și garantând coerența între ultimele două instituții; propune ca reprezentanților speciali ai UE să li se încredințeze un mandat vizând îmbunătățirea dialogului și a cooperării pe teren între diversele instituții și structuri ale UE, pentru a mări coerența acțiunilor UE și pentru a transforma dezavantajul surselor multiple de finanțare într-un avantaj; |
| --- | --- |

30.

încurajează VP/ÎR să preia rolul de lider în ceea ce privește PSAC și să joace un rol de coordonare în stoparea izolării instituțiilor, asigurând coordonarea între Consiliu, Comisie și SEAE și garantând coerența între ultimele două instituții; propune ca reprezentanților speciali ai UE să li se încredințeze un mandat vizând îmbunătățirea dialogului și a cooperării pe teren între diversele instituții și structuri ale UE, pentru a mări coerența acțiunilor UE și pentru a transforma dezavantajul surselor multiple de finanțare într-un avantaj;

| 31. | consideră că următorul Consiliu European în domeniul apărării ar trebui să se folosească de ocazie pentru a purta o discuție mai aprofundată și să prezinte propuneri concrete de modificare a dispozițiilor financiare pentru misiunile și operațiunile PSAC, pentru a le face mai eficiente și pentru a contribui la succesul lor; îndeamnă statele membre să-și respecte angajamentele luate la Consiliul European din decembrie 2013; consideră că la următorul Consiliu European pentru apărare trebuie să se adopte măsuri concrete vizând îmbunătățirea capabilităților de apărare a UE în complementaritate cu NATO, menținerea și consolidarea Agenției Europene de Apărare, precum și sprijinirea unei baze industriale și tehnologice comune; |
| --- | --- |

31.

consideră că următorul Consiliu European în domeniul apărării ar trebui să se folosească de ocazie pentru a purta o discuție mai aprofundată și să prezinte propuneri concrete de modificare a dispozițiilor financiare pentru misiunile și operațiunile PSAC, pentru a le face mai eficiente și pentru a contribui la succesul lor; îndeamnă statele membre să-și respecte angajamentele luate la Consiliul European din decembrie 2013; consideră că la următorul Consiliu European pentru apărare trebuie să se adopte măsuri concrete vizând îmbunătățirea capabilităților de apărare a UE în complementaritate cu NATO, menținerea și consolidarea Agenției Europene de Apărare, precum și sprijinirea unei baze industriale și tehnologice comune;

| 32. | invită Comisia să sprijine eforturile statelor membre în aplicarea deciziilor adoptate de Consiliul European în ce privește consolidarea capabilităților de apărare, luând în considerare constrângerile bugetare cu care se confruntă unele state membre. |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să sprijine eforturile statelor membre în aplicarea deciziilor adoptate de Consiliul European în ce privește consolidarea capabilităților de apărare, luând în considerare constrângerile bugetare cu care se confruntă unele state membre.

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, VP/ÎR, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO și președintelui Adunării Parlamentare a NATO. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, VP/ÎR, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO și președintelui Adunării Parlamentare a NATO.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0286.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0514.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/74

---

P8_TA(2015)0215

Capabilitățile de securitate și apărare în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 21 mai 2015 referitoare la influența evoluțiilor de pe piețele europene de apărare asupra capabilităților de securitate și apărare în Europa (2015/2037(INI))

(2016/C 353/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013 privind Politica de securitate și apărare comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013 privind Politica de securitate și apărare comună,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2014 privind Politica de securitate și apărare comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2014 privind Politica de securitate și apărare comună,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și Foaia de parcurs conexă din 24 iunie 2014 privind punerea în aplicare a comunicării (COM(2014)0387), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 iulie 2013 intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” (COM(2013)0542) și Foaia de parcurs conexă din 24 iunie 2014 privind punerea în aplicare a comunicării (COM(2014)0387),

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (1),

| — | având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (2),

| — | având în vedere Poziția comună 2008/944/CFSP a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2008/944/CFSP a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar,

| — | având în vedere Cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat de Consiliu la 18 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării, adoptat de Consiliu la 18 noiembrie 2014,

| — | având în vedere Acordul-cadru actualizat pentru securitatea aprovizionării între statele membre participante, adoptat de Comitetul director al Agenției Europene de Apărare (AEA) în noiembrie 2013, precum și Codul de conduită asociat privind stabilirea priorităților, adoptat de Comitetul director al AEA în mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru actualizat pentru securitatea aprovizionării între statele membre participante, adoptat de Comitetul director al Agenției Europene de Apărare (AEA) în noiembrie 2013, precum și Codul de conduită asociat privind stabilirea priorităților, adoptat de Comitetul director al AEA în mai 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (3) și cea din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la baza industrială și tehnologică de apărare europeană (3) și cea din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (4),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0159/2015),

| A. | întrucât, în 2009, a fost introdusă o nou legislație privind piața europeană a apărării prin Pachetul în domeniul apărării și toate cele 28 de state membre au transpus noile norme în ordinea lor juridică națională; întrucât elementul principal al acestui nou act legislativ este introducerea unui cadru de reglementare, bazat pe principiile transparenței, nediscriminării și concurenței, cadru care abordează particularitățile sectorului apărării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2009, a fost introdusă o nou legislație privind piața europeană a apărării prin Pachetul în domeniul apărării și toate cele 28 de state membre au transpus noile norme în ordinea lor juridică națională; întrucât elementul principal al acestui nou act legislativ este introducerea unui cadru de reglementare, bazat pe principiile transparenței, nediscriminării și concurenței, cadru care abordează particularitățile sectorului apărării;

| B. | întrucât statele membre au căzut de acord asupra necesității de a dezvolta o piață europeană pentru serviciile și echipamentele de apărare; întrucât Consiliul European a solicitat chiar aplicarea unui regim de securitate a aprovizionării la nivelul întregii UE; întrucât capabilitățile adecvate, furnizarea de echipamente și autonomia strategică a UE sunt de o importanță crucială pentru securitatea Uniunii și a vecinătății sale; |
| --- | --- |

B.

întrucât statele membre au căzut de acord asupra necesității de a dezvolta o piață europeană pentru serviciile și echipamentele de apărare; întrucât Consiliul European a solicitat chiar aplicarea unui regim de securitate a aprovizionării la nivelul întregii UE; întrucât capabilitățile adecvate, furnizarea de echipamente și autonomia strategică a UE sunt de o importanță crucială pentru securitatea Uniunii și a vecinătății sale;

| C. | întrucât succesul misiunilor de menținere a păcii și de securitate din PSAC depinde în mare parte de capacitatea lor de răspuns prompt și imediat și întrucât, prin urmare, necesitatea realizării unei veritabile piețe europene a apărării constituie un aspect esențial, pentru a elimina suprapunerile și pentru a reduce birocrația; |
| --- | --- |

C.

întrucât succesul misiunilor de menținere a păcii și de securitate din PSAC depinde în mare parte de capacitatea lor de răspuns prompt și imediat și întrucât, prin urmare, necesitatea realizării unei veritabile piețe europene a apărării constituie un aspect esențial, pentru a elimina suprapunerile și pentru a reduce birocrația;

| D. | întrucât, în absența consolidării piețelor europene de apărare, a eficienței costurilor și a transparenței, dependențele externe în sectorul european de apărare ar putea crește și mai mult, într-o perioadă de amenințări multiple și directe la adresa securității europene, care sunt fără precedent de la sfârșitul războiului rece, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în absența consolidării piețelor europene de apărare, a eficienței costurilor și a transparenței, dependențele externe în sectorul european de apărare ar putea crește și mai mult, într-o perioadă de amenințări multiple și directe la adresa securității europene, care sunt fără precedent de la sfârșitul războiului rece,

| E. | întrucât investițiile în cercetare și tehnologie în sectorul de apărare din toate statele membre, precum și investițiile comune în cercetare și tehnologie în sectorul apărării în cadrul cooperării europene au înregistrat o scădere alarmantă în ultimii ani, |
| --- | --- |

E.

întrucât investițiile în cercetare și tehnologie în sectorul de apărare din toate statele membre, precum și investițiile comune în cercetare și tehnologie în sectorul apărării în cadrul cooperării europene au înregistrat o scădere alarmantă în ultimii ani,

Evoluțiile de pe piețele de apărare creează riscuri pentru autonomia europeană

| 1. | rămâne, în continuare, extrem de preocupat de reducerile ample și în mare parte necoordonate ale bugetului apărării în majoritatea statelor membre; subliniază că reducerea bugetului apărării slăbește potențialul de apărare al statelor membre și pune sub semnul întrebării nivelul lor de pregătire pentru a-și asigura propria securitate și securitatea europeană; este de părere că aceste reduceri necoordonate, combinate cu problemele structurale și practicile netransparente și inechitabile, periclitează Uniunea prin renunțarea la mijloace și capabilități strategice și prin irosirea oportunităților pe care coordonarea politicilor de apărare și punerea și utilizarea în comun a resurselor de apărare le-ar putea crea pentru realizarea securității, prosperității și păcii în UE, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul de la Lisabona, a securității aprovizionării și a protecției cetățenilor și intereselor sale; |
| --- | --- |

1.

rămâne, în continuare, extrem de preocupat de reducerile ample și în mare parte necoordonate ale bugetului apărării în majoritatea statelor membre; subliniază că reducerea bugetului apărării slăbește potențialul de apărare al statelor membre și pune sub semnul întrebării nivelul lor de pregătire pentru a-și asigura propria securitate și securitatea europeană; este de părere că aceste reduceri necoordonate, combinate cu problemele structurale și practicile netransparente și inechitabile, periclitează Uniunea prin renunțarea la mijloace și capabilități strategice și prin irosirea oportunităților pe care coordonarea politicilor de apărare și punerea și utilizarea în comun a resurselor de apărare le-ar putea crea pentru realizarea securității, prosperității și păcii în UE, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul de la Lisabona, a securității aprovizionării și a protecției cetățenilor și intereselor sale;

| 2. | este profund preocupat de creșterea semnificativă a numărului de conflicte armate, de crize de intensitate scăzută, războiul hibrid, războiul prin intermediari, de statele eșuate și încălcările frecvente ale drepturilor omului în vecinătatea imediată a UE, precum și de amenințarea terorismului în interiorul și în afara UE; consideră că actualele amenințări la adresa securității sunt comune pentru întreaga UE și ar trebui abordate într-o manieră coordonată și unitară, prin punerea și utilizarea în comun a resurselor civile și militare; este ferm convins, în acest sens, că este imperativ să nu se risipească resurse și că este esențială o mai bună utilizare a banilor contribuabililor și realizarea de progrese în crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare, alături de dezvoltarea unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană competitive (EDTIB), capabilă să genereze sinergii prin intermediul unei mai bune coordonări transfrontaliere și să furnizeze capacitățile necesare pentru PSAC; consideră de asemenea, că acestea sunt esențiale pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței costurilor în cazul acțiunilor europene din cadrul operațiunilor NATO, pentru a garanta securitatea și stabilitatea Europei și a vecinătăților sale; |
| --- | --- |

2.

este profund preocupat de creșterea semnificativă a numărului de conflicte armate, de crize de intensitate scăzută, războiul hibrid, războiul prin intermediari, de statele eșuate și încălcările frecvente ale drepturilor omului în vecinătatea imediată a UE, precum și de amenințarea terorismului în interiorul și în afara UE; consideră că actualele amenințări la adresa securității sunt comune pentru întreaga UE și ar trebui abordate într-o manieră coordonată și unitară, prin punerea și utilizarea în comun a resurselor civile și militare; este ferm convins, în acest sens, că este imperativ să nu se risipească resurse și că este esențială o mai bună utilizare a banilor contribuabililor și realizarea de progrese în crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare, alături de dezvoltarea unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană competitive (EDTIB), capabilă să genereze sinergii prin intermediul unei mai bune coordonări transfrontaliere și să furnizeze capacitățile necesare pentru PSAC; consideră de asemenea, că acestea sunt esențiale pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței costurilor în cazul acțiunilor europene din cadrul operațiunilor NATO, pentru a garanta securitatea și stabilitatea Europei și a vecinătăților sale;

| 3. | este îngrijorat, prin urmare, de implementarea lentă și neuniformă de către statele membre a Pachetului din 2009 în domeniul apărării și solicită Comisiei să adopte măsuri specifice pentru a se asigura că directivele sunt implementate corect prin monitorizarea transpunerilor la nivel național, pentru a evita distorsiunile pieței; recunoaște că introducerea unor noi acte legislative este un proces de lungă durată, dar avertizează că aplicarea incorectă și difuză riscă să genereze standarde de practică neadecvate, iar acest fapt ar compromite îndeplinirea obiectivelor fixate în directive și, prin urmare, ar compromite crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și ar slăbi dezvoltarea unei EDTIB; subliniază că Pachetul în domeniul apărării ar trebui să contribuie și la crearea de stimulente pentru cooperarea în domeniul apărării în Europa și încurajează Comisia și AEA să colaboreze îndeaproape în acest sens; reamintește cu regret faptul că achizițiile comune din sectorul apărării au stagnat, iar în ultimii ani chiar au înregistrat o scădere; |
| --- | --- |

3.

este îngrijorat, prin urmare, de implementarea lentă și neuniformă de către statele membre a Pachetului din 2009 în domeniul apărării și solicită Comisiei să adopte măsuri specifice pentru a se asigura că directivele sunt implementate corect prin monitorizarea transpunerilor la nivel național, pentru a evita distorsiunile pieței; recunoaște că introducerea unor noi acte legislative este un proces de lungă durată, dar avertizează că aplicarea incorectă și difuză riscă să genereze standarde de practică neadecvate, iar acest fapt ar compromite îndeplinirea obiectivelor fixate în directive și, prin urmare, ar compromite crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare și ar slăbi dezvoltarea unei EDTIB; subliniază că Pachetul în domeniul apărării ar trebui să contribuie și la crearea de stimulente pentru cooperarea în domeniul apărării în Europa și încurajează Comisia și AEA să colaboreze îndeaproape în acest sens; reamintește cu regret faptul că achizițiile comune din sectorul apărării au stagnat, iar în ultimii ani chiar au înregistrat o scădere;

| 4. | avertizează în legătură cu riscul dependențelor externe în sectorul european al apărării, într-un moment în care mediul de securitate este din ce în ce mai dificil și mai complex; avertizează, în special, asupra unei combinații de factori: bugete de apărare necoordonate, persistența unei piețe de apărare fragmentată în pofida noilor norme privind piața internă, dependența crescândă a industriei de apărare de exporturile din afara UE și creșterea investițiilor străine în sectorul european al apărării din unele state, care ar putea conduce la o lipsă de transparență și la cedarea controlului național și european în cazul industriilor, mijloacelor și tehnologiilor strategice de apărare; |
| --- | --- |

4.

avertizează în legătură cu riscul dependențelor externe în sectorul european al apărării, într-un moment în care mediul de securitate este din ce în ce mai dificil și mai complex; avertizează, în special, asupra unei combinații de factori: bugete de apărare necoordonate, persistența unei piețe de apărare fragmentată în pofida noilor norme privind piața internă, dependența crescândă a industriei de apărare de exporturile din afara UE și creșterea investițiilor străine în sectorul european al apărării din unele state, care ar putea conduce la o lipsă de transparență și la cedarea controlului național și european în cazul industriilor, mijloacelor și tehnologiilor strategice de apărare;

| 5. | consideră că trebuie acordată o atenție deosebită impactului anumitor proiecte asupra autonomiei și independenței Uniunii Europene, cum ar fi cooperarea cu Rusia în zonele sensibile precum lansarea de sateliți cu rachetele Soyuz și transportul aerian strategic; subliniază că statele membre trebuie să analizeze cu prioritate industriile militare sau de apărare și să acorde stimulente pentru dezvoltarea lor, în măsura în care permite legislația UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că trebuie acordată o atenție deosebită impactului anumitor proiecte asupra autonomiei și independenței Uniunii Europene, cum ar fi cooperarea cu Rusia în zonele sensibile precum lansarea de sateliți cu rachetele Soyuz și transportul aerian strategic; subliniază că statele membre trebuie să analizeze cu prioritate industriile militare sau de apărare și să acorde stimulente pentru dezvoltarea lor, în măsura în care permite legislația UE;

| 6. | subliniază că o strategie europeană de apărare industrială competitivă, modernă și integrată este vitală pentru a asigura capabilitățile de apărare ale Europei și pentru a avea un impact pozitiv indirect asupra altor sectoare economice conexe; subliniază că o mai bună cooperare la nivelul resurselor economice și al capitalului uman este esențială pentru a face progrese în cercetarea cu dublă utilizare, care reduce la maxim dependențele externe și asigură aprovizionarea și disponibilitatea de materii prime pentru industrie, în special cele cu caracter esențial; |
| --- | --- |

6.

subliniază că o strategie europeană de apărare industrială competitivă, modernă și integrată este vitală pentru a asigura capabilitățile de apărare ale Europei și pentru a avea un impact pozitiv indirect asupra altor sectoare economice conexe; subliniază că o mai bună cooperare la nivelul resurselor economice și al capitalului uman este esențială pentru a face progrese în cercetarea cu dublă utilizare, care reduce la maxim dependențele externe și asigură aprovizionarea și disponibilitatea de materii prime pentru industrie, în special cele cu caracter esențial;

| 7. | remarcă faptul că, deși Consiliul European din decembrie 2013 nu a reușit să ofere un răspuns adecvat la această situație, a definit totuși, câteva direcții de acțiune pentru îmbunătățirea PSAC și s-a angajat să evalueze, în iunie 2015, progresele înregistrate; regretă că, în pofida deteriorării mediului de securitate, atât pe plan intern, cât și în vecinătatea estică și sudică a UE, ceea ce compromite securitatea Uniunii, nu s-a înregistrat niciun progres real în rezolvarea actualelor provocări și amenințări de securitate; |
| --- | --- |

7.

remarcă faptul că, deși Consiliul European din decembrie 2013 nu a reușit să ofere un răspuns adecvat la această situație, a definit totuși, câteva direcții de acțiune pentru îmbunătățirea PSAC și s-a angajat să evalueze, în iunie 2015, progresele înregistrate; regretă că, în pofida deteriorării mediului de securitate, atât pe plan intern, cât și în vecinătatea estică și sudică a UE, ceea ce compromite securitatea Uniunii, nu s-a înregistrat niciun progres real în rezolvarea actualelor provocări și amenințări de securitate;

| 8. | îndeamnă Consiliului European să tragă concluziile necesare și ia măsuri concrete pentru depășirea fragmentării pieței europene a apărării; invită Consiliul European elaboreze orientări specifice pentru politicile de apărare și pentru piața de apărare europeană, luând în considerare particularitățile sectorului de apărare, pentru a mări transparența și competitivitatea sa și pentru a garanta disponibilitatea capabilităților de apărare necesare pentru asigurarea securității europene și îndeplinirea obiectivelor PSAC; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Consiliului European să tragă concluziile necesare și ia măsuri concrete pentru depășirea fragmentării pieței europene a apărării; invită Consiliul European elaboreze orientări specifice pentru politicile de apărare și pentru piața de apărare europeană, luând în considerare particularitățile sectorului de apărare, pentru a mări transparența și competitivitatea sa și pentru a garanta disponibilitatea capabilităților de apărare necesare pentru asigurarea securității europene și îndeplinirea obiectivelor PSAC;

Scăderea cererii la nivel european datorită reducerilor bugetare: necesitatea unei cooperări mai strânse

| 9. | consideră că anii în care s-au luat decizii naționale necoordonate privind bugetele pentru apărare în Europa trebuie compensați printr-o cooperare și coordonare mai mare între statele membre, inclusiv prin definirea clară a politicilor bugetare în domeniul apărării și prin coordonarea opțiunilor strategice în achiziționarea de echipamente militare și de produse cu dublă utilizare, în conformitate cu standarde transparente pentru achiziții publice; subliniază necesitatea unei planificări anticipate a investițiilor strategice pentru achiziția și renovarea echipamentelor la nivelul statelor membre; își reiterează apelul la consolidarea cererii în întreaga UE pentru a promova și susține o EDTIB competitivă și independentă; subliniază că dezvoltarea unei EDTIB eficiente și transparente este un element esențial pentru capacitatea Europei de a-și proteja cetățenii, interesele și valorile, în conformitate cu obiectivele tratatului, precum și pentru îndeplinirea responsabilităților sale de furnizor de securitate; solicită Comisiei să elaboreze o strategie industrială care să definească capabilitățile cheie pe care se poate construi o EDTIB; |
| --- | --- |

9.

consideră că anii în care s-au luat decizii naționale necoordonate privind bugetele pentru apărare în Europa trebuie compensați printr-o cooperare și coordonare mai mare între statele membre, inclusiv prin definirea clară a politicilor bugetare în domeniul apărării și prin coordonarea opțiunilor strategice în achiziționarea de echipamente militare și de produse cu dublă utilizare, în conformitate cu standarde transparente pentru achiziții publice; subliniază necesitatea unei planificări anticipate a investițiilor strategice pentru achiziția și renovarea echipamentelor la nivelul statelor membre; își reiterează apelul la consolidarea cererii în întreaga UE pentru a promova și susține o EDTIB competitivă și independentă; subliniază că dezvoltarea unei EDTIB eficiente și transparente este un element esențial pentru capacitatea Europei de a-și proteja cetățenii, interesele și valorile, în conformitate cu obiectivele tratatului, precum și pentru îndeplinirea responsabilităților sale de furnizor de securitate; solicită Comisiei să elaboreze o strategie industrială care să definească capabilitățile cheie pe care se poate construi o EDTIB;

| 10. | reamintește că cele 28 de state membre ale UE ocupă în continuare a doua poziție la nivel mondial în ceea ce privește cheltuielile de apărare și exporturile de arme; consideră că acest lucru demonstrează că statele membre ale UE și Uniunea au un rol principal în vânzările de arme și achizițiile pentru apărare la nivel mondial; consideră că cheltuielile anuale totale din sectorul apărării în valoare de 190 de miliarde EUR reprezintă o sumă enormă din banii contribuabililor; reamintește, de asemenea, că numeroase studii recente au demonstrat că principala problemă constă în faptul că, în multe dintre cele 28 de state membre ale UE, bugetele pentru apărare sunt cheltuite foarte ineficient, conducând la întârzieri mari, costuri mai ridicate și, în multe cazuri, la nefuncționarea elicopterelor, avioanelor de vânătoare și a altor tehnologii, chiar dacă acestea sunt noi; subliniază necesitatea restructurării profunde a relațiilor dintre administrațiile naționale ale apărării și industriile apărării, precum și a introducerii unor criterii calitative stricte pentru rezultatul proiectelor de achiziții; |
| --- | --- |

10.

reamintește că cele 28 de state membre ale UE ocupă în continuare a doua poziție la nivel mondial în ceea ce privește cheltuielile de apărare și exporturile de arme; consideră că acest lucru demonstrează că statele membre ale UE și Uniunea au un rol principal în vânzările de arme și achizițiile pentru apărare la nivel mondial; consideră că cheltuielile anuale totale din sectorul apărării în valoare de 190 de miliarde EUR reprezintă o sumă enormă din banii contribuabililor; reamintește, de asemenea, că numeroase studii recente au demonstrat că principala problemă constă în faptul că, în multe dintre cele 28 de state membre ale UE, bugetele pentru apărare sunt cheltuite foarte ineficient, conducând la întârzieri mari, costuri mai ridicate și, în multe cazuri, la nefuncționarea elicopterelor, avioanelor de vânătoare și a altor tehnologii, chiar dacă acestea sunt noi; subliniază necesitatea restructurării profunde a relațiilor dintre administrațiile naționale ale apărării și industriile apărării, precum și a introducerii unor criterii calitative stricte pentru rezultatul proiectelor de achiziții;

| 11. | consideră că constrângerile bugetare actuale din statele membre ale UE ar trebui să reprezinte o oportunitate pentru o cooperare mai largă și mai bună în domeniul achizițiilor de echipamente de apărare, pentru a asigura un raport calitate-preț mai bun pentru banii contribuabililor și pentru a asigura capabilități militare adecvate la nivelul UE, precum și un sistem viabil de securitate a aprovizionării; consideră că statele membre trebuie să aleagă între cooperarea eficientă pentru a înfrunta provocările comune și pierderea capabilităților strategice, care nu le-ar mai permite să apere cetățenii și interesele naționale și europene; |
| --- | --- |

11.

consideră că constrângerile bugetare actuale din statele membre ale UE ar trebui să reprezinte o oportunitate pentru o cooperare mai largă și mai bună în domeniul achizițiilor de echipamente de apărare, pentru a asigura un raport calitate-preț mai bun pentru banii contribuabililor și pentru a asigura capabilități militare adecvate la nivelul UE, precum și un sistem viabil de securitate a aprovizionării; consideră că statele membre trebuie să aleagă între cooperarea eficientă pentru a înfrunta provocările comune și pierderea capabilităților strategice, care nu le-ar mai permite să apere cetățenii și interesele naționale și europene;

| 12. | reamintește necesitatea unei convergențe mai mari între procesele de planificare a apărării la nivel național și salută, în acest context, adoptarea de către Consiliu a Cadrului de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării; regretă, însă, caracterul său neobligatoriu și faptul că aceasta nu a introdus un proces clar și bine structurat; subliniază că acest document ar trebui să fie aprobat de Consiliul European pentru a deveni un factor motor esențial; încurajează statele membre să solicite sprijinul Agenției Europene de Apărare pentru analizele naționale ale apărării și să comunice informații privind planurile și prioritățile naționale de investiții; invită statele membre să lanseze cooperarea structurată permanentă (PESCO) ca mijloc pentru o mai bună coordonare și să utilizeze finanțarea din partea UE pentru cooperarea pe timp de pace; invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să prezinte planuri realiste pentru lansarea cu succes a PESCO; |
| --- | --- |

12.

reamintește necesitatea unei convergențe mai mari între procesele de planificare a apărării la nivel național și salută, în acest context, adoptarea de către Consiliu a Cadrului de politici pentru o cooperare sistematică și pe termen lung în domeniul apărării; regretă, însă, caracterul său neobligatoriu și faptul că aceasta nu a introdus un proces clar și bine structurat; subliniază că acest document ar trebui să fie aprobat de Consiliul European pentru a deveni un factor motor esențial; încurajează statele membre să solicite sprijinul Agenției Europene de Apărare pentru analizele naționale ale apărării și să comunice informații privind planurile și prioritățile naționale de investiții; invită statele membre să lanseze cooperarea structurată permanentă (PESCO) ca mijloc pentru o mai bună coordonare și să utilizeze finanțarea din partea UE pentru cooperarea pe timp de pace; invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să prezinte planuri realiste pentru lansarea cu succes a PESCO;

| 13. | cere să se acorde prioritate cooperării, inițiativelor de punere în comun și de partajare și să se creeze stimulente în acest scop; invită Comisia Europeană să prezinte o propunere prin care să clarifice modul în care stimulentele fiscale care nu produc distorsiuni ale pieței ar putea contribui la realizarea acestor obiective; remarcă decizia Belgiei de a exonera de TVA proiectele ad-hoc ale Agenției Europene de Apărare (AEA) și consideră că această exonerare ar trebui generalizată la toate acțiunile de cooperare ale AEA; salută activitatea Agenției Europene de Apărare (AEA) vizând crearea unui mecanism de achiziții publice comune și se așteaptă ca acesta să conțină măsuri de stimulare a achizițiilor comune de echipamente de apărare, precum și sprijinul pentru aceasta; |
| --- | --- |

13.

cere să se acorde prioritate cooperării, inițiativelor de punere în comun și de partajare și să se creeze stimulente în acest scop; invită Comisia Europeană să prezinte o propunere prin care să clarifice modul în care stimulentele fiscale care nu produc distorsiuni ale pieței ar putea contribui la realizarea acestor obiective; remarcă decizia Belgiei de a exonera de TVA proiectele ad-hoc ale Agenției Europene de Apărare (AEA) și consideră că această exonerare ar trebui generalizată la toate acțiunile de cooperare ale AEA; salută activitatea Agenției Europene de Apărare (AEA) vizând crearea unui mecanism de achiziții publice comune și se așteaptă ca acesta să conțină măsuri de stimulare a achizițiilor comune de echipamente de apărare, precum și sprijinul pentru aceasta;

| 14. | reamintește că industriile de apărare și, mai ales, IMM-urile, pot solicita finanțare UE pentru proiecte și alte produse cu dublă utilizare, prin programele Orizont 2020, COSME și prin fondurile structurale și de investiții europene; invită Comisia și statele membre să sprijine întreprinderile, în special IMM-urile, să folosească în mod adecvat oportunitățile de finanțare europeană pentru proiecte legate de apărare; |
| --- | --- |

14.

reamintește că industriile de apărare și, mai ales, IMM-urile, pot solicita finanțare UE pentru proiecte și alte produse cu dublă utilizare, prin programele Orizont 2020, COSME și prin fondurile structurale și de investiții europene; invită Comisia și statele membre să sprijine întreprinderile, în special IMM-urile, să folosească în mod adecvat oportunitățile de finanțare europeană pentru proiecte legate de apărare;

| 15. | subliniază că, în ultima perioadă, UE s-a confruntat din ce în ce mai mult cu amenințări și provocări în spațiul cibernetic, ceea ce implică o amenințare gravă la adresa securității fiecărui stat membru și a întregii Uniuni; consideră că astfel de amenințări ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător și că ar trebui să se adopte măsuri la nivelul UE pentru a oferi statelor membre mijloace tehnice sau alte măsuri de securitate; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în ultima perioadă, UE s-a confruntat din ce în ce mai mult cu amenințări și provocări în spațiul cibernetic, ceea ce implică o amenințare gravă la adresa securității fiecărui stat membru și a întregii Uniuni; consideră că astfel de amenințări ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător și că ar trebui să se adopte măsuri la nivelul UE pentru a oferi statelor membre mijloace tehnice sau alte măsuri de securitate;

| 16. | invită Consiliului European să discute la reuniunea din iunie 2015 necesitatea de a raționaliza achizițiile publice și procesele de atribuire de contracte în domeniul la securității cibernetice, precum și de a asigura o mai bună coordonare între statele membre, pentru a permite Uniunii să reacționeze prompt la amenințările mondiale majore, cum ar fi terorismul cibernetic și atacurile cibernetice; |
| --- | --- |

16.

invită Consiliului European să discute la reuniunea din iunie 2015 necesitatea de a raționaliza achizițiile publice și procesele de atribuire de contracte în domeniul la securității cibernetice, precum și de a asigura o mai bună coordonare între statele membre, pentru a permite Uniunii să reacționeze prompt la amenințările mondiale majore, cum ar fi terorismul cibernetic și atacurile cibernetice;

| 17. | reiterează apelul adresat VP/ÎR și Consiliului privind elaborarea unei poziții comune a UE în legătură cu utilizarea dronelor militare, în care să acorde o importanță deosebită respectării drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar și în care să fie abordate aspecte precum cadrul juridic, proporționalitatea, responsabilitatea, protecția civililor și transparența; |
| --- | --- |

17.

reiterează apelul adresat VP/ÎR și Consiliului privind elaborarea unei poziții comune a UE în legătură cu utilizarea dronelor militare, în care să acorde o importanță deosebită respectării drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar și în care să fie abordate aspecte precum cadrul juridic, proporționalitatea, responsabilitatea, protecția civililor și transparența;

Dependențele externe din ce în ce mai mari: necesitatea unei abordări comune

| 18. | avertizează că din ce în ce mai multe firme de apărare europene își compensează scăderea cifrei de afaceri în Europa prin exporturi în afara UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la potențialele efecte negative ale acestei abordări, cum ar fi transferul de tehnologii sensibile și de drepturi de proprietate intelectuală către viitori competitori și mutarea producției în afara UE, ceea ce compromite securitatea aprovizionării Europei; consideră că este o greșeală strategică gravă ca UE să fie expusă riscului ca EDTIB să depindă de clienți din puteri terțe care au interese strategice diferite; |
| --- | --- |

18.

avertizează că din ce în ce mai multe firme de apărare europene își compensează scăderea cifrei de afaceri în Europa prin exporturi în afara UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la potențialele efecte negative ale acestei abordări, cum ar fi transferul de tehnologii sensibile și de drepturi de proprietate intelectuală către viitori competitori și mutarea producției în afara UE, ceea ce compromite securitatea aprovizionării Europei; consideră că este o greșeală strategică gravă ca UE să fie expusă riscului ca EDTIB să depindă de clienți din puteri terțe care au interese strategice diferite;

| 19. | reamintește că Poziția comună a UE privind exporturile de arme reflectă o înțelegere comună a controlului exporturilor de tehnologie și echipament militar ce contribuie la coordonarea sistemelor naționale de control al exporturilor; consideră că este necesară aplicarea mai coerentă a celor opt criterii din poziția comună, pentru a se asigura că obiectivele de politică externă și de securitate generale au prioritate asupra câștigurilor economice pe termen scurt, dar și că există condiții de concurență echitabile pentru industria europeană; |
| --- | --- |

19.

reamintește că Poziția comună a UE privind exporturile de arme reflectă o înțelegere comună a controlului exporturilor de tehnologie și echipament militar ce contribuie la coordonarea sistemelor naționale de control al exporturilor; consideră că este necesară aplicarea mai coerentă a celor opt criterii din poziția comună, pentru a se asigura că obiectivele de politică externă și de securitate generale au prioritate asupra câștigurilor economice pe termen scurt, dar și că există condiții de concurență echitabile pentru industria europeană;

| 20. | invită statele membre să respecte principiile din Poziția comună și să prezinte periodic un raport complet, în seria rapoartelor anuale, cu privire la situația exporturilor de echipamente de apărare către țări terțe; invită Consiliul și VP/ÎR să aibă în vedere modalități de îmbunătățire a respectării obligațiilor de raportare și de creștere a transparenței și a monitorizării publice a cadrul de control al exporturilor; reamintește că respectarea poziției comune este fundamentală pentru respectarea principiilor și valorilor UE, în special în domeniul legislației internaționale privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, precum și a responsabilităților UE în securitatea locală, regional și mondială; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să respecte principiile din Poziția comună și să prezinte periodic un raport complet, în seria rapoartelor anuale, cu privire la situația exporturilor de echipamente de apărare către țări terțe; invită Consiliul și VP/ÎR să aibă în vedere modalități de îmbunătățire a respectării obligațiilor de raportare și de creștere a transparenței și a monitorizării publice a cadrul de control al exporturilor; reamintește că respectarea poziției comune este fundamentală pentru respectarea principiilor și valorilor UE, în special în domeniul legislației internaționale privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, precum și a responsabilităților UE în securitatea locală, regional și mondială;

| 21. | ia act de comunicarea Comisiei referitoare la evaluarea politicii privind controalele asupra exporturilor de produse cu dublă utilizare și subliniază, în acest context, necesitatea de a asigura modalități de control ce nu obstrucționează libera circulație a bunurilor și a tehnologiei pe piața internă și de a evita interpretările divergente ale normelor UE; îndeamnă Comisia să prezinte urgent o nouă propunere legislativă care actualizează regimul de control pentru exportul produselor cu dublă utilizare, îmbunătățindu-i coerența, eficiența, transparența și recunoașterea impactului asupra drepturilor omului, asigurând totodată condiții de concurență echitabile; subliniază faptul că propunerea trebuie să ia în considerare caracterul în continuă schimbare al provocărilor de securitate și viteza dezvoltărilor tehnologice, în special în cazul softurilor și echipamentelor de supraveghere și de spionaj, precum și comerțul cu vulnerabilitățile programelor informatice; |
| --- | --- |

21.

ia act de comunicarea Comisiei referitoare la evaluarea politicii privind controalele asupra exporturilor de produse cu dublă utilizare și subliniază, în acest context, necesitatea de a asigura modalități de control ce nu obstrucționează libera circulație a bunurilor și a tehnologiei pe piața internă și de a evita interpretările divergente ale normelor UE; îndeamnă Comisia să prezinte urgent o nouă propunere legislativă care actualizează regimul de control pentru exportul produselor cu dublă utilizare, îmbunătățindu-i coerența, eficiența, transparența și recunoașterea impactului asupra drepturilor omului, asigurând totodată condiții de concurență echitabile; subliniază faptul că propunerea trebuie să ia în considerare caracterul în continuă schimbare al provocărilor de securitate și viteza dezvoltărilor tehnologice, în special în cazul softurilor și echipamentelor de supraveghere și de spionaj, precum și comerțul cu vulnerabilitățile programelor informatice;

| 22. | remarcă faptul că tehnologiile cu dublă utilizare, care sunt din ce în ce mai importante, oferă avantaje pentru sinergiile dintre sectorul apărării și producția comercială, dar, în același timp, sectorul apărării devine dependent de lanțurile de aprovizionare civile, care și-au mutat adeseori producția în afara Europei; solicită informații de la Comisie și AEA în legătură cu riscurile internaționalizării crescânde a lanțurilor de aprovizionare industrială și cu efectele pe care schimbările din acționariatul firmelor din domeniul apărării le pot avea asupra securității aprovizionării în cadrul UE, precum și în legătură cu riscurile crescute la adresa securității europene și naționale, inclusiv la adresa infrastructurii digitale a UE; invită Comisia să informeze Parlamentul European în timp util cu privire la statutul cărții verzi privind controlul capacități industriale în sectorul apărării și securității, anunțată pentru sfârșitul lui 2014, și solicită informații cu privire la rezultatele consultărilor anunțate cu părțile interesate; |
| --- | --- |

22.

remarcă faptul că tehnologiile cu dublă utilizare, care sunt din ce în ce mai importante, oferă avantaje pentru sinergiile dintre sectorul apărării și producția comercială, dar, în același timp, sectorul apărării devine dependent de lanțurile de aprovizionare civile, care și-au mutat adeseori producția în afara Europei; solicită informații de la Comisie și AEA în legătură cu riscurile internaționalizării crescânde a lanțurilor de aprovizionare industrială și cu efectele pe care schimbările din acționariatul firmelor din domeniul apărării le pot avea asupra securității aprovizionării în cadrul UE, precum și în legătură cu riscurile crescute la adresa securității europene și naționale, inclusiv la adresa infrastructurii digitale a UE; invită Comisia să informeze Parlamentul European în timp util cu privire la statutul cărții verzi privind controlul capacități industriale în sectorul apărării și securității, anunțată pentru sfârșitul lui 2014, și solicită informații cu privire la rezultatele consultărilor anunțate cu părțile interesate;

| 23. | salută activitatea AEA și a Comisiei privind regimul de securitate a aprovizionării (SoS) la nivelul UE, mandatat de Consiliul European, și așteaptă cu interes o foaie de parcurs cu etape specifice, ce urmează să fie prezentată spre aprobare șefilor de stat și de guvern în iunie 2015; solicită Comisiei Europene și AEA să explice detaliat cum a fost inclusă în lucrările pregătitoare propunerea Parlamentului privind „un regim amplu și ambițios de garantare a securității aprovizionării la nivelul UE (...), care să aibă la bază un sistem de garanții reciproce și o analiză a riscurilor și a nevoilor și care, eventual, să facă uz de temeiul juridic al cooperării structurate permanente” (5); consideră că metodologiile folosite în trecut de Comisie, cum ar fi cartografierea și monitorizarea, au fost insuficiente; subliniază necesitatea concentrării pe noi abordări privind modul de asigurare a liberei circulații a echipamentelor militare pentru forțele armate din cele 28 de state membre; |
| --- | --- |

23.

salută activitatea AEA și a Comisiei privind regimul de securitate a aprovizionării (SoS) la nivelul UE, mandatat de Consiliul European, și așteaptă cu interes o foaie de parcurs cu etape specifice, ce urmează să fie prezentată spre aprobare șefilor de stat și de guvern în iunie 2015; solicită Comisiei Europene și AEA să explice detaliat cum a fost inclusă în lucrările pregătitoare propunerea Parlamentului privind „un regim amplu și ambițios de garantare a securității aprovizionării la nivelul UE (...), care să aibă la bază un sistem de garanții reciproce și o analiză a riscurilor și a nevoilor și care, eventual, să facă uz de temeiul juridic al cooperării structurate permanente” (5); consideră că metodologiile folosite în trecut de Comisie, cum ar fi cartografierea și monitorizarea, au fost insuficiente; subliniază necesitatea concentrării pe noi abordări privind modul de asigurare a liberei circulații a echipamentelor militare pentru forțele armate din cele 28 de state membre;

| 24. | consideră că asigurările reciproce privind SoS între statele membre constituie un element fundamental în construirea unei piețe integrate pentru apărarea europeană; salută acordul-cadru actualizat al AEA referitor la SoS, ca un instrument ce consolidează încrederea reciprocă și solidaritatea, dar regretă faptul că nu creează nicio obligație juridică; consideră că regimul SoS la nivelul UE trebuie să se bazeze pe implementarea legislației existente, în special pe implementarea integrală a Directivei privind transferurile intracomunitare, pentru de a elimina barierele din calea circulației produselor de apărare în interiorul UE; |
| --- | --- |

24.

consideră că asigurările reciproce privind SoS între statele membre constituie un element fundamental în construirea unei piețe integrate pentru apărarea europeană; salută acordul-cadru actualizat al AEA referitor la SoS, ca un instrument ce consolidează încrederea reciprocă și solidaritatea, dar regretă faptul că nu creează nicio obligație juridică; consideră că regimul SoS la nivelul UE trebuie să se bazeze pe implementarea legislației existente, în special pe implementarea integrală a Directivei privind transferurile intracomunitare, pentru de a elimina barierele din calea circulației produselor de apărare în interiorul UE;

Utilizarea normelor pieței interne la potențialul lor maxim

| 25. | subliniază că Pachetul în domeniul apărării, inițiat de Comisie, urmărește să sprijine competitivitatea sectorului apărării europene, unul dintre obiective fiind limitarea problemelor cauzate de fragmentarea pieței europene de apărare, de o serie de atitudini protecționiste în atribuirea contractelor din domeniul apărării și de lipsa de coordonare între regimurile de control al transferurilor de produse din domeniul apărării din diferitele state membre; |
| --- | --- |

25.

subliniază că Pachetul în domeniul apărării, inițiat de Comisie, urmărește să sprijine competitivitatea sectorului apărării europene, unul dintre obiective fiind limitarea problemelor cauzate de fragmentarea pieței europene de apărare, de o serie de atitudini protecționiste în atribuirea contractelor din domeniul apărării și de lipsa de coordonare între regimurile de control al transferurilor de produse din domeniul apărării din diferitele state membre;

| 26. | subliniază că o piață unică a apărării ar asigura o transparență deplină și ar evita dublarea eforturilor, care conduce la distorsiuni ale pieței; subliniază că succesul misiunilor de pace și securitate din cadrul PSAC depinde în mare măsură de capacitățile de reacție rapidă ale acestora și că este esențială o integrare mai mare la nivelul raționalizării proceselor și al reducerii costurilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază că o piață unică a apărării ar asigura o transparență deplină și ar evita dublarea eforturilor, care conduce la distorsiuni ale pieței; subliniază că succesul misiunilor de pace și securitate din cadrul PSAC depinde în mare măsură de capacitățile de reacție rapidă ale acestora și că este esențială o integrare mai mare la nivelul raționalizării proceselor și al reducerii costurilor;

| 27. | subliniază că pentru realizarea completă a unei piețe europene a apărării este necesară o bază industrială extrem de competitivă și bazată pe inovare și tehnologie, care să poată genera sinergii printr-o cooperare transfrontalieră mai strânsă; subliniază că progresele înregistrate în domeniul cercetării produselor cu dublă utilizare au o importanță deosebită în garantarea independenței noastre și în asigurarea securității aprovizionării, în special a produselor critice; |
| --- | --- |

27.

subliniază că pentru realizarea completă a unei piețe europene a apărării este necesară o bază industrială extrem de competitivă și bazată pe inovare și tehnologie, care să poată genera sinergii printr-o cooperare transfrontalieră mai strânsă; subliniază că progresele înregistrate în domeniul cercetării produselor cu dublă utilizare au o importanță deosebită în garantarea independenței noastre și în asigurarea securității aprovizionării, în special a produselor critice;

| 28. | subliniază că, pentru consolidarea apărării europene și a inovării tehnologice și realizarea de economii semnificative, Europa trebuie să construiască economii de scară și să aibă o piață europeană comună pentru achizițiile în domeniul apărării, urmărind de asemenea stimularea unei industrii europene de apărare modernă, integrată și competitivă; subliniază că normele pieței interne ar trebui utilizate la potențialul lor maxim pentru a contracara fragmentarea continuă a sectorului de apărare și securitate europeană, care conduce la dublarea programelor pentru echipamentele de apărare, la o lipsă de transparență în relațiile dintre organismele guvernamentale din domeniul apărării naționale și industria de apărare, printr-o mai bună cooperare transfrontalieră; îndeamnă statele membre să abroge normele naționale care nu respectă Directivele 2009/43/CE și 2009/81/CE și care reprezintă un obstacol în piața internă pentru achizițiile din domeniul apărării, precum și să implementeze corect și să asigure respectarea Directivei 2009/81/CE privind atribuirea anumitor contracte în domeniul securității și apărării și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării; invită Comisia să ia măsuri adecvate pentru a garanta o aplicare corespunzătoare a directivelor și pentru a verifica și monitoriza procedurile naționale de transpunere, pentru a se asigura că nu se produc denaturări ale pieței; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, pentru consolidarea apărării europene și a inovării tehnologice și realizarea de economii semnificative, Europa trebuie să construiască economii de scară și să aibă o piață europeană comună pentru achizițiile în domeniul apărării, urmărind de asemenea stimularea unei industrii europene de apărare modernă, integrată și competitivă; subliniază că normele pieței interne ar trebui utilizate la potențialul lor maxim pentru a contracara fragmentarea continuă a sectorului de apărare și securitate europeană, care conduce la dublarea programelor pentru echipamentele de apărare, la o lipsă de transparență în relațiile dintre organismele guvernamentale din domeniul apărării naționale și industria de apărare, printr-o mai bună cooperare transfrontalieră; îndeamnă statele membre să abroge normele naționale care nu respectă Directivele 2009/43/CE și 2009/81/CE și care reprezintă un obstacol în piața internă pentru achizițiile din domeniul apărării, precum și să implementeze corect și să asigure respectarea Directivei 2009/81/CE privind atribuirea anumitor contracte în domeniul securității și apărării și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării; invită Comisia să ia măsuri adecvate pentru a garanta o aplicare corespunzătoare a directivelor și pentru a verifica și monitoriza procedurile naționale de transpunere, pentru a se asigura că nu se produc denaturări ale pieței;

| 29. | invită Comisia, pentru a asigura o utilizare optimă a resurselor, să încurajeze statele membre să facă achiziții comune prin structuri centralele de achiziții, cum ar fi AEA, după cum prevede Directiva 2009/81/CE; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia, pentru a asigura o utilizare optimă a resurselor, să încurajeze statele membre să facă achiziții comune prin structuri centralele de achiziții, cum ar fi AEA, după cum prevede Directiva 2009/81/CE;

| 30. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de a garanta condiții de concurență echitabile pe piețele europene de apărare, pentru a combate practicile protecționiste ale statelor membre, promovând cooperarea transfrontalieră și un acces mai bun la lanțurile de aprovizionare din industria de apărare și luând măsuri pentru a nu mai avea situații în care anumite state membre sunt numai furnizori, iar altele numai cumpărători de tehnologii de apărare; consideră în acest sens, că utilizarea excluderilor, în conformitate cu Directiva 2009/81/CE, trebuie justificată în mod corespunzător; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la efectele celor șapte seturi de note de orientare (referitoare la Domeniul de aplicare, Excluderile, C&D, Securitatea aprovizionării, Securitatea informațiilor, Subcontractare, Compensări) publicate deja, și observă că Comisia are prevăzută publicarea altor două note în 2015; consideră că aceste note constituie oportunitatea perfectă pentru Comisie de a iniția un dialog cu statele membre pe teme care nu au fost abordate niciodată, într-o manieră structurată și deschisă și cere informații despre rezultatele unui astfel de dialog cu statele membre; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de a garanta condiții de concurență echitabile pe piețele europene de apărare, pentru a combate practicile protecționiste ale statelor membre, promovând cooperarea transfrontalieră și un acces mai bun la lanțurile de aprovizionare din industria de apărare și luând măsuri pentru a nu mai avea situații în care anumite state membre sunt numai furnizori, iar altele numai cumpărători de tehnologii de apărare; consideră în acest sens, că utilizarea excluderilor, în conformitate cu Directiva 2009/81/CE, trebuie justificată în mod corespunzător; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la efectele celor șapte seturi de note de orientare (referitoare la Domeniul de aplicare, Excluderile, C&D, Securitatea aprovizionării, Securitatea informațiilor, Subcontractare, Compensări) publicate deja, și observă că Comisia are prevăzută publicarea altor două note în 2015; consideră că aceste note constituie oportunitatea perfectă pentru Comisie de a iniția un dialog cu statele membre pe teme care nu au fost abordate niciodată, într-o manieră structurată și deschisă și cere informații despre rezultatele unui astfel de dialog cu statele membre;

| 31. | consideră că articolul 346 din TFUE, după cum este formulat și aplicat în momentul de față, încă lasă statelor membre o amplă marjă de manevră în aplicarea sa și, astfel, posibilitatea de a se abate de la aplicarea legislației UE privind achizițiile publice în domeniul apărării în contractele respective; invită, prin urmare, statele membre să aplice articolul 346 din TFUE în mod corect și eficient, în conformitate cu cerințele stabilite de normele UE, cu directivele privind piața internă și cu normele privind achizițiile publice în domeniul apărării; reamintește că, potrivit jurisprudenței în vigoare a Curții de Justiție a UE, măsurile prevăzute la articolul 346 ar trebui să se limiteze la cazuri excepționale și clar definite și nu trebuie să depășească limitele unor astfel de cazuri; avertizează că recurgerea incorectă la derogările de la normele pieței unice afectează considerabil concurența în UE, diminuează transparența, facilitează corupția și afectează, astfel, crearea unei piețe de apărare a UE și este în detrimentul unei EDTIB funcționale și al dezvoltării unor capabilități militare credibile; |
| --- | --- |

31.

consideră că articolul 346 din TFUE, după cum este formulat și aplicat în momentul de față, încă lasă statelor membre o amplă marjă de manevră în aplicarea sa și, astfel, posibilitatea de a se abate de la aplicarea legislației UE privind achizițiile publice în domeniul apărării în contractele respective; invită, prin urmare, statele membre să aplice articolul 346 din TFUE în mod corect și eficient, în conformitate cu cerințele stabilite de normele UE, cu directivele privind piața internă și cu normele privind achizițiile publice în domeniul apărării; reamintește că, potrivit jurisprudenței în vigoare a Curții de Justiție a UE, măsurile prevăzute la articolul 346 ar trebui să se limiteze la cazuri excepționale și clar definite și nu trebuie să depășească limitele unor astfel de cazuri; avertizează că recurgerea incorectă la derogările de la normele pieței unice afectează considerabil concurența în UE, diminuează transparența, facilitează corupția și afectează, astfel, crearea unei piețe de apărare a UE și este în detrimentul unei EDTIB funcționale și al dezvoltării unor capabilități militare credibile;

| 32. | constată că, pe termen lung, finalizarea integrală a compensărilor va contribui la o mai bună funcționare a pieței interne în sectorul apărării din Europa; invită, așadar, Comisia să continue să verifice dacă statele membre elimină treptat compensările nejustificate în temeiul articolului 346 din tratat; consideră că acest lucru este indispensabil pentru a asigura buna funcționare și transparența pieței interne în sectorul apărării europene, precum și condiții echitabile de concurență pentru furnizori, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

32.

constată că, pe termen lung, finalizarea integrală a compensărilor va contribui la o mai bună funcționare a pieței interne în sectorul apărării din Europa; invită, așadar, Comisia să continue să verifice dacă statele membre elimină treptat compensările nejustificate în temeiul articolului 346 din tratat; consideră că acest lucru este indispensabil pentru a asigura buna funcționare și transparența pieței interne în sectorul apărării europene, precum și condiții echitabile de concurență pentru furnizori, în special pentru IMM-uri;

| 33. | reamintește că acordurile-cadru, subcontractarea și împărțirea pe loturi ar trebui să constituie un mijloc de deschidere a lanțurilor de aprovizionare stabilite în beneficiul IMM-urilor; subliniază, totuși, că trebuie garantate principiul transparenței în lanțul de subcontractare și principiul răspunderii comune; invită statele membre, AEA și Comisia să colaboreze, împreună și cu contractorii principali, pentru a se asigura că IMM-urile sunt pe deplin familiarizate cu diferitele etape din lanțul valoric, întrucât acest lucru va contribui la consolidarea și la facilitarea accesului IMM-urilor la achizițiile pentru apărare și va combate dezechilibrul geografic în dezvoltarea bazei de tehnologie și de apărare europene; |
| --- | --- |

33.

reamintește că acordurile-cadru, subcontractarea și împărțirea pe loturi ar trebui să constituie un mijloc de deschidere a lanțurilor de aprovizionare stabilite în beneficiul IMM-urilor; subliniază, totuși, că trebuie garantate principiul transparenței în lanțul de subcontractare și principiul răspunderii comune; invită statele membre, AEA și Comisia să colaboreze, împreună și cu contractorii principali, pentru a se asigura că IMM-urile sunt pe deplin familiarizate cu diferitele etape din lanțul valoric, întrucât acest lucru va contribui la consolidarea și la facilitarea accesului IMM-urilor la achizițiile pentru apărare și va combate dezechilibrul geografic în dezvoltarea bazei de tehnologie și de apărare europene;

| 34. | constată că s-a înregistrat o preluare foarte limitată de către industrie a principalelor instrumente prevăzute în Directiva privind transferul de produse din domeniul apărării, în special a licențelor generale și a certificării firmelor în domeniul apărării, și că există probleme în cooperarea administrativă dintre statele membre, în asigurarea unor măsuri de control adecvate pentru prevenirea încălcărilor termenilor și condițiilor licențelor de transfer; îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze folosirea efectivă a acestor instrumente în practică și, prin urmare, salută inițiativa Comisiei de a crea un grup de lucru cu statele membre privind armonizarea Directivei privind transferurile în interiorul UE; |
| --- | --- |

34.

constată că s-a înregistrat o preluare foarte limitată de către industrie a principalelor instrumente prevăzute în Directiva privind transferul de produse din domeniul apărării, în special a licențelor generale și a certificării firmelor în domeniul apărării, și că există probleme în cooperarea administrativă dintre statele membre, în asigurarea unor măsuri de control adecvate pentru prevenirea încălcărilor termenilor și condițiilor licențelor de transfer; îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze folosirea efectivă a acestor instrumente în practică și, prin urmare, salută inițiativa Comisiei de a crea un grup de lucru cu statele membre privind armonizarea Directivei privind transferurile în interiorul UE;

| 35. | ia notă de foaia de parcurs din 2014 a Comisiei intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” precum și de angajamentul Comisiei în acest document de a analiza modul în care ar putea fi atenuat impactul negativ al compensărilor solicitate de țări terțe și impactul pe care îl au compensările asupra pieței interne și a industriei europene; subliniază că foaia de parcurs trebuie implementată la timp și trebuie luate măsuri suplimentare dacă este necesar; sprijină pe deplin eforturile Comisiei de a oferi orientări practice pentru IMM-urile care folosesc fonduri europene în proiectele pentru produsele cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

35.

ia notă de foaia de parcurs din 2014 a Comisiei intitulată „Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient” precum și de angajamentul Comisiei în acest document de a analiza modul în care ar putea fi atenuat impactul negativ al compensărilor solicitate de țări terțe și impactul pe care îl au compensările asupra pieței interne și a industriei europene; subliniază că foaia de parcurs trebuie implementată la timp și trebuie luate măsuri suplimentare dacă este necesar; sprijină pe deplin eforturile Comisiei de a oferi orientări practice pentru IMM-urile care folosesc fonduri europene în proiectele pentru produsele cu dublă utilizare;

| 36. | reamintește că statele membre trebuie să își îmbunătățească urgent transparența practicilor de achiziții în sectorul apărării, față de Comisie și de agențiile Uniunii Europene; subliniază că anumite proceduri de achiziții publice, cum ar fi procedura de negociere fără publicarea prealabilă a anunțului de participare, ar trebui limitate la cazuri excepționale și justificate numai de motive supreme de interes general, legate de apărare și securitate, în conformitate cu Directiva 2009/81/CE; îndeamnă Comisia să asigure o monitorizare adecvată, astfel încât să se poată face o raportare amplă în 2016, pentru ambele directive, către Parlamentul European și Consiliu, după cum s-a stabilit; |
| --- | --- |

36.

reamintește că statele membre trebuie să își îmbunătățească urgent transparența practicilor de achiziții în sectorul apărării, față de Comisie și de agențiile Uniunii Europene; subliniază că anumite proceduri de achiziții publice, cum ar fi procedura de negociere fără publicarea prealabilă a anunțului de participare, ar trebui limitate la cazuri excepționale și justificate numai de motive supreme de interes general, legate de apărare și securitate, în conformitate cu Directiva 2009/81/CE; îndeamnă Comisia să asigure o monitorizare adecvată, astfel încât să se poată face o raportare amplă în 2016, pentru ambele directive, către Parlamentul European și Consiliu, după cum s-a stabilit;

| 37. | reamintește importanța efectuării unor controale periodice ale echipamentelor de apărare și securitate de către autoritățile de supraveghere competente, inclusiv a unor controale privind corectitudinea contabilității; |
| --- | --- |

37.

reamintește importanța efectuării unor controale periodice ale echipamentelor de apărare și securitate de către autoritățile de supraveghere competente, inclusiv a unor controale privind corectitudinea contabilității;

| 38. | subliniază că pentru securitatea aprovizionării la nivel european este esențială cooperarea între partenerii strategici și, prin urmare, încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare achizițiile publice din domeniul apărării în cadrul negocierilor referitoare la acordurile comerciale internaționale; |
| --- | --- |

38.

subliniază că pentru securitatea aprovizionării la nivel european este esențială cooperarea între partenerii strategici și, prin urmare, încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare achizițiile publice din domeniul apărării în cadrul negocierilor referitoare la acordurile comerciale internaționale;

Evaluarea pachetului de achiziții publice în domeniul apărării

| 39. | invită Comisia ca, în rapoartele sale privind punerea în aplicare a Directivelor 2009/81/CE și 2009/43/CE adresate Parlamentului și Consiliului din 2016, să analizeze atent dacă și în ce măsură au fost corect aplicate prevederile respective și dacă obiectivele prevăzute au fost realizate, precum și să prezinte propunerile legislative necesare, dacă rezultatele raportului implică acest lucru; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia ca, în rapoartele sale privind punerea în aplicare a Directivelor 2009/81/CE și 2009/43/CE adresate Parlamentului și Consiliului din 2016, să analizeze atent dacă și în ce măsură au fost corect aplicate prevederile respective și dacă obiectivele prevăzute au fost realizate, precum și să prezinte propunerile legislative necesare, dacă rezultatele raportului implică acest lucru;

| 40. | subliniază că ar trebui introduse obligații speciale suplimentare pentru statele membre vizând raportarea, combinate cu prevederi vizând garanții corespunzătoare de confidențialitate; |
| --- | --- |

40.

subliniază că ar trebui introduse obligații speciale suplimentare pentru statele membre vizând raportarea, combinate cu prevederi vizând garanții corespunzătoare de confidențialitate;

| 41. | reamintește că modernizarea normelor UE pentru achizițiile publice, conform Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE, adoptate în 2014, are drept scop asigurarea transparenței în lanțul de subcontractare și în respectarea legislației din domeniul social, al mediului și al muncii; subliniază că noile directive oferă oportunități pentru proceduri mai simplificate, cum ar fi utilizarea de achiziții publice electronice și gruparea cererilor, precum și folosirea celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic, care pot fi adaptate caracteristicilor specifice ale sectorului de apărare și securitate; |
| --- | --- |

41.

reamintește că modernizarea normelor UE pentru achizițiile publice, conform Directivelor 2014/24/UE și 2014/25/UE, adoptate în 2014, are drept scop asigurarea transparenței în lanțul de subcontractare și în respectarea legislației din domeniul social, al mediului și al muncii; subliniază că noile directive oferă oportunități pentru proceduri mai simplificate, cum ar fi utilizarea de achiziții publice electronice și gruparea cererilor, precum și folosirea celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic, care pot fi adaptate caracteristicilor specifice ale sectorului de apărare și securitate;

| 42. | solicită, în scopul dezvoltării unei industrii europene de apărare inovatoare și competitive și al utilizării optime a bugetelor pentru securitate și apărare, introducerea noii proceduri „parteneriat pentru inovare” în achizițiile din domeniul apărării, permițând autorităților contractante să stabilească această procedură pentru dezvoltarea și achiziționarea ulterioară de produse, servicii sau lucrări noi și inovatoare, oferind stimulentele de piață necesare și sprijinind dezvoltarea de soluții inovatoare, fără a bloca piața; |
| --- | --- |

42.

solicită, în scopul dezvoltării unei industrii europene de apărare inovatoare și competitive și al utilizării optime a bugetelor pentru securitate și apărare, introducerea noii proceduri „parteneriat pentru inovare” în achizițiile din domeniul apărării, permițând autorităților contractante să stabilească această procedură pentru dezvoltarea și achiziționarea ulterioară de produse, servicii sau lucrări noi și inovatoare, oferind stimulentele de piață necesare și sprijinind dezvoltarea de soluții inovatoare, fără a bloca piața;

| 43. | subliniază că pe parcursul procedurilor de achiziții publice pentru echipamente de apărare și securitate trebuie să se țină cont de asigurarea unei protecții și securități maxime a populației civile; |
| --- | --- |

43.

subliniază că pe parcursul procedurilor de achiziții publice pentru echipamente de apărare și securitate trebuie să se țină cont de asigurarea unei protecții și securități maxime a populației civile;

o

o o

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO.

---

(1)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(2)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0514.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 9.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0514.

---

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 27 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/82

---

P8_TA(2015)0216

Schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte (Decizie privind deschiderea negocierilor interinstituționale)

Decizia Parlamentului European din 27 mai 2015 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte (COM(2014)0032 – C8-0025/2014 – 2014/0014(COD))

(2016/C 353/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere articolul 73 alineatul (2) și articolul 74 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 73 alineatul (2) și articolul 74 din Regulamentul său de procedură,

decide să deschidă negocierile interinstituționale pe baza următorului mandat:

MANDAT

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Experiența dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile evaluărilor externe
  și
  cu analiza ulterioară a diferitor opțiuni de politică
  , duce
  la concluzia că
  motivele care au dus la înființarea celor
  două programe pentru școli
  sunt în continuare valabile
  . În actualul context de scădere a consumului de fructe și legume, inclusiv banane, și de produse lactate,
  amplificată, printre altele, de tendința modernă către consumul de
  produse alimentare cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de zahăr
  și
  sunt bogate în sare și
  grăsime
  , ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar trebui
  , prin urmare, să continue să existe
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Experiența dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile evaluărilor externe
  și
  cu analiza ulterioară a diferitor opțiuni de politică
  , duce
  la concluzia că
  motivele care au dus la înființarea celor
  două programe pentru școli
  sunt în continuare valabile
  . În actualul context de scădere a consumului de fructe și legume, inclusiv banane, și de produse lactate,
  amplificată, printre altele, de tendința modernă către consumul de
  produse alimentare cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de zahăr
  și
  sunt bogate în sare și
  grăsime
  , ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar trebui
  , prin urmare, să continue să existe
  .

| (2) | Experiența dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile evaluărilor externe, cu analiza ulterioară a diferitor opțiuni de politică
  și cu dificultățile sociale cu care se confruntă statele membre duc
  la concluzia că
  este deosebit de important să se continue și să se consolideze cele
  două programe pentru școli. În actualul context de scădere a consumului de fructe și legume
  proaspete
  , inclusiv banane, și de produse lactate,
  îndeosebi în rândul copiilor, precum și de creștere a numărului de cazuri de obezitate infantilă din cauza obiceiurilor de consum care tind să privilegieze
  produse alimentare cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de zahăr, sunt bogate în sare și
  grăsimi și/sau conțin aditivi
  , ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar trebui
  să contribuie și mai mult la promovarea unor obiceiuri alimentare sănătoase și a consumului de produse locale
  . |
| --- | --- |

(2)

Experiența dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile evaluărilor externe, cu analiza ulterioară a diferitor opțiuni de politică
  și cu dificultățile sociale cu care se confruntă statele membre duc
  la concluzia că
  este deosebit de important să se continue și să se consolideze cele
  două programe pentru școli. În actualul context de scădere a consumului de fructe și legume
  proaspete
  , inclusiv banane, și de produse lactate,
  îndeosebi în rândul copiilor, precum și de creștere a numărului de cazuri de obezitate infantilă din cauza obiceiurilor de consum care tind să privilegieze
  produse alimentare cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de zahăr, sunt bogate în sare și
  grăsimi și/sau conțin aditivi
  , ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar trebui
  să contribuie și mai mult la promovarea unor obiceiuri alimentare sănătoase și a consumului de produse locale
  .

Justificare

Amendamentul de compromis 6 al Comisiei AGRI. Compromisul subliniază importanța programelor pentru școli, precum și motivele pentru care acestea ar trebui să se desfășoare în continuare și să fie consolidate. De asemenea, în urma deciziei Comisiei de a reevalua propunerea, este important ca Parlamentul să adopte o poziție fermă în favoarea continuării programelor.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Din analizarea diferitor opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al distribuirii în limitele unui buget constant și să crească eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor membre participante posibilitatea de a alege dacă doresc să distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza copiilor din instituțiile de învățământ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Din analizarea diferitor opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al distribuirii în limitele unui buget constant și să crească eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor membre participante posibilitatea de a alege dacă doresc să distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza copiilor din instituțiile de învățământ.

| (3) | Din analizarea diferitor opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al distribuirii în limitele unui buget constant și să crească eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor membre participante posibilitatea de a alege
  , de comun acord cu regiunile interesate,
  dacă doresc să distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza copiilor din instituțiile de învățământ.
  Statele membre ar putea lua în considerare și introducerea unor măsuri specifice în vederea abordării scăderii consumului de lapte în rândul adolescenților. |
| --- | --- |

(3)

Din analizarea diferitor opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al distribuirii în limitele unui buget constant și să crească eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor membre participante posibilitatea de a alege
  , de comun acord cu regiunile interesate,
  dacă doresc să distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza copiilor din instituțiile de învățământ.
  Statele membre ar putea lua în considerare și introducerea unor măsuri specifice în vederea abordării scăderii consumului de lapte în rândul adolescenților.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | S-a identificat o tendință de scădere a consumului în special de fructe și legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare, este oportună concentrarea pe aceste produse a distribuirii din cadrul programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse sunt
  cel
  mai frecvent distribuite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

S-a identificat o tendință de scădere a consumului în special de fructe și legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare, este oportună concentrarea pe aceste produse a distribuirii din cadrul programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse sunt
  cel
  mai frecvent distribuite.

| (4) | S-a identificat o tendință de scădere a consumului în special de fructe și legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare, este oportună concentrarea
  prioritară
  pe aceste produse a distribuirii din cadrul programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse sunt
  cele
  mai frecvent distribuite.
  Cu toate acestea, pentru a respecta recomandările nutriționale cu privire la absorbția calciului și având în vedere problemele tot mai numeroase legate de intoleranța la lactoza din lapte, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să distribuie și alte produse lactate, cum ar fi iaurtul și brânzeturile, care au efecte benefice necontestate asupra sănătății copiilor. De asemenea, ar trebui să se depună eforturi pentru a se asigura distribuirea de produse locale și regionale. |
| --- | --- |

(4)

S-a identificat o tendință de scădere a consumului în special de fructe și legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare, este oportună concentrarea
  prioritară
  pe aceste produse a distribuirii din cadrul programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse sunt
  cele
  mai frecvent distribuite.
  Cu toate acestea, pentru a respecta recomandările nutriționale cu privire la absorbția calciului și având în vedere problemele tot mai numeroase legate de intoleranța la lactoza din lapte, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să distribuie și alte produse lactate, cum ar fi iaurtul și brânzeturile, care au efecte benefice necontestate asupra sănătății copiilor. De asemenea, ar trebui să se depună eforturi pentru a se asigura distribuirea de produse locale și regionale.

Justificare

Amendamentul de compromis 1 – partea 3 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Sunt necesare măsuri educative care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și distribuirea de lapte. Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din partea Uniunii. Întrucât măsurile
  de sprijin
  reprezintă un instrument esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o parte, și
  agricultură și diferitele produse agricole
  , pe de altă parte, precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a include o varietate mai largă de produse agricole
  în măsurile lor tematice
  . Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare sănătoase, autoritățile naționale din domeniul sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces și să
  aprobe
  lista acestor produse, precum și cele două grupuri de produse eligibile pentru distribuire și să decidă asupra aspectelor lor nutriționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Sunt necesare măsuri educative care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și distribuirea de lapte. Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din partea Uniunii. Întrucât măsurile
  de sprijin
  reprezintă un instrument esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o parte, și
  agricultură și diferitele produse agricole
  , pe de altă parte, precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a include o varietate mai largă de produse agricole
  în măsurile lor tematice
  . Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare sănătoase, autoritățile naționale din domeniul sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces și să
  aprobe
  lista acestor produse, precum și cele două grupuri de produse eligibile pentru distribuire și să decidă asupra aspectelor lor nutriționale.

| (5) | Sunt necesare măsuri educative
  conexe
  care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și distribuirea de lapte
  și de produse lactate
  . Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din partea Uniunii. Întrucât măsurile
  educative conexe
  reprezintă un instrument esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o parte, și, pe de altă parte,
  agricultură și varietatea de produse agricole din Uniune, îndeosebi cele provenite din regiunea lor, cu ajutorul, de exemplu, al experților în nutriție și al fermierilor,
  precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a include
  în măsurile lor tematice
  o varietate mai largă de produse agricole
  , precum fructe și legume prelucrate fără adaos de zahăr, sare, grăsimi sau îndulcitori și alte specialități locale, regionale sau naționale, precum mierea, măslinele de masă, uleiul de măsline și fructele uscate
  . Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare sănătoase, autoritățile naționale
  responsabile
  din domeniul
  nutriției și/sau al
  sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces și
  ar trebui
  să
  valideze
  lista acestor produse, precum și cele două grupuri de produse eligibile pentru distribuire
  , precum
  și să decidă asupra aspectelor lor nutriționale. |
| --- | --- |

(5)

Sunt necesare măsuri educative
  conexe
  care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și distribuirea de lapte
  și de produse lactate
  . Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din partea Uniunii. Întrucât măsurile
  educative conexe
  reprezintă un instrument esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o parte, și, pe de altă parte,
  agricultură și varietatea de produse agricole din Uniune, îndeosebi cele provenite din regiunea lor, cu ajutorul, de exemplu, al experților în nutriție și al fermierilor,
  precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a include
  în măsurile lor tematice
  o varietate mai largă de produse agricole
  , precum fructe și legume prelucrate fără adaos de zahăr, sare, grăsimi sau îndulcitori și alte specialități locale, regionale sau naționale, precum mierea, măslinele de masă, uleiul de măsline și fructele uscate
  . Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare sănătoase, autoritățile naționale
  responsabile
  din domeniul
  nutriției și/sau al
  sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces și
  ar trebui
  să
  valideze
  lista acestor produse, precum și cele două grupuri de produse eligibile pentru distribuire
  , precum
  și să decidă asupra aspectelor lor nutriționale.

Justificare

Amendamentul de compromis 2 – partea 5 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a asigura o bună gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru prețul produselor să fie limitat printr-un
  ajutor maxim din partea
  Uniunii pe
  porție
  atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât și pentru lapte, și să se elimine principiul cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a
  nivelurilor
  ajutorului din partea Uniunii
  pentru prețul unei porții de produse și de stabilire a definiției unei porții
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a asigura o bună gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru prețul produselor să fie limitat printr-un
  ajutor maxim din partea
  Uniunii pe
  porție
  atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât și pentru lapte, și să se elimine principiul cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a
  nivelurilor
  ajutorului din partea Uniunii
  pentru prețul unei porții de produse și de stabilire a definiției unei porții
  .

| (6) | Pentru a asigura o bună gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte, pentru măsurile educative
  conexe
  și pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru prețul produselor să fie limitat printr-un
  plafon al ajutorului
  Uniunii pe
  copil și pe operațiune de distribuție
  atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât și pentru lapte, și să se elimine principiul cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de stabilire a
  plafonului
  ajutorului din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura o bună gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte, pentru măsurile educative
  conexe
  și pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru prețul produselor să fie limitat printr-un
  plafon al ajutorului
  Uniunii pe
  copil și pe operațiune de distribuție
  atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât și pentru lapte, și să se elimine principiul cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de stabilire a
  plafonului
  ajutorului din partea Uniunii.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Pentru a se asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite. Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a
  două
  principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte, și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli
  și
  criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și legume, inclusiv banane, ca proporție din populație. Pentru a se identifica proporția corectă dintre aceste
  două
  principii de bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la echilibrul dintre cele
  două
  criterii. În plus, având în vedere modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind evaluarea, o dată la trei ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre realizate pe baza criteriilor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Pentru a se asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite. Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a
  două
  principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte, și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli
  și
  criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și legume, inclusiv banane, ca proporție din populație. Pentru a se identifica proporția corectă dintre aceste
  două
  principii de bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la echilibrul dintre cele
  două
  criterii. În plus, având în vedere modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind evaluarea, o dată la trei ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre realizate pe baza criteriilor respective.

| (7) | Pentru a se asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite. Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a
  patru
  principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte, și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli 
  – cu excepția Croației, în cazul căreia trebuie stabilită o sumă fixă specifică pe baza prezentului regulament –,
  criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și legume, inclusiv banane, ca proporție din populație
  , gradul de dezvoltare al regiunilor dintr-un stat membru și stabilirea unui nivel minim de cheltuieli din ajutorul din partea Uniunii pe copil și pe an
  . Pentru a se identifica proporția corectă dintre aceste
  patru
  principii de bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la echilibrul dintre cele
  patru
  criterii. În plus, având în vedere modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  evaluarea, o dată la trei ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre realizate pe baza criteriilor respective.
  La punerea în aplicare a acestui program în regiunile ultraperiferice, ajutorul din partea Uniunii ar trebui să crească cu 5 %, având în vedere diversificarea agricolă limitată a acestor regiuni și imposibilitatea frecventă de a găsi anumite produse în regiunea vizată, ceea ce implică costuri mai mari de transport și de depozitare. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite. Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a
  patru
  principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte, și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli 
  – cu excepția Croației, în cazul căreia trebuie stabilită o sumă fixă specifică pe baza prezentului regulament –,
  criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și legume, inclusiv banane, ca proporție din populație
  , gradul de dezvoltare al regiunilor dintr-un stat membru și stabilirea unui nivel minim de cheltuieli din ajutorul din partea Uniunii pe copil și pe an
  . Pentru a se identifica proporția corectă dintre aceste
  patru
  principii de bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la echilibrul dintre cele
  patru
  criterii. În plus, având în vedere modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  evaluarea, o dată la trei ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre realizate pe baza criteriilor respective.
  La punerea în aplicare a acestui program în regiunile ultraperiferice, ajutorul din partea Uniunii ar trebui să crească cu 5 %, având în vedere diversificarea agricolă limitată a acestor regiuni și imposibilitatea frecventă de a găsi anumite produse în regiunea vizată, ceea ce implică costuri mai mari de transport și de depozitare.

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 3 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a permite statelor membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea sumei minime a ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru
  lapte
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a permite statelor membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea sumei minime a ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru
  lapte
  .

| (8) | Pentru a permite statelor membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  stabilirea sumei minime a ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  pentru lapte
  și pentru
  produse lactate
  . |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite statelor membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  stabilirea sumei minime a ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  pentru lapte
  și pentru
  produse lactate
  .

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În scopul unei bune administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și/sau de lapte ar trebui să depună în fiecare an o cerere pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor și a gestionării,
  această cerere
  ar trebui să fie
  întocmită
  pe baza unor cereri de ajutor separate.
  Ca urmare a
  solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și
  pentru lapte în limita creditelor disponibile în buget și după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la
  aceste transferuri
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În scopul unei bune administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și/sau de lapte ar trebui să depună în fiecare an o cerere pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor și a gestionării,
  această cerere
  ar trebui să fie
  întocmită
  pe baza unor cereri de ajutor separate.
  Ca urmare a
  solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și
  pentru lapte în limita creditelor disponibile în buget și după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la
  aceste transferuri
  .

| (9) | În scopul unei bune administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și/sau de lapte
  și produse lactate
  ar trebui să depună în fiecare an o cerere pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor și a gestionării,
  aceste cereri
  ar trebui să fie
  întocmite
  pe baza unor cereri de ajutor separate.
  În urma primirii
  solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și/sau
  pentru lapte
  și produse lactate
  în limita creditelor disponibile în buget și după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la
  transferurile respective
  . |
| --- | --- |

(9)

În scopul unei bune administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și/sau de lapte
  și produse lactate
  ar trebui să depună în fiecare an o cerere pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor și a gestionării,
  aceste cereri
  ar trebui să fie
  întocmite
  pe baza unor cereri de ajutor separate.
  În urma primirii
  solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și/sau
  pentru lapte
  și produse lactate
  în limita creditelor disponibile în buget și după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește
  măsurile de stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la
  transferurile respective
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Pentru a simplifica procedurile administrative și organizaționale pentru școlile care participă la cele două programe, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește instituirea unor proceduri unice pentru depunerea cererilor de participare a școlilor și pentru monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Pentru a simplifica procedurile administrative și organizaționale pentru școlile care participă la cele două programe, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește instituirea unor proceduri unice pentru depunerea cererilor de participare a școlilor și pentru monitorizare.

Justificare

Este important să se reducă birocrația care descurajează școlile să participe la programe, în special astfel încât școlile care doresc să participe la ambele programe să nu fie obligate să completeze două seturi separate de formulare sau să fie supuse mai multor proceduri de monitorizare.

Amendamentele 10 și 57

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Strategia națională ar trebui considerată o condiție pentru participarea
  statului
  membru la schemă
  și
  un document strategic
  multianual, care stabilește obiective
  ce trebuie atinse de
  statele membre
  , precum și prioritățile
  acestora
  . Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Strategia națională ar trebui considerată o condiție pentru participarea
  statului
  membru la schemă
  și
  un document strategic
  multianual, care stabilește obiective
  ce trebuie atinse de
  statele membre
  , precum și prioritățile
  acestora
  . Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale obiectivelor.

| (10) | Strategia națională ar trebui considerată o condiție pentru participarea
  unui stat
  membru la schemă
  . Statelor membre care doresc să participe la schemă ar trebui să li se solicite să prezinte
  un document strategic
  pentru o perioadă de șase ani, cuantificând problema existentă și stabilind obiectivele
  ce trebuie atinse de
  acestea
  ,
  metodologiile privind chestiunea prezentată,
  precum și prioritățile
  lor
  . Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale obiectivelor
  și a succesului înregistrat de programele lor
  .
  Atunci când își actualizează strategia națională, statele membre ar trebui să aibă obligația de a consulta formal părțile interesate din statul membru vizat. |
| --- | --- |

(10)

Strategia națională ar trebui considerată o condiție pentru participarea
  unui stat
  membru la schemă
  . Statelor membre care doresc să participe la schemă ar trebui să li se solicite să prezinte
  un document strategic
  pentru o perioadă de șase ani, cuantificând problema existentă și stabilind obiectivele
  ce trebuie atinse de
  acestea
  ,
  metodologiile privind chestiunea prezentată,
  precum și prioritățile
  lor
  . Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale obiectivelor
  și a succesului înregistrat de programele lor
  .
  Atunci când își actualizează strategia națională, statele membre ar trebui să aibă obligația de a consulta formal părțile interesate din statul membru vizat.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Pentru a asigura vizibilitatea programului față de beneficiarii săi din întreaga Uniune, ar trebui creată o identitate comună și un logo al Uniunii, care să fie obligatoriu aplicat pe afișele referitoare la participarea școlilor la programe și pe materialul de informare pus la dispoziția elevilor în cadrul măsurilor educative conexe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru a stabili criteriile specifice în ceea ce privește prezentarea, conținutul, dimensiunea și aspectul identității comune și ale logoului Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Pentru a asigura vizibilitatea programului față de beneficiarii săi din întreaga Uniune, ar trebui creată o identitate comună și un logo al Uniunii, care să fie obligatoriu aplicat pe afișele referitoare la participarea școlilor la programe și pe materialul de informare pus la dispoziția elevilor în cadrul măsurilor educative conexe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru a stabili criteriile specifice în ceea ce privește prezentarea, conținutul, dimensiunea și aspectul identității comune și ale logoului Uniunii.

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 5 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a garanta că prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a garanta că prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei.

| (12) | Pentru a garanta că prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, pentru
  stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei.
  Actele respective nu ar trebui să descurajeze statele membre să promoveze aprovizionarea cu produse locale. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a garanta că prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
  , în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
  privind
  funcționarea Uniunii Europene, pentru
  stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei.
  Actele respective nu ar trebui să descurajeze statele membre să promoveze aprovizionarea cu produse locale.

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 5 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Pentru a verifica eficiența programelor în statele membre, este indicat să fie finanțate acțiuni de monitorizare și de evaluare a rezultatelor obținute, acordându-se o atenție specială schimbării consumului pe termen mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Pentru a verifica eficiența programelor în statele membre, este indicat să fie finanțate acțiuni de monitorizare și de evaluare a rezultatelor obținute, acordându-se o atenție specială schimbării consumului pe termen mediu.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere repartizării competențelor regionale sau locale în cadrul statelor membre, inclusiv autonomiei regionale și locale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere repartizării competențelor regionale sau locale în cadrul statelor membre, inclusiv autonomiei regionale și locale.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, cu banane
  și
  lapte, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente | Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, cu banane
  , cu
  lapte
  și cu anumite produse lactate
  , pentru măsurile educative
  conexe
  și pentru costurile aferente |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, cu banane
  și
  lapte, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente

Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, cu banane
  , cu
  lapte
  și cu anumite produse lactate
  , pentru măsurile educative
  conexe
  și pentru costurile aferente

Justificare

Amendamentul de compromis 1 – partea 1 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pentru aprovizionarea cu fructe, legume, banane
  și
  lapte; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

pentru aprovizionarea cu fructe, legume, banane
  și
  lapte;

| (a) | pentru aprovizionarea cu fructe, legume,
  inclusiv
  banane, lapte și
  produsele lactate menționate la alineatul (2)
  ; |
| --- | --- |

(a)

pentru aprovizionarea cu fructe, legume,
  inclusiv
  banane, lapte și
  produsele lactate menționate la alineatul (2)
  ;

Justificare

Amendamentul de compromis 1 – partea 1 al Comisiei AGRI. Prezentul compromis sprijină propunerea Comisiei potrivit căreia statele membre ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a distribui produse proaspete. Formularea „fructe și legume” include produsele proaspete și refrigerate și porțiile gata de consum (precum morcovi curățați/tăiați în bucăți și ambalați în pungi mici) și, de asemenea, le oferă școlilor posibilitatea de a stoarce produsele pentru a face suc proaspăt. Rămâne la latitudinea statelor membre să decidă ce produse proaspete ar trebui distribuite (și sub ce formă) și să le includă în strategia lor în consecință.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pentru măsurile educative
  de sprijin
  ; precum și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

pentru măsurile educative
  de sprijin
  ; precum și

| (b) | pentru măsurile educative
  conexe
  ; precum și |
| --- | --- |

(b)

pentru măsurile educative
  conexe
  ; precum și

Justificare

Amendamentul de compromis 2 – partea 1 al Comisiei AGRI. Înlocuirea termenului „de sprijin” cu „conexe” are drept scop să clarifice faptul că măsurile educative sprijinite de UE din cadrul programelor pentru școli nu reprezintă responsabilitatea cadrelor didactice din școală, ci a unor actori externi, precum nutriționiști, fermieri etc.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | pentru acoperirea
  anumitor costuri
  legate de logistică, distribuție, echipamente, publicitate, monitorizare și
  evaluare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

pentru acoperirea
  anumitor costuri
  legate de logistică, distribuție, echipamente, publicitate, monitorizare și
  evaluare
  .

| (c) | pentru acoperirea
  costurilor
  legate de logistică, distribuție, echipamente,
  comunicare și
  publicitate, monitorizare
  , evaluare
  și
  alte activități legate direct de punerea în aplicare a programului
  . |
| --- | --- |

(c)

pentru acoperirea
  costurilor
  legate de logistică, distribuție, echipamente,
  comunicare și
  publicitate, monitorizare
  , evaluare
  și
  alte activități legate direct de punerea în aplicare a programului
  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre care doresc să participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) („programul pentru școli”) pot distribui
  fie fructe și legume, inclusiv banane, fie lapte care se încadrează la codul NC 0401, fie și una și alta. | 2.   Statele membre care doresc să participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) („programul pentru școli”) pot distribui: |
| | (a) | fructe și legume, inclusiv banane, și/sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Statele membre care doresc să participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) („programul pentru școli”) pot distribui
  fie fructe și legume, inclusiv banane, fie lapte care se încadrează la codul NC 0401, fie și una și alta.

2.   Statele membre care doresc să participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) („programul pentru școli”) pot distribui:

(a)

fructe și legume, inclusiv banane, și/sau

| (b) | lapte și produse lactate care fac parte din următoarele categorii („produse lactate”): |
| --- | --- |

(b)

lapte și produse lactate care fac parte din următoarele categorii („produse lactate”):

| | (i) | lapte și smântână prevăzute de codul NC 0401; |
| --- | --- | --- |

(i)

lapte și smântână prevăzute de codul NC 0401;

| | (ii) | lapte acidulat, lapte covăsit, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite prevăzute de codul NC 0403, cu excepția celor care conțin arome sau adaosuri care nu provin din lapte prevăzute în codurile NC 0403 10 51 până la 99 și NC 0403 90 71 până la 99; |
| --- | --- | --- |

(ii)

lapte acidulat, lapte covăsit, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite prevăzute de codul NC 0403, cu excepția celor care conțin arome sau adaosuri care nu provin din lapte prevăzute în codurile NC 0403 10 51 până la 99 și NC 0403 90 71 până la 99;

| | (iii) | brânză și caș prevăzute în codul NC 0406; |
| --- | --- | --- |

(iii)

brânză și caș prevăzute în codul NC 0406;

| | (iv) | lapte fără lactoză provenit din lapte natural a cărui compoziție a fost modificată în privința conținutului de lactoză și care nu conține alte substanțe care nu provin din lapte prevăzute în codul NC 0404 90. |
| --- | --- | --- |

(iv)

lapte fără lactoză provenit din lapte natural a cărui compoziție a fost modificată în privința conținutului de lactoză și care nu conține alte substanțe care nu provin din lapte prevăzute în codul NC 0404 90.

Justificare

Amendamentul de compromis 1 – partea 2 al Comisiei AGRI. Scopul acestor programe este de a încuraja consumul de produse agricole și de a promova obiceiuri alimentare sănătoase. În plus, există argumente concrete pentru a justifica faptul că laptele de consum este consumat în cantități din ce în ce mai reduse; brânzeturile și iaurturile naturale constituie cea de a doua alternativă optimă, dată fiind intoleranța la lactoză.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Ca o condiție a participării lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din șase în șase ani, la nivel național sau regional, o strategie pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de un stat membru, în special în lumina monitorizării și a evaluării. Strategia
  include cel puțin identificarea nevoilor
  care trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție de priorități, populația-țintă, rezultatele preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu situația inițială și stabilește cele mai adecvate instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective. | 3.   Ca o condiție a participării lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din trei în trei ani, la nivel național sau regional, o strategie pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de un stat membru
  sau de o autoritate regională
  , în special în lumina monitorizării și a evaluării
  , precum și a rezultatelor realizate, utilizând în mod eficient fondurile Uniunii
  . Strategia
  identifică, ca o cerință minimă, nevoile
  care trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție de priorități, populația-țintă, rezultatele preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu situația inițială și stabilește cele mai adecvate instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Ca o condiție a participării lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din șase în șase ani, la nivel național sau regional, o strategie pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de un stat membru, în special în lumina monitorizării și a evaluării. Strategia
  include cel puțin identificarea nevoilor
  care trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție de priorități, populația-țintă, rezultatele preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu situația inițială și stabilește cele mai adecvate instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective.

3.   Ca o condiție a participării lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din trei în trei ani, la nivel național sau regional, o strategie pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de un stat membru
  sau de o autoritate regională
  , în special în lumina monitorizării și a evaluării
  , precum și a rezultatelor realizate, utilizând în mod eficient fondurile Uniunii
  . Strategia
  identifică, ca o cerință minimă, nevoile
  care trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție de priorități, populația-țintă, rezultatele preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu situația inițială și stabilește cele mai adecvate instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective.

Justificare

Permite mai multe posibilități de controlare a programului de către autoritățile de la nivel subnațional în conformitate cu repartizarea constituțională a competențelor în cadrul statelor membre. Prezentul amendament reflectă, de asemenea, avizul Comitetului Regiunilor.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Pentru eficientizarea programului pentru școli, statele membre prevăd de asemenea măsurile educative
  de sprijin
  , care pot include măsuri și activități care vizează conectarea copiilor cu agricultura și
  cu o mai mare varietate
  de produse agricole, educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de alimente, lanțurile alimentare locale
  sau
  agricultura ecologică. | 4.   Pentru eficientizarea programului pentru școli, statele membre prevăd, de asemenea, măsurile educative
  de însoțire
  , care pot include măsuri și activități care vizează conectarea copiilor cu agricultura
  , cum ar fi vizitele la ferme,
  și
  distribuirea unei mai mari varietăți
  de produse agricole,
  precum fructele și legumele prelucrate și alte specialități locale, regionale sau naționale, cum ar fi mierea, măslinele și uleiul de măsline și fructele uscate
  .
  Acest lucru va contribui la
  educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de alimente, lanțurile alimentare locale, agricultura ecologică
  și producția durabilă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Pentru eficientizarea programului pentru școli, statele membre prevăd de asemenea măsurile educative
  de sprijin
  , care pot include măsuri și activități care vizează conectarea copiilor cu agricultura și
  cu o mai mare varietate
  de produse agricole, educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de alimente, lanțurile alimentare locale
  sau
  agricultura ecologică.

4.   Pentru eficientizarea programului pentru școli, statele membre prevăd, de asemenea, măsurile educative
  de însoțire
  , care pot include măsuri și activități care vizează conectarea copiilor cu agricultura
  , cum ar fi vizitele la ferme,
  și
  distribuirea unei mai mari varietăți
  de produse agricole,
  precum fructele și legumele prelucrate și alte specialități locale, regionale sau naționale, cum ar fi mierea, măslinele și uleiul de măsline și fructele uscate
  .
  Acest lucru va contribui la
  educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de alimente, lanțurile alimentare locale, agricultura ecologică
  și producția durabilă
  .

Justificare

Amendamentul de compromis 2 – partea 2 al Comisiei AGRI. Luând în considerare de faptul că măsurile educative permit distribuția ocazională a altor produse, compromisul include aici amendamente referitoare la specialitățile locale, regionale și naționale, cum ar fi mierea, măslinele, uleiul de măsline și fructele uscate.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus față de fructe și legume, banane și lapte, care pot fi incluse ocazional în măsurile educative de
  sprijin
  . | 5.   Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus față de fructe și legume, banane, lapte și
  produse lactate
  , care pot fi incluse ocazional în măsurile educative de
  însoțire pentru a fi distribuite
  .
  În cazul fructelor și legumelor prelucrate, nu se permit produsele care conțin adaos de zahăr, de grăsimi, de sare și/sau de îndulcitori și/sau adaos de potențatori de aromă (aditivi alimentari artificiali, coduri E620 – E650). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus față de fructe și legume, banane și lapte, care pot fi incluse ocazional în măsurile educative de
  sprijin
  .

5.   Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus față de fructe și legume, banane, lapte și
  produse lactate
  , care pot fi incluse ocazional în măsurile educative de
  însoțire pentru a fi distribuite
  .
  În cazul fructelor și legumelor prelucrate, nu se permit produsele care conțin adaos de zahăr, de grăsimi, de sare și/sau de îndulcitori și/sau adaos de potențatori de aromă (aditivi alimentari artificiali, coduri E620 – E650).

Justificare

Aditivii alimentari E620 – E650 au efecte nocive asupra sănătății consumatorilor dacă sunt consumați în cantități mai mari. Întrucât scopul programului este promovarea alimentelor sănătoase, includerea aditivilor cu efect îndoielnic asupra sănătății ar fi contrară obiectivelor acestuia.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Statele membre
  trebuie să aleagă
  produsele care urmează să facă obiectul distribuirii sau urmează să fie incluse în măsurile educative
  de sprijin
  pe baza unor criterii obiective, care
  pot include
  considerente de sănătate
  și
  de mediu, caracterul sezonier, soiul sau disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil, produselor originare din Uniune, în special achizițiilor locale, produselor ecologice
  , lanțurilor de aprovizionare scurte
  sau beneficiilor pentru mediu. | 6.   Statele membre
  aleg
  produsele care urmează să facă obiectul distribuirii sau urmează să fie incluse în măsurile educative
  de însoțire
  pe baza unor criterii obiective, care
  includ
  considerente de sănătate, de mediu
  și etice
  , caracterul sezonier, soiul sau disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil, produselor originare din Uniune, în special
  producției și
  achizițiilor locale
  sau regionale
  ,
  lanțurilor de aprovizionare scurte
  , produselor ecologice sau beneficiilor pentru mediu
  și produselor de calitate stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
  .
  În cazul bananelor, se poate acorda prioritate produselor care provin din comerțul echitabil din țări terțe doar dacă nu sunt disponibile produse echivalente originare din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.   Statele membre
  trebuie să aleagă
  produsele care urmează să facă obiectul distribuirii sau urmează să fie incluse în măsurile educative
  de sprijin
  pe baza unor criterii obiective, care
  pot include
  considerente de sănătate
  și
  de mediu, caracterul sezonier, soiul sau disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil, produselor originare din Uniune, în special achizițiilor locale, produselor ecologice
  , lanțurilor de aprovizionare scurte
  sau beneficiilor pentru mediu.

6.   Statele membre
  aleg
  produsele care urmează să facă obiectul distribuirii sau urmează să fie incluse în măsurile educative
  de însoțire
  pe baza unor criterii obiective, care
  includ
  considerente de sănătate, de mediu
  și etice
  , caracterul sezonier, soiul sau disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil, produselor originare din Uniune, în special
  producției și
  achizițiilor locale
  sau regionale
  ,
  lanțurilor de aprovizionare scurte
  , produselor ecologice sau beneficiilor pentru mediu
  și produselor de calitate stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.
  .
  În cazul bananelor, se poate acorda prioritate produselor care provin din comerțul echitabil din țări terțe doar dacă nu sunt disponibile produse echivalente originare din Uniune.

Justificare

Amendamentul de compromis 3 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   În scopul promovării unor obiceiuri alimentare sănătoase, statele membre asigură faptul că autoritățile lor
  competente
  din sectorul sănătății aprobă lista
  tuturor
  produselor furnizate în cadrul programului pentru școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora. | 7.   În scopul promovării unor obiceiuri alimentare sănătoase,
  inclusiv în rândul copiilor cu intoleranță la lactoză,
  statele membre asigură faptul că autoritățile lor
  responsabile
  din sectorul sănătății
  și/sau al nutriției
  aprobă lista produselor furnizate în cadrul programului pentru școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.   În scopul promovării unor obiceiuri alimentare sănătoase, statele membre asigură faptul că autoritățile lor
  competente
  din sectorul sănătății aprobă lista
  tuturor
  produselor furnizate în cadrul programului pentru școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora.

7.   În scopul promovării unor obiceiuri alimentare sănătoase,
  inclusiv în rândul copiilor cu intoleranță la lactoză,
  statele membre asigură faptul că autoritățile lor
  responsabile
  din sectorul sănătății
  și/sau al nutriției
  aprobă lista produselor furnizate în cadrul programului pentru școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 1 – paragraful 1– partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4), nu trebuie să depășească: | 1.   Ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative
  de însoțire
  și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4)
  din prezentul articol
  , nu trebuie să depășească: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative
  de sprijin
  și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4), nu trebuie să depășească:

1.   Ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative
  de însoțire
  și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4)
  din prezentul articol
  , nu trebuie să depășească:

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 2 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 1 – paragraful 1– litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pentru lapte:
  80
  de milioane de euro pe an școlar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

pentru lapte:
  80
  de milioane de euro pe an școlar.

| (b) | pentru lapte
  și produse lactate
  :
  100
  de milioane de euro pe an școlar. |
| --- | --- |

(b)

pentru lapte
  și produse lactate
  :
  100
  de milioane de euro pe an școlar.

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 4 al Comisiei AGRI. Se prevede o creștere de 20 milioane EUR pentru pachetul de lapte cu obiectivul de a permite introducerea unui nivel minim al cheltuielilor pentru fiecare copil pe an pentru toate statele membre și de a se asigura că nici un stat membru nu este în pierdere ca urmare a introducerii noilor criterii.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se stabilească nivelul ajutorului din partea Uniunii care poate fi plătit pentru prețul porției de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte distribuit și prin care să se stabilească definiția unei porții. Comisia este, de asemenea, împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se fixeze o sumă minimă și o sumă maximă pentru finanțarea măsurilor educative de sprijin din alocările anuale definitive ale statelor membre. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se stabilească nivelul ajutorului din partea Uniunii care poate fi plătit pentru prețul porției de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte distribuit și prin care să se stabilească definiția unei porții. Comisia este, de asemenea, împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se fixeze o sumă minimă și o sumă maximă pentru finanțarea măsurilor educative de sprijin din alocările anuale definitive ale statelor membre.

eliminat

Justificare

Pentru a păstra coerența textului, aceste competențe au fost deplasate la articolul 24 alineatul (1a).

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 1– litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pentru fructe și legume, inclusiv banane:
  criteriile
  obiective bazate pe: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

pentru fructe și legume, inclusiv banane:
  criteriile
  obiective bazate pe:

| (a) | pentru fructe și legume, inclusiv banane:
  criterii
  obiective bazate pe: |
| --- | --- |

(a)

pentru fructe și legume, inclusiv banane:
  criterii
  obiective bazate pe:

| | (i) | numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din
  populație
  , |
| --- | --- | --- |

(i)

numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din
  populație
  ,

| | (i) | numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din
  populația statului membru respectiv
  , |
| --- | --- | --- |

(i)

numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din
  populația statului membru respectiv
  ,

| | (ii) | gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure
  un
  ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din
  tratat
  și pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 și |
| --- | --- | --- |

(ii)

gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure
  un
  ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din
  tratat
  și pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 și

| | (ii) | gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure
  furnizarea unui
  ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din
  TFUE
  și
  /sau
  pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 și |
| --- | --- | --- |

(ii)

gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure
  furnizarea unui
  ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din
  TFUE
  și
  /sau
  pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 și

| | (iii) | o majorare suplimentară de 5 % a ajutorului din partea Uniunii pentru regiunile ultraperiferice și o altă majorare de 5 % dacă aceste regiuni importă produse din alte regiuni ultraperiferice din apropiere; și |
| --- | --- | --- |

(iii)

o majorare suplimentară de 5 % a ajutorului din partea Uniunii pentru regiunile ultraperiferice și o altă majorare de 5 % dacă aceste regiuni importă produse din alte regiuni ultraperiferice din apropiere; și

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 1 al Comisiei AGRI. Ar trebui să se păstreze criteriile obiective bazate pe numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație și pe gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru, dat fiind că acest sistem pare să fie un sistem echitabil, care corespunde nevoilor statelor membre.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 1– litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pentru lapte:
  utilizarea anterioară a fondurilor în cadrul programelor anterioare pentru furnizarea de lapte și produse lactate către copii, precum și criteriile obiective bazate pe proporția copiilor cu vârste cuprinse între șase și zece ani în aceste programe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

pentru lapte:
  utilizarea anterioară a fondurilor în cadrul programelor anterioare pentru furnizarea de lapte și produse lactate către copii, precum și criteriile obiective bazate pe proporția copiilor cu vârste cuprinse între șase și zece ani în aceste programe.

| (b) | pentru lapte
  și produsele lactate
  :
  o combinație a următoarelor criterii, care se aplică pentru o perioadă tranzitorie de șase ani de la data punerii în funcțiune a noului program
  : |
| --- | --- |

(b)

pentru lapte
  și produsele lactate
  :
  o combinație a următoarelor criterii, care se aplică pentru o perioadă tranzitorie de șase ani de la data punerii în funcțiune a noului program
  :

| | (i) | numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populația statului membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(i)

numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populația statului membru respectiv;

| | (ii) | gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure furnizarea unui ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din TFUE și/sau pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013; |
| --- | --- | --- |

(ii)

gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure furnizarea unui ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din TFUE și/sau pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013;

| | (iii) | utilizarea anterioară a fondurilor în cadrul programelor precedente pentru furnizarea de lapte și produse lactate către copii, cu excepția Croației, pentru care se introduce un sistem de plată forfetar; pentru a asigura o distribuție echitabilă a fondurilor între statele membre, acest criteriu este compensat de introducerea unui ajutor minim anual din partea Uniunii pentru fiecare copil din grupa de vârstă menționată la punctul (i), stabilit pe baza utilizării medii a fondurilor pentru fiecare copil pe stat membru; |
| --- | --- | --- |

(iii)

utilizarea anterioară a fondurilor în cadrul programelor precedente pentru furnizarea de lapte și produse lactate către copii, cu excepția Croației, pentru care se introduce un sistem de plată forfetar; pentru a asigura o distribuție echitabilă a fondurilor între statele membre, acest criteriu este compensat de introducerea unui ajutor minim anual din partea Uniunii pentru fiecare copil din grupa de vârstă menționată la punctul (i), stabilit pe baza utilizării medii a fondurilor pentru fiecare copil pe stat membru;

| | (iv) | o majorare suplimentară de 5 % a ajutorului din partea Uniunii pentru regiunile ultraperiferice și o altă majorare de 5 % dacă aceste regiuni importă produse din alte regiuni ultraperiferice din apropiere; |
| --- | --- | --- |

(iv)

o majorare suplimentară de 5 % a ajutorului din partea Uniunii pentru regiunile ultraperiferice și o altă majorare de 5 % dacă aceste regiuni importă produse din alte regiuni ultraperiferice din apropiere;

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 2 al Comisiei AGRI. Luând în considerare amendamentele depuse, în special cele care elimină criteriile anterioare pentru lapte, obiectivul prezentului compromis este de a stabili un sistem mai echitabil de alocare fără a penaliza statele membre care au utilizat în mod eficient programul de distribuire a laptelui în școli până în prezent și au primit ajutoare cu o valoare mai mare. Prezentul compromis se bazează pe calculele realizate de DG AGRI la cererea raportorului.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | După încheierea perioadei tranzitorii menționate la litera (b), laptele și produsele lactate fac obiectul criteriilor stabilite la litera (a) punctele (i) și (ii). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

După încheierea perioadei tranzitorii menționate la litera (b), laptele și produsele lactate fac obiectul criteriilor stabilite la litera (a) punctele (i) și (ii).

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 2 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte continuă să respecte criteriile obiective menționate la prezentul alineat. | Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte
  și produse lactate
  continuă să respecte criteriile obiective menționate la prezentul alineat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte continuă să respecte criteriile obiective menționate la prezentul alineat.

Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte
  și produse lactate
  continuă să respecte criteriile obiective menționate la prezentul alineat.

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 1 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  statele membre se asigură că un procentaj de cel puțin 10 % și cel mult 20 % din fondurile care le sunt alocate anual în cadrul programului pentru școli este consacrat măsurilor educative de însoțire. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  statele membre se asigură că un procentaj de cel puțin 10 % și cel mult 20 % din fondurile care le sunt alocate anual în cadrul programului pentru școli este consacrat măsurilor educative de însoțire.

Justificare

Amendamentul de compromis 2 – partea 4 al Comisiei AGRI. Luând în considerare importanța fundamentală a măsurilor educative în cadrul noului program și amendamentele depuse, compromisul stabilește un procentaj de cel puțin 10 % și cel mult 20 % pentru finanțarea măsurilor educative.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Fără a depăși plafonul global de
  230
  de milioane de euro rezultat din sumele menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera până la
  15 %
  din repartizările lor indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte către celălalt sector, în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 227. | 4.   Fără a depăși plafonul global de
  250
  de milioane de euro rezultat din sumele menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera până la
  10 %
  din repartizările lor indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte
  și produse lactate
  către celălalt sector
  , iar acest transfer poate fi majorat până la 20 % în cazul regiunilor ultraperiferice,
  în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 227. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Fără a depăși plafonul global de
  230
  de milioane de euro rezultat din sumele menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera până la
  15 %
  din repartizările lor indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte către celălalt sector, în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 227.

4.   Fără a depăși plafonul global de
  250
  de milioane de euro rezultat din sumele menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera până la
  10 %
  din repartizările lor indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte
  și produse lactate
  către celălalt sector
  , iar acest transfer poate fi majorat până la 20 % în cazul regiunilor ultraperiferice,
  în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 227.

Justificare

Amendamentul de compromis 4 – partea 5 al Comisiei AGRI. Se prevede o creștere de 20 milioane EUR pentru pachetul de lapte cu obiectivul de a permite introducerea unui nivel minim al cheltuielilor pentru fiecare copil pe an pentru toate statele membre și de a se asigura că nici un stat membru nu este în pierdere ca urmare a introducerii noilor criterii. Cu privire la transferurile bugetare, compromisul este o cale de mijloc între amendamentele depuse cu privire la această chestiune.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ajutorul din partea Uniunii furnizat în conformitate cu alineatul (1) nu se utilizează pentru a înlocui finanțarea acordată programelor naționale în derulare de încurajare a consumului de fructe sau lapte în școli, care furnizează fructe și legume, fructe și legume prelucrate, banane, lapte și produse lactate sau altor programe de distribuire în școli care includ astfel de produse. Ajutorul din partea Uniunii vine în completarea finanțării naționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5a.
     
  Ajutorul din partea Uniunii furnizat în conformitate cu alineatul (1) nu se utilizează pentru a înlocui finanțarea acordată programelor naționale în derulare de încurajare a consumului de fructe sau lapte în școli, care furnizează fructe și legume, fructe și legume prelucrate, banane, lapte și produse lactate sau altor programe de distribuire în școli care includ astfel de produse. Ajutorul din partea Uniunii vine în completarea finanțării naționale.

Justificare

Reintroduce articolul 23 alineatul (6) din Regulamentul privind OCP unică: fondurile UE ar trebui să fie cu adevărat complementare finanțării naționale, pentru a evita un efect de balast.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Statele membre pot decide, în conformitate cu strategiile lor respective, să nu acorde ajutorul solicitat în cazul în care suma ajutorului solicitat nu depășește suma minimă stabilită de statul membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.
     
  Statele membre pot decide, în conformitate cu strategiile lor respective, să nu acorde ajutorul solicitat în cazul în care suma ajutorului solicitat nu depășește suma minimă stabilită de statul membru în cauză.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Uniunea poate finanța, de asemenea, în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu privire la
  acest program
  și măsuri conexe privind crearea de rețele
  la nivelul acestuia
  . | 7.   Uniunea poate finanța, de asemenea, în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, măsuri de informare,
  comunicare, publicitate,
  monitorizare și evaluare legate de programul pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu privire la
  obiectivele sale, vizând în special părinții și formatorii, precum
  și măsuri conexe privind crearea de rețele
  și alte activități legate direct de punerea în aplicare a programului pentru școli
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.   Uniunea poate finanța, de asemenea, în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu privire la
  acest program
  și măsuri conexe privind crearea de rețele
  la nivelul acestuia
  .

7.   Uniunea poate finanța, de asemenea, în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, măsuri de informare,
  comunicare, publicitate,
  monitorizare și evaluare legate de programul pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu privire la
  obiectivele sale, vizând în special părinții și formatorii, precum
  și măsuri conexe privind crearea de rețele
  și alte activități legate direct de punerea în aplicare a programului pentru școli
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 23 a – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Statele membre care participă la programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune. Statele membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese oferite în instituțiile de învățământ. | 8.   Statele membre care participă la programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune
  , prin intermediul afișării la intrarea instituțiilor de învățământ
  .
  În plus, statele membre pot folosi orice mijloc de comunicare adecvat, cum ar fi situri de internet dedicate, materiale grafice informative, precum și campanii de sensibilizare a publicului. O identitate comună și un logo al Uniunii sunt utilizate pe toate materialele de informare destinate beneficiarilor.
  Statele membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese oferite în instituțiile de învățământ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.   Statele membre care participă la programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune. Statele membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese oferite în instituțiile de învățământ.

8.   Statele membre care participă la programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune
  , prin intermediul afișării la intrarea instituțiilor de învățământ
  .
  În plus, statele membre pot folosi orice mijloc de comunicare adecvat, cum ar fi situri de internet dedicate, materiale grafice informative, precum și campanii de sensibilizare a publicului. O identitate comună și un logo al Uniunii sunt utilizate pe toate materialele de informare destinate beneficiarilor.
  Statele membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese oferite în instituțiile de învățământ.

Justificare

Amendamentul de compromis 5 – partea 1 al Comisiei AGRI. Statele membre care distribuie ajutorul UE ar trebui să utilizeze afișarea la intrările instituțiilor de învățământ pentru a asigura o mai bună vizibilitate a acțiunii UE, astfel cum se prevede în regulamentele de punere în aplicare existente pentru programe. Luând în considerare valoarea adăugată la nivelul UE a programului, este important să se consolideze vizibilitatea acestuia și să se sensibilizeze mai mult opinia publică, în special într-un moment în care cetățenii sunt tot mai dezamăgiți de Europa.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | elaborarea de strategii naționale sau regionale și de măsuri educative
  de sprijin
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

elaborarea de strategii naționale sau regionale și de măsuri educative
  de sprijin
  .

| (c) | elaborarea de strategii naționale sau regionale și de măsuri educative
  însoțitoare
  . |
| --- | --- |

(c)

elaborarea de strategii naționale sau regionale și de măsuri educative
  însoțitoare
  .

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 2 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pentru a asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor
  europene
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte delegate privind: | 2.   Pentru a asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor
  Uniunii și o repartizare echitabilă a acestor fonduri între statele membre, precum și pentru a limita sarcina administrativă a instituțiilor de învățământ care participă la program și a statelor membre
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte delegate privind: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Pentru a asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor
  europene
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte delegate privind:

2.   Pentru a asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor
  Uniunii și o repartizare echitabilă a acestor fonduri între statele membre, precum și pentru a limita sarcina administrativă a instituțiilor de învățământ care participă la program și a statelor membre
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte delegate privind:

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – litera -a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | plafonul ajutorului Uniunii care poate fi acordat pentru fiecare copil și fiecare operațiune de distribuire ca și contribuție la prețul fructelor și legumelor, inclusiv al bananelor, laptelui și produselor lactate distribuite; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-a)

plafonul ajutorului Uniunii care poate fi acordat pentru fiecare copil și fiecare operațiune de distribuire ca și contribuție la prețul fructelor și legumelor, inclusiv al bananelor, laptelui și produselor lactate distribuite;

Justificare

Pentru a păstra coerența textului, competențele delegate au fost deplasate de la articolul 23a alineatul (1). Pentru buna gestionare bugetară a programului, ar fi mai adecvată stabilirea unui ajutor maxim pe operațiune de distribuire, în loc de un ajutor pe porție dificil de controlat – a se vedea amendamentul la considerentul (6).

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| a) | repartizarea indicativă a ajutorului între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și pentru
  lapte și
  , dacă este cazul, revizuirea acesteia în urma evaluării menționate
  la articolul 23a alineatul (2)
  al doilea paragraf,
  sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind modul în care
  sunt
  luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

a)

repartizarea indicativă a ajutorului între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și pentru
  lapte și
  , dacă este cazul, revizuirea acesteia în urma evaluării menționate
  la articolul 23a alineatul (2)
  al doilea paragraf,
  sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind modul în care
  sunt
  luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor,

| a) | repartizarea indicativă a ajutorului între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, lapte și
  produse lactate, suma minimă a ajutorului Uniunii cheltuit pentru fiecare copil menționat
  la articolul 23a alineatul (2)
  litera (b)
  , sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind modul în care
  trebuie
  luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor; |
| --- | --- |

a)

repartizarea indicativă a ajutorului între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, lapte și
  produse lactate, suma minimă a ajutorului Uniunii cheltuit pentru fiecare copil menționat
  la articolul 23a alineatul (2)
  litera (b)
  , sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind modul în care
  trebuie
  luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor;

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | condițiile privind transferurile dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și
  lapte; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

condițiile privind transferurile dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane,
  și
  lapte;

| (b) | condițiile privind transferurile dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane, lapte
  și produse lactate
  ; |
| --- | --- |

(b)

condițiile privind transferurile dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane, lapte
  și produse lactate
  ;

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 1 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | costurile și/sau măsurile care sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa
  sume minime și
  sume maxime pentru costuri specifice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

costurile și/sau măsurile care sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa
  sume minime și
  sume maxime pentru costuri specifice;

| (c) | costurile și/sau măsurile care sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa sume maxime pentru costuri specifice; |
| --- | --- |

(c)

costurile și/sau măsurile care sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa sume maxime pentru costuri specifice;

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 2 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | punerea în aplicare a unor proceduri unice pentru introducerea cererilor de participare a instituțiilor de învățământ și pentru controale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

punerea în aplicare a unor proceduri unice pentru introducerea cererilor de participare a instituțiilor de învățământ și pentru controale;

Justificare

În afara criteriilor tehnice definite prin act de punere în aplicare în temeiul articolului 25 litera (c), ar fi util să se stabilească pentru fiecare act delegat proceduri unice pentru introducerea cererilor de participare a instituțiilor de învățământ și pentru controale, cu scopul de a reduce sarcina administrativă care împiedică participarea școlilor la programe, în special a școlilor care doresc să participe la ambele programe.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 24 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Pentru a
  spori
  gradul de sensibilizare cu privire la programul pentru școli, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să impună statelor membre ce desfășoară un program pentru școli să aducă la cunoștința publicului
  caracterul de subvenționare al ajutorului din partea Uniunii
  . | 3.   Pentru a
  promova și a crește
  gradul de sensibilizare cu privire la programul pentru școli
  și a mări vizibilitatea ajutorului Uniunii
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să impună statelor membre ce desfășoară un program pentru școli să aducă
  în mod clar
  la cunoștința publicului
  faptul că primesc sprijin din partea Uniunii pentru punerea în aplicare a programului, în ceea ce privește: |
| | (a) | criteriile specifice legate de utilizarea afișelor și a altor materiale informative; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Pentru a
  spori
  gradul de sensibilizare cu privire la programul pentru școli, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să impună statelor membre ce desfășoară un program pentru școli să aducă la cunoștința publicului
  caracterul de subvenționare al ajutorului din partea Uniunii
  .

3.   Pentru a
  promova și a crește
  gradul de sensibilizare cu privire la programul pentru școli
  și a mări vizibilitatea ajutorului Uniunii
  , Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să impună statelor membre ce desfășoară un program pentru școli să aducă
  în mod clar
  la cunoștința publicului
  faptul că primesc sprijin din partea Uniunii pentru punerea în aplicare a programului, în ceea ce privește:

(a)

criteriile specifice legate de utilizarea afișelor și a altor materiale informative;

| (b) | stabilirea de criterii specifice în ceea ce privește prezentarea, componența, dimensiunea și aspectul identității comune și a logoului Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

stabilirea de criterii specifice în ceea ce privește prezentarea, componența, dimensiunea și aspectul identității comune și a logoului Uniunii.

Justificare

Amendamentul de compromis 5 – partea 2 al Comisiei AGRI. Competențe delegate în conformitate cu amendamentul la articolul 23a alineatul (8).

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 25 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | alocarea definitivă a ajutorului pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte între statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul (1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a alineatul (4); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

alocarea definitivă a ajutorului pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte între statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul (1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a alineatul (4);

| (a) | alocarea definitivă a ajutorului pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte
  și produse lactate
  între statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul (1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a alineatul (4); |
| --- | --- |

(a)

alocarea definitivă a ajutorului pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte
  și produse lactate
  între statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul (1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a alineatul (4);

Justificare

Amendament în conformitate cu amendamentul de compromis 1 al Comisiei AGRI.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 5

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 25 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | metodele de soluționare a deficiențelor apărute în procesul de implementare, în scopul de a evita blocajele provocate de sarcinile birocratice excesive; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fa)

metodele de soluționare a deficiențelor apărute în procesul de implementare, în scopul de a evita blocajele provocate de sarcinile birocratice excesive;

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 7

Regulamentul (UE) nr. 1308/2013

Articolul 217 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe lângă
  ajutorul
  din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale pentru furnizarea produselor către
  copiii din
  instituțiile de învățământ sau pentru costurile aferente, menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c). | Pe lângă
  primirea și utilizarea ajutorului
  din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale
  sau regionale
  pentru furnizarea produselor către
  copii și pot adopta măsuri educative de însoțire în
  instituțiile de învățământ sau pentru
  a acoperi
  costurile aferente, menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pe lângă
  ajutorul
  din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale pentru furnizarea produselor către
  copiii din
  instituțiile de învățământ sau pentru costurile aferente, menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c).

Pe lângă
  primirea și utilizarea ajutorului
  din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale
  sau regionale
  pentru furnizarea produselor către
  copii și pot adopta măsuri educative de însoțire în
  instituțiile de învățământ sau pentru
  a acoperi
  costurile aferente, menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 19 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/106 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/106

---

P8_TA(2015)0191

Cererea de ridicare a imunității parlamentare a lui Viktor Uspaskich

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich (2014/2203(IMM))

(2016/C 353/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich înaintată la 1 octombrie 2014 de către Procurorul General al Lituaniei și anunțată în ședința plenară din 12 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Viktor Uspaskich înaintată la 1 octombrie 2014 de către Procurorul General al Lituaniei și anunțată în ședința plenară din 12 noiembrie 2014,

| — | în urma audierii lui Viktor Uspaskich în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Viktor Uspaskich în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură;

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Lituania,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0149/2015),

| A. | întrucât Procurorul General al Lituaniei a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Viktor Uspaskich, membru al Parlamentului European, în legătură cu o cercetare preliminară având ca obiect o presupusă infracțiune penală; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Lituaniei a solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Viktor Uspaskich, membru al Parlamentului European, în legătură cu o cercetare preliminară având ca obiect o presupusă infracțiune penală;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Lituania și articolul 22 al treilea alineat din Statutul Seimasului stipulează că un membru al Seimasului nu poate fi urmărit penal, nu poate fi arestat sau supus unor măsuri restrictive sau privative de libertate fără acordul Seimasului, excepție făcând cazurile de flagrant delict; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Lituania și articolul 22 al treilea alineat din Statutul Seimasului stipulează că un membru al Seimasului nu poate fi urmărit penal, nu poate fi arestat sau supus unor măsuri restrictive sau privative de libertate fără acordul Seimasului, excepție făcând cazurile de flagrant delict;

| D. | întrucât Viktor Uspaskich este acuzat de săvârșirea infracțiunii de ultraj judiciar în temeiul articolului 232 din Codul penal al Republicii Lituania, |
| --- | --- |

D.

întrucât Viktor Uspaskich este acuzat de săvârșirea infracțiunii de ultraj judiciar în temeiul articolului 232 din Codul penal al Republicii Lituania,

| E. | întrucât nu există niciun indiciu de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu există o suspiciune întemeiată cum că acțiunea penală ar fi fost intentată cu intenția de a-i cauza deputatului daune politice; |
| --- | --- |

E.

întrucât nu există niciun indiciu de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu există o suspiciune întemeiată cum că acțiunea penală ar fi fost intentată cu intenția de a-i cauza deputatului daune politice;

| 1. | hotărăște să-i ridice imunitatea lui Viktor Uspaskich; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să-i ridice imunitatea lui Viktor Uspaskich;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente Procurorului General al Lituaniei și lui Viktor Uspaskich. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente Procurorului General al Lituaniei și lui Viktor Uspaskich.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlament, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/108

---

P8_TA(2015)0192

Cererea de ridicare a imunității a lui Jérôme Lavrilleux

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Jérôme Lavrilleux (2015/2014(IMM))

(2016/C 353/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jérôme Lavrilleux, transmisă la 23 decembrie 2014 de către Ministrul francez al Justiției, la solicitarea Procurorului-șef al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Paris, comunicată în plen la 15 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jérôme Lavrilleux, transmisă la 23 decembrie 2014 de către Ministrul francez al Justiției, la solicitarea Procurorului-șef al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Paris, comunicată în plen la 15 ianuarie 2015,

| — | în urma audierii lui Jérôme Lavrilleux în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jérôme Lavrilleux în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul de la 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul de la 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0152/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0152/2015),

| A. | întrucât Procurorul-șef al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Paris a solicitat ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux, deputat în Parlamentul European, în legătură cu o cercetare judiciară desfășurată sub aspectul săvârșirii infracțiunilor de fals, uz de documente false, abuz de încredere, tentativă de fraudă și complicitate la comiterea și tăinuirea acestor infracțiuni, finanțare ilegală a unei campanii electorale și complicitate la comiterea și tăinuirea acestei infracțiuni; întrucât judecătorii francezi ar dori să aplice, în acest context, o măsură privativă sau restrictivă de libertate împotriva lui Jérôme Lavrilleux; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul-șef al Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Paris a solicitat ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux, deputat în Parlamentul European, în legătură cu o cercetare judiciară desfășurată sub aspectul săvârșirii infracțiunilor de fals, uz de documente false, abuz de încredere, tentativă de fraudă și complicitate la comiterea și tăinuirea acestor infracțiuni, finanțare ilegală a unei campanii electorale și complicitate la comiterea și tăinuirea acestei infracțiuni; întrucât judecătorii francezi ar dori să aplice, în acest context, o măsură privativă sau restrictivă de libertate împotriva lui Jérôme Lavrilleux;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că, pe teritoriul național, membrii Parlamentului European beneficiază de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că, pe teritoriul național, membrii Parlamentului European beneficiază de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 26 alineatele (2) și (3) din Constituția franceză prevede că niciun membru al parlamentului nu este arestat pentru săvârșirea unei infracțiuni penale sau a altei infracțiuni majore și nici nu i se poate aplica vreo măsură privativă sau restrictivă de libertate în lipsa unei autorizații din partea secretariatului camerei din care face parte, că o astfel de autorizație nu este necesară în cazul unei infracțiuni penale sau al altei infracțiuni majore comise flagrante delicto sau în cazul în care a fost pronunțată o condamnare definitivă, și că parlamentul poate cere suspendarea detenției, a măsurilor privative sau restrictive de libertate sau a urmăririi îndreptate împotriva unuia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 26 alineatele (2) și (3) din Constituția franceză prevede că niciun membru al parlamentului nu este arestat pentru săvârșirea unei infracțiuni penale sau a altei infracțiuni majore și nici nu i se poate aplica vreo măsură privativă sau restrictivă de libertate în lipsa unei autorizații din partea secretariatului camerei din care face parte, că o astfel de autorizație nu este necesară în cazul unei infracțiuni penale sau al altei infracțiuni majore comise flagrante delicto sau în cazul în care a fost pronunțată o condamnare definitivă, și că parlamentul poate cere suspendarea detenției, a măsurilor privative sau restrictive de libertate sau a urmăririi îndreptate împotriva unuia dintre membrii săi;

| D. | întrucât există suspiciunea că Jérôme Lavrilleux ar fi fost implicat într-un sistem de facturare frauduloasă a cheltuielilor efectuate în cadrul unei campanii; |
| --- | --- |

D.

întrucât există suspiciunea că Jérôme Lavrilleux ar fi fost implicat într-un sistem de facturare frauduloasă a cheltuielilor efectuate în cadrul unei campanii;

| E. | întrucât ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux ar trebui să intre sub incidența condițiilor menționate la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

E.

întrucât ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux ar trebui să intre sub incidența condițiilor menționate la articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură;

| F. | întrucât acuzațiile aduse nu au nicio legătură cu calitatea lui Jérôme Lavrilleux de membru al Parlamentului European, ci decurg din funcția îndeplinită anterior, și anume aceea de director adjunct de campanie în cadrul ultimelor alegeri prezidențiale desfășurate în Franța; |
| --- | --- |

F.

întrucât acuzațiile aduse nu au nicio legătură cu calitatea lui Jérôme Lavrilleux de membru al Parlamentului European, ci decurg din funcția îndeplinită anterior, și anume aceea de director adjunct de campanie în cadrul ultimelor alegeri prezidențiale desfășurate în Franța;

| G. | întrucât Jérôme Lavrilleux nu este urmărit pentru opiniile sau voturile exprimate în calitate de deputat în Parlamentul European, în exercițiul funcțiunilor sale, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât Jérôme Lavrilleux nu este urmărit pentru opiniile sau voturile exprimate în calitate de deputat în Parlamentul European, în exercițiul funcțiunilor sale, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| H. | întrucât Parlamentul nu a constatat existența niciunui indiciu de fumus persecutionis, cu alte cuvinte a unei prezumții suficient de întemeiate și exacte cum că urmărirea ar fi fost pusă în mișcare cu intenția de a-i aduce deputatului prejudicii politice; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul nu a constatat existența niciunui indiciu de fumus persecutionis, cu alte cuvinte a unei prezumții suficient de întemeiate și exacte cum că urmărirea ar fi fost pusă în mișcare cu intenția de a-i aduce deputatului prejudicii politice;

| 1. | hotărăște ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux; |
| --- | --- |

1.

hotărăște ridicarea imunității lui Jérôme Lavrilleux;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Franceze și lui Jérôme Lavrilleux. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Franceze și lui Jérôme Lavrilleux.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, Hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/110

---

P8_TA(2015)0193

Cererea de ridicare a imunității parlamentare a lui Janusz Korwin-Mikke

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke (2015/2049(IMM))

(2016/C 353/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke, înaintată la 29 decembrie 2014 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura judiciară pusă în mișcare de Parchetul Districtual Varșovia (cauza nr. V Ds 223/14) și anunțată în ședința plenară din 28 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Janusz Korwin-Mikke, înaintată la 29 decembrie 2014 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura judiciară pusă în mișcare de Parchetul Districtual Varșovia (cauza nr. V Ds 223/14) și anunțată în ședința plenară din 28 ianuarie 2015,

| — | în urma audierii dlui Korwin-Mikke în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii dlui Korwin-Mikke în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul de la 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul de la 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone și articolele 7b alineatul (1) și 7c alineatul (1) din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau de senator, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone și articolele 7b alineatul (1) și 7c alineatul (1) din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau de senator,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0150/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0150/2015),

| A. | întrucât Procurorul General al Republicii Polone a înaintat o cerere din partea Parchetului Districtual Varșovia pentru autorizarea începerii urmăririi penale a deputatului în Parlamentul European Janusz Korwin-Mikke, sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prevăzute la articolul 222 alineatul (1) din Codul penal polon; întrucât, în particular, procedura are ca obiect o presupusă infracțiune contra integrității corporale a unui funcționar public; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Republicii Polone a înaintat o cerere din partea Parchetului Districtual Varșovia pentru autorizarea începerii urmăririi penale a deputatului în Parlamentul European Janusz Korwin-Mikke, sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prevăzute la articolul 222 alineatul (1) din Codul penal polon; întrucât, în particular, procedura are ca obiect o presupusă infracțiune contra integrității corporale a unui funcționar public;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, trebuie să beneficieze, pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din țara respectivă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, trebuie să beneficieze, pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din țara respectivă;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone, răspunderea penală a unui deputat nu poate fi invocată fără acordul Seimului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone, răspunderea penală a unui deputat nu poate fi invocată fără acordul Seimului;

| E. | întrucât numai Parlamentul este competent să hotărască cu privire la ridicarea, sau nu, a imunității într-un caz dat; întrucât Parlamentul poate ține, în mod rezonabil, seama de poziția deputatului atunci când hotărăște să-i ridice, sau nu, imunitatea (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât numai Parlamentul este competent să hotărască cu privire la ridicarea, sau nu, a imunității într-un caz dat; întrucât Parlamentul poate ține, în mod rezonabil, seama de poziția deputatului atunci când hotărăște să-i ridice, sau nu, imunitatea (2);

| F. | întrucât, după cum s-a confirmat cu ocazia audierii sale, presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiunilor dlui Korwin-Mikke în calitatea sa de membru al Parlamentului European și nici nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiunilor sale în calitate de membru al Parlamentului European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât, după cum s-a confirmat cu ocazia audierii sale, presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiunilor dlui Korwin-Mikke în calitatea sa de membru al Parlamentului European și nici nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiunilor sale în calitate de membru al Parlamentului European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| G. | întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a constatat existența unui fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a găsit nicio dovadă care să conducă la o suspiciune suficient de întemeiată și exactă în conformitate cu care acțiunea penală ar fi fost intentată cu intenția de a-i produce daune politice deputatului în cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a constatat existența unui fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a găsit nicio dovadă care să conducă la o suspiciune suficient de întemeiată și exactă în conformitate cu care acțiunea penală ar fi fost intentată cu intenția de a-i produce daune politice deputatului în cauză;

| 1. | hotărăște să-i ridice imunitatea lui Janusz Korwin-Mikke; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să-i ridice imunitatea lui Janusz Korwin-Mikke;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente autorității de resort a Republicii Polone și lui Janusz Korwin-Mikke. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie și raportul comisiei competente autorității de resort a Republicii Polone și lui Janusz Korwin-Mikke.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Cauza T-345/05 Mote/Parliament (citată mai sus), punctul 28.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/112 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/112

---

P8_TA(2015)0194

Cererea de ridicare a imunității parlamentare a lui Theodoros Zagorakis

Decizia Parlamentului European din 19 mai 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Theodoros Zagorakis (II) (2015/2071(IMM))

(2016/C 353/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Theodoros Zagorakis, înaintată la 10 martie 2015 de către procurorul adjunct din cadrul Curții Supreme a Greciei în legătură cu cauza nr. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564, aflată pe rolul Tribunalul de primă instanță Salonic și anunțată în ședința plenară din 25 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Theodoros Zagorakis, înaintată la 10 martie 2015 de către procurorul adjunct din cadrul Curții Supreme a Greciei în legătură cu cauza nr. ΑΒΜ Δ2011/5382, Β2012/564, aflată pe rolul Tribunalul de primă instanță Salonic și anunțată în ședința plenară din 25 martie 2015,

| — | având în vedere faptul că dl Zagorakis a renunțat la dreptul său de a fi audiat în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că dl Zagorakis a renunțat la dreptul său de a fi audiat în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0151/2015),

| A. | întrucât procurorul adjunct din cadrul Curții Supreme a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Theodoros Zagorakis, deputat în Parlamentul European, în legătură cu o posibilă acționare în justiție sub aspectul săvârșirii unei presupuse infracțiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul adjunct din cadrul Curții Supreme a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Theodoros Zagorakis, deputat în Parlamentul European, în legătură cu o posibilă acționare în justiție sub aspectul săvârșirii unei presupuse infracțiuni;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Elene stipulează că, pe durata mandatului lor, membrii parlamentului nu pot fi urmăriți, arestați reținuți sau supuși unei alte măsuri restrictive fără acordul prealabil al parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Elene stipulează că, pe durata mandatului lor, membrii parlamentului nu pot fi urmăriți, arestați reținuți sau supuși unei alte măsuri restrictive fără acordul prealabil al parlamentului;

| D. | întrucât dl Zagorakis este învinuit de a fi răspunzător de unele nereguli financiare survenite între 2007 și 2012 la clubul de fotbal PAOK, al cărui președinte era în acea perioadă; |
| --- | --- |

D.

întrucât dl Zagorakis este învinuit de a fi răspunzător de unele nereguli financiare survenite între 2007 și 2012 la clubul de fotbal PAOK, al cărui președinte era în acea perioadă;

| E. | întrucât presupusa infracțiune nu are nicio legătură cu calitatea dlui Zagorakis de deputat în Parlamentul European, ci este mai curând legată de funcția sa de președinte al clubului de fotbal PAOK; |
| --- | --- |

E.

întrucât presupusa infracțiune nu are nicio legătură cu calitatea dlui Zagorakis de deputat în Parlamentul European, ci este mai curând legată de funcția sa de președinte al clubului de fotbal PAOK;

| F. | întrucât acuzarea nu are în vedere opinii sau voturi exprimate în exercițiul funcțiunilor de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât acuzarea nu are în vedere opinii sau voturi exprimate în exercițiul funcțiunilor de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| G. | întrucât nu există motive pentru a suspecta că urmărirea penală ar avea la bază intenția de aduce daune activității politice a deputatului (fumus persecutionis), dat fiind că învinuirile au fost formulate cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia mandatul; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu există motive pentru a suspecta că urmărirea penală ar avea la bază intenția de aduce daune activității politice a deputatului (fumus persecutionis), dat fiind că învinuirile au fost formulate cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia mandatul;

| 1. | hotărăște să-i ridice imunitatea lui Theodoros Zagorakis; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să-i ridice imunitatea lui Theodoros Zagorakis;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie Parchetului de pe lângă Curtea Supremă a Greciei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite fără întârziere prezenta decizie Parchetului de pe lângă Curtea Supremă a Greciei.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 19 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/114

---

P8_TA(2015)0189

Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul cu Confederația Elvețiană ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat) (COM(2014)0305 – C8-0009/2014 – 2014/0158(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2016/C 353/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0305), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0305),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0009/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0009/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 – Metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 – Metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0145/2015),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0158

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 mai 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/1145.)

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/115 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/115

---

P8_TA(2015)0190

Convenția europeană pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției europene pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (07597/1/2014 – C8-0286/2014 – 2010/0361(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 353/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07597/1/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07597/1/2014),

| — | având în vedere Directiva 98/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 1998 privind protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 1998 privind protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (1)

| — | având în vedere Convenția europeană privind protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat din 24 ianuarie 2001 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană privind protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat din 24 ianuarie 2001 (2),

| — | având în vedere Decizia 2014/243/UE a Consiliului din 14 aprilie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției europene pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/243/UE a Consiliului din 14 aprilie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției europene pentru protecția juridică a serviciilor bazate pe acces condiționat și a serviciilor de acces condiționat (3),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) subpunctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0286/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) subpunctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0286/2014),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 22 octombrie 2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 22 octombrie 2013 (4),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0071/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0071/2015),

| 1. | aprobă încheierea convenției; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea convenției;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 320, 28.11.1998, p. 54.

(2)  JO L 336, 20.12.2011, p. 2.

(3)  JO L 128, 30.4.2014, p. 61.

(4)  Hotărârea Curții de Justiție din 22 octombrie 2013, Comisia/Consiliu, C-137/12, ECLI:EU:C:2013:675.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/116 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/116

---

P8_TA(2015)0195

Indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 19 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 353/22)

[Amendamentul nr. 1]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*)

la propunerea Comisiei

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (3),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Stabilirea prețului multor instrumente financiare și contracte financiare depinde de exactitatea și integritatea indicilor de referință. Cazurile
  grave
  de manipulare a indicilor de referință ai ratei dobânzii, cum ar fi LIBOR și EURIBOR
  și a indicilor de referință pentru cursul de schimb, care duc la pierderi considerabile pentru consumatori și investitori și la reducerea și mai mult a încrederii cetățenilor în sectorul financiar
  , precum și acuzațiile de manipulare a indicilor de referință pentru energie, petrol și cursul de schimb
  demonstrează
  că indicii de referință
  pot face obiectul
  conflictelor de interese
  și pot fi afectați de regimuri de utilizare a puterii discreționare și de regimuri de slabă guvernanță, care
  pot fi
  vulnerabile
  la manipulare. Lipsa exactității sau a integrității indicilor de referință sau îndoielile cu privire la aceștia pot submina încrederea în piață, pot cauza pierderi pentru consumatori și investitori și pot denatura economia reală. Prin urmare, este necesar să se asigure exactitatea, soliditatea și integritatea indicilor de referință și a procesului de elaborare a acestora. |
| --- | --- |

(1)

Stabilirea prețului multor instrumente financiare și contracte financiare depinde de exactitatea și integritatea indicilor de referință. Cazurile
  grave
  de manipulare a indicilor de referință ai ratei dobânzii, cum ar fi LIBOR și EURIBOR
  și a indicilor de referință pentru cursul de schimb, care duc la pierderi considerabile pentru consumatori și investitori și la reducerea și mai mult a încrederii cetățenilor în sectorul financiar
  , precum și acuzațiile de manipulare a indicilor de referință pentru energie, petrol și cursul de schimb
  demonstrează
  că indicii de referință
  pot face obiectul
  conflictelor de interese
  și pot fi afectați de regimuri de utilizare a puterii discreționare și de regimuri de slabă guvernanță, care
  pot fi
  vulnerabile
  la manipulare. Lipsa exactității sau a integrității indicilor de referință sau îndoielile cu privire la aceștia pot submina încrederea în piață, pot cauza pierderi pentru consumatori și investitori și pot denatura economia reală. Prin urmare, este necesar să se asigure exactitatea, soliditatea și integritatea indicilor de referință și a procesului de elaborare a acestora.

| (2) | Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (4) conține anumite cerințe cu privire la fiabilitatea indicilor de referință utilizați pentru stabilirea prețului unui instrument financiar cotat. Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare (5) conține anumite cerințe cu privire la indicii de referință utilizați de către emitenți. Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (6) conține anumite cerințe privind utilizarea indicilor de referință de către fondurile de investiție ale OPCVM. Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea pieței angro de energie (7) conține anumite dispoziții care interzic manipularea indicilor de referință utilizați pentru produsele energetice angro. Cu toate acestea, actele legislative menționate acoperă doar anumite aspecte ale anumitor indici de referință și nu abordează toate vulnerabilitățile existente în procesul de elaborare a tuturor indicilor de referință. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (4) conține anumite cerințe cu privire la fiabilitatea indicilor de referință utilizați pentru stabilirea prețului unui instrument financiar cotat. Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare (5) conține anumite cerințe cu privire la indicii de referință utilizați de către emitenți. Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (6) conține anumite cerințe privind utilizarea indicilor de referință de către fondurile de investiție ale OPCVM. Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea pieței angro de energie (7) conține anumite dispoziții care interzic manipularea indicilor de referință utilizați pentru produsele energetice angro. Cu toate acestea, actele legislative menționate acoperă doar anumite aspecte ale anumitor indici de referință și nu abordează toate vulnerabilitățile existente în procesul de elaborare a tuturor indicilor de referință.

| (3) | Indicii de referință sunt esențiali pentru stabilirea prețurilor tranzacțiilor transfrontaliere, facilitând astfel funcționarea eficace a pieței interne cu privire la o varietate mare de instrumente și servicii financiare. Numeroși indici de referință care sunt utilizați ca rate de referință în contractele financiare, în special în creditele ipotecare, sunt elaborați într-un stat membru, dar sunt utilizați de către instituții de credit și consumatori din alte state membre. În plus, astfel de instituții de credit de multe ori își acoperă riscurile sau obțin fondurile pentru acordarea acestor contracte financiare pe piața interbancară transfrontalieră. Numai două state membre au adoptat acte legislative naționale privind indicii de referință, însă cadrele lor legislative respective privind indicii de referință indică deja divergențe cu privire la aspecte precum domeniul lor de aplicare. În plus, Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO) a adoptat
  în 2013
  principii privind indicii de referință și, având în vedere că
  respectivele
  principii oferă o anumită flexibilitate în ceea ce privește sfera lor exactă de aplicare și mijloacele pentru punerea lor în aplicare, este probabil ca statele membre să adopte dispoziții legislative la nivel național care vor pune în aplicare aceste principii în mod divergent. |
| --- | --- |

(3)

Indicii de referință sunt esențiali pentru stabilirea prețurilor tranzacțiilor transfrontaliere, facilitând astfel funcționarea eficace a pieței interne cu privire la o varietate mare de instrumente și servicii financiare. Numeroși indici de referință care sunt utilizați ca rate de referință în contractele financiare, în special în creditele ipotecare, sunt elaborați într-un stat membru, dar sunt utilizați de către instituții de credit și consumatori din alte state membre. În plus, astfel de instituții de credit de multe ori își acoperă riscurile sau obțin fondurile pentru acordarea acestor contracte financiare pe piața interbancară transfrontalieră. Numai două state membre au adoptat acte legislative naționale privind indicii de referință, însă cadrele lor legislative respective privind indicii de referință indică deja divergențe cu privire la aspecte precum domeniul lor de aplicare. În plus, Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO) a adoptat
  în 2013
  principii privind indicii de referință și, având în vedere că
  respectivele
  principii oferă o anumită flexibilitate în ceea ce privește sfera lor exactă de aplicare și mijloacele pentru punerea lor în aplicare, este probabil ca statele membre să adopte dispoziții legislative la nivel național care vor pune în aplicare aceste principii în mod divergent.

| (3a) | Utilizarea indicilor de referință financiari nu este limitată la emiterea și producerea de instrumente și de contracte financiare. Industria financiară se bazează, de asemenea, pe indici de referință pentru evaluarea performanțelor unui fond de investiții cu scopul urmăririi randamentului, al stabilirii alocării activelor dintr-un portofoliu sau cu scopul calculării taxelor de performanță. Stabilirea și revizuirea ponderilor aplicate diverșilor indici din cadrul unei combinații de indici cu scopul de a stabili beneficiul financiar preconizat sau valoarea unui instrument financiar sau a unui contract financiar sau cu scopul de a măsura performanțele unui fond de investiții sunt considerate, de asemenea, utilizare, deoarece o astfel de activitate nu implică utilizarea de puteri discreționare, spre deosebire de activitatea de producere a indicilor. Deținerea unor instrumente financiare care se raportează la un anumit indice de referință nu este considerată utilizare a indicelui de referință. |
| --- | --- |

(3a)

Utilizarea indicilor de referință financiari nu este limitată la emiterea și producerea de instrumente și de contracte financiare. Industria financiară se bazează, de asemenea, pe indici de referință pentru evaluarea performanțelor unui fond de investiții cu scopul urmăririi randamentului, al stabilirii alocării activelor dintr-un portofoliu sau cu scopul calculării taxelor de performanță. Stabilirea și revizuirea ponderilor aplicate diverșilor indici din cadrul unei combinații de indici cu scopul de a stabili beneficiul financiar preconizat sau valoarea unui instrument financiar sau a unui contract financiar sau cu scopul de a măsura performanțele unui fond de investiții sunt considerate, de asemenea, utilizare, deoarece o astfel de activitate nu implică utilizarea de puteri discreționare, spre deosebire de activitatea de producere a indicilor. Deținerea unor instrumente financiare care se raportează la un anumit indice de referință nu este considerată utilizare a indicelui de referință.

| (4) | Aceste abordări divergente vor conduce la fragmentarea pieței interne, deoarece administratorii și utilizatorii de indici de referință se vor supune unor norme diferite de la un stat membru la altul
  . Astfel,
  indicii de referință elaborați într-un stat membru este posibil să nu poată fi utilizați în alte state membre. În absența unui cadru armonizat pentru a asigura acuratețea și integritatea indicilor de referință utilizați în cazul instrumentelor financiare și al contractelor financiare în Uniune, este, prin urmare, probabil că diferențele dintre dispozițiile legislative ale statelor membre vor crea obstacole în calea bunei funcționări a pieței interne pentru furnizarea de indici de referință. |
| --- | --- |

(4)

Aceste abordări divergente vor conduce la fragmentarea pieței interne, deoarece administratorii și utilizatorii de indici de referință se vor supune unor norme diferite de la un stat membru la altul
  . Astfel,
  indicii de referință elaborați într-un stat membru este posibil să nu poată fi utilizați în alte state membre. În absența unui cadru armonizat pentru a asigura acuratețea și integritatea indicilor de referință utilizați în cazul instrumentelor financiare și al contractelor financiare în Uniune, este, prin urmare, probabil că diferențele dintre dispozițiile legislative ale statelor membre vor crea obstacole în calea bunei funcționări a pieței interne pentru furnizarea de indici de referință.

| (5) | Normele UE în materie de protecție a consumatorilor nu abordează situația punctuală a adecvării indicilor de referință în cazul contractelor financiare. Ca urmare a reclamațiilor consumatorilor și a litigiilor referitoare la utilizarea necorespunzătoare a indicilor de referință în mai multe state membre, este probabil că vor fi adoptate la nivel național măsuri divergente, inspirate de preocupările legitime de protecție a consumatorilor, care ar putea duce la fragmentarea pieței interne din cauza condițiilor de concurență diferite, corespunzătoare diferitelor niveluri de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

(5)

Normele UE în materie de protecție a consumatorilor nu abordează situația punctuală a adecvării indicilor de referință în cazul contractelor financiare. Ca urmare a reclamațiilor consumatorilor și a litigiilor referitoare la utilizarea necorespunzătoare a indicilor de referință în mai multe state membre, este probabil că vor fi adoptate la nivel național măsuri divergente, inspirate de preocupările legitime de protecție a consumatorilor, care ar putea duce la fragmentarea pieței interne din cauza condițiilor de concurență diferite, corespunzătoare diferitelor niveluri de protecție a consumatorilor.

| (6) | Prin urmare, pentru a asigura funcționarea adecvată a pieței interne și pentru a îmbunătăți condițiile de funcționare a acesteia, în special cu privire la piețele financiare, precum și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor, este necesar să se stabilească un cadru de reglementare comun pentru indicii de referință la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, pentru a asigura funcționarea adecvată a pieței interne și pentru a îmbunătăți condițiile de funcționare a acesteia, în special cu privire la piețele financiare, precum și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor, este necesar să se stabilească un cadru de reglementare comun pentru indicii de referință la nivelul Uniunii.

| (7) | Este adecvat și necesar ca normele respective să ia forma legislativă a unui regulament pentru a avea garanția că dispozițiile care impun în mod direct obligații persoanelor implicate în elaborarea, aducerea de contribuții la elaborarea indicilor de referință și utilizarea acestor indici sunt aplicate în mod uniform în întreaga Uniune. Întrucât un cadru legislativ pentru furnizarea de indici de referință presupune neapărat măsuri care prevăd cerințe precise privind toate diferitele aspecte inerente furnizării indicilor de referință, chiar și mici divergențe referitoare la abordarea adoptată în ceea ce privește unul dintre aceste aspecte ar putea duce la obstacole semnificative în calea furnizării transfrontaliere a indicilor de referință. Prin urmare, utilizarea unui regulament care se aplică direct, fără a fi necesară adoptarea de acte legislative naționale, ar trebui să reducă posibilitatea adoptării unor măsuri divergente la nivel național și ar trebui să asigure o abordare coerentă, o mai mare securitate juridică și ar trebui să prevină apariția unor obstacole semnificative în calea furnizării transfrontaliere a indicilor de referință. |
| --- | --- |

(7)

Este adecvat și necesar ca normele respective să ia forma legislativă a unui regulament pentru a avea garanția că dispozițiile care impun în mod direct obligații persoanelor implicate în elaborarea, aducerea de contribuții la elaborarea indicilor de referință și utilizarea acestor indici sunt aplicate în mod uniform în întreaga Uniune. Întrucât un cadru legislativ pentru furnizarea de indici de referință presupune neapărat măsuri care prevăd cerințe precise privind toate diferitele aspecte inerente furnizării indicilor de referință, chiar și mici divergențe referitoare la abordarea adoptată în ceea ce privește unul dintre aceste aspecte ar putea duce la obstacole semnificative în calea furnizării transfrontaliere a indicilor de referință. Prin urmare, utilizarea unui regulament care se aplică direct, fără a fi necesară adoptarea de acte legislative naționale, ar trebui să reducă posibilitatea adoptării unor măsuri divergente la nivel național și ar trebui să asigure o abordare coerentă, o mai mare securitate juridică și ar trebui să prevină apariția unor obstacole semnificative în calea furnizării transfrontaliere a indicilor de referință.

| (8) | Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să suficient de extins pentru a crea un cadru de reglementare preventiv. Elaborarea de indici de referință presupune exercitarea de puteri discreționare în stabilirea lor și este în mod inerent supusă anumitor tipuri de conflicte de interese, ceea ce implică existența unor oportunități și stimulente pentru a manipula acești indici de referință. Acești factori de risc sunt comuni tuturor indicilor de referință și toți ar trebui să respecte cerințe adecvate în materie de guvernanță și de control.
  Cu toate acestea, gradul de risc este variabil și, prin urmare, abordarea adoptată în fiecare caz ar trebui să fie adaptată la circumstanțele specifice.
  Întrucât vulnerabilitatea și importanța unui indice de referință variază în timp, reducerea domeniului de aplicare la indicii care sunt în prezent importanți sau vulnerabili nu ar aborda riscurile pe care orice indice de referință le poate prezenta în viitor. În special, indicii de referință care în prezent nu sunt încă utilizați pe scară largă ar putea să aibă o sferă de utilizare mai largă în viitor, astfel încât, în privința acestora, chiar și o manipulare minoră poate avea un impact semnificativ. |
| --- | --- |

(8)

Domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să suficient de extins pentru a crea un cadru de reglementare preventiv. Elaborarea de indici de referință presupune exercitarea de puteri discreționare în stabilirea lor și este în mod inerent supusă anumitor tipuri de conflicte de interese, ceea ce implică existența unor oportunități și stimulente pentru a manipula acești indici de referință. Acești factori de risc sunt comuni tuturor indicilor de referință și toți ar trebui să respecte cerințe adecvate în materie de guvernanță și de control.
  Cu toate acestea, gradul de risc este variabil și, prin urmare, abordarea adoptată în fiecare caz ar trebui să fie adaptată la circumstanțele specifice.
  Întrucât vulnerabilitatea și importanța unui indice de referință variază în timp, reducerea domeniului de aplicare la indicii care sunt în prezent importanți sau vulnerabili nu ar aborda riscurile pe care orice indice de referință le poate prezenta în viitor. În special, indicii de referință care în prezent nu sunt încă utilizați pe scară largă ar putea să aibă o sferă de utilizare mai largă în viitor, astfel încât, în privința acestora, chiar și o manipulare minoră poate avea un impact semnificativ.

| (9) | Factorul determinant al domeniului de aplicare al prezentului regulament ar trebui să îl constituie influența valorii indicilor asupra valorii unui instrument financiar
  sau
  a unui contract financiar ▌. Prin urmare, domeniul de aplicare nu ar trebui să fie condiționat de natura datelor de intrare. Indicii de referință calculați pe baza datelor de intrare economice, cum ar fi prețurile acțiunilor, și pe baza unor cifre sau valori neeconomice, cum ar fi parametrii meteorologici, ar trebui, prin urmare, să fie incluși în domeniul de
  aplicare
  . Prezentul regulament ar trebui să includă indicii de referință care sunt supuși acestor riscuri, dar ar trebui ▌, de asemenea,
  să recunoască numărul mare de indici de referință furnizați peste tot în lume și impactul diferit pe care aceștia îl au asupra stabilității financiare și economiei reale
  .
  Prezentul regulament
  ar trebui să prevadă, de asemenea, un răspuns proporțional la riscurile pe care le prezintă diferiții indici de referință. Prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să includă în domeniul său de aplicare toți indicii de referință care sunt utilizați pentru stabilirea prețului instrumentelor financiare cotate sau tranzacționate în locuri de tranzacționare reglementate.
  Toate referințele la zile din prezentul regulament ar trebui să însemne zile calendaristice. |
| --- | --- |

(9)

Factorul determinant al domeniului de aplicare al prezentului regulament ar trebui să îl constituie influența valorii indicilor asupra valorii unui instrument financiar
  sau
  a unui contract financiar ▌. Prin urmare, domeniul de aplicare nu ar trebui să fie condiționat de natura datelor de intrare. Indicii de referință calculați pe baza datelor de intrare economice, cum ar fi prețurile acțiunilor, și pe baza unor cifre sau valori neeconomice, cum ar fi parametrii meteorologici, ar trebui, prin urmare, să fie incluși în domeniul de
  aplicare
  . Prezentul regulament ar trebui să includă indicii de referință care sunt supuși acestor riscuri, dar ar trebui ▌, de asemenea,
  să recunoască numărul mare de indici de referință furnizați peste tot în lume și impactul diferit pe care aceștia îl au asupra stabilității financiare și economiei reale
  .
  Prezentul regulament
  ar trebui să prevadă, de asemenea, un răspuns proporțional la riscurile pe care le prezintă diferiții indici de referință. Prezentul regulament ar trebui, prin urmare, să includă în domeniul său de aplicare toți indicii de referință care sunt utilizați pentru stabilirea prețului instrumentelor financiare cotate sau tranzacționate în locuri de tranzacționare reglementate.
  Toate referințele la zile din prezentul regulament ar trebui să însemne zile calendaristice.

| (10) | Un număr mare de consumatori sunt părți la contracte financiare, în special contracte de credit de consum garantate cu ipoteci, care se raportează la indici de referință supuși acelorași riscuri. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să includă în domeniul său de aplicare indicii sau ratele de referință menționate în Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(10)

Un număr mare de consumatori sunt părți la contracte financiare, în special contracte de credit de consum garantate cu ipoteci, care se raportează la indici de referință supuși acelorași riscuri. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să includă în domeniul său de aplicare indicii sau ratele de referință menționate în Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8).

| (11) | Un indice sau o combinație de indici existenți în care nu sunt incluse date de intrare noi și care sunt utilizați pentru a evalua performanța unui fond sau a unui produs financiar sunt considerați drept utilizare a unui indice de referință. |
| --- | --- |

(11)

Un indice sau o combinație de indici existenți în care nu sunt incluse date de intrare noi și care sunt utilizați pentru a evalua performanța unui fond sau a unui produs financiar sunt considerați drept utilizare a unui indice de referință.

| (12) | Toți administratorii de indici de referință pot face obiectul unor conflicte de interese, pot exercita puteri discreționare și pot dispune de sisteme inadecvate de guvernanță și de control. De asemenea, întrucât administratorii controlează procesul de elaborare a indicilor de referință, impunerea obligației de autorizare și de supraveghere
  sau înregistrare
  a administratorilor este cea mai eficace modalitate de a asigura integritatea indicilor de referință. |
| --- | --- |

(12)

Toți administratorii de indici de referință pot face obiectul unor conflicte de interese, pot exercita puteri discreționare și pot dispune de sisteme inadecvate de guvernanță și de control. De asemenea, întrucât administratorii controlează procesul de elaborare a indicilor de referință, impunerea obligației de autorizare și de supraveghere
  sau înregistrare
  a administratorilor este cea mai eficace modalitate de a asigura integritatea indicilor de referință.

| (13) | Contribuitorii pot face obiectul unor conflicte de interese, pot exercita puteri discreționare și, prin urmare, pot constitui o sursă de manipulare. Contribuția la un indice de referință este o activitate voluntară. Dacă orice inițiativă impune contribuitorilor obligația de a-și modifica substanțial modelele de afaceri, s-ar putea ca aceștia să înceteze să mai contribuie la indicii de referință în cauză. Cu toate acestea, pentru entitățile care fac deja obiectul reglementării și supravegherii, impunerea de obligații referitoare la existența unor sisteme fiabile de guvernanță și de control nu ar trebui să conducă la costuri substanțiale sau la o sarcină administrativă disproporționată. Prin urmare, prezentul regulament impune anumite obligații contribuitorilor supravegheați. |
| --- | --- |

(13)

Contribuitorii pot face obiectul unor conflicte de interese, pot exercita puteri discreționare și, prin urmare, pot constitui o sursă de manipulare. Contribuția la un indice de referință este o activitate voluntară. Dacă orice inițiativă impune contribuitorilor obligația de a-și modifica substanțial modelele de afaceri, s-ar putea ca aceștia să înceteze să mai contribuie la indicii de referință în cauză. Cu toate acestea, pentru entitățile care fac deja obiectul reglementării și supravegherii, impunerea de obligații referitoare la existența unor sisteme fiabile de guvernanță și de control nu ar trebui să conducă la costuri substanțiale sau la o sarcină administrativă disproporționată. Prin urmare, prezentul regulament impune anumite obligații contribuitorilor supravegheați.

| (14) | Un administrator este persoana fizică sau juridică care deține controlul
  voluntar
  asupra furnizării unui indice de referință, în special persoana care administrează indicele de referință, colectează și analizează datele de intrare, determină indicele de referință și
  fie
  publică
  direct indicele de referință, fie externalizează publicarea acestuia unei terțe părți
  . Cu toate acestea, atunci când o persoană doar publică sau face referire la un indice de referință în contextul activităților sale jurnalistice, dar nu are niciun control asupra furnizării acestui indice de referință, persoana în cauză ar trebui să nu facă obiectul cerințelor impuse administratorilor prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(14)

Un administrator este persoana fizică sau juridică care deține controlul
  voluntar
  asupra furnizării unui indice de referință, în special persoana care administrează indicele de referință, colectează și analizează datele de intrare, determină indicele de referință și
  fie
  publică
  direct indicele de referință, fie externalizează publicarea acestuia unei terțe părți
  . Cu toate acestea, atunci când o persoană doar publică sau face referire la un indice de referință în contextul activităților sale jurnalistice, dar nu are niciun control asupra furnizării acestui indice de referință, persoana în cauză ar trebui să nu facă obiectul cerințelor impuse administratorilor prin prezentul regulament.

| (15) | Un indice se calculează utilizând o formulă sau orice altă metodă care se bazează pe valori subiacente. În elaborarea formulei respective, în efectuarea calculului sau în stabilirea datelor de intrare intervin puteri discreționare. Această putere discreționară creează riscul de manipulare, prin urmare, toți indicii de referință care au în comun această caracteristică ar trebui să fie incluși în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Cu toate acestea, în cazul în care un preț unic sau o valoare unică sunt utilizate ca referință pentru un instrument financiar, de exemplu, în cazul în care prețul unui singur titlu de valoare constituie prețul de referință pentru o opțiune, nu intervine în proces niciun calcul, nicio dată de intrare și nicio putere discreționară. Prin urmare, prețul unic sau prețurile de referință cu valoare unică nu ar trebui să fie considerate indici de referință în sensul prezentului regulament. Prețurile de referință sau prețurile de compensare elaborate de contrapărți centrale (CPC) nu ar trebui să fie considerate indici de referință pentru că sunt utilizate pentru a determina compensarea, marjele și gestionarea riscurilor și, prin urmare, acestea nu determină suma de plată în cadrul unui instrument financiar sau valoarea unui instrument financiar. |
| --- | --- |

(15)

Un indice se calculează utilizând o formulă sau orice altă metodă care se bazează pe valori subiacente. În elaborarea formulei respective, în efectuarea calculului sau în stabilirea datelor de intrare intervin puteri discreționare. Această putere discreționară creează riscul de manipulare, prin urmare, toți indicii de referință care au în comun această caracteristică ar trebui să fie incluși în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Cu toate acestea, în cazul în care un preț unic sau o valoare unică sunt utilizate ca referință pentru un instrument financiar, de exemplu, în cazul în care prețul unui singur titlu de valoare constituie prețul de referință pentru o opțiune, nu intervine în proces niciun calcul, nicio dată de intrare și nicio putere discreționară. Prin urmare, prețul unic sau prețurile de referință cu valoare unică nu ar trebui să fie considerate indici de referință în sensul prezentului regulament. Prețurile de referință sau prețurile de compensare elaborate de contrapărți centrale (CPC) nu ar trebui să fie considerate indici de referință pentru că sunt utilizate pentru a determina compensarea, marjele și gestionarea riscurilor și, prin urmare, acestea nu determină suma de plată în cadrul unui instrument financiar sau valoarea unui instrument financiar.

| (16) | În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, ar trebui respectată în totalitate independența Băncii Centrale Europene și a băncilor centrale naționale din cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în executarea atribuțiilor, sarcinilor și îndatoririlor conferite lor prin tratate, precum și independența băncilor centrale naționale prevăzută în structura constituțională a statelor membre sau a țării terțe vizate
  . |
| --- | --- |

(16)

În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, ar trebui respectată în totalitate independența Băncii Centrale Europene și a băncilor centrale naționale din cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale în executarea atribuțiilor, sarcinilor și îndatoririlor conferite lor prin tratate, precum și independența băncilor centrale naționale prevăzută în structura constituțională a statelor membre sau a țării terțe vizate
  .

| (17) | ▌Pentru a asigura integritatea indicilor de referință, administratorii acestora ar trebui să aibă obligația de a institui mecanisme adecvate de guvernanță pentru a controla conflictele de interese și pentru a menține încrederea în integritatea indicilor de referință. Chiar și în cazul în care sunt administrați în mod eficace, majoritatea administratorilor fac obiectul unor conflicte de interese și ar putea fi nevoiți să ia hotărâri și decizii care afectează diferite părți interesate. Prin urmare, este
  important
  ca administratorii să aibă o funcție independentă de supraveghere a punerii în aplicare și a eficacității mecanismelor de guvernanță care asigură o supraveghere eficace. |
| --- | --- |

(17)

▌Pentru a asigura integritatea indicilor de referință, administratorii acestora ar trebui să aibă obligația de a institui mecanisme adecvate de guvernanță pentru a controla conflictele de interese și pentru a menține încrederea în integritatea indicilor de referință. Chiar și în cazul în care sunt administrați în mod eficace, majoritatea administratorilor fac obiectul unor conflicte de interese și ar putea fi nevoiți să ia hotărâri și decizii care afectează diferite părți interesate. Prin urmare, este
  important
  ca administratorii să aibă o funcție independentă de supraveghere a punerii în aplicare și a eficacității mecanismelor de guvernanță care asigură o supraveghere eficace.

| (18) | Manipularea sau lipsa de fiabilitate a indicilor de referință pot aduce prejudicii investitorilor și consumatorilor. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească un cadru pentru ținerea evidențelor de către administratori și contribuitori, precum și să asigure transparența cu privire la scopul unui indice de referință și cu privire la datele de intrare care facilitează soluționarea mai eficientă și mai echitabilă a oricăror eventuale pretenții formulate în conformitate cu legislația națională sau a Uniunii. |
| --- | --- |

(18)

Manipularea sau lipsa de fiabilitate a indicilor de referință pot aduce prejudicii investitorilor și consumatorilor. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să stabilească un cadru pentru ținerea evidențelor de către administratori și contribuitori, precum și să asigure transparența cu privire la scopul unui indice de referință și cu privire la datele de intrare care facilitează soluționarea mai eficientă și mai echitabilă a oricăror eventuale pretenții formulate în conformitate cu legislația națională sau a Uniunii.

| (19) | Auditul și punerea efectivă în aplicare a prezentului regulament necesită o analiză ex-post și prezentarea de documente justificative
  . Prezentul regulament ar trebui
  , prin urmare,
  să stabilească un cadru pentru
  ca administratorii indicilor de referință să țină evidențe corespunzătoare cu privire la metoda de calculare a indicelui de referință pentru o perioadă suficient de lungă. Realitatea pe care un indice de referință vizează să o măsoare și mediul în care aceasta este măsurată se pot modifica în timp. Prin urmare, este necesar ca procesul și metodologia de furnizare a indicilor de referință să fie verificate sau revizuite în mod periodic în vederea identificării deficiențelor și a posibilelor îmbunătățiri. Multe părți interesate pot fi afectate de deficiențele legate de furnizarea indicilor de referință și pot contribui la identificarea acestor deficiențe. Prin urmare,
  prezentul regulament ar trebui să instituie un cadru pentru a stabili
  o procedură independentă de soluționare a plângerilor
  de către administratori,
  pentru a
  permite părților
  interesate ▌să informeze administratorul indicelui de referință cu privire la eventualele plângeri și
  pentru a garanta
  că administratorul indicelui de referință evaluează în mod obiectiv caracterul întemeiat al plângerilor. |
| --- | --- |

(19)

Auditul și punerea efectivă în aplicare a prezentului regulament necesită o analiză ex-post și prezentarea de documente justificative
  . Prezentul regulament ar trebui
  , prin urmare,
  să stabilească un cadru pentru
  ca administratorii indicilor de referință să țină evidențe corespunzătoare cu privire la metoda de calculare a indicelui de referință pentru o perioadă suficient de lungă. Realitatea pe care un indice de referință vizează să o măsoare și mediul în care aceasta este măsurată se pot modifica în timp. Prin urmare, este necesar ca procesul și metodologia de furnizare a indicilor de referință să fie verificate sau revizuite în mod periodic în vederea identificării deficiențelor și a posibilelor îmbunătățiri. Multe părți interesate pot fi afectate de deficiențele legate de furnizarea indicilor de referință și pot contribui la identificarea acestor deficiențe. Prin urmare,
  prezentul regulament ar trebui să instituie un cadru pentru a stabili
  o procedură independentă de soluționare a plângerilor
  de către administratori,
  pentru a
  permite părților
  interesate ▌să informeze administratorul indicelui de referință cu privire la eventualele plângeri și
  pentru a garanta
  că administratorul indicelui de referință evaluează în mod obiectiv caracterul întemeiat al plângerilor.

| (20) | Furnizarea indicilor de referință implică frecvent externalizarea unor funcții importante, cum ar fi calcularea indicelui de referință, colectarea datelor de intrare și difuzarea indicelui de referință. Pentru a asigura eficacitatea mecanismelor de guvernanță, este necesar să se asigure că orice astfel de externalizare nu scutește niciun administrator de indici de referință de obligațiile și responsabilitățile care îi revin și că aceasta este realizată astfel încât să nu interfereze cu capacitatea administratorului de a-și respecta obligațiile sau responsabilitățile și nici cu capacitatea autorității competente relevante de a-l supraveghea. |
| --- | --- |

(20)

Furnizarea indicilor de referință implică frecvent externalizarea unor funcții importante, cum ar fi calcularea indicelui de referință, colectarea datelor de intrare și difuzarea indicelui de referință. Pentru a asigura eficacitatea mecanismelor de guvernanță, este necesar să se asigure că orice astfel de externalizare nu scutește niciun administrator de indici de referință de obligațiile și responsabilitățile care îi revin și că aceasta este realizată astfel încât să nu interfereze cu capacitatea administratorului de a-și respecta obligațiile sau responsabilitățile și nici cu capacitatea autorității competente relevante de a-l supraveghea.

| (21) | Administratorul de indici de referință este principalul destinatar al datelor de intrare și poate evalua integritatea și exactitatea acestora în mod constant.▌ |
| --- | --- |

(21)

Administratorul de indici de referință este principalul destinatar al datelor de intrare și poate evalua integritatea și exactitatea acestora în mod constant.▌

| (22) | Angajații unui administrator pot identifica posibile încălcări ale prezentului regulament sau potențiale vulnerabilități care ar putea conduce la manipulare sau la tentative de manipulare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui
  să instituie un cadru
  care să permită angajaților să îi prevină în mod confidențial pe administratori cu privire la posibile încălcări ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(22)

Angajații unui administrator pot identifica posibile încălcări ale prezentului regulament sau potențiale vulnerabilități care ar putea conduce la manipulare sau la tentative de manipulare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui
  să instituie un cadru
  care să permită angajaților să îi prevină în mod confidențial pe administratori cu privire la posibile încălcări ale prezentului regulament.

| (23) | Orice putere discreționară care poate fi exercitată în furnizarea de date de intrare creează oportunități de manipulare a indicilor de referință. În cazul în care datele de intrare sunt date bazate pe tranzacții, puterea discreționară exercitată este mai scăzută, prin urmare posibilitatea de a manipula datele este redusă. De regulă, administratorii de indici de referință ar trebui să folosească, prin urmare, date de intrare bazate pe tranzacții reale, atunci când este posibil, însă, în cazurile în care datele de tranzacție sunt insuficiente pentru a asigura integritatea și exactitatea indicelui de referință, pot fi utilizate și alte date. |
| --- | --- |

(23)

Orice putere discreționară care poate fi exercitată în furnizarea de date de intrare creează oportunități de manipulare a indicilor de referință. În cazul în care datele de intrare sunt date bazate pe tranzacții, puterea discreționară exercitată este mai scăzută, prin urmare posibilitatea de a manipula datele este redusă. De regulă, administratorii de indici de referință ar trebui să folosească, prin urmare, date de intrare bazate pe tranzacții reale, atunci când este posibil, însă, în cazurile în care datele de tranzacție sunt insuficiente pentru a asigura integritatea și exactitatea indicelui de referință, pot fi utilizate și alte date.

| (24) | Exactitatea și fiabilitatea unui indice de referință în ceea ce privește măsurarea realității economice pe care este menit să o reprezinte depind de metodologia și de datele de intrare utilizate. Prin urmare, este necesar să se adopte o metodologie
  transparentă
  care să garanteze exactitatea și fiabilitatea indicelui de referință. |
| --- | --- |

(24)

Exactitatea și fiabilitatea unui indice de referință în ceea ce privește măsurarea realității economice pe care este menit să o reprezinte depind de metodologia și de datele de intrare utilizate. Prin urmare, este necesar să se adopte o metodologie
  transparentă
  care să garanteze exactitatea și fiabilitatea indicelui de referință.

| (25) | Ar putea fi necesară modificarea metodologiei pentru a se asigura exactitatea permanentă a indicelui de referință, însă orice modificare a metodologiei va avea un impact asupra părților interesate și a utilizatorilor indicelui de referință. Prin urmare, este necesar să se menționeze procedurile de urmat în momentul modificării metodologiei de elaborare a indicelui de referință, inclusiv necesitatea unei consultări, astfel încât utilizatorii și părțile interesate să poată lua măsurile necesare în lumina acestor modificări sau să informeze administratorul dacă au preocupări legate de modificările respective. |
| --- | --- |

(25)

Ar putea fi necesară modificarea metodologiei pentru a se asigura exactitatea permanentă a indicelui de referință, însă orice modificare a metodologiei va avea un impact asupra părților interesate și a utilizatorilor indicelui de referință. Prin urmare, este necesar să se menționeze procedurile de urmat în momentul modificării metodologiei de elaborare a indicelui de referință, inclusiv necesitatea unei consultări, astfel încât utilizatorii și părțile interesate să poată lua măsurile necesare în lumina acestor modificări sau să informeze administratorul dacă au preocupări legate de modificările respective.

| (26) | Integritatea și exactitatea indicilor de referință depinde de integritatea și exactitatea datelor de intrare furnizate de către contribuitori. Este esențial ca obligațiile contribuitorilor cu privire la
  aceste date
  de intrare să fie specificate în mod clar, să fie fiabile și în concordanță cu controalele și metodologia administratorului indicelui de referință. Prin urmare,
  dacă este cazul și dacă este posibil, în colaborare cu contribuitorii săi,
  ▌ administratorul indicelui de referință
  ar trebui
  să elaboreze un cod de conduită pentru a preciza aceste cerințe
  și responsabilitățile contribuitorilor privind punerea la dispoziție a datelor de intrare
  . |
| --- | --- |

(26)

Integritatea și exactitatea indicilor de referință depinde de integritatea și exactitatea datelor de intrare furnizate de către contribuitori. Este esențial ca obligațiile contribuitorilor cu privire la
  aceste date
  de intrare să fie specificate în mod clar, să fie fiabile și în concordanță cu controalele și metodologia administratorului indicelui de referință. Prin urmare,
  dacă este cazul și dacă este posibil, în colaborare cu contribuitorii săi,
  ▌ administratorul indicelui de referință
  ar trebui
  să elaboreze un cod de conduită pentru a preciza aceste cerințe
  și responsabilitățile contribuitorilor privind punerea la dispoziție a datelor de intrare
  .

| (27) | Mulți indici de referință sunt stabiliți
  prin aplicarea unei formule calculate folosind
  date de intrare care sunt furnizate de locurile de tranzacționare reglementate, de
  mecanisme de publicare aprobate sau de mecanisme de raportare, de
  bursele de energie
  sau
  de platformele de licitație pentru certificatele de emisii.
  În aceste cazuri, reglementările și supravegherea existente
  asigură integritatea
  și transparența
  datelor de intrare
  și
  prevăd cerințe de guvernanță și proceduri pentru notificarea cazurilor de încălcare. Prin urmare,
  cu condiția ca datele de intrare subiacente să provină integral din locuri de tranzacționare care fac obiectul cerințelor de transparență post-tranzacționare, inclusiv de pe o piață dintr-o țară terță considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată din Uniune
  , acești indici de referință
  ar trebui să fie
  scutiți de anumite obligații
  prevăzute în prezentul regulament
  pentru a se evita dubla reglementare și deoarece supravegherea acestora asigură integritatea datelor de intrare utilizate. |
| --- | --- |

(27)

Mulți indici de referință sunt stabiliți
  prin aplicarea unei formule calculate folosind
  date de intrare care sunt furnizate de locurile de tranzacționare reglementate, de
  mecanisme de publicare aprobate sau de mecanisme de raportare, de
  bursele de energie
  sau
  de platformele de licitație pentru certificatele de emisii.
  În aceste cazuri, reglementările și supravegherea existente
  asigură integritatea
  și transparența
  datelor de intrare
  și
  prevăd cerințe de guvernanță și proceduri pentru notificarea cazurilor de încălcare. Prin urmare,
  cu condiția ca datele de intrare subiacente să provină integral din locuri de tranzacționare care fac obiectul cerințelor de transparență post-tranzacționare, inclusiv de pe o piață dintr-o țară terță considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată din Uniune
  , acești indici de referință
  ar trebui să fie
  scutiți de anumite obligații
  prevăzute în prezentul regulament
  pentru a se evita dubla reglementare și deoarece supravegherea acestora asigură integritatea datelor de intrare utilizate.

| (28) | Contribuitorii pot face obiectul unor conflicte de interese și pot exercita puteri discreționare în procesul de determinare a datelor de intrare. Prin urmare, este necesar ca
  , atunci când este posibil și adecvat,
  aceștia să fie supuși unor mecanisme în materie de guvernanță pentru a se garanta faptul că astfel de conflicte sunt gestionate și că datele de intrare sunt exacte, sunt conforme cu cerințele administratorului și pot fi validate. |
| --- | --- |

(28)

Contribuitorii pot face obiectul unor conflicte de interese și pot exercita puteri discreționare în procesul de determinare a datelor de intrare. Prin urmare, este necesar ca
  , atunci când este posibil și adecvat,
  aceștia să fie supuși unor mecanisme în materie de guvernanță pentru a se garanta faptul că astfel de conflicte sunt gestionate și că datele de intrare sunt exacte, sunt conforme cu cerințele administratorului și pot fi validate.

| (29) | Diferitele tipuri de indici de referință și diferitele sectoare de referință prezintă caracteristici, vulnerabilități și riscuri diferite. Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să fie mai detaliate pentru anumite sectoare și tipuri de indici de referință. ▌Indicii de referință ai mărfurilor sunt utilizați pe scară largă și prezintă caracteristici sectoriale specifice, astfel încât este necesar să se precizeze felul în care aceste dispoziții se vor aplica în cazul respectivilor indici de referință în prezentul regulament.
  În plus, ar trebui ca în prezentul regulament să se prevadă un anumit grad de flexibilitate pentru a permite o actualizare în timp util a cerințelor diferențiate care se aplică diferitelor sectoare de indici de referință, ținând seama de evenimentele internaționale în curs, acordându-se o atenție deosebită activității Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO). |
| --- | --- |

(29)

Diferitele tipuri de indici de referință și diferitele sectoare de referință prezintă caracteristici, vulnerabilități și riscuri diferite. Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să fie mai detaliate pentru anumite sectoare și tipuri de indici de referință. ▌Indicii de referință ai mărfurilor sunt utilizați pe scară largă și prezintă caracteristici sectoriale specifice, astfel încât este necesar să se precizeze felul în care aceste dispoziții se vor aplica în cazul respectivilor indici de referință în prezentul regulament.
  În plus, ar trebui ca în prezentul regulament să se prevadă un anumit grad de flexibilitate pentru a permite o actualizare în timp util a cerințelor diferențiate care se aplică diferitelor sectoare de indici de referință, ținând seama de evenimentele internaționale în curs, acordându-se o atenție deosebită activității Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO).

| (29a) | Pentru ca un indice de referință să fie considerat critic în temeiul prezentului regulament, natura lui trebuie să fie considerată sistemică sau el trebuie să fie utilizat într-o manieră sistemică și să fie vulnerabil la manipulare pentru a asigura proporționalitatea în materie de reglementare. |
| --- | --- |

(29a)

Pentru ca un indice de referință să fie considerat critic în temeiul prezentului regulament, natura lui trebuie să fie considerată sistemică sau el trebuie să fie utilizat într-o manieră sistemică și să fie vulnerabil la manipulare pentru a asigura proporționalitatea în materie de reglementare.

| (30) | Eșecul anumitor indici de referință critici poate avea un impact semnificativ asupra stabilității financiare, asupra bunei funcționări a pieței și asupra investitorilor, prin urmare este necesar să se prevadă cerințe suplimentare pentru a asigura integritatea și soliditatea acestor indici de referință considerați ca fiind critici.
  Potențialele efecte destabilizatoare ale indicilor de referință critici pot fi resimțite de unul sau de mai multe state membre. Autoritățile naționale competente, împreună cu ESMA definesc indicii care vor fi considerați indici de referință critici. |
| --- | --- |

(30)

Eșecul anumitor indici de referință critici poate avea un impact semnificativ asupra stabilității financiare, asupra bunei funcționări a pieței și asupra investitorilor, prin urmare este necesar să se prevadă cerințe suplimentare pentru a asigura integritatea și soliditatea acestor indici de referință considerați ca fiind critici.
  Potențialele efecte destabilizatoare ale indicilor de referință critici pot fi resimțite de unul sau de mai multe state membre. Autoritățile naționale competente, împreună cu ESMA definesc indicii care vor fi considerați indici de referință critici.

| (30a) | Având în vedere importanța strategică a indicilor de referință critici pentru buna funcționare a pieței unice, ESMA trebuie să aibă competența de a adopta decizii direct aplicabile administratorului, iar dacă este cazul, și contribuitorilor la indicii de referință, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului

   (9)

  , în cazul în care autoritatea competentă de la nivel național nu a aplicat prezentul regulament sau a încălcat legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(30a)

Având în vedere importanța strategică a indicilor de referință critici pentru buna funcționare a pieței unice, ESMA trebuie să aibă competența de a adopta decizii direct aplicabile administratorului, iar dacă este cazul, și contribuitorilor la indicii de referință, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului

   (9)

  , în cazul în care autoritatea competentă de la nivel național nu a aplicat prezentul regulament sau a încălcat legislația Uniunii.

| (31) | Contribuitorii care încetează să mai contribuie pot submina credibilitatea indicilor de referință critici
  , deoarece este afectată capacitatea acestor indici de a aprecia realitatea economică sau de piață subiacentă
  . Este necesar, prin urmare, ca autoritatea competentă responsabilă să fie împuternicită să solicite
  de la entitățile supuse supravegherii
  contribuții obligatorii la indicii de referință critici
  , pentru a menține credibilitatea indicelui de referință în cauză
  .
  Contribuția obligatorie cu date de intrare nu are scopul de a impune obligații asupra entităților supravegheate de a încheia sau de a se angaja să încheie tranzacții. |
| --- | --- |

(31)

Contribuitorii care încetează să mai contribuie pot submina credibilitatea indicilor de referință critici
  , deoarece este afectată capacitatea acestor indici de a aprecia realitatea economică sau de piață subiacentă
  . Este necesar, prin urmare, ca autoritatea competentă responsabilă să fie împuternicită să solicite
  de la entitățile supuse supravegherii
  contribuții obligatorii la indicii de referință critici
  , pentru a menține credibilitatea indicelui de referință în cauză
  .
  Contribuția obligatorie cu date de intrare nu are scopul de a impune obligații asupra entităților supravegheate de a încheia sau de a se angaja să încheie tranzacții.

| (31a) | Odată cu determinarea caracterului critic al unui indice de referință, administratorul lui ar putea deține putere de monopol asupra utilizatorilor acelui indice. În acest sens, colegiul autorităților competente al acelui indice critic trebuie să supravegheze prețul de vânzare și costurile administratorului pentru a evita abuzul de piață. |
| --- | --- |

(31a)

Odată cu determinarea caracterului critic al unui indice de referință, administratorul lui ar putea deține putere de monopol asupra utilizatorilor acelui indice. În acest sens, colegiul autorităților competente al acelui indice critic trebuie să supravegheze prețul de vânzare și costurile administratorului pentru a evita abuzul de piață.

| (32) | Pentru ca utilizatorii indicilor de referință să opteze în cunoștință de cauză pentru un indice și să înțeleagă riscurile asociate acestuia, ei trebuie să cunoască ce măsoară indicii de referință și care sunt vulnerabilitățile acestora. Prin urmare, administratorul indicelui de referință ar trebui să publice o declarație în care să indice aceste lucruri▌.
  În contextul unei anchete, administratorul ar trebui să pună la dispoziția autorității competente responsabile, la cerere, datele sale de intrare.


  ▌ |
| --- | --- |

(32)

Pentru ca utilizatorii indicilor de referință să opteze în cunoștință de cauză pentru un indice și să înțeleagă riscurile asociate acestuia, ei trebuie să cunoască ce măsoară indicii de referință și care sunt vulnerabilitățile acestora. Prin urmare, administratorul indicelui de referință ar trebui să publice o declarație în care să indice aceste lucruri▌.
  În contextul unei anchete, administratorul ar trebui să pună la dispoziția autorității competente responsabile, la cerere, datele sale de intrare.

▌

| (34) | Prezentul regulament ar trebui să țină seama de Principiile privind indicii financiari de referință publicate la 17 iulie 2013 de către Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO) („principiile IOSCO privind indicii financiari de referință”)
  și de Principiile privind agențiile de raportare a prețurilor la petrol publicate de IOSCO la 5 octombrie 2012 („principiile IOSCO privind ARP”),
  care servesc drept standard global pentru cerințele de reglementare în cazul indicilor de referință. |
| --- | --- |

(34)

Prezentul regulament ar trebui să țină seama de Principiile privind indicii financiari de referință publicate la 17 iulie 2013 de către Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO) („principiile IOSCO privind indicii financiari de referință”)
  și de Principiile privind agențiile de raportare a prețurilor la petrol publicate de IOSCO la 5 octombrie 2012 („principiile IOSCO privind ARP”),
  care servesc drept standard global pentru cerințele de reglementare în cazul indicilor de referință.

| (34a) | Piețele de mărfuri fizice prezintă caracteristici unice care trebuie să fie luate în considerare pentru a se evita subminarea integrității indicilor de referință ai mărfurilor, precum și impactul negativ asupra transparenței piețelor de mărfuri, asupra securității aprovizionării în Europa, asupra competitivității și asupra intereselor consumatorilor. În consecință, anumite dispoziții din prezentul regulament nu sunt adecvate pentru a se aplica indicilor de referință ai mărfurilor. Principiile elaborate pentru indicii de referință ai mărfurilor de către IOSCO în colaborare, printre altele, cu Agenția Internațională a Energiei și cu Forumul Internațional al Energiei sunt concepute în mod specific pentru a se aplica tuturor indicilor de referință ai mărfurilor și, prin urmare, prezentul regulament prevede că anumite cerințe nu se vor aplica indicilor de referință ai mărfurilor. |
| --- | --- |

(34a)

Piețele de mărfuri fizice prezintă caracteristici unice care trebuie să fie luate în considerare pentru a se evita subminarea integrității indicilor de referință ai mărfurilor, precum și impactul negativ asupra transparenței piețelor de mărfuri, asupra securității aprovizionării în Europa, asupra competitivității și asupra intereselor consumatorilor. În consecință, anumite dispoziții din prezentul regulament nu sunt adecvate pentru a se aplica indicilor de referință ai mărfurilor. Principiile elaborate pentru indicii de referință ai mărfurilor de către IOSCO în colaborare, printre altele, cu Agenția Internațională a Energiei și cu Forumul Internațional al Energiei sunt concepute în mod specific pentru a se aplica tuturor indicilor de referință ai mărfurilor și, prin urmare, prezentul regulament prevede că anumite cerințe nu se vor aplica indicilor de referință ai mărfurilor.

| (34b) | Prezentul regulament introduce, de asemenea, un regim de recunoaștere care permite administratorilor de indici de referință situați într-o țară terță să își furnizeze indicii de referință în Uniune, cu condiția ca aceștia să respecte pe deplin cerințele stabilite în prezentul regulament sau dispozițiile din principiile IOSCO corespunzătoare. |
| --- | --- |

(34b)

Prezentul regulament introduce, de asemenea, un regim de recunoaștere care permite administratorilor de indici de referință situați într-o țară terță să își furnizeze indicii de referință în Uniune, cu condiția ca aceștia să respecte pe deplin cerințele stabilite în prezentul regulament sau dispozițiile din principiile IOSCO corespunzătoare.

| (34c) | Prezentul regulament introduce un regim de autorizare care permite administratorilor situați pe teritoriul Uniunii și autorizați sau înregistrați în conformitate cu dispozițiile sale să autorizeze indici de referință furnizați în țări terțe, în anumite condiții. Un astfel de regim de autorizare ar trebui introdus pentru administratorii din țări terțe care sunt afiliați unor administratori situați în Uniune sau colaborează îndeaproape cu aceștia. Un administrator care a autorizat indici de referință furnizați într-o țară terță ar trebui să fie responsabil pentru indicii autorizați și să se asigure că aceștia respectă condițiile aplicabile prevăzute în prezentul regulament sau respectă pe deplin condițiile principiilor IOSCO corespunzătoare. |
| --- | --- |

(34c)

Prezentul regulament introduce un regim de autorizare care permite administratorilor situați pe teritoriul Uniunii și autorizați sau înregistrați în conformitate cu dispozițiile sale să autorizeze indici de referință furnizați în țări terțe, în anumite condiții. Un astfel de regim de autorizare ar trebui introdus pentru administratorii din țări terțe care sunt afiliați unor administratori situați în Uniune sau colaborează îndeaproape cu aceștia. Un administrator care a autorizat indici de referință furnizați într-o țară terță ar trebui să fie responsabil pentru indicii autorizați și să se asigure că aceștia respectă condițiile aplicabile prevăzute în prezentul regulament sau respectă pe deplin condițiile principiilor IOSCO corespunzătoare.

| (35) | Administratorul
  unui indice de referință critic
  ar trebui să fie autorizat și supravegheat de către autoritatea competentă din statul membru în care este situat administratorul în cauză.
  Un administrator care furnizează doar indici de referință stabiliți prin aplicarea unei formule folosind date de intrare care sunt furnizate în întregime și în mod direct de locurile de tranzacționare reglementate, de mecanisme de publicare aprobate sau de mecanisme de raportare, de bursele de energie sau de platformele de licitație pentru certificatele de emisii și/sau un administrator care furnizează doar indici de referință necritici ar trebui înregistrat la autoritatea competentă și supravegheat de către aceasta. Înregistrarea unui administrator nu are scopul de a afecta supravegherea de către autoritățile competente corespunzătoare. ESMA ține o evidență a administratorilor de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(35)

Administratorul
  unui indice de referință critic
  ar trebui să fie autorizat și supravegheat de către autoritatea competentă din statul membru în care este situat administratorul în cauză.
  Un administrator care furnizează doar indici de referință stabiliți prin aplicarea unei formule folosind date de intrare care sunt furnizate în întregime și în mod direct de locurile de tranzacționare reglementate, de mecanisme de publicare aprobate sau de mecanisme de raportare, de bursele de energie sau de platformele de licitație pentru certificatele de emisii și/sau un administrator care furnizează doar indici de referință necritici ar trebui înregistrat la autoritatea competentă și supravegheat de către aceasta. Înregistrarea unui administrator nu are scopul de a afecta supravegherea de către autoritățile competente corespunzătoare. ESMA ține o evidență a administratorilor de la nivelul Uniunii.

| (36) | În anumite situații, o persoană poate furniza un indice de referință fără să aibă cunoștință de faptul că acesta este utilizat ca referință pentru un instrument financiar. Acest lucru se întâmplă în special atunci când utilizatorii și administratorul indicilor de referință sunt situați în state membre diferite. Prin urmare, este necesar
  să fie mărit nivelul de transparență în raport cu care este folosit indicele de referință. Acest lucru poate fi realizat prin îmbunătățirea conținutului prospectelor sau al documentelor cu informații-cheie impuse de legislația Uniunii și a conținutului notificărilor și al listei de instrumente financiare impuse de Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (10). |
| --- | --- |

(36)

În anumite situații, o persoană poate furniza un indice de referință fără să aibă cunoștință de faptul că acesta este utilizat ca referință pentru un instrument financiar. Acest lucru se întâmplă în special atunci când utilizatorii și administratorul indicilor de referință sunt situați în state membre diferite. Prin urmare, este necesar
  să fie mărit nivelul de transparență în raport cu care este folosit indicele de referință. Acest lucru poate fi realizat prin îmbunătățirea conținutului prospectelor sau al documentelor cu informații-cheie impuse de legislația Uniunii și a conținutului notificărilor și al listei de instrumente financiare impuse de Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (10).

| (37) | Autoritățile competente ale statelor membre
  și ESMA
  dispun de o serie de instrumente, competențe și resurse eficace, care garantează eficacitatea măsurilor de supraveghere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă în special un set minim de competențe de supraveghere și de investigare care ar trebui încredințate autorităților competente din statele membre în conformitate cu legislația națională
  și ESMA
  . În exercitarea competențelor conferite de prezentul regulament, autoritățile competente și ESMA ar trebui să acționeze în mod obiectiv și imparțial și să își mențină autonomia în luarea deciziilor. |
| --- | --- |

(37)

Autoritățile competente ale statelor membre
  și ESMA
  dispun de o serie de instrumente, competențe și resurse eficace, care garantează eficacitatea măsurilor de supraveghere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă în special un set minim de competențe de supraveghere și de investigare care ar trebui încredințate autorităților competente din statele membre în conformitate cu legislația națională
  și ESMA
  . În exercitarea competențelor conferite de prezentul regulament, autoritățile competente și ESMA ar trebui să acționeze în mod obiectiv și imparțial și să își mențină autonomia în luarea deciziilor.

| (38) | În vederea identificării încălcărilor prezentului regulament, este necesar ca autoritățile competente
  și ESMA
  să aibă acces, în conformitate cu dispozițiile legale naționale, în sediile persoanelor fizice și juridice, pentru a confisca documente. Accesul în astfel de sedii este necesar atunci când există suspiciuni întemeiate că există documente și alte date referitoare la obiectul unei inspecții sau al unei investigații și că acestea ar putea fi relevante pentru a dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament. În plus, accesul în astfel de sedii este necesar atunci când: persoana căreia i s-au solicitat deja informații nu se conformează acestei obligații; sau atunci când există motive întemeiate pentru a considera că, dacă s-ar formula o astfel de solicitare, persoana în cauză nu s-ar conforma sau că documentele sau informațiile la care se referă solicitarea ar fi îndepărtate, modificate sau distruse. În cazul în care este necesară o autorizare prealabilă din partea autorității judiciare a statului membru în cauză, în conformitate cu legislația națională, un astfel de drept de acces în sedii va fi exercitat după ce s-a obținut autorizația judiciară prealabilă. |
| --- | --- |

(38)

În vederea identificării încălcărilor prezentului regulament, este necesar ca autoritățile competente
  și ESMA
  să aibă acces, în conformitate cu dispozițiile legale naționale, în sediile persoanelor fizice și juridice, pentru a confisca documente. Accesul în astfel de sedii este necesar atunci când există suspiciuni întemeiate că există documente și alte date referitoare la obiectul unei inspecții sau al unei investigații și că acestea ar putea fi relevante pentru a dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament. În plus, accesul în astfel de sedii este necesar atunci când: persoana căreia i s-au solicitat deja informații nu se conformează acestei obligații; sau atunci când există motive întemeiate pentru a considera că, dacă s-ar formula o astfel de solicitare, persoana în cauză nu s-ar conforma sau că documentele sau informațiile la care se referă solicitarea ar fi îndepărtate, modificate sau distruse. În cazul în care este necesară o autorizare prealabilă din partea autorității judiciare a statului membru în cauză, în conformitate cu legislația națională, un astfel de drept de acces în sedii va fi exercitat după ce s-a obținut autorizația judiciară prealabilă.

| (39) | Înregistrările existente ale convorbirilor telefonice și registrele referitoare la schimburile de date ale entităților supravegheate pot constitui dovezi cruciale, iar, uneori, pot fi singurele probe pe baza cărora poate să fie identificată și dovedită existența unor încălcări ale prezentului regulament, în special cele legate de respectarea cerințelor în materie de guvernanță și de control. Aceste registre și înregistrări pot contribui la verificarea identității persoanei responsabile de o anumită transmitere, a persoanelor responsabile de aprobarea acesteia și
  a faptului dacă este respectată separarea organizațională
  între membrii personalului. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să solicite înregistrările existente ale convorbirilor telefonice, registrele cu comunicațiile electronice și schimburile de date deținute de entitățile supravegheate, în acele cazuri în care există o suspiciune rezonabilă că aceste înregistrări sau registre legate de obiectul inspecției sau al investigației pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(39)

Înregistrările existente ale convorbirilor telefonice și registrele referitoare la schimburile de date ale entităților supravegheate pot constitui dovezi cruciale, iar, uneori, pot fi singurele probe pe baza cărora poate să fie identificată și dovedită existența unor încălcări ale prezentului regulament, în special cele legate de respectarea cerințelor în materie de guvernanță și de control. Aceste registre și înregistrări pot contribui la verificarea identității persoanei responsabile de o anumită transmitere, a persoanelor responsabile de aprobarea acesteia și
  a faptului dacă este respectată separarea organizațională
  între membrii personalului. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să fie în măsură să solicite înregistrările existente ale convorbirilor telefonice, registrele cu comunicațiile electronice și schimburile de date deținute de entitățile supravegheate, în acele cazuri în care există o suspiciune rezonabilă că aceste înregistrări sau registre legate de obiectul inspecției sau al investigației pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare a prezentului regulament.

| (40) | Anumite dispoziții din prezentul regulament se aplică persoanelor fizice sau juridice din țările terțe care pot utiliza indici de referință, pot contribui la indicii de referință sau pot fi în alt fel implicați în procesul de elaborare a indicilor de referință. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să încheie acorduri cu autoritățile de supraveghere din țările terțe. ESMA ar trebui să coordoneze elaborarea acestor acorduri de cooperare și schimbul, între autoritățile competente, de informații primite de la țările terțe. |
| --- | --- |

(40)

Anumite dispoziții din prezentul regulament se aplică persoanelor fizice sau juridice din țările terțe care pot utiliza indici de referință, pot contribui la indicii de referință sau pot fi în alt fel implicați în procesul de elaborare a indicilor de referință. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să încheie acorduri cu autoritățile de supraveghere din țările terțe. ESMA ar trebui să coordoneze elaborarea acestor acorduri de cooperare și schimbul, între autoritățile competente, de informații primite de la țările terțe.

| (41) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  („Carta”)
  , în special dreptul la respectarea vieții private și a
  celei de familie
  , protecția datelor cu caracter personal, dreptul la libertatea de exprimare și de informare, libertatea de a desfășura o activitate economică, dreptul la proprietate, dreptul la protecția consumatorilor, dreptul la o cale de atac eficace și dreptul la apărare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui interpretat și aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.
  În special, atunci când prezentul regulament se referă la normele care reglementează libertatea de exprimare în alte mijloace de comunicare în masă și la normele sau codurile care reglementează profesia de jurnalist, ar trebui să se țină seama de aceste libertăți, deoarece acestea sunt garantate în Uniune și în statele membre, astfel cum sunt recunoscute la articolul 11 din Cartă și în alte dispoziții aplicabile. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice presei, altor mijloace de comunicare în masă și jurnaliștilor care nu fac decât să publice sau să facă trimitere la un indice de referință în cadrul activității lor de jurnalism, neavând niciun control asupra furnizării indicelui respectiv. |
| --- | --- |

(41)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  („Carta”)
  , în special dreptul la respectarea vieții private și a
  celei de familie
  , protecția datelor cu caracter personal, dreptul la libertatea de exprimare și de informare, libertatea de a desfășura o activitate economică, dreptul la proprietate, dreptul la protecția consumatorilor, dreptul la o cale de atac eficace și dreptul la apărare. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui interpretat și aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.
  În special, atunci când prezentul regulament se referă la normele care reglementează libertatea de exprimare în alte mijloace de comunicare în masă și la normele sau codurile care reglementează profesia de jurnalist, ar trebui să se țină seama de aceste libertăți, deoarece acestea sunt garantate în Uniune și în statele membre, astfel cum sunt recunoscute la articolul 11 din Cartă și în alte dispoziții aplicabile. Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice presei, altor mijloace de comunicare în masă și jurnaliștilor care nu fac decât să publice sau să facă trimitere la un indice de referință în cadrul activității lor de jurnalism, neavând niciun control asupra furnizării indicelui respectiv.

| (42) | Drepturile la apărare ale persoanelor în cauză ar trebui să fie respectate pe deplin. În special, persoanelor care fac obiectul procedurilor trebuie să li se ofere acces la constatările care au stat la baza deciziei autorităților competente și trebuie să li se recunoască dreptul de a fi audiate. |
| --- | --- |

(42)

Drepturile la apărare ale persoanelor în cauză ar trebui să fie respectate pe deplin. În special, persoanelor care fac obiectul procedurilor trebuie să li se ofere acces la constatările care au stat la baza deciziei autorităților competente și trebuie să li se recunoască dreptul de a fi audiate.

| (43) | Transparența în ceea ce privește indicii de referință este necesară din motive de stabilitate a pieței financiare și de protecție a investitorilor. Orice schimb sau transmitere de informații din partea autorităților competente ar trebui să se efectueze în conformitate cu normele privind transferul datelor cu caracter personal prevăzute în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11). Orice schimb sau transmitere de informații din partea ESMA ar trebui să se efectueze în conformitate cu normele privind transferul datelor cu caracter personal prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (12). |
| --- | --- |

(43)

Transparența în ceea ce privește indicii de referință este necesară din motive de stabilitate a pieței financiare și de protecție a investitorilor. Orice schimb sau transmitere de informații din partea autorităților competente ar trebui să se efectueze în conformitate cu normele privind transferul datelor cu caracter personal prevăzute în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (11). Orice schimb sau transmitere de informații din partea ESMA ar trebui să se efectueze în conformitate cu normele privind transferul datelor cu caracter personal prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (12).

| (44) | Ținând seama de principiile descrise în comunicarea Comisiei privind consolidarea regimului sancțiunilor în sectorul serviciilor financiare și de actele juridice ale Uniunii adoptate în urma comunicării respective, statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile și măsurile administrative aplicabile în cazurile de încălcare a dispozițiilor prezentului regulament și să asigure aplicarea acestora. Astfel de sancțiuni și măsuri administrative ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(44)

Ținând seama de principiile descrise în comunicarea Comisiei privind consolidarea regimului sancțiunilor în sectorul serviciilor financiare și de actele juridice ale Uniunii adoptate în urma comunicării respective, statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile și măsurile administrative aplicabile în cazurile de încălcare a dispozițiilor prezentului regulament și să asigure aplicarea acestora. Astfel de sancțiuni și măsuri administrative ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive.

| (45) | Prin urmare, ar trebui să se prevadă un set de măsuri administrative, sancțiuni și amenzi pentru a se asigura o abordare comună în statele membre și pentru a se consolida efectul lor disuasiv. Sancțiunile aplicate în cazuri specifice ar trebui să fie stabilite luând în considerare, după caz, factori precum
  prezența sau absența intenției,
  rambursarea oricăror beneficii financiare identificate, gravitatea și durata încălcării, orice circumstanțe agravante sau atenuante, necesitatea ca amenzile să aibă un efect disuasiv și, după caz, să includă posibilitatea unei reduceri în schimbul cooperării cu autoritatea competentă.▌ |
| --- | --- |

(45)

Prin urmare, ar trebui să se prevadă un set de măsuri administrative, sancțiuni și amenzi pentru a se asigura o abordare comună în statele membre și pentru a se consolida efectul lor disuasiv. Sancțiunile aplicate în cazuri specifice ar trebui să fie stabilite luând în considerare, după caz, factori precum
  prezența sau absența intenției,
  rambursarea oricăror beneficii financiare identificate, gravitatea și durata încălcării, orice circumstanțe agravante sau atenuante, necesitatea ca amenzile să aibă un efect disuasiv și, după caz, să includă posibilitatea unei reduceri în schimbul cooperării cu autoritatea competentă.▌

| (46) | Pentru a se garanta faptul că deciziile luate de autoritățile competente au un efect disuasiv asupra publicului larg, acestea ar trebui să fie în mod normal publicate. Publicarea deciziilor este, de asemenea, un instrument important pentru autoritățile competente de a informa participanții pe piață despre comportamentul care este considerat a fi o încălcare a prezentului regulament și pentru a promova în general o conduită mai bună în rândul participanților pe piață. În cazul în care o astfel de publicare aduce prejudicii disproporționate persoanelor implicate, pune în pericol stabilitatea piețelor financiare sau o investigație aflată în desfășurare, autoritatea competentă ar trebui să publice sancțiunile și măsurile luate în mod anonim sau să amâne publicarea acestora. Autoritățile competente ar trebui să aibă opțiunea de a nu publica sancțiuni în cazul în care publicarea anonimă sau întârzierea publicării sunt considerate insuficiente pentru a garanta faptul că stabilitatea piețelor financiare nu va fi pusă în pericol. De asemenea, autoritățile competente nu sunt obligate să publice măsuri care sunt considerate a fi minore, în cazul în care publicarea lor ar fi disproporționată. |
| --- | --- |

(46)

Pentru a se garanta faptul că deciziile luate de autoritățile competente au un efect disuasiv asupra publicului larg, acestea ar trebui să fie în mod normal publicate. Publicarea deciziilor este, de asemenea, un instrument important pentru autoritățile competente de a informa participanții pe piață despre comportamentul care este considerat a fi o încălcare a prezentului regulament și pentru a promova în general o conduită mai bună în rândul participanților pe piață. În cazul în care o astfel de publicare aduce prejudicii disproporționate persoanelor implicate, pune în pericol stabilitatea piețelor financiare sau o investigație aflată în desfășurare, autoritatea competentă ar trebui să publice sancțiunile și măsurile luate în mod anonim sau să amâne publicarea acestora. Autoritățile competente ar trebui să aibă opțiunea de a nu publica sancțiuni în cazul în care publicarea anonimă sau întârzierea publicării sunt considerate insuficiente pentru a garanta faptul că stabilitatea piețelor financiare nu va fi pusă în pericol. De asemenea, autoritățile competente nu sunt obligate să publice măsuri care sunt considerate a fi minore, în cazul în care publicarea lor ar fi disproporționată.

| (47) | Indicii de referință critici pot implica contribuitori, administratori și utilizatori din mai multe state membre. Astfel, încetarea furnizării unui astfel de indice de referință sau orice eveniment care poate submina în mod semnificativ integritatea sa poate avea implicații în mai multe state membre, ceea ce înseamnă că supravegherea unui astfel de indice de referință de către autoritatea competentă a statului membru în care acesta este situat nu va fi eficientă și eficace din punctul de vedere al abordării riscurilor pe care le prezintă respectivul indice de referință critic. Prin urmare, pentru a asigura schimbul eficient de informații în scopul supravegherii între autoritățile competente, precum și coordonarea activităților acestora și a măsurilor de supraveghere întreprinse, ar trebui să se formeze colegii ale autorităților competente
  conduse de ESMA
  . Activitățile colegiilor ar trebui să contribuie la aplicarea armonizată a dispozițiilor prezentului regulament și la convergența în materie de practici de supraveghere. Rolul de mediere al ESMA, care este obligatoriu din punct de vedere juridic, este un element-cheie pentru asigurarea coordonării, a coerenței în materie de supraveghere și a convergenței practicilor de supraveghere. Indicii de referință pot fi utilizați ca referință pentru instrumentele financiare și contractele financiare de lungă durată. În anumite cazuri, furnizarea unor astfel de indici de referință nu mai poate fi autorizată după intrarea în vigoare a prezentului regulament, deoarece aceștia comportă caracteristici care nu pot fi adaptate pentru a se asigura conformitatea lor cu cerințele prezentului regulament. Cu toate acestea, interzicerea furnizării în continuare a unui astfel de indice de referință poate să ducă la rezilierea sau ineficacitatea instrumentelor financiare sau a contractelor financiare și, astfel, poate aduce prejudicii investitorilor. Prin urmare, este necesar să se elaboreze dispoziții pentru a permite furnizarea în continuare a acestor indici de referință pentru o perioadă de tranziție. |
| --- | --- |

(47)

Indicii de referință critici pot implica contribuitori, administratori și utilizatori din mai multe state membre. Astfel, încetarea furnizării unui astfel de indice de referință sau orice eveniment care poate submina în mod semnificativ integritatea sa poate avea implicații în mai multe state membre, ceea ce înseamnă că supravegherea unui astfel de indice de referință de către autoritatea competentă a statului membru în care acesta este situat nu va fi eficientă și eficace din punctul de vedere al abordării riscurilor pe care le prezintă respectivul indice de referință critic. Prin urmare, pentru a asigura schimbul eficient de informații în scopul supravegherii între autoritățile competente, precum și coordonarea activităților acestora și a măsurilor de supraveghere întreprinse, ar trebui să se formeze colegii ale autorităților competente
  conduse de ESMA
  . Activitățile colegiilor ar trebui să contribuie la aplicarea armonizată a dispozițiilor prezentului regulament și la convergența în materie de practici de supraveghere. Rolul de mediere al ESMA, care este obligatoriu din punct de vedere juridic, este un element-cheie pentru asigurarea coordonării, a coerenței în materie de supraveghere și a convergenței practicilor de supraveghere. Indicii de referință pot fi utilizați ca referință pentru instrumentele financiare și contractele financiare de lungă durată. În anumite cazuri, furnizarea unor astfel de indici de referință nu mai poate fi autorizată după intrarea în vigoare a prezentului regulament, deoarece aceștia comportă caracteristici care nu pot fi adaptate pentru a se asigura conformitatea lor cu cerințele prezentului regulament. Cu toate acestea, interzicerea furnizării în continuare a unui astfel de indice de referință poate să ducă la rezilierea sau ineficacitatea instrumentelor financiare sau a contractelor financiare și, astfel, poate aduce prejudicii investitorilor. Prin urmare, este necesar să se elaboreze dispoziții pentru a permite furnizarea în continuare a acestor indici de referință pentru o perioadă de tranziție.

| (47a) | În cazurile în care prezentul regulament se aplică sau ar putea să se aplice entităților supravegheate și piețelor care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (13)

  (REMIT), ESMA ar trebui să se consulte pe deplin cu Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) cu scopul de a valorifica cunoștințele de specialitate ale ACER pe piețele energiei și de a reduce orice dublă reglementare. |
| --- | --- |

(47a)

În cazurile în care prezentul regulament se aplică sau ar putea să se aplice entităților supravegheate și piețelor care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (13)

  (REMIT), ESMA ar trebui să se consulte pe deplin cu Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) cu scopul de a valorifica cunoștințele de specialitate ale ACER pe piețele energiei și de a reduce orice dublă reglementare.

| (47b) | În cazul în care un indice de referință existent nu respectă cerințele prezentului regulament, însă modificarea indicelui în vederea asigurării conformității sale cu regulamentul ar genera o situație de forță majoră sau ar duce la încălcarea condițiilor unui contract financiar sau instrument financiar, autoritatea competentă responsabilă poate permite utilizarea în continuare a indicelui de referință până când acesta poate să nu mai fie utilizat sau poate să fie înlocuit cu un alt indice de referință, pentru a evita efectele negative asupra consumatorilor în urma anulării neordonate și neașteptate a indicelui de referință. |
| --- | --- |

(47b)

În cazul în care un indice de referință existent nu respectă cerințele prezentului regulament, însă modificarea indicelui în vederea asigurării conformității sale cu regulamentul ar genera o situație de forță majoră sau ar duce la încălcarea condițiilor unui contract financiar sau instrument financiar, autoritatea competentă responsabilă poate permite utilizarea în continuare a indicelui de referință până când acesta poate să nu mai fie utilizat sau poate să fie înlocuit cu un alt indice de referință, pentru a evita efectele negative asupra consumatorilor în urma anulării neordonate și neașteptate a indicelui de referință.

| (48) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament și în vederea identificării mai precise a elementelor tehnice ale propunerii, Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE▌.
  În propunerile de astfel de acte, ar trebui să se țină cont de principalele standarde internaționale pentru administrarea, furnizarea și utilizarea indicilor de referință, în special de rezultatele activității IOSCO. Trebuie respectat principiul proporționalității, în special în cazul indicilor de referință care nu sunt critici și al indicilor de referință ai mărfurilor. |
| --- | --- |

(48)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament și în vederea identificării mai precise a elementelor tehnice ale propunerii, Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE▌.
  În propunerile de astfel de acte, ar trebui să se țină cont de principalele standarde internaționale pentru administrarea, furnizarea și utilizarea indicilor de referință, în special de rezultatele activității IOSCO. Trebuie respectat principiul proporționalității, în special în cazul indicilor de referință care nu sunt critici și al indicilor de referință ai mărfurilor.

| (49) | Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolele 10 și 14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, proiecte de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA
  referitoare la cerințele privind guvernanța și controlul,
  care să stabilească
  , printre altele,
  conținutul minim al acordurilor de cooperare cu autoritățile competente din țările terțe. |
| --- | --- |

(49)

Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolele 10 și 14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, proiecte de standarde tehnice de reglementare elaborate de ESMA
  referitoare la cerințele privind guvernanța și controlul,
  care să stabilească
  , printre altele,
  conținutul minim al acordurilor de cooperare cu autoritățile competente din țările terțe.

| (50) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare pentru unele dintre aspectele acestuia. Aceste aspecte se referă la verificarea echivalenței între cadrul juridic care se aplică ▌furnizorilor de indici de referință din țările terțe, precum și la verificarea justeții atribuirii unui caracter critic unui indice de referință. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 (14) de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. |
| --- | --- |

(50)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare pentru unele dintre aspectele acestuia. Aceste aspecte se referă la verificarea echivalenței între cadrul juridic care se aplică ▌furnizorilor de indici de referință din țările terțe, precum și la verificarea justeții atribuirii unui caracter critic unui indice de referință. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 (14) de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie.

| (51) | Comisiei ar trebui să i se încredințeze, de asemenea, competența de a adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare elaborate de ESMA care să stabilească procedurile și formularele utilizate pentru schimbul de informații între autoritățile competente și ESMA. Întrucât obiectivele prezentului regulament, respectiv stabilirea unui regim coerent și eficace pentru abordarea vulnerabilităților pe care le implică utilizarea indicilor de referință, nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele membre, dat fiind că impactul global al problemelor legate de indicii de referință poate fi perceput pe deplin numai într-un context european, și, prin urmare, obiectivele respective pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective, |
| --- | --- |

(51)

Comisiei ar trebui să i se încredințeze, de asemenea, competența de a adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare elaborate de ESMA care să stabilească procedurile și formularele utilizate pentru schimbul de informații între autoritățile competente și ESMA. Întrucât obiectivele prezentului regulament, respectiv stabilirea unui regim coerent și eficace pentru abordarea vulnerabilităților pe care le implică utilizarea indicilor de referință, nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele membre, dat fiind că impactul global al problemelor legate de indicii de referință poate fi perceput pe deplin numai într-un context european, și, prin urmare, obiectivele respective pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL 1:

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament introduce un cadru comun care să asigure precizia și integritatea indicilor utilizați ca indici de referință pentru instrumentele financiare și contractele financiare din Uniune. Prin urmare, regulamentul contribuie la buna funcționare a pieței interne, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și a investitorilor.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică furnizării indicilor de referință, contribuției cu date de intrare la indicii de referință și utilizării indicilor de referință pe teritoriul Uniunii.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică
  indicilor de referință furnizați de
  :

| (a) | ▌
  băncile
  centrale
  , în cazul în care acestea exercită atribuții sau execută sarcini și îndatoriri conferite lor prin tratate și prin statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE sau în cazul în care independența lor este stabilită în structura constituțională a statului membru sau a țării terțe în cauză; |
| --- | --- |

(a)

▌
  băncile
  centrale
  , în cazul în care acestea exercită atribuții sau execută sarcini și îndatoriri conferite lor prin tratate și prin statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE sau în cazul în care independența lor este stabilită în structura constituțională a statului membru sau a țării terțe în cauză;

| (aa) | autoritățile publice care furnizează sau care dețin controlul asupra furnizării de indici de referință în scopuri legate de politicile publice, inclusiv pentru măsuri legate de ocuparea forței de muncă, activitate economică și inflație; |
| --- | --- |

(aa)

autoritățile publice care furnizează sau care dețin controlul asupra furnizării de indici de referință în scopuri legate de politicile publice, inclusiv pentru măsuri legate de ocuparea forței de muncă, activitate economică și inflație;

| (ab) | contrapărți centrale; |
| --- | --- |

(ab)

contrapărți centrale;

| (ac) | administratori care furnizează prețuri unice sau prețuri de referință cu valoare unică; |
| --- | --- |

(ac)

administratori care furnizează prețuri unice sau prețuri de referință cu valoare unică;

| (ad) | presă, alte mijloace de comunicare în masă și jurnaliști care nu fac decât să publice sau să facă trimitere la un indice de referință în cadrul activității lor de jurnalism, neavând niciun control asupra furnizării indicelui respectiv; |
| --- | --- |

(ad)

presă, alte mijloace de comunicare în masă și jurnaliști care nu fac decât să publice sau să facă trimitere la un indice de referință în cadrul activității lor de jurnalism, neavând niciun control asupra furnizării indicelui respectiv;

| (ae) | casele de ajutor reciproc („credit unions”) în sensul Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (15). |
| --- | --- |

(ae)

casele de ajutor reciproc („credit unions”) în sensul Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (15).

▌

(2a)
     
  Articolul 5 alineatele (1), (2a), (3b), (3c), și (3d), articolele 5a și 5b, articolul 5d literele (b)-(g), articolul 7 alineatul (1) literele (aa), (b), (ba), (bb), (bc) și (c), articolul 7 alineatele (2a), (3a) și (3b), articolul 7a, articolul 8 alineatele (1) și (2), articolul 9 alineatele (1) și (2), articolul 11 și articolul 17 alineatul (1) nu se aplică administratorilor în ceea ce privește indicii lor de referință fără caracter critic.

▌

Articolul 3

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „indice” înseamnă orice cifră:






  (a) | care este publicată sau pusă la dispoziția publicului; |
| --- | --- | --- |

1.

„indice” înseamnă orice cifră:

(a)

care este publicată sau pusă la dispoziția publicului;

| (b) | care este determinată în mod regulat, în întregime sau parțial, prin aplicarea unei formule sau a oricărei alte metode de calcul sau printr-o evaluare
  și |
| --- | --- |

(b)

care este determinată în mod regulat, în întregime sau parțial, prin aplicarea unei formule sau a oricărei alte metode de calcul sau printr-o evaluare
  și

| (c) | în cazul în care această determinare se face pe baza valorii unuia sau mai multor active-suport sau prețuri, inclusiv prețuri estimate,
  rate ale dobânzii reale sau estimate,
  sau a altor valori
  ori studii; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care această determinare se face pe baza valorii unuia sau mai multor active-suport sau prețuri, inclusiv prețuri estimate,
  rate ale dobânzii reale sau estimate,
  sau a altor valori
  ori studii;

| 1a. | „furnizor de indici” înseamnă persoana fizică sau juridică care deține controlul asupra furnizării unui indice de referință; |
| --- | --- |

1a.

„furnizor de indici” înseamnă persoana fizică sau juridică care deține controlul asupra furnizării unui indice de referință;

| 2. | „indice de referință” înseamnă orice indice prin raportare la care este stabilită suma de plătit în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar sau este stabilită valoarea unui instrument financiar▌; |
| --- | --- |

2.

„indice de referință” înseamnă orice indice prin raportare la care este stabilită suma de plătit în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar sau este stabilită valoarea unui instrument financiar▌;

| 2a. | „categorie de indici de referință” înseamnă un grup de indici de referință furnizați de același administrator, stabiliți pe baza datelor de intrare de natură similară, care oferă măsuri specifice despre aceeași piață ori realitate economică sau despre o piață ori o realitate economică similară; |
| --- | --- |

2a.

„categorie de indici de referință” înseamnă un grup de indici de referință furnizați de același administrator, stabiliți pe baza datelor de intrare de natură similară, care oferă măsuri specifice despre aceeași piață ori realitate economică sau despre o piață ori o realitate economică similară;

| 3. | „furnizarea unui indice de referință” înseamnă:






  (a) | administrarea procedurilor pentru determinarea unui indice de referință; ▌ |
| --- | --- | --- |

3.

„furnizarea unui indice de referință” înseamnă:

(a)

administrarea procedurilor pentru determinarea unui indice de referință; ▌

| (b) | colectarea, analizarea sau prelucrarea datelor de intrare în scopul determinării unui indice de referință; și |
| --- | --- |

(b)

colectarea, analizarea sau prelucrarea datelor de intrare în scopul determinării unui indice de referință; și

| (c) | determinarea unui indice de referință prin aplicarea unei formule sau a altei metode de calcul sau printr-o evaluare a datelor de intrare furnizate în acest scop; |
| --- | --- |

(c)

determinarea unui indice de referință prin aplicarea unei formule sau a altei metode de calcul sau printr-o evaluare a datelor de intrare furnizate în acest scop;

| 4. | „administrator” înseamnă
  o
  persoana fizică sau juridică care deține controlul asupra furnizării unui indice de referință; |
| --- | --- |

4.

„administrator” înseamnă
  o
  persoana fizică sau juridică care deține controlul asupra furnizării unui indice de referință;

| 5. | „
  utilizarea
  unui indice de referință” înseamnă:








  (a) | emiterea unui
  instrument financiar
  care se raportează la un indice sau la o combinație de indici; |
| --- | --- | --- |

5.

„
  utilizarea
  unui indice de referință” înseamnă:

(a)

emiterea unui
  instrument financiar
  care se raportează la un indice sau la o combinație de indici;

| (b) | stabilirea sumei de plată în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar prin raportarea la un indice sau la o combinație de indici; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea sumei de plată în cadrul unui instrument financiar sau al unui contract financiar prin raportarea la un indice sau la o combinație de indici;

| (c) | calitatea de
  parte la un contract financiar care se raportează la un indice
  sau la o combinație de indici
  ; |
| --- | --- |

(c)

calitatea de
  parte la un contract financiar care se raportează la un indice
  sau la o combinație de indici
  ;

| (d) | stabilirea performanței unui fond de investiții cu ajutorul unui indice sau al unei combinații de indici cu scopul urmăririi randamentului unui astfel de indice sau combinații de indici sau cu scopul definirii alocării activelor unui portofoliu sau al calculării taxelor de performanță; |
| --- | --- |

(d)

stabilirea performanței unui fond de investiții cu ajutorul unui indice sau al unei combinații de indici cu scopul urmăririi randamentului unui astfel de indice sau combinații de indici sau cu scopul definirii alocării activelor unui portofoliu sau al calculării taxelor de performanță;

| 6. | „contribuție cu date de intrare” înseamnă furnizarea oricăror date de intrare
  ce nu sunt disponibile public
  unui administrator sau unei alte persoane în scopul transmiterii acestora către un administrator, datele respective fiind necesare în vederea determinării
  unui indice
  de referință și fiind furnizate în acest scop; |
| --- | --- |

6.

„contribuție cu date de intrare” înseamnă furnizarea oricăror date de intrare
  ce nu sunt disponibile public
  unui administrator sau unei alte persoane în scopul transmiterii acestora către un administrator, datele respective fiind necesare în vederea determinării
  unui indice
  de referință și fiind furnizate în acest scop;

| 7. | „contribuitor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care contribuie cu date de intrare
  ce nu sunt reglementate
  ; |
| --- | --- |

7.

„contribuitor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care contribuie cu date de intrare
  ce nu sunt reglementate
  ;

| 8. | „contribuitor supravegheat” înseamnă o entitate supravegheată care contribuie cu date de intrare către un administrator situat pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

8.

„contribuitor supravegheat” înseamnă o entitate supravegheată care contribuie cu date de intrare către un administrator situat pe teritoriul Uniunii;

| 9. | „transmițător” înseamnă
  o persoană
  fizică angajată de către contribuitor în scopul contribuirii cu date de intrare; |
| --- | --- |

9.

„transmițător” înseamnă
  o persoană
  fizică angajată de către contribuitor în scopul contribuirii cu date de intrare;

| 9a. | „evaluator” înseamnă angajatul unui administrator al unui indice de referință al mărfurilor sau orice altă persoană fizică sau parte terță ale cărei servicii sunt puse la dispoziția administratorului sau se află sub controlul acestuia, care este responsabilă de aplicarea unei metodologii sau a unui raționament asupra datelor de intrare sau asupra altor informații, pentru a ajunge la o evaluare concludentă cu privire la prețul unei anumite mărfi; |
| --- | --- |

9a.

„evaluator” înseamnă angajatul unui administrator al unui indice de referință al mărfurilor sau orice altă persoană fizică sau parte terță ale cărei servicii sunt puse la dispoziția administratorului sau se află sub controlul acestuia, care este responsabilă de aplicarea unei metodologii sau a unui raționament asupra datelor de intrare sau asupra altor informații, pentru a ajunge la o evaluare concludentă cu privire la prețul unei anumite mărfi;

| 10. | „date de intrare” înseamnă datele cu privire la valoarea unuia sau mai multor active-suport sau prețuri, inclusiv prețuri estimate, sau alte valori utilizate de către administrator în vederea determinării indicelui de referință; |
| --- | --- |

10.

„date de intrare” înseamnă datele cu privire la valoarea unuia sau mai multor active-suport sau prețuri, inclusiv prețuri estimate, sau alte valori utilizate de către administrator în vederea determinării indicelui de referință;

| 11. | „date reglementate” înseamnă:








  (i) | datele de intrare furnizate
  în întregime
  de:








  (a) | un loc de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 
  24
  din
  Directiva 2014/65/UE, însă numai în ceea ce privește datele referitoare la instrumente financiare; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

„date reglementate” înseamnă:

(i)

datele de intrare furnizate
  în întregime
  de:

(a)

un loc de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 
  24
  din
  Directiva 2014/65/UE, însă numai în ceea ce privește datele referitoare la instrumente financiare;

| (b) | un mecanism de publicare aprobat, astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 
  52
  din
  Directiva 2014/65/UE, sau de un furnizor de sisteme centralizate de raportare
  , astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 53 din
  Directiva 2014/65/UE
  , în conformitate cu cerințele obligatorii privind
  transparența
  post-tranzacționare,
  însă numai în ceea ce privește datele tranzacțiilor referitoare la instrumentele financiare care sunt tranzacționate la un loc de tranzacționare; |
| --- | --- |

(b)

un mecanism de publicare aprobat, astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 
  52
  din
  Directiva 2014/65/UE, sau de un furnizor de sisteme centralizate de raportare
  , astfel cum este definit la articolul 
  4
  alineatul (
  1
  ) punctul 53 din
  Directiva 2014/65/UE
  , în conformitate cu cerințele obligatorii privind
  transparența
  post-tranzacționare,
  însă numai în ceea ce privește datele tranzacțiilor referitoare la instrumentele financiare care sunt tranzacționate la un loc de tranzacționare;

| (c) | un mecanism de raportare aprobat, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 54 din Directiva 2014/65/UE, însă numai în ceea ce privește datele referitoare la tranzacțiile de instrumente financiare care sunt tranzacționate la un loc de tranzacționare și care trebuie divulgate în conformitate cu cerințele obligatorii privind transparența post-tranzacționare; |
| --- | --- |

(c)

un mecanism de raportare aprobat, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 54 din Directiva 2014/65/UE, însă numai în ceea ce privește datele referitoare la tranzacțiile de instrumente financiare care sunt tranzacționate la un loc de tranzacționare și care trebuie divulgate în conformitate cu cerințele obligatorii privind transparența post-tranzacționare;

| (d) | o bursă de energie electrică, astfel cum este menționată la articolul 37 alineatul (1) litera (j) din Directiva 2009/72/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (16); |
| --- | --- |

(d)

o bursă de energie electrică, astfel cum este menționată la articolul 37 alineatul (1) litera (j) din Directiva 2009/72/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (16);

| (e) | o bursă de gaze naturale, astfel cum este menționată la articolul 41 alineatul (1) litera (j) din Directiva 2009/73/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (17); |
| --- | --- |

(e)

o bursă de gaze naturale, astfel cum este menționată la articolul 41 alineatul (1) litera (j) din Directiva 2009/73/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (17);

| (f) | o platformă de licitație menționată la articolul 26 sau ▌30 din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010
  al Comisiei

   (18); |
| --- | --- |

(f)

o platformă de licitație menționată la articolul 26 sau ▌30 din Regulamentul (UE) nr. 1031/2010
  al Comisiei

   (18);

| (g) | date furnizate în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 și detaliate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei

   (19)

  ; sau |
| --- | --- |

(g)

date furnizate în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 și detaliate în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei

   (19)

  ; sau

| (h) | un loc de tranzacționare, o platformă, o bursă, un mecanism de publicare sau un mecanism de raportare dintr-o țară terță considerat echivalent cu cele specificate la literele (a)-(g) sau orice altă entitate, precum părțile care se ocupă cu agregarea sau cu colectarea datelor de tranzacționare, ale căror contribuții cu date de intrare fac deja obiectul unei supravegheri corespunzătoare; și |
| --- | --- |

(h)

un loc de tranzacționare, o platformă, o bursă, un mecanism de publicare sau un mecanism de raportare dintr-o țară terță considerat echivalent cu cele specificate la literele (a)-(g) sau orice altă entitate, precum părțile care se ocupă cu agregarea sau cu colectarea datelor de tranzacționare, ale căror contribuții cu date de intrare fac deja obiectul unei supravegheri corespunzătoare; și

| (ii) | valorile activelor nete ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Directiva 2009/65/CE

   (20); |
| --- | --- |

(ii)

valorile activelor nete ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Directiva 2009/65/CE

   (20);

| 12. | „date de tranzacție” înseamnă prețuri, rate, indici sau valori observabile care reprezintă tranzacții între contrapărți neafiliate pe o piață activă supusă forțelor cererii și ofertei; |
| --- | --- |

12.

„date de tranzacție” înseamnă prețuri, rate, indici sau valori observabile care reprezintă tranzacții între contrapărți neafiliate pe o piață activă supusă forțelor cererii și ofertei;

| 13. | „instrument financiar” înseamnă oricare instrument dintre cele enumerate în secțiunea C din anexa I la Directiva
  2014/65/UE
  , pentru care a fost făcută o cerere de admitere la tranzacționare într-un loc de tranzacționare
  , conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 24 din Directiva 2014/65/UE,
  sau care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare
  , conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 24 din Directiva 2014/65/UE
  ; |
| --- | --- |

13.

„instrument financiar” înseamnă oricare instrument dintre cele enumerate în secțiunea C din anexa I la Directiva
  2014/65/UE
  , pentru care a fost făcută o cerere de admitere la tranzacționare într-un loc de tranzacționare
  , conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 24 din Directiva 2014/65/UE,
  sau care este tranzacționat într-un loc de tranzacționare
  , conform definiției de la articolul 4 alineatul (1) punctul 24 din Directiva 2014/65/UE
  ;

| 14. | „entitate supravegheată” înseamnă următoarele entități:






  (a) | instituțiile de credit, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- | --- |

14.

„entitate supravegheată” înseamnă următoarele entități:

(a)

instituțiile de credit, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2013/36/UE;

| (b) | societățile de investiții, astfel cum sunt definite la articolul
  4
  alineatul (1) punctul 1 din
  Directiva 2014/65/UE
  ; |
| --- | --- |

(b)

societățile de investiții, astfel cum sunt definite la articolul
  4
  alineatul (1) punctul 1 din
  Directiva 2014/65/UE
  ;

| (c) | întreprinderile de asigurare, astfel cum sunt definite la articolul 13 punctul 1 din Directiva 2009/138/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (21); |
| --- | --- |

(c)

întreprinderile de asigurare, astfel cum sunt definite la articolul 13 punctul 1 din Directiva 2009/138/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (21);

| (d) | întreprinderile de reasigurare, astfel cum sunt definite la articolul 13 punctul (
  4
  ) din Directiva 2009/138/CE; |
| --- | --- |

(d)

întreprinderile de reasigurare, astfel cum sunt definite la articolul 13 punctul (
  4
  ) din Directiva 2009/138/CE;

| (e) | OPCVM
  astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Directiva 2009/65/CE (22); |
| --- | --- |

(e)

OPCVM
  astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Directiva 2009/65/CE (22);

| (f) | administratorii fondurilor de investiții alternative (AFIA), astfel cum sunt definiți la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23); |
| --- | --- |

(f)

administratorii fondurilor de investiții alternative (AFIA), astfel cum sunt definiți la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (23);

| (g) | contrapărțile centrale
  (CPC)
  , astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (24); |
| --- | --- |

(g)

contrapărțile centrale
  (CPC)
  , astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (24);

| (h) | registrele centrale de tranzacții, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

(h)

registrele centrale de tranzacții, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| (i) | administratorii
  ; |
| --- | --- |

(i)

administratorii
  ;

| 15. | „contract financiar” înseamnă:






  (a) | orice contract de credit, astfel cum este definit la articolul 3 litera (c) din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25); |
| --- | --- | --- |

15.

„contract financiar” înseamnă:

(a)

orice contract de credit, astfel cum este definit la articolul 3 litera (c) din Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (25);

| (b) | orice contract de credit, astfel cum este definit la articolul
  4
  punctul 3 din
  Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (26); |
| --- | --- |

(b)

orice contract de credit, astfel cum este definit la articolul
  4
  punctul 3 din
  Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (26);

| 16. | „fond de investiții” înseamnă FIA, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE sau
  OPCVM
  care se încadrează în domeniul de aplicare al Directivei 2009/65/CE; |
| --- | --- |

16.

„fond de investiții” înseamnă FIA, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2011/61/UE sau
  OPCVM
  care se încadrează în domeniul de aplicare al Directivei 2009/65/CE;

| 17. | „organ de conducere” înseamnă structura de conducere, care include atribuții de supraveghere și de conducere, are autoritatea supremă în luarea deciziilor și este abilitată să stabilească strategia, obiectivele și direcția generală a entității; |
| --- | --- |

17.

„organ de conducere” înseamnă structura de conducere, care include atribuții de supraveghere și de conducere, are autoritatea supremă în luarea deciziilor și este abilitată să stabilească strategia, obiectivele și direcția generală a entității;

| 18. | „consumator” înseamnă o persoană fizică care, în cadrul contractelor financiare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, acționează în scopuri care se află în afara activității sale comerciale, economice sau profesionale; |
| --- | --- |

18.

„consumator” înseamnă o persoană fizică care, în cadrul contractelor financiare care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, acționează în scopuri care se află în afara activității sale comerciale, economice sau profesionale;

| 19. | „indice de referință al ratei dobânzii interbancare” înseamnă un indice de referință în care activul suport, în sensul punctului 1 litera (c) al prezentului articol, este rata la care băncile pot acorda împrumuturi altor bănci sau contracta împrumuturi de la alte bănci; |
| --- | --- |

19.

„indice de referință al ratei dobânzii interbancare” înseamnă un indice de referință în care activul suport, în sensul punctului 1 litera (c) al prezentului articol, este rata la care băncile pot acorda împrumuturi altor bănci sau contracta împrumuturi de la alte bănci;

| 19a. | „indice de referință al cursului de schimb” înseamnă un indice de referință a cărui valoare este stabilită în raport cu prețul, exprimat într-o singură monedă, al unei monede sau al unui coș valutar; |
| --- | --- |

19a.

„indice de referință al cursului de schimb” înseamnă un indice de referință a cărui valoare este stabilită în raport cu prețul, exprimat într-o singură monedă, al unei monede sau al unui coș valutar;

| 20. | „indice de referință al mărfii” înseamnă un indice de referință în care activul suport, în sensul punctului 1 litera (c) al prezentului articol, este o marfă, în sensul articolului 2 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei (27)

  , cu excepția certificatelor
  de emisii
  menționate
  la punctul 11 din secțiunea C a anexei I la Directiva
  2014/65/UE
  ; |
| --- | --- |

20.

„indice de referință al mărfii” înseamnă un indice de referință în care activul suport, în sensul punctului 1 litera (c) al prezentului articol, este o marfă, în sensul articolului 2 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei (27)

  , cu excepția certificatelor
  de emisii
  menționate
  la punctul 11 din secțiunea C a anexei I la Directiva
  2014/65/UE
  ;

| 20a. | „risc aferent bazei” înseamnă riscul legat de exactitatea descrierii de către un indice de referință a realității economice sau de piață subiacente pe care indicele în cauză intenționează să o măsoare; |
| --- | --- |

20a.

„risc aferent bazei” înseamnă riscul legat de exactitatea descrierii de către un indice de referință a realității economice sau de piață subiacente pe care indicele în cauză intenționează să o măsoare;

| 21. | „indice de referință critic” înseamnă








  (a) | un indice de referință
  care nu se bazează pe date reglementate și a cărui valoare de referință depășește
  500 de miliarde EUR
  , astfel cum este definit la articolul 13 alineatul (1)
  ;
  sau |
| --- | --- | --- |

21.

„indice de referință critic” înseamnă

(a)

un indice de referință
  care nu se bazează pe date reglementate și a cărui valoare de referință depășește
  500 de miliarde EUR
  , astfel cum este definit la articolul 13 alineatul (1)
  ;
  sau

| (b) | un indice de referință a cărui încetare ar avea un impact negativ semnificativ asupra stabilității financiare, a bunei funcționări a piețelor și a economiei reale din unul sau mai multe state membre; |
| --- | --- |

(b)

un indice de referință a cărui încetare ar avea un impact negativ semnificativ asupra stabilității financiare, a bunei funcționări a piețelor și a economiei reale din unul sau mai multe state membre;

| 21a. | „indice de referință necritic” înseamnă un indice de referință care nu îndeplinește criteriile pentru a fi considerat indice de referință critic, conform articolului 13; |
| --- | --- |

21a.

„indice de referință necritic” înseamnă un indice de referință care nu îndeplinește criteriile pentru a fi considerat indice de referință critic, conform articolului 13;

| 22. | „situată” înseamnă, în ceea ce privește o persoană juridică, statul membru sau țara terță în care se află sediul social al persoanei respective sau un alt sediu oficial al acesteia, iar în ceea ce privește o persoană fizică, statul membru sau țara terță în care persoana respectivă își are domiciliul fiscal; |
| --- | --- |

22.

„situată” înseamnă, în ceea ce privește o persoană juridică, statul membru sau țara terță în care se află sediul social al persoanei respective sau un alt sediu oficial al acesteia, iar în ceea ce privește o persoană fizică, statul membru sau țara terță în care persoana respectivă își are domiciliul fiscal;

| 22a. | „autoritate publică” înseamnă:










  (a) | orice guvern sau administrație publică; |
| --- | --- | --- |

22a.

„autoritate publică” înseamnă:

(a)

orice guvern sau administrație publică;

| (b) | orice entitate sau persoană care îndeplinește funcții de administrație publică conform legislației naționale sau care deține responsabilități sau funcții publice sau care prestează servicii publice, inclusiv indici ai inflației, ai ocupării forței de muncă și ai activității economice, aflată sub controlul unei autorități publice sau guvernamentale. |
| --- | --- |

(b)

orice entitate sau persoană care îndeplinește funcții de administrație publică conform legislației naționale sau care deține responsabilități sau funcții publice sau care prestează servicii publice, inclusiv indici ai inflației, ai ocupării forței de muncă și ai activității economice, aflată sub controlul unei autorități publice sau guvernamentale.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 37 în vederea explicitării elementelor tehnice ale definițiilor prevăzute la alineatul (1), în special în vederea furnizării de detalii cu privire la ce anume constituie punerea la dispoziția publicului în scopul definirii unui indice
  . În actele delegate menționate, Comisia asigură definirea termenului „publicat” sau „pus la dispoziția publicului” astfel încât să aibă sensul de „pus la dispoziția publicului larg compus din utilizatori sau utilizatori potențiali”.

După caz, Comisia ține seama de
  evoluția pieței sau a tehnologilor și de
  convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere referitoare la indicii de referință.

(2a)
     
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare în vederea întocmirii unei liste a autorităților publice din Uniune menționate la alineatul (1) punctul 22a din prezentul articol și în vederea revizuirii acestei liste. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

Articolul 4

Excluderea
  furnizorilor de indici
  care nu au cunoștință de utilizarea indicilor de referință pe care îi furnizează ▌

▌Prezentul regulament nu se aplică unui
  furnizor de indici
  în ceea ce privește un indice ▌furnizat de acesta în cazul în care
  furnizorul de indici
  în cauză nu are cunoștință și nu ar putea în mod rezonabil să fi avut cunoștință de faptul că respectivul indice ▌este utilizat în scopurile menționate la articolul 3 alineatul (1) punctul 2.

▌

TITLUL II

INTEGRITATEA ȘI FIABILITATEA INDICILOR DE REFERINȚĂ

Capitolul 1

Guvernanța și controlul administratorilor

Articolul 5

Cerințe în materie de guvernanță
  și de conflicte de interese

(1)   ▌Administratorul trebuie să dispună de mecanisme solide de guvernanță, care includ o structură organizațională clară, cu roluri și responsabilități bine definite, transparente și coerente pentru toți participanții implicați în furnizarea unui indice de referință.

Administratorul ia toate măsurile necesare pentru
  a identifica și a preveni sau gestiona conflictele de interese între el însuși, inclusiv managerii și angajații săi sau orice altă persoană fizică sau parte terță ale cărei servicii sunt puse la dispoziția sa sau se află sub controlul său, și contribuitori sau utilizatori și pentru a garanta că, în cazul în care este necesară exercitarea de puteri discreționare sau de decizie în procesul de elaborare a indicelui de referință, acest lucru se realizează în mod independent și corect.

▌

(2a)
     
  Furnizarea unui indice de referință este separată, din punct de vedere operațional, de orice altă parte a activității profesionale a administratorului care ar putea crea un conflict de interese real sau potențial. În cazul în care un administrator ar putea face obiectul unor conflicte de interese ca urmare a structurii sale de proprietate, a participațiilor majoritare sau a altor activități desfășurate de o entitate care deține drepturi de proprietate sau de control asupra administratorului sau de o entitate deținută sau controlată de către administrator sau de către oricare dintre afiliații săi, administratorul instituie o funcție de supraveghere independentă, care include o reprezentare echilibrată a unei serii de părți interesate, dacă acestea sunt cunoscute, de abonați și de contribuitori. În cazul în care astfel de conflicte nu pot fi gestionate în mod adecvat, administratorul încetează orice activitate sau relație care creează conflictele respective sau încetează elaborarea indicelui de referință.

▌

(3a)
     
  Administratorul publică sau divulgă toate conflictele de interese existente sau potențiale utilizatorilor indicelui de referință și autorității competente responsabile și, dacă este cazul, contribuitorilor, inclusiv conflictele de interese care rezultă din dreptul de proprietate sau de control asupra administratorului.

(3b)
     
  Administratorul stabilește și aplică politici și proceduri adecvate, precum și mecanisme organizaționale eficiente pentru identificarea, divulgarea, gestionarea, atenuarea și evitarea conflictelor de interese în scopul protejării integrității și independenței procesului de stabilire a indicelui de referință. Aceste politici și proceduri sunt revizuite și actualizate periodic. Politicile și procedurile țin cont de conflictele de interese, de gradul de exercitare a puterilor discreționare în procesul de elaborare a indicelui de referință și de riscurile pe care le prezintă indicele de referință și le tratează în mod corespunzător. Politicile și procedurile:

| (a) | asigură confidențialitatea informațiilor primite sau elaborate de către administrator, sub rezerva obligațiilor privind divulgarea și transparența prevăzute de prezentul regulament; și |
| --- | --- |

(a)

asigură confidențialitatea informațiilor primite sau elaborate de către administrator, sub rezerva obligațiilor privind divulgarea și transparența prevăzute de prezentul regulament; și

| (b) | tratează în mod special conflictele cauzate de dreptul de proprietate sau de control al administratorului sau cele cauzate de alte interese din grupul său sau de alte persoane care pot exercita influență sau control asupra administratorului în ceea ce privește stabilirea indicelui de referință. |
| --- | --- |

(b)

tratează în mod special conflictele cauzate de dreptul de proprietate sau de control al administratorului sau cele cauzate de alte interese din grupul său sau de alte persoane care pot exercita influență sau control asupra administratorului în ceea ce privește stabilirea indicelui de referință.

(3c)
     
  Administratorul se asigură că angajații și toate celelalte persoane fizice ale căror servicii sunt puse la dispoziția sa sau se află sub controlul său și care sunt direct implicate în furnizarea unui indice de referință:

| (a) | au competențele, cunoștințele și experiența necesare pentru realizarea sarcinilor ce le sunt atribuite și fac obiectul unei gestionări și unei supravegheri efective; |
| --- | --- |

(a)

au competențele, cunoștințele și experiența necesare pentru realizarea sarcinilor ce le sunt atribuite și fac obiectul unei gestionări și unei supravegheri efective;

| (b) | nu fac obiectul unei influențe necuvenite sau al unor conflicte de interese, iar remunerarea și evaluarea performanței persoanelor respective nu creează conflicte de interese și nu afectează în alt mod integritatea procesului de elaborare a indicelui de referință; |
| --- | --- |

(b)

nu fac obiectul unei influențe necuvenite sau al unor conflicte de interese, iar remunerarea și evaluarea performanței persoanelor respective nu creează conflicte de interese și nu afectează în alt mod integritatea procesului de elaborare a indicelui de referință;

| (c) | nu au interese sau legături comerciale care să compromită funcțiile administratorului; |
| --- | --- |

(c)

nu au interese sau legături comerciale care să compromită funcțiile administratorului;

| (d) | nu au dreptul să contribuie la elaborarea unui indice de referință prin participarea la licitații, oferte și tranzacții fie în nume propriu, fie în numele participanților pe piață; și |
| --- | --- |

(d)

nu au dreptul să contribuie la elaborarea unui indice de referință prin participarea la licitații, oferte și tranzacții fie în nume propriu, fie în numele participanților pe piață; și

| (e) | fac obiectul unor proceduri eficace de control al schimburilor de informații cu alți angajați și nu sunt implicate în activități care pot crea un risc de conflicte de interese. |
| --- | --- |

(e)

fac obiectul unor proceduri eficace de control al schimburilor de informații cu alți angajați și nu sunt implicate în activități care pot crea un risc de conflicte de interese.

(3d)
     
  Administratorul stabilește proceduri specifice de control pentru a garanta integritatea și fiabilitatea angajatului sau a persoanei care elaborează indicele de referință; acestea ar putea include o aprobare internă de către conducere înainte de difuzarea indicelui de referință sau o măsură înlocuitoare adecvată, de exemplu, în cazul unui indice de referință actualizat pe parcursul aceleiași zile sau în timp real.

(3e)
     
  Orice modificare nesemnificativă a indicelui de referință în raport cu dispozițiile vizate în prezentul articol nu se consideră a fi o încălcare a unui contract financiar sau a unui instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză. În cazul unui indice de referință critic, autoritatea competentă responsabilă este abilitată să determine dacă o modificare este semnificativă sau nu.

Articolul 5a

Cerințe privind funcția de supraveghere

(1)
     
  Administratorul instituie și menține o funcție de supraveghere permanentă și efectivă care să supravegheze toate aspectele legate de furnizarea indicilor săi de referință.

(2)
     
  Administratorul elaborează și menține proceduri solide în ceea ce privește funcția sa de supraveghere, care sunt puse la dispoziția autorităților competente responsabile.

Principalele trăsături ale acestor proceduri includ:

| (a) | mandatul funcției de supraveghere; |
| --- | --- |

(a)

mandatul funcției de supraveghere;

| (b) | criteriile de selectare a membrilor funcției de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

criteriile de selectare a membrilor funcției de supraveghere;

| (c) | informații succinte privind participarea la orice consiliu sau comitet însărcinat cu funcția de supraveghere, împreună cu toate declarațiile de conflicte de interese și procesele pentru alegerea, nominalizarea sau destituirea și înlocuirea membrilor comitetului. |
| --- | --- |

(c)

informații succinte privind participarea la orice consiliu sau comitet însărcinat cu funcția de supraveghere, împreună cu toate declarațiile de conflicte de interese și procesele pentru alegerea, nominalizarea sau destituirea și înlocuirea membrilor comitetului.

(3)
     
  Funcția de supraveghere funcționează în mod independent și cuprinde responsabilitățile următoare, adaptate în funcție de complexitatea, utilizarea și vulnerabilitatea indicelui de referință:

| (a) | revizuirea cel puțin o dată pe an a definiției și a metodologiei de elaborare a indicelui de referință; |
| --- | --- |

(a)

revizuirea cel puțin o dată pe an a definiției și a metodologiei de elaborare a indicelui de referință;

| (b) | supravegherea tuturor modificărilor aduse metodologiei aferente indicelui de referință și autorizarea administratorului să se consulte cu privire la astfel de modificări; |
| --- | --- |

(b)

supravegherea tuturor modificărilor aduse metodologiei aferente indicelui de referință și autorizarea administratorului să se consulte cu privire la astfel de modificări;

| (c) | supravegherea cadrului de control al administratorului, a gestionării și exploatării indicelui de referință și, în cazul în care un indice de referință recurge la contribuitori, a codului de conduită menționat la articolul 9 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

supravegherea cadrului de control al administratorului, a gestionării și exploatării indicelui de referință și, în cazul în care un indice de referință recurge la contribuitori, a codului de conduită menționat la articolul 9 alineatul (1);

| (d) | reexaminarea și aprobarea procedurilor de încetare a indicelui de referință, inclusiv orice consultare cu privire la o încetare; |
| --- | --- |

(d)

reexaminarea și aprobarea procedurilor de încetare a indicelui de referință, inclusiv orice consultare cu privire la o încetare;

| (e) | supravegherea oricărei părți terțe implicate în furnizarea indicelui de referință, inclusiv a agenților de calcul sau de difuzare; |
| --- | --- |

(e)

supravegherea oricărei părți terțe implicate în furnizarea indicelui de referință, inclusiv a agenților de calcul sau de difuzare;

| (f) | evaluarea auditurilor sau a verificărilor interne și externe și monitorizarea punerii în aplicare a acțiunilor de remediere evidențiate în rezultatele acestor audituri; |
| --- | --- |

(f)

evaluarea auditurilor sau a verificărilor interne și externe și monitorizarea punerii în aplicare a acțiunilor de remediere evidențiate în rezultatele acestor audituri;

| (g) | în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, monitorizarea datelor de intrare și a contribuitorilor, precum și a acțiunilor administratorului cu privire la contestarea sau validarea contribuțiilor cu date de intrare; |
| --- | --- |

(g)

în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, monitorizarea datelor de intrare și a contribuitorilor, precum și a acțiunilor administratorului cu privire la contestarea sau validarea contribuțiilor cu date de intrare;

| (h) | în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, luarea de măsuri eficace cu privire la orice încălcare a codului de conduită; și |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, luarea de măsuri eficace cu privire la orice încălcare a codului de conduită; și

| (i) | în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, raportarea către autoritățile competente responsabile a oricărei abateri din partea contribuitorilor sau a administratorilor, de care are cunoștință funcția de supraveghere, precum și a oricăror date de intrare ce pot fi anormale sau suspecte. |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care indicele de referință recurge la contribuitori, raportarea către autoritățile competente responsabile a oricărei abateri din partea contribuitorilor sau a administratorilor, de care are cunoștință funcția de supraveghere, precum și a oricăror date de intrare ce pot fi anormale sau suspecte.

(4)
     
  Funcția de supraveghere este îndeplinită fie de un comitet separat, fie de alte organe adecvate de guvernanță.

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare prin care să se stabilească caracteristicile funcției de supraveghere în ceea ce privește componența sa, precum și poziția sa în cadrul structurii organizaționale a administratorului, astfel încât să se asigure integritatea acestei funcții și lipsa conflictelor de interese.

ESMA separă diferitele tipuri de indici de referință și de sectoare, astfel cum se prevede în prezentul regulament, și ține seama de diferențele existente în ceea ce privește structura de proprietate și de control a administratorilor, natura, amploarea și complexitatea procesului de elaborare a indicelui de referință, precum și de riscul și impactul acestuia, inclusiv în contextul convergenței internaționale a practicilor de supraveghere în ceea ce privește cerințele de guvernanță aferente indicilor de referință.

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(5)
     
  Funcția de supraveghere poate acoperi mai mulți indici de referință furnizați de un administrator, cu condiția să respecte celelalte cerințe prevăzute la titlul I și la titlul IV.

(6)
     
  Orice modificare nesemnificativă a indicelui de referință în raport cu dispozițiile vizate în prezentul articol nu se consideră a fi o încălcare a unui contract financiar sau a unui instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză. În cazul unui indice de referință critic, autoritatea competentă responsabilă este abilitată să determine dacă o modificare este semnificativă sau nu.

Articolul 5b

Cerințe privind cadrul de control

(1)
     
  Administratorul dispune de un cadru de control care garantează faptul că indicele de referință este furnizat și publicat sau pus la dispoziție în conformitate cu prezentul regulament.

(2)
     
  Cadrul de control este proporțional cu nivelul conflictelor de interese identificate, cu puterile discreționare exercitate în procesul de elaborare a indicelui de referință și cu natura datelor de intrare ale indicelui de referință și include:

| (a) | gestionarea riscului operațional; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea riscului operațional;

| (b) | procedurile pentru situații de urgență și procedurile de recuperare instituite pentru situația în care furnizarea indicilor de referință este perturbată. |
| --- | --- |

(b)

procedurile pentru situații de urgență și procedurile de recuperare instituite pentru situația în care furnizarea indicilor de referință este perturbată.

(3)
     
  În cazul în care datele de intrare nu sunt date privind tranzacțiile, administratorul:

| (a) | stabilește măsuri pentru a asigura faptul că, în măsura posibilului, contribuitorii respectă codul de conduită menționat la articolul 9 alineatul (1) și standardele aplicabile în ceea ce privește datele de intrare; |
| --- | --- |

(a)

stabilește măsuri pentru a asigura faptul că, în măsura posibilului, contribuitorii respectă codul de conduită menționat la articolul 9 alineatul (1) și standardele aplicabile în ceea ce privește datele de intrare;

| (b) | stabilește măsuri pentru monitorizarea datelor de intrare, inclusiv monitorizarea datelor de intrare înainte de publicarea indicelui de referință și validarea datelor de intrare după publicarea acestuia, în vederea identificării erorilor și anomaliilor. |
| --- | --- |

(b)

stabilește măsuri pentru monitorizarea datelor de intrare, inclusiv monitorizarea datelor de intrare înainte de publicarea indicelui de referință și validarea datelor de intrare după publicarea acestuia, în vederea identificării erorilor și anomaliilor.

(4)
     
  Cadrul de control este documentat, revizuit și actualizat după caz și este pus la dispoziția autorității competente responsabile și, la cerere, a utilizatorilor.

(5)
     
  Orice modificare nesemnificativă a indicelui de referință în raport cu dispozițiile vizate în prezentul articol nu se consideră a fi o încălcare a unui contract financiar sau a unui instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză. În cazul unui indice de referință critic, autoritatea competentă responsabilă este abilitată să determine dacă o modificare este semnificativă sau nu.

Articolul 5c

Cerințe privind cadrul de responsabilitate

(1)
     
  Administratorul dispune de un cadru de responsabilitate care să includă ținerea evidenței, proceduri de audit și de verificare, precum și proceduri de tratare a plângerilor, care oferă dovada conformității cu cerințele prezentului regulament.

(2)
     
  Administratorul instituie o funcție independentă internă sau externă, care să dispună de capacitatea necesară de a examina respectarea de către administrator a metodologiei de elaborare a indicelui de referință și a dispozițiilor prezentului regulament și de a prezenta rapoarte în acest sens.

(3)
     
  În cazul indicilor de referință necritici, administratorul publică și menține o declarație de conformitate în care administratorul raportează cu privire la respectarea prezentului regulament. Declarația de conformitate vizează cel puțin cerințele prevăzute la Articolul 5 alineatele (1), (2a), (3b), (3c) și (3d), articolele 5a și 5b, articolul 5d literele (b)-(g), articolul 7 alineatul (1) literele (aa), (b), (ba), (bb), (bc) și (c), articolul 7 alineatele (2a), (3a) și (3b), articolul 7a, articolul 8 alineatele (1) și (2), articolul 9 alineatele (1) și (2), articolul 11 și articolul 17 alineatul (1).

În cazul în care administratorul nu respectă cerințele prevăzute la Articolul 5 alineatele (1), (2a), (3b), (3c) și (3d), articolele 5a și 5b, articolul 5d literele (b)-(g), articolul 7 alineatul (1) literele (aa), (b), (ba), (bb), (bc) și (c), articolul 7 alineatele (2a), (3a) și (3b), articolul 7a, articolul 8 alineatele (1) și (2), articolul 9 alineatele (1) și (2), articolul 11 și articolul 17 alineatul (1), în declarația de conformitate se indică în mod clar motivele pentru care administratorul în cauză găsește oportun să nu respecte dispozițiile menționate.

(4)
     
  Administratorul unui indice de referință necritic desemnează un auditor extern independent care să examineze corectitudinea declarației de conformitate a administratorului și să prezinte un raport în acest sens. Un astfel de audit se efectuează cel puțin o dată la doi ani și ori de câte ori survin modificări semnificative ale indicelui de referință.

(5)
     
  Administratorul pune la dispoziția autorității competente responsabile rezultatele auditurilor menționate la alineatul (4). Administratorul publică sau pune la dispoziția oricărui utilizator al indicelui de referință, la cerere, detaliile auditurilor menționate la alineatul (4). La cererea autorității competente responsabile sau a oricărui utilizator al indicelui de referință, administratorul publică sau pune la dispoziție detalii privind examinările menționate la alineatul (4).

(6)
     
  Autoritatea competentă responsabilă poate să solicite administratorului informații suplimentare referitoare la indicii săi de referință necritici, în conformitate cu articolul 30, și/sau să transmită administratorului o recomandare cu privire la respectarea de către acesta a dispozițiilor vizate de declarația de conformitate, până când autoritatea competentă consideră că toate cerințele sale sunt pe deplin satisfăcute. Autoritatea competentă poate să publice recomandarea pe site-ul său de internet.

Articolul 5d

Cerințe privind păstrarea evidențelor

(1)
     
  Administratorul ține evidența:

| (a) | tuturor datelor de intrare; |
| --- | --- |

(a)

tuturor datelor de intrare;

| (b) | tuturor cazurilor de exercitare de către administrator și, dacă este cazul, de către evaluatori a puterilor de apreciere sau discreționare pentru stabilirea indicelui de referință; |
| --- | --- |

(b)

tuturor cazurilor de exercitare de către administrator și, dacă este cazul, de către evaluatori a puterilor de apreciere sau discreționare pentru stabilirea indicelui de referință;

| (c) | înregistrărilor privind neluarea în considerare a datelor de intrare, în special atunci când acestea corespund cerințelor din metodologia de stabilire a indicelui de referință, precum și motivele care stau la baza neluării în considerare a acestor date; |
| --- | --- |

(c)

înregistrărilor privind neluarea în considerare a datelor de intrare, în special atunci când acestea corespund cerințelor din metodologia de stabilire a indicelui de referință, precum și motivele care stau la baza neluării în considerare a acestor date;

| (d) | altor modificări ale procedurilor și metodologiilor standard sau abateri de la acestea, inclusiv celor făcute în timpul perioadelor de criză sau perturbare a pieței; |
| --- | --- |

(d)

altor modificări ale procedurilor și metodologiilor standard sau abateri de la acestea, inclusiv celor făcute în timpul perioadelor de criză sau perturbare a pieței;

| (e) | identităților transmițătorilor și a persoanelor fizice angajate de administratori pentru stabilirea indicilor de referință; |
| --- | --- |

(e)

identităților transmițătorilor și a persoanelor fizice angajate de administratori pentru stabilirea indicilor de referință;

| (f) | tuturor documentelor referitoare la contestații și |
| --- | --- |

(f)

tuturor documentelor referitoare la contestații și

| (g) | înregistrărilor comunicărilor pertinente dintre orice persoană angajată de administrator și contribuitori sau transmițători cu privire la indicele de referință. |
| --- | --- |

(g)

înregistrărilor comunicărilor pertinente dintre orice persoană angajată de administrator și contribuitori sau transmițători cu privire la indicele de referință.

(2)
     
  Atunci când indicele de referință se bazează pe contribuții din partea contribuitorilor, contribuitorul ține, de asemenea, evidența comunicărilor pertinente, inclusiv cu alți contribuitori.

(3)
     
  Administratorul păstrează evidențele prevăzute la alineatul (1) timp de cel puțin cinci ani, într-o formă care să facă posibilă reproducerea și înțelegerea integrală a calculelor aferente indicelui de referință și care să permită efectuarea unui audit sau unei evaluări a datelor de intrare, calculelor, deciziilor luate și a aprecierilor discreționare făcute. Înregistrările conversațiilor telefonice sau ale comunicațiilor electronice sunt furnizate la cerere persoanelor implicate în conversațiile sau comunicațiile respective și sunt păstrate pentru o perioadă de trei ani.

Articolul 5e

Tratarea plângerilor

Administratorul deține și publică proceduri scrise de primire, investigare și ținere a evidențelor privind plângerile formulate cu privire la procesul de calcul al administratorului. Un astfel de mecanism privind plângerile asigură faptul că:

| (a) | administratorul dispune de un mecanism, descris în detaliu în cadrul unei politici scrise de tratare a plângerilor, prin care abonații indicelui pot depune plângeri cu privire la caracterul reprezentativ pentru valoarea de piață al calculului unui anumit indice de referință, propuneri de modificări ale calculului unui indice de referință, aplicarea metodologiei în legătură cu calculul unui anumit indice de referință și alte decizii editoriale legate de procedeele de calcul al indicelui de referință; |
| --- | --- |

(a)

administratorul dispune de un mecanism, descris în detaliu în cadrul unei politici scrise de tratare a plângerilor, prin care abonații indicelui pot depune plângeri cu privire la caracterul reprezentativ pentru valoarea de piață al calculului unui anumit indice de referință, propuneri de modificări ale calculului unui indice de referință, aplicarea metodologiei în legătură cu calculul unui anumit indice de referință și alte decizii editoriale legate de procedeele de calcul al indicelui de referință;

| (b) | există o procedură și un calendar pentru soluționarea plângerilor; |
| --- | --- |

(b)

există o procedură și un calendar pentru soluționarea plângerilor;

| (c) | plângerile formale formulate împotriva unui administrator și a personalului acestuia sunt cercetate de către administratorul respectiv în timp util și în mod imparțial; |
| --- | --- |

(c)

plângerile formale formulate împotriva unui administrator și a personalului acestuia sunt cercetate de către administratorul respectiv în timp util și în mod imparțial;

| (d) | investigația este desfășurată în mod independent față de personalul care ar putea fi implicat în obiectul plângerii; |
| --- | --- |

(d)

investigația este desfășurată în mod independent față de personalul care ar putea fi implicat în obiectul plângerii;

| (e) | administratorul vizează finalizarea rapidă a investigației sale. |
| --- | --- |

(e)

administratorul vizează finalizarea rapidă a investigației sale.

Articolul 5f

Standardele tehnice de reglementare privind cerințele de guvernanță și control

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a specifica în detaliu și a calibra cerințele de guvernanță și control conform articolului 5 alineatele (2a) și (3a)-(3d), articolului 5a alineatele (2) și (3), articolului 5b alineatele (2) și (3) și articolului 5c alineatele (1)-(3). ESMA ia în considerare următoarele elemente:

| (a) | evoluția indicilor de referință și a piețelor financiare având în vedere convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește cerințele de guvernanță aplicabile indicilor de referință; |
| --- | --- |

(a)

evoluția indicilor de referință și a piețelor financiare având în vedere convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește cerințele de guvernanță aplicabile indicilor de referință;

| (b) | caracteristicile specifice ale diferitelor tipuri de indici de referință și de administratori, inclusiv caracteristicile sectoriale și tipurile de date de intrare utilizate; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile specifice ale diferitelor tipuri de indici de referință și de administratori, inclusiv caracteristicile sectoriale și tipurile de date de intrare utilizate;

| (c) | deosebirea dintre indicii de referință critici și necritici; |
| --- | --- |

(c)

deosebirea dintre indicii de referință critici și necritici;

| (d) | dacă cerințele sunt deja vizate parțial sau integral de alte cerințe de reglementare aplicabile, mai ales pentru indicii de referință bazați pe date reglementate, în special, dar nu în mod exclusiv, de cerințele prevăzute în Directiva 2014/65/UE sau în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (28)

  , pentru a se garanta că sunt evitate dublarea cerințelor și alte sarcini superflue pentru administratori. |
| --- | --- |

(d)

dacă cerințele sunt deja vizate parțial sau integral de alte cerințe de reglementare aplicabile, mai ales pentru indicii de referință bazați pe date reglementate, în special, dar nu în mod exclusiv, de cerințele prevăzute în Directiva 2014/65/UE sau în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (28)

  , pentru a se garanta că sunt evitate dublarea cerințelor și alte sarcini superflue pentru administratori.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [...].

Comisiei i se deleagă competența de a adopta standardele tehnice de reglementare prevăzute la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 6

Externalizarea

(1)   Administratorii nu externalizează funcții legate de furnizarea unui indice de referință astfel încât să afecteze semnificativ controlul administratorului asupra furnizării indicelui sau capacitatea autorității competente relevante de a supraveghea indicele de referință.

▌

(3)   Atunci când un administrator externalizează către un furnizor de servicii funcții sau orice servicii sau activități relevante legate de furnizarea unui indice de referință, acesta rămâne pe deplin răspunzător de îndeplinirea tuturor obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului regulament.

(3a)
     
  În cazul în care are loc o externalizare, administratorul asigură îndeplinirea următoarelor condiții:

| (a) | furnizorul de servicii are competența, capacitatea și toate autorizațiile cerute de lege pentru a îndeplini funcțiile, serviciile sau activitățile care îi sunt externalizate în mod responsabil și profesionist; |
| --- | --- |

(a)

furnizorul de servicii are competența, capacitatea și toate autorizațiile cerute de lege pentru a îndeplini funcțiile, serviciile sau activitățile care îi sunt externalizate în mod responsabil și profesionist;

| (b) | administratorul pune la dispoziția autorităților competente responsabile identitatea și sarcinile furnizorului de servicii care participă la procesul de stabilire a indicelui de referință; |
| --- | --- |

(b)

administratorul pune la dispoziția autorităților competente responsabile identitatea și sarcinile furnizorului de servicii care participă la procesul de stabilire a indicelui de referință;

| (c) | administratorul ia măsuri corespunzătoare în cazul în care se pare că furnizorul de servicii nu se poate achita de sarcinile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile; |
| --- | --- |

(c)

administratorul ia măsuri corespunzătoare în cazul în care se pare că furnizorul de servicii nu se poate achita de sarcinile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile;

| (d) | administratorul dispune de competențele de specialitate necesare pentru a supraveghea în mod eficace funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile aferente externalizării; |
| --- | --- |

(d)

administratorul dispune de competențele de specialitate necesare pentru a supraveghea în mod eficace funcțiile externalizate și pentru a gestiona riscurile aferente externalizării;

| (e) | furnizorul de servicii îi divulgă administratorului orice evoluție care ar putea avea un impact semnificativ asupra capacității sale de a îndeplini sarcinile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile; |
| --- | --- |

(e)

furnizorul de servicii îi divulgă administratorului orice evoluție care ar putea avea un impact semnificativ asupra capacității sale de a îndeplini sarcinile externalizate în mod eficace și în conformitate cu legislația și cu cerințele de reglementare aplicabile;

| (f) | furnizorul de servicii cooperează cu autoritatea competentă responsabilă în ceea ce privește activitățile externalizate, iar administratorul și autoritatea competentă responsabilă au acces efectiv la datele legate de activitățile externalizate, precum și la spațiile comerciale ale furnizorului de servicii, și autoritatea competentă responsabilă poate să își exercite aceste drepturi de acces; |
| --- | --- |

(f)

furnizorul de servicii cooperează cu autoritatea competentă responsabilă în ceea ce privește activitățile externalizate, iar administratorul și autoritatea competentă responsabilă au acces efectiv la datele legate de activitățile externalizate, precum și la spațiile comerciale ale furnizorului de servicii, și autoritatea competentă responsabilă poate să își exercite aceste drepturi de acces;

| (g) | administratorul poate rezilia acordurile încheiate în acest sens, în cazul în care este necesar; |
| --- | --- |

(g)

administratorul poate rezilia acordurile încheiate în acest sens, în cazul în care este necesar;

| (h) | administratorul ia măsuri rezonabile, inclusiv planuri de urgență, pentru a evita riscuri operaționale nejustificate legate de participarea furnizorului de servicii la procesul de stabilire a indicelui de referință. |
| --- | --- |

(h)

administratorul ia măsuri rezonabile, inclusiv planuri de urgență, pentru a evita riscuri operaționale nejustificate legate de participarea furnizorului de servicii la procesul de stabilire a indicelui de referință.

Capitolul 2

Date de intrare, metodologie și semnalarea încălcărilor

Articolul 7

Date de intrare▌

(1)   Furnizarea unui indice de referință este reglementată de următoarele cerințe referitoare la datele de intrare▌:

| (a) | Datele de intrare sunt date de tranzacție
  sau, dacă sunt mai oportune, date ce nu se bazează pe tranzacții, inclusiv oferte de prețuri și estimări ce pot fi verificate, cu condiția să reprezinte
  în mod exact și fiabil piața sau realitatea economică pe care indicele de referință este destinat să o măsoare▌. |
| --- | --- |

(a)

Datele de intrare sunt date de tranzacție
  sau, dacă sunt mai oportune, date ce nu se bazează pe tranzacții, inclusiv oferte de prețuri și estimări ce pot fi verificate, cu condiția să reprezinte
  în mod exact și fiabil piața sau realitatea economică pe care indicele de referință este destinat să o măsoare▌.

| (aa) | Datele de intrare menționate la litera (a) trebuie să poată fi verificate. |
| --- | --- |

(aa)

Datele de intrare menționate la litera (a) trebuie să poată fi verificate.

| (b) | Administratorul obține datele de intrare de la un grup sau un eșantion fiabil și reprezentativ de contribuitori, astfel încât să garanteze faptul că indicele de referință rezultat este fiabil și reprezentativ pentru piața sau realitatea economică pe care indicele de referință este destinat să o măsoare▌. |
| --- | --- |

(b)

Administratorul obține datele de intrare de la un grup sau un eșantion fiabil și reprezentativ de contribuitori, astfel încât să garanteze faptul că indicele de referință rezultat este fiabil și reprezentativ pentru piața sau realitatea economică pe care indicele de referință este destinat să o măsoare▌.

| (ba) | Administratorul utilizează doar datele de intrare ale contribuitorilor care respectă codul de conduită menționat la articolul 9. |
| --- | --- |

(ba)

Administratorul utilizează doar datele de intrare ale contribuitorilor care respectă codul de conduită menționat la articolul 9.

| (bb) | Administratorul ține o listă a persoanelor care îi pot furniza date de intrare și deține, printre altele, proceduri de evaluare a identității unui contribuitor și a eventualilor transmițători. |
| --- | --- |

(bb)

Administratorul ține o listă a persoanelor care îi pot furniza date de intrare și deține, printre altele, proceduri de evaluare a identității unui contribuitor și a eventualilor transmițători.

| (bc) | Administratorul se asigură că contribuitorii furnizează toate datele de intrare pertinente, și |
| --- | --- |

(bc)

Administratorul se asigură că contribuitorii furnizează toate datele de intrare pertinente, și

| (c) | În cazul în care datele de intrare ale unui indice de referință nu constituie date de tranzacție și un contribuitor este parte la mai mult de 50 % din valoarea tranzacțiilor de pe piața pe care indicele de referință este destinat să o măsoare, administratorul verifică
  , dacă este posibil,
  dacă datele de intrare reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei. În cazul în care administratorul constată că datele de intrare nu reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei, acesta fie modifică datele de intrare, contribuitorii sau metodologia ▌pentru a se asigura că datele de intrare reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei, fie încetează să furnizeze indicele de referință respectiv▌. |
| --- | --- |

(c)

În cazul în care datele de intrare ale unui indice de referință nu constituie date de tranzacție și un contribuitor este parte la mai mult de 50 % din valoarea tranzacțiilor de pe piața pe care indicele de referință este destinat să o măsoare, administratorul verifică
  , dacă este posibil,
  dacă datele de intrare reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei. În cazul în care administratorul constată că datele de intrare nu reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei, acesta fie modifică datele de intrare, contribuitorii sau metodologia ▌pentru a se asigura că datele de intrare reprezintă o piață concurențială, guvernată de legea cererii și ofertei, fie încetează să furnizeze indicele de referință respectiv▌.

▌

(2a)
     
  Administratorul se asigură că controalele privind datele de intrare includ:

| (a) | criterii care stabilesc cine poate contribui cu date de intrare către administrator și o procedură de selecție a contribuitorilor; |
| --- | --- |

(a)

criterii care stabilesc cine poate contribui cu date de intrare către administrator și o procedură de selecție a contribuitorilor;

| (b) | o procedură pentru a evalua datele de intrare ale contribuitorului și a împiedica contribuitorul să furnizeze alte date de intrare sau pentru a aplica contribuitorului, dacă este cazul, alte sancțiuni pentru neconformitate; și |
| --- | --- |

(b)

o procedură pentru a evalua datele de intrare ale contribuitorului și a împiedica contribuitorul să furnizeze alte date de intrare sau pentru a aplica contribuitorului, dacă este cazul, alte sancțiuni pentru neconformitate; și

| (c) | o procedură pentru a valida datele de intrare, inclusiv în raport cu alți indicatori sau alte date, pentru a asigura integritatea și exactitatea acestora. Dacă un indice de referință îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 14a, această cerință nu se aplică în cazul în care se poate asigura conformitatea în măsură rezonabilă. |
| --- | --- |

(c)

o procedură pentru a valida datele de intrare, inclusiv în raport cu alți indicatori sau alte date, pentru a asigura integritatea și exactitatea acestora. Dacă un indice de referință îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 14a, această cerință nu se aplică în cazul în care se poate asigura conformitatea în măsură rezonabilă.

▌

(
  3a)
     
  În cazul în care datele de intrare ale unui indice de referință sunt furnizate de funcția de front office, și anume de un departament, diviziune, grup sau personal al contribuitorilor sau de unul dintre afiliații acestora care efectuează o activitate de stabilire a prețurilor, tranzacționare, vânzare, marketing, publicitate, prospectare, structurare sau brokeraj, administratorul:

| (a) | obține date din alte surse care confirmă respectivele date de intrare; |
| --- | --- |

(a)

obține date din alte surse care confirmă respectivele date de intrare;

| (b) | se asigură că contribuitorii dispun de proceduri interne adecvate de supraveghere și verificare care permit:










  (i) | validarea datelor de intrare furnizate, inclusiv proceduri care prevăd revizuiri multiple efectuate de către personalul de conducere pentru a verifica datele de intrare și proceduri de aprobare internă de către conducere pentru transmiterea datelor de intrare; |
| --- | --- | --- |

(b)

se asigură că contribuitorii dispun de proceduri interne adecvate de supraveghere și verificare care permit:

(i)

validarea datelor de intrare furnizate, inclusiv proceduri care prevăd revizuiri multiple efectuate de către personalul de conducere pentru a verifica datele de intrare și proceduri de aprobare internă de către conducere pentru transmiterea datelor de intrare;

| (ii) | separarea fizică a angajaților din funcția de front office și superiorii lor ierarhici; |
| --- | --- |

(ii)

separarea fizică a angajaților din funcția de front office și superiorii lor ierarhici;

| (iii) | luarea pe deplin în considerare a măsurilor de gestionare a conflictelor pentru a identifica, divulga, gestiona, atenua și evita stimulentele, existente sau potențiale, pentru a manipula sau influența în alt mod intrările de date, inclusiv prin politici de remunerare, precum și luarea în considerare a conflictelor de interese dintre activitățile de contribuție la datele de intrare și alte activități ale contribuitorului, afiliaților săi sau ale clienților acestora. |
| --- | --- |

(iii)

luarea pe deplin în considerare a măsurilor de gestionare a conflictelor pentru a identifica, divulga, gestiona, atenua și evita stimulentele, existente sau potențiale, pentru a manipula sau influența în alt mod intrările de date, inclusiv prin politici de remunerare, precum și luarea în considerare a conflictelor de interese dintre activitățile de contribuție la datele de intrare și alte activități ale contribuitorului, afiliaților săi sau ale clienților acestora.

Dispozițiile de la literele (a) și (b) din primul paragraf se aplică indicilor de referință care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 14a numai în cazul în care aceste dispoziții pot fi respectate în măsură rezonabilă.

(3b)
     
  Orice modificare nesemnificativă a indicelui de referință în raport cu dispozițiile vizate în prezentul articol nu se consideră a fi o încălcare a unui contract financiar sau a unui instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză. În cazul unui indice de referință critic, autoritatea competentă responsabilă este abilitată să determine dacă o modificare este semnificativă sau nu.

(3c)
     
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a specifica în detaliu procedurile interne de supraveghere și verificare ale unui contribuitor pe care administratorul le solicită, în conformitate cu alineatele (2a) și (3a), pentru a asigura integritatea și exactitatea datelor de intrare.

ESMA ține seama de principiul proporționalității în ceea ce privește indicii de referință necritici și cei ai mărfurilor, de particularitățile diferitelor tipuri de indici, în special ale celor bazați pe contribuții din partea entităților care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 14a, de caracterul datelor de intrare, de faptul dacă cerințele sunt deja vizate, parțial sau integral, de alte cerințe de reglementare pertinente, în special, printre altele, de cerințele din Directiva 2014/65/UE sau din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a se garanta că sunt evitate dublarea cerințelor și alte sarcini superflue pentru administratori, precum și de convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește indicii de referință.

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 7a

Metodologie

(1)
     
  Pentru stabilirea indicelui de referință, administratorul utilizează o metodologie care:

| (a) | este solidă și fiabilă; |
| --- | --- |

(a)

este solidă și fiabilă;

| (b) | cuprinde norme clare care identifică modul și momentul când pot fi exercitate puteri discreționare în stabilirea indicelui de referință respectiv; |
| --- | --- |

(b)

cuprinde norme clare care identifică modul și momentul când pot fi exercitate puteri discreționare în stabilirea indicelui de referință respectiv;

| (c) | este riguroasă, continuă și poate fi validată, incluzând testări ex-post; |
| --- | --- |

(c)

este riguroasă, continuă și poate fi validată, incluzând testări ex-post;

| (d) | este rezilientă și garantează faptul că indicele de referință poate fi calculat în cea mai mare varietate de situații posibile; |
| --- | --- |

(d)

este rezilientă și garantează faptul că indicele de referință poate fi calculat în cea mai mare varietate de situații posibile;

| (e) | poate fi urmărită și verificată. |
| --- | --- |

(e)

poate fi urmărită și verificată.

(2)
     
  Atunci când elaborează metodologia privind indicele de referință, administratorul indicelui de referință:

| (a) | ia în considerare factori precum dimensiunea și lichiditatea normală a pieței, transparența tranzacțiilor și pozițiile participanților pe piață, concentrarea pieței, dinamica pieței și capacitatea oricărui eșantion de a reprezenta piața sau realitatea economică pe care indicele de referință vizează să o măsoare; |
| --- | --- |

(a)

ia în considerare factori precum dimensiunea și lichiditatea normală a pieței, transparența tranzacțiilor și pozițiile participanților pe piață, concentrarea pieței, dinamica pieței și capacitatea oricărui eșantion de a reprezenta piața sau realitatea economică pe care indicele de referință vizează să o măsoare;

| (b) | determină ceea ce constituie o piață activă în sensul indicelui de referință respectiv și |
| --- | --- |

(b)

determină ceea ce constituie o piață activă în sensul indicelui de referință respectiv și

| (c) | stabilește gradul de prioritate pentru diferitele tipuri de date de intrare. |
| --- | --- |

(c)

stabilește gradul de prioritate pentru diferitele tipuri de date de intrare.

(3)
     
  Administratorul adoptă și publică dispoziții clare care identifică circumstanțele în care cantitatea sau calitatea datelor de intrare se situează sub standardele necesare pentru ca metodologia să permită determinarea indicelui de referință în mod precis și fiabil și care descriu dacă și cum va fi calculat indicele de referință în astfel de circumstanțe.

(4)
     
  Orice modificare nesemnificativă a indicelui de referință în raport cu dispozițiile vizate în prezentul articol nu se consideră a fi o încălcare a unui contract financiar sau a unui instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză. În cazul unui indice de referință critic, autoritatea competentă responsabilă este abilitată să determine dacă o modificare este semnificativă sau nu.

Articolul 7b

Transparența metodologiei

(1)
     
  Administratorul dezvoltă, exploatează și administrează în mod transparent datele și metodologia aferente indicelui de referință.

Administratorul publică, prin mijloace care asigură un acces ușor și echitabil:

| (i) | metodologia utilizată pentru fiecare indice sau categorie de indici de referință; și |
| --- | --- |

(i)

metodologia utilizată pentru fiecare indice sau categorie de indici de referință; și

| (ii) | procedura de consultare cu privire la orice propunere de modificare substanțială a metodologiei acestuia, precum și justificarea acestei modificări, incluzând definiția noțiunii de modificare substanțială și indicând momentul în care va informa utilizatorii cu privire la eventualele modificări. |
| --- | --- |

(ii)

procedura de consultare cu privire la orice propunere de modificare substanțială a metodologiei acestuia, precum și justificarea acestei modificări, incluzând definiția noțiunii de modificare substanțială și indicând momentul în care va informa utilizatorii cu privire la eventualele modificări.

(2)
     
  În cazul în care un indice de referință îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 14a, administratorul indicelui respectiv descrie și publică, în urma fiecărui calcul, în măsura în care acest lucru este rezonabil și fără a afecta publicarea corectă a indicelui de referință:

| (a) | o explicație concisă, suficientă pentru a facilita înțelegerea de către abonații la indicele de referință și de către autoritatea competentă respectivă a modului de elaborare a calculelor, incluzând, cel puțin, dimensiunea și lichiditatea pieței fizice evaluate (cum ar fi numărul și volumul tranzacțiilor transmise), intervalul de volume și volumul mediu și gama de prețuri și prețul mediu, precum și procentele orientative ale fiecărui tip de date de intrare care au fost luate în considerare în cadrul unui calcul; se includ termeni referitori la metodologia de stabilire a prețului, precum „pe bază de tranzacții”, „pe bază de marjă” sau „interpolat sau extrapolat”; și |
| --- | --- |

(a)

o explicație concisă, suficientă pentru a facilita înțelegerea de către abonații la indicele de referință și de către autoritatea competentă respectivă a modului de elaborare a calculelor, incluzând, cel puțin, dimensiunea și lichiditatea pieței fizice evaluate (cum ar fi numărul și volumul tranzacțiilor transmise), intervalul de volume și volumul mediu și gama de prețuri și prețul mediu, precum și procentele orientative ale fiecărui tip de date de intrare care au fost luate în considerare în cadrul unui calcul; se includ termeni referitori la metodologia de stabilire a prețului, precum „pe bază de tranzacții”, „pe bază de marjă” sau „interpolat sau extrapolat”; și

| (b) | o explicație concisă a măsurii în care au fost exercitate puteri discreționare, precum și temeiul exercitării lor, incluzând, pentru orice calcul, eventuale decizii de a exclude date de intrare care respectau, în orice altă privință, cerințele metodologiei aplicabile pentru calculul în cauză, de a fundamenta prețurile pe marje sau pe interpolare ori extrapolare sau de a pondera ofertele la un nivel mai ridicat decât cel al tranzacțiilor încheiate. |
| --- | --- |

(b)

o explicație concisă a măsurii în care au fost exercitate puteri discreționare, precum și temeiul exercitării lor, incluzând, pentru orice calcul, eventuale decizii de a exclude date de intrare care respectau, în orice altă privință, cerințele metodologiei aplicabile pentru calculul în cauză, de a fundamenta prețurile pe marje sau pe interpolare ori extrapolare sau de a pondera ofertele la un nivel mai ridicat decât cel al tranzacțiilor încheiate.

(3)
     
  În cazul în care această publicare nu ar fi compatibilă cu legislația aplicabilă în domeniul proprietății intelectuale, metodologia este pusă la dispoziția autorității competente responsabile.

(4)
     
  În cazul în care metodologiei de stabilire a unui indice de referință critic i se aduce o modificare substanțială, administratorul respectiv înștiințează autoritatea competentă responsabilă cu privire la această modificare. Autoritatea competentă are la dispoziție 30 de zile pentru a aproba modificarea.

Articolul 7c

Standarde tehnice de reglementare privind datele de intrare și metodologia

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza controalele ce trebuie efectuate în ceea ce privește datele de intrare, situațiile în care datele de tranzacție pot să nu fie suficiente și modul în care acest lucru poate fi demonstrat autorităților competente responsabile, precum și cerințele privind elaborarea de metodologii, făcând deosebirea între diferitele tipuri de indici de referință și sectoare stabilite în prezentul regulament. ESMA ia în considerare următoarele elemente:

| (a) | evoluția indicilor de referință și a piețelor financiare, având în vedere convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește indicii de referință; |
| --- | --- |

(a)

evoluția indicilor de referință și a piețelor financiare, având în vedere convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește indicii de referință;

| (b) | caracteristicile specifice ale diferiților indici de referință și tipuri de indici de referință; |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile specifice ale diferiților indici de referință și tipuri de indici de referință;

| (c) | principiul proporționalității în raport cu indicii de referință necritici; |
| --- | --- |

(c)

principiul proporționalității în raport cu indicii de referință necritici;

| (d) | vulnerabilitatea indicilor de referință la manipulare în contextul metodologiilor și al datelor de intrare utilizate; |
| --- | --- |

(d)

vulnerabilitatea indicilor de referință la manipulare în contextul metodologiilor și al datelor de intrare utilizate;

| (e) | disponibilitatea unor informații suficiente pentru utilizatori, astfel încât aceștia să înțeleagă cum este furnizat un indice de referință, pentru a-i putea evalua pertinența și adecvarea în calitate de referință; |
| --- | --- |

(e)

disponibilitatea unor informații suficiente pentru utilizatori, astfel încât aceștia să înțeleagă cum este furnizat un indice de referință, pentru a-i putea evalua pertinența și adecvarea în calitate de referință;

| (f) | dacă cerințele sunt deja sau nu vizate parțial sau integral de alte cerințe de reglementare aplicabile, mai ales pentru indicii de referință bazați pe date reglementate, în special, dar nu în mod exclusiv, de cerințele prevăzute în Directiva 2014/65/UE sau în Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a se garanta că sunt evitate dublarea cerințelor și alte sarcini superflue pentru administratori. |
| --- | --- |

(f)

dacă cerințele sunt deja sau nu vizate parțial sau integral de alte cerințe de reglementare aplicabile, mai ales pentru indicii de referință bazați pe date reglementate, în special, dar nu în mod exclusiv, de cerințele prevăzute în Directiva 2014/65/UE sau în Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a se garanta că sunt evitate dublarea cerințelor și alte sarcini superflue pentru administratori.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [...].

Comisiei i se deleagă competența de a adopta standardele tehnice de reglementare prevăzute la primul paragraf în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 8

Semnalarea încălcărilor

(1)   Administratorul
  dispune de proceduri pentru personalul de conducere, pentru angajați și pentru orice alte persoane fizice ale căror servicii sunt puse la dispoziția sa sau se află sub controlul său, prin care aceștia să poată semnala la nivel intern încălcările prezentului regulament și ale altor dispoziții legislative aplicabile
  .

(2)   Administratorul
  dispune de proceduri pentru a semnala autorităților competente încălcările prezentului regulament și ale altor dispoziții legislative aplicabile
  .

▌

Capitolul 3

Codul de conduită și cerințe impuse contribuitorilor

Articolul 9

Codul de conduită

(1)   
  În cazul în care un indice de referință se bazează pe datele de intrare de la contribuitori,
  administratorul
  elaborează, în colaborare cu contribuitorii, atunci când este posibil,
  un cod de conduită pentru fiecare indice de referință, indicând în mod clar responsabilitățile ▌contribuitorilor cu privire la
  contribuțiile cu date de intrare și se asigură că transmițătorii confirmă faptul că respectă codul de conduită și reconfirmă acest lucru în eventualitatea unor modificări aduse codului
  .

(2)   Codul de conduită
  include cel puțin următoarele elemente:

| (
  a) | o descriere clară a datelor de intrare care urmează să fie furnizate, precum și a cerințelor necesare pentru a garanta că datele de intrare sunt furnizate în conformitate cu articolele 7 și 8; |
| --- | --- |

(
  a)

o descriere clară a datelor de intrare care urmează să fie furnizate, precum și a cerințelor necesare pentru a garanta că datele de intrare sunt furnizate în conformitate cu articolele 7 și 8;

| (b) | politici prin care să se garanteze faptul că contribuitorii furnizează toate datele de intrare pertinente și |
| --- | --- |

(b)

politici prin care să se garanteze faptul că contribuitorii furnizează toate datele de intrare pertinente și

| (c) | sistemele și controalele pe care contribuitorul trebuie să le instituie, inclusiv:










  (i) | proceduri pentru transmiterea datelor de intrare, inclusiv cerințe referitoare la obligația contribuitorului de a menționa dacă datele de intrare sunt date privind tranzacțiile și dacă datele de intrare respectă cerințele administratorului; |
| --- | --- | --- |

(c)

sistemele și controalele pe care contribuitorul trebuie să le instituie, inclusiv:

(i)

proceduri pentru transmiterea datelor de intrare, inclusiv cerințe referitoare la obligația contribuitorului de a menționa dacă datele de intrare sunt date privind tranzacțiile și dacă datele de intrare respectă cerințele administratorului;

| (ii) | politici privind exercitarea de puteri discreționare la furnizarea datelor de intrare; |
| --- | --- |

(ii)

politici privind exercitarea de puteri discreționare la furnizarea datelor de intrare;

| (iii) | eventuale cerințe privind validarea datelor de intrare înainte de a fi furnizate administratorului; |
| --- | --- |

(iii)

eventuale cerințe privind validarea datelor de intrare înainte de a fi furnizate administratorului;

| (iv) | politici privind păstrarea evidențelor; |
| --- | --- |

(iv)

politici privind păstrarea evidențelor;

| (v) | cerințe de semnalare a oricăror date de intrare suspecte; |
| --- | --- |

(v)

cerințe de semnalare a oricăror date de intrare suspecte;

| (vi) | cerințe privind gestionarea conflictelor. |
| --- | --- |

(vi)

cerințe privind gestionarea conflictelor.

(2a)
     
  Administratorul poate elabora un cod unic de conduită pentru fiecare categorie de indici de referință pe care îi furnizează.

(2b)
     
  În termen de 20 zile de la data aplicării deciziei de a include un indice de referință critic în lista menționată la articolul 13 alineatul (1), administratorul respectivului indice de referință critic notifică codul de conduită autorității competente responsabile. Autoritatea competentă responsabilă verifică, în termen de 30 zile, dacă conținutul codului de conduită respectă cerințele prezentului regulament.

(3)   
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare
  prin care să se ofere precizări suplimentare cu privire la
  elementele
  codului de conduită
  menționate la alineatul (2)
  pentru diferitele tipuri de indici de referință, pentru a ține seama de evoluțiile indicilor de referință și ale piețelor financiare.

La elaborarea proiectelor de standarde tehnice de reglementare, ESMA
  ține cont de
  principiul proporționalității în raport cu
  diferitele caracteristici ale indicilor de referință și ale contribuitorilor, în special în ceea ce privește diferențele legate de datele de intrare și metodologiile aplicate, riscurile de manipulare a datelor de intrare și convergența la nivel internațional a practicilor de supraveghere în ceea ce privește indicii de referință.
  ESMA se consultă cu ACER în ceea ce privește aplicabilitatea codurilor de conduită, îndeosebi în raport cu indicii de referință pertinenți.

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

▌

Articolul 11

Cerințe pentru contribuitorii supravegheați

(1)   
  Cerințele
  în materie de guvernanță și control
  stabilite la alineatele (2a) și (3) se aplică unui contribuitor supravegheat care furnizează date de intrare pentru un indice de referință critic
  .

(2)   Un contribuitor supravegheat
  dispune de sisteme și controale eficiente pentru a asigura integritatea și fiabilitatea tuturor contribuțiilor cu date de intrare furnizate administratorului, inclusiv:

| (a) | controale privind persoanele care pot să transmită date de intrare unui administrator, inclusiv, în limitele proporționalității, un proces de aprobare de către o persoană fizică superioară ierarhic transmițătorului; |
| --- | --- |

(a)

controale privind persoanele care pot să transmită date de intrare unui administrator, inclusiv, în limitele proporționalității, un proces de aprobare de către o persoană fizică superioară ierarhic transmițătorului;

| (b) | formare profesională adecvată pentru transmițători, acoperind cel puțin prezentul regulament și Regulamentul (UE) nr. 596/2014; |
| --- | --- |

(b)

formare profesională adecvată pentru transmițători, acoperind cel puțin prezentul regulament și Regulamentul (UE) nr. 596/2014;

| (c) | măsuri de gestionare a conflictelor, inclusiv separarea organizatorică a angajaților, dacă este cazul, și examinarea modalităților de înlăturare a factorilor, creați prin politici de remunerare, ce pot induce manipularea unui indice de referință; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de gestionare a conflictelor, inclusiv separarea organizatorică a angajaților, dacă este cazul, și examinarea modalităților de înlăturare a factorilor, creați prin politici de remunerare, ce pot induce manipularea unui indice de referință;

| (d) | păstrarea înregistrărilor comunicațiilor referitoare la furnizarea de date de intrare, pentru o perioadă de timp corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

păstrarea înregistrărilor comunicațiilor referitoare la furnizarea de date de intrare, pentru o perioadă de timp corespunzătoare;

| (e) | păstrarea evidențelor ce țin de expunerea comercianților individuali care efectuează tranzacții și a unităților de tranzacționare la instrumente care se raportează la un indice de referință, în scopul de a facilita auditurile și investigațiile și în scopul gestionării conflictelor de interese; |
| --- | --- |

(e)

păstrarea evidențelor ce țin de expunerea comercianților individuali care efectuează tranzacții și a unităților de tranzacționare la instrumente care se raportează la un indice de referință, în scopul de a facilita auditurile și investigațiile și în scopul gestionării conflictelor de interese;

| (f) | păstrarea evidențelor legate de auditurile interne și externe. |
| --- | --- |

(f)

păstrarea evidențelor legate de auditurile interne și externe.

(2a)
     
  În cazul în care datele de intrare nu sunt date de tranzacții sau oferte ferme de preț, contribuitorii supravegheați stabilesc, pe lângă sistemele și controalele menționate la alineatul (2), politici privind utilizarea aprecierilor sau exercitarea puterii discreționare și păstrează evidențe privind argumentele care stau la baza acestor aprecieri sau puteri discreționare, în limitele proporționalității, ținând seama de natura indicelui de referință și a datelor de intrare.

(3)   Un contribuitor supravegheat cooperează pe deplin cu administratorul și cu autoritatea competentă relevantă în ceea ce privește auditul și supravegherea furnizării unui indice de referință
  , inclusiv în sensul prevederilor stabilite la articolul 5c alineatul (3),
  și pune la dispoziție informațiile și evidențele ținute în conformitate cu
  alineatele (2) și (2a)
  .

(4)   
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a aduce
  precizări suplimentare referitoare la cerințele în materie de sisteme și controale prevăzute
  la alineatele (2), (2a) și (3)
  pentru diferitele tipuri de indici de referință.

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

TITLUL III

CERINȚE PENTRU INDICI DE REFERINȚĂ CRITICI

Capitolul 1

Date reglementate

▌

Articolul 12a

Date reglementate

În cazul în care indicii de referință sunt stabiliți prin aplicarea unei formule datelor prezentate la articolul 3 alineatul (1) punctul 11 subpunctul (i) sau (ii), articolul 7 alineatul (1) literele (b), (ba) și (c), articolul 7 alineatele (2a) și (3a), articolul 8 alineatele (1) și (2), precum și la articolele 9, 11 și 13a nu se aplică la furnizarea indicilor de referință respectivi și nici la contribuția cu date pentru aceștia. Articolul 5d alineatul (1) litera (a) nu se aplică la furnizarea indicilor de referință respectivi cu privire la datele de intrare care sunt furnizate în totalitate conform articolului 3 alineatul (1) punctul 11. Aceste cerințe nu se aplică nici în sensul articolului 5c alineatul (3).

Capitolul 2

Indici de referință critici

Articolul 13

Indici de referință critici

(1)   
  Un indice de referință, care nu se bazează pe date reglementate, este considerat indice de referință critic în următoarele situații:

| (a) | indicele de referință este utilizat ca referință pentru instrumentele financiare și contractele financiare care au o valoare medie de cel puțin 500 000 000 000 EUR, măsurată în cursul unei perioade de timp adecvate; |
| --- | --- |

(a)

indicele de referință este utilizat ca referință pentru instrumentele financiare și contractele financiare care au o valoare medie de cel puțin 500 000 000 000 EUR, măsurată în cursul unei perioade de timp adecvate;

| (b) | un indice de referință este recunoscut ca fiind critic în conformitate cu procedura prevăzută la alineatele (2a), (2c) și (2e)-(2 g). |
| --- | --- |

(b)

un indice de referință este recunoscut ca fiind critic în conformitate cu procedura prevăzută la alineatele (2a), (2c) și (2e)-(2 g).

ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru:

| — | a preciza modul de calcul al valorii de piață a instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

—

a preciza modul de calcul al valorii de piață a instrumentelor financiare;

| — | a preciza modul de calcul al valorii noționale brute a instrumentelor derivate; |
| --- | --- |

—

a preciza modul de calcul al valorii noționale brute a instrumentelor derivate;

| — | a preciza timpul necesar pentru a măsura în mod adecvat valoarea indicelui de referință; |
| --- | --- |

—

a preciza timpul necesar pentru a măsura în mod adecvat valoarea indicelui de referință;

| — | a revizui pragul de 500 000 000 000 EUR cel puțin o dată la [trei] ani după data intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

—

a revizui pragul de 500 000 000 000 EUR cel puțin o dată la [trei] ani după data intrării în vigoare a prezentului regulament.

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

▌

(2a)
     
  O autoritate competentă dintr-un stat membru poate considera că un indice de referință administrat în cadrul jurisdicției sale este critic atunci când are o valoare noțională medie mai mică decât cuantumul stabilit la alineatul (1) primul paragraf litera (a), în cazul în care aceasta consideră că încetarea acestui indice de referință ar avea un impact negativ semnificativ asupra integrității piețelor, stabilității financiare, consumatorilor, economiei reale sau finanțării gospodăriilor și societăților din jurisdicția sa. În acest caz, autoritatea competentă înștiințează ESMA cu privire la decizia sa în termen de cinci zile.

(2b)
     
  În termen de 10 zile de la primirea înștiințării prevăzute la alineatul (2a) din prezentul articol, ESMA publică înștiințarea pe site-ul său de internet și actualizează registrul menționat la articolul 25a.

(2c)
     
  În cazul în care o autoritate competentă de la nivel național consideră că o decizie luată în temeiul alineatului (2a) de către o altă autoritate competentă din Uniune va avea un impact negativ semnificativ asupra stabilității pieței financiare, economiei reale sau a contribuitorilor supravegheați la indicele de referință corespunzător din jurisdicția sa, aceasta solicită autorității competente naționale în cauză să își reexamineze decizia. Autoritatea competentă care a adoptat decizia respectivă în temeiul alineatului (2a) informează autoritatea competentă solicitantă cu privire la răspunsul său în termen de 30 de zile de la primirea cererii.

(2d)
     
  În absența unui acord între autoritățile competente, autoritatea competentă solicitantă poate sesiza ESMA. În termen de 60 de zile de la primirea sesizării, ESMA ia măsuri în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(2e)
     
  În cazul în care o autoritate competentă dintr-un stat membru sau ESMA consideră că un indice de referință administrat în alt stat membru, cu o valoare noțională medie mai mică decât cuantumul stabilit la alineatul (1) primul paragraf litera (a), ar trebui să fie, totuși, considerat critic dat fiind faptul că încetarea acestui indice de referință ar avea un impact negativ semnificativ asupra integrității piețelor, stabilității financiare, consumatorilor, economiei reale sau finanțării gospodăriilor și societăților din jurisdicția sa, aceasta solicită autorității naționale competente a administratorului indicelui de referință în cauză să clasifice indicele de referință ca fiind critic. Autoritatea competentă a administratorului indicelui de referință în cauză informează autoritatea competentă solicitantă cu privire la răspunsul său în termen de 30 de zile de la primirea cererii.

(2f)
     
  În urma procedurii prevăzute la alineatul (2e) și în absența unui acord între autoritățile competente, autoritatea competentă solicitantă poate sesiza ESMA. Aceasta transmite o evaluare documentată a impactului pe care îl va avea încetarea indicelui de referință în jurisdicția sa, care cuprinde cel puțin următoarele elemente:

| (a) | gama de utilizări, în ceea ce privește participanții pe piață, precum și utilizarea pe piețele cu amănuntul; |
| --- | --- |

(a)

gama de utilizări, în ceea ce privește participanții pe piață, precum și utilizarea pe piețele cu amănuntul;

| (b) | disponibilitatea unui instrument fezabil, determinat de piață, care să înlocuiască indicele de referință; |
| --- | --- |

(b)

disponibilitatea unui instrument fezabil, determinat de piață, care să înlocuiască indicele de referință;

| (c) | valoarea instrumentelor financiare și a contractelor financiare care utilizează ca referință indicele în cauză în statul membru respectiv și importanța acestuia în ceea ce privește produsul național brut al statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(c)

valoarea instrumentelor financiare și a contractelor financiare care utilizează ca referință indicele în cauză în statul membru respectiv și importanța acestuia în ceea ce privește produsul național brut al statului membru respectiv;

| (d) | concentrarea în ceea ce privește utilizarea și, dacă este cazul, contribuția la indicele de referință între statele membre; |
| --- | --- |

(d)

concentrarea în ceea ce privește utilizarea și, dacă este cazul, contribuția la indicele de referință între statele membre;

| (e) | orice alt indicator pentru a evalua impactul potențial al întreruperii sau al lipsei de fiabilitate a indicelui de referință asupra integrității piețelor, stabilității financiare sau finanțării întreprinderilor și gospodăriilor din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(e)

orice alt indicator pentru a evalua impactul potențial al întreruperii sau al lipsei de fiabilitate a indicelui de referință asupra integrității piețelor, stabilității financiare sau finanțării întreprinderilor și gospodăriilor din statul membru respectiv.

În cazul în care autoritatea competentă solicitantă este ESMA, aceasta își analizează solicitarea și emite un aviz obligatoriu.

(2 g)
     
  În termen de [10] săptămâni de la primirea înștiințării menționate la alineatul (2d) și după consultarea CERS și a altor autorități competente responsabile de la nivel național, ESMA emite un aviz obligatoriu privind caracterul critic al indicelui de referință. ESMA își transmite avizul Comisiei, autorităților naționale competente și administratorului, împreună cu rezultatele consultărilor. ESMA își bazează avizul pe criteriile enumerate la alineatul (2f) și pe alte criterii pertinente.

(2h)
     
  După ce se stabilește că un indice este considerat „critic”, se instituie colegiul autorităților competente, în conformitate cu articolul 34.

Colegiul autorităților competente solicită informațiile necesare pentru acordarea autorizației care să permită furnizarea acestui indice de referință în condițiile suplimentare impuse de prezentul regulament, dat fiind caracterul critic al indicelui, în conformitate cu articolul 23.

| (2i) | Colegiul autorităților competente revizuiește cel puțin o dată la doi ani indicii de referință clasificați anterior drept „critici”. |
| --- | --- |

(2i)

| (2j) | În cazuri excepționale, statele membre pot impune oricărui administrator de indice de referință cerințe suplimentare în ceea ce privește chestiunile vizate la prezentul articol. |
| --- | --- |

(2j)

Articolul 13a

Administrarea obligatorie a unui indice de referință critic

(1)
     
  În cazul în care administratorul unui indice de referință critic intenționează să nu mai producă indicele de referință critic respectiv, acesta:

| (a) | își notifică imediat autoritatea competentă; și |
| --- | --- |

(a)

își notifică imediat autoritatea competentă; și

| (b) | în termen de patru săptămâni de la notificare, transmite o analiză a modului în care indicele de referință urmează să fie transferat unui nou administrator; sau |
| --- | --- |

(b)

în termen de patru săptămâni de la notificare, transmite o analiză a modului în care indicele de referință urmează să fie transferat unui nou administrator; sau

| (c) | în termen de patru săptămâni de la notificare, transmite o analiză a modului în care urmează să fie încetată producerea indicelui de referință, ținând cont de procedura prevăzută la articolul 17 alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

în termen de patru săptămâni de la notificare, transmite o analiză a modului în care urmează să fie încetată producerea indicelui de referință, ținând cont de procedura prevăzută la articolul 17 alineatul (1).

Pe parcursul acestei perioade, administratorul nu încetează producerea indicelui de referință.

(2)
     
  La primirea analizei administratorului prevăzute la alineatul (1), în termen de patru săptămâni, autoritatea competentă:

| (a) | informează ESMA; și |
| --- | --- |

(a)

informează ESMA; și

| (b) | realizează propria analiză a modului în care indicele de referință urmează să fie transferat unui nou administrator sau a modului în care urmează să fie încetată producerea acestuia, ținând cont de procedura administratorului pentru încetarea indicelui de referință, stabilită conform articolului 17 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

realizează propria analiză a modului în care indicele de referință urmează să fie transferat unui nou administrator sau a modului în care urmează să fie încetată producerea acestuia, ținând cont de procedura administratorului pentru încetarea indicelui de referință, stabilită conform articolului 17 alineatul (1).

Pe parcursul acestei perioade, administratorul nu încetează producerea indicelui de referință.

(3)
     
  După finalizarea analizei prevăzute la alineatul (2), autoritatea competentă poate obliga administratorul să continue publicarea indicelui de referință până la momentul în care:

| (a) | furnizarea indicelui de referință a fost transferată unui nou administrator; sau |
| --- | --- |

(a)

furnizarea indicelui de referință a fost transferată unui nou administrator; sau

| (b) | se poate înceta producerea indicelui de referință fără a provoca perturbări; sau |
| --- | --- |

(b)

se poate înceta producerea indicelui de referință fără a provoca perturbări; sau

| (c) | indicele de referință nu mai este critic. |
| --- | --- |

(c)

indicele de referință nu mai este critic.

Autoritatea competentă poate obliga administratorul să publice în continuare indicele de referință pentru o perioadă limitată, care să nu depășească șase luni și pe care autoritatea competentă o poate prelungi, dacă este necesar, cu până la încă șase luni.

Articolul 13b

Atenuarea puterii de piață a administratorilor indicilor de referință critici

(1)
     
  Întrucât controlează furnizarea indicelui de referință critic, administratorul trebuie să țină seama de principiile integrității pieței și ale continuității indicelui de referință, inclusiv de nevoia de securitate juridică pentru contractele care se raportează la indicele de referință.

(2)
     
  Atunci când furnizează indicele de referință critic pentru a fi utilizat într-un contract financiar sau într-un instrument financiar, administratorul asigură emiterea de autorizații pentru indicele de referință, precum și de informații cu privire la acesta, tuturor utilizatorilor în mod echitabil, rezonabil și nediscriminatoriu, astfel cum se prevede la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

Articolul 14

Contribuție obligatorie
  la un indice de referință critic

(1)   
  Administratorul unuia sau mai multor indici de referință critici bazați pe date furnizate de contribuitori, care sunt în majoritate entități supravegheate, prezintă autorității sale competente, o dată la doi ani, o evaluare a capacității fiecărui indice de referință critic pe care îl furnizează de a măsura piața sau realitatea economică subiacentă
  .

(2)   
  În cazul în care unul sau mai mulți contribuitori supravegheați la un indice de referință critic intenționează să înceteze să contribuie cu date de intrare la indicele critic respectiv, aceștia înștiințează fără întârziere în scris administratorul indicelui de referință și autoritatea competentă responsabilă. În termen de 14 de zile de la primirea unei astfel de înștiințări, administratorul informează autoritatea competentă și prezintă o evaluare a implicațiilor încetării pentru capacitatea indicelui de referință de a măsura piața sau realitatea economică subiacentă. Administratorul informează, de asemenea, și ceilalți contribuitori supravegheați la indicele de referință critic cu privire la înștiințarea de încetare a contribuțiilor și încearcă să determine dacă și alți contribuitori intenționează să își înceteze contribuțiile.

Autoritatea competentă informează fără întârziere colegiul autorităților competente și efectuează, într-un interval de timp rezonabil, o evaluare proprie a implicațiilor încetării. Autoritatea competentă este abilitată să solicite contribuitorilor care au înștiințat-o cu privire la intenția lor de a înceta să contribuie cu date de intrare la un indice de referință critic să continue să contribuie cu date de intrare până în momentul în care autoritatea competentă își finalizează evaluarea.

(3)   
  În cazul în care
  autoritatea competentă
  consideră că reprezentativitatea unui
  indice de referință
  critic este pusă în pericol, aceasta are competența de:

| (a) | a solicita entităților supravegheate, în conformitate cu alineatul (4), inclusiv entităților care nu sunt încă contribuitoare la indicele de referință critic vizat, să furnizeze date de intrare administratorului în conformitate cu metodologia, codul de conduită sau alte norme prevăzute. Această cerință rămâne în vigoare pentru o perioadă de tranziție adecvată, în funcție de durata medie a contractelor care se raportează la indicele de referință în cauză, însă fără a depăși 12 luni de la data la care a fost luată decizia inițială de a face contribuțiile obligatorii; |
| --- | --- |

(a)

a solicita entităților supravegheate, în conformitate cu alineatul (4), inclusiv entităților care nu sunt încă contribuitoare la indicele de referință critic vizat, să furnizeze date de intrare administratorului în conformitate cu metodologia, codul de conduită sau alte norme prevăzute. Această cerință rămâne în vigoare pentru o perioadă de tranziție adecvată, în funcție de durata medie a contractelor care se raportează la indicele de referință în cauză, însă fără a depăși 12 luni de la data la care a fost luată decizia inițială de a face contribuțiile obligatorii;

| (b) | în urma unei analize, conform alineatului (6), a perioadei de tranziție menționate la litera (a) din prezentul alineat, autoritatea competentă responsabilă va avea opțiunea de a prelungi perioada de contribuții obligatorii cu cel mult 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

în urma unei analize, conform alineatului (6), a perioadei de tranziție menționate la litera (a) din prezentul alineat, autoritatea competentă responsabilă va avea opțiunea de a prelungi perioada de contribuții obligatorii cu cel mult 12 luni;

| (c) | a stabili data până la care datele de intrare sunt furnizate, fără a obliga entitățile supravegheate să tranzacționeze sau să se angajeze să tranzacționeze; |
| --- | --- |

(c)

a stabili data până la care datele de intrare sunt furnizate, fără a obliga entitățile supravegheate să tranzacționeze sau să se angajeze să tranzacționeze;

| (d) | a obliga administratorul să modifice codul de conduită, metodologia sau alte norme aferente indicelui de referință critic pentru a spori gradul de reprezentativitate și de fiabilitate al indicelui, după consultarea administratorului; |
| --- | --- |

(d)

a obliga administratorul să modifice codul de conduită, metodologia sau alte norme aferente indicelui de referință critic pentru a spori gradul de reprezentativitate și de fiabilitate al indicelui, după consultarea administratorului;

| (e) | a obliga administratorul să elaboreze și să pună la dispoziția utilizatorilor indicelui de referință un raport scris referitor la măsurile pe care intenționează să le adopte administratorul în scopul creșterii reprezentativității și fiabilității indicelui. |
| --- | --- |

(e)

a obliga administratorul să elaboreze și să pună la dispoziția utilizatorilor indicelui de referință un raport scris referitor la măsurile pe care intenționează să le adopte administratorul în scopul creșterii reprezentativității și fiabilității indicelui.

(4)   
  Entitățile supravegheate menționate la alineatul (3) sunt stabilite de
  autoritatea competentă a administratorului
  , cu sprijinul autorității competente a entităților supravegheate, pe baza proporției participării entității supravegheate pe piața pe care indicele de referință vizează să o măsoare, precum și a competențelor de specialitate ale contribuitorului și a capacității sale de a contribui cu date de intrare de o calitate adecvată. Se ține seama în mod corespunzător de existența unor indici de referință alternativi adecvați, pe care să-i poată prelua contractele financiare și instrumentele financiare care se raportează la indicele de referință critic.

(5)   
  În cazul în care un indice de referință este considerat critic, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 13 alineatele (2a)-(2d), autoritatea competentă a administratorului are competența de a solicita contribuția cu date de intrare în conformitate cu alineatul (3) literele (a), (b) și (c) din prezentul articol doar de la contribuitorii supravegheați situați pe teritoriul statului său membru.

(5a)
     
  Autoritatea competentă a unei entități supravegheate menționate la alineatul (3) sprijină autoritatea competentă a administratorului în aplicarea măsurilor luate în conformitate cu alineatul (3).

(5b)
     
  Până la sfârșitul perioadei de tranziție menționate la alineatul (3) litera (a), autoritatea competentă a administratorului, în colaborare cu colegiul autorităților competente, analizează necesitatea de a menține în vigoare măsurile prevăzute la alineatul (3) litera (a) și își prezintă concluziile sub forma unui raport scris. Autoritatea competentă a administratorului revocă măsurile în cazul în care:

| (a) | consideră că indicele de referință poate fi menținut și după ce contribuitorii obligați să furnizeze date de intrare încetează să mai contribuie; |
| --- | --- |

(a)

consideră că indicele de referință poate fi menținut și după ce contribuitorii obligați să furnizeze date de intrare încetează să mai contribuie;

| (b) | consideră că, dacă ar fi revocată această competență, este probabil ca contribuitorii să furnizeze în continuare date de intrare pentru o perioadă de cel puțin un an; |
| --- | --- |

(b)

consideră că, dacă ar fi revocată această competență, este probabil ca contribuitorii să furnizeze în continuare date de intrare pentru o perioadă de cel puțin un an;

| (c) | în urma consultării contribuitorilor și a utilizatorilor, consideră că există un substitut acceptabil al indicelui de referință, iar utilizatorii indicelui de referință critic pot trece la acest substitut cu costuri minime. Această trecere nu se consideră drept o încălcare a unui contract existent; sau |
| --- | --- |

(c)

în urma consultării contribuitorilor și a utilizatorilor, consideră că există un substitut acceptabil al indicelui de referință, iar utilizatorii indicelui de referință critic pot trece la acest substitut cu costuri minime. Această trecere nu se consideră drept o încălcare a unui contract existent; sau

| (d) | consideră că nu pot fi identificați contribuitori alternativi corespunzători și că încetarea contribuțiilor de la entitățile supravegheate respective ar afecta indicele de referință suficient ca să fie necesară încetarea treptată a indicelui de referință. |
| --- | --- |

(d)

consideră că nu pot fi identificați contribuitori alternativi corespunzători și că încetarea contribuțiilor de la entitățile supravegheate respective ar afecta indicele de referință suficient ca să fie necesară încetarea treptată a indicelui de referință.

În cazurile prevăzute la primul paragraf literele (a) și (b), entitățile supravegheate care intenționează să-și înceteze contribuțiile fac acest lucru la aceeași dată, care urmează să fie stabilită de autoritatea competentă a administratorului, fără însă a depăși perioadele prevăzute la alineatul (3) litera (b).

(5c)
     
  În cazul în care un indice de referință critic urmează să fie încetat, fiecare contribuitor supravegheat la indicele de referință critic continuă să contribuie cu date de intrare pentru o perioadă de timp adecvată, stabilită de autoritatea competentă, fără însă a depăși perioadele prevăzute la alineatul (3) litera (b). Orice modificare sau trecere la un alt indice de referință nu se consideră drept o încălcare a unui contract existent.

(5d)
     
  Administratorul înștiințează autoritatea competentă responsabilă, în cel mai scurt timp posibil din punct de vedere practic, în cazul în care un contribuitor încalcă cerințele de la alineatul (2).

Articolul 14a

Indici de referință ai mărfurilor bazați pe contribuții din partea entităților nesupravegheate

În cazul în care un indice de referință al mărfurilor se bazează pe date transmise de contribuitori a căror majoritate nu sunt entități supravegheate și au ca activitate principală furnizarea de servicii de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE sau activități bancare în sensul Directivei 2013/36/UE, articolele 5a, 5b, 5c alineatele (1) și (2), 5d alineatul (2), 7 alineatul (1) literele (ba) și (bc) și articolul 9 nu se aplică.

TITLUL IV

TRANSPARENȚĂ ȘI PROTECȚIA CONSUMATORILOR

Articolul 15

Declarația privind indicele de referință

(1)   
  În termen de două săptămâni de la includerea în registrul menționat la articolul 25a,
  un administrator publică o declarație privind indicele de referință pentru fiecare indice de referință
  sau, dacă este cazul, pentru fiecare categorie de indici de referință elaborați și publicați în vederea autorizării ori a înregistrării sau în vederea aprobării în temeiul articolului 21b ori a recunoașterii în temeiul articolului 21a. Administratorul în cauză actualizează declarația privind indicele de referință pentru fiecare indice de referință sau pentru fiecare categorie de indici de referință cel puțin o dată la doi ani. Declarația:

| (a) | definește în mod clar și neechivoc piața sau realitatea economică măsurată de indicele de referință și situațiile în care această măsură poate deveni nefiabilă; |
| --- | --- |

(a)

definește în mod clar și neechivoc piața sau realitatea economică măsurată de indicele de referință și situațiile în care această măsură poate deveni nefiabilă;

▌

| (c) | stabilește ▌în mod clar și neechivoc elementele
  indicelui de referință
  cu privire la care ar putea fi exercitate puteri discreționare
  și
  criteriile aplicabile exercitării acestor puteri discreționare ▌; |
| --- | --- |

(c)

stabilește ▌în mod clar și neechivoc elementele
  indicelui de referință
  cu privire la care ar putea fi exercitate puteri discreționare
  și
  criteriile aplicabile exercitării acestor puteri discreționare ▌;

| (d) | prevede posibilitatea ca anumiți factori, inclusiv factori externi care sunt în afara controlului administratorului, pot face necesară modificarea indicelui de referință sau încetarea furnizării acestuia; și |
| --- | --- |

(d)

prevede posibilitatea ca anumiți factori, inclusiv factori externi care sunt în afara controlului administratorului, pot face necesară modificarea indicelui de referință sau încetarea furnizării acestuia; și

| (e) | recomandă ca orice contract financiar sau alt instrument financiar care se raportează la indicele de referință să poată face față sau să abordeze în alt mod posibilitatea modificării indicelui de referință sau a încetării furnizării acestuia. |
| --- | --- |

(e)

recomandă ca orice contract financiar sau alt instrument financiar care se raportează la indicele de referință să poată face față sau să abordeze în alt mod posibilitatea modificării indicelui de referință sau a încetării furnizării acestuia.

(2)   
  Declarația privind indicele de referință cuprinde cel puțin următoarele elemente:

| (a) | definițiile tuturor termenilor esențiali legați de indicele de referință; |
| --- | --- |

(a)

definițiile tuturor termenilor esențiali legați de indicele de referință;

| (b) | argumentele care justifică adoptarea metodologiei de elaborare a indicelui de referință și a procedurilor pentru revizuirea și aprobarea metodologiei; |
| --- | --- |

(b)

argumentele care justifică adoptarea metodologiei de elaborare a indicelui de referință și a procedurilor pentru revizuirea și aprobarea metodologiei;

| (c) | criteriile și procedurile utilizate pentru a stabili indicele de referință, inclusiv o descriere a datelor de intrare, prioritatea acordată diferitor tipuri de date de intrare, datele minime necesare pentru stabilirea unui indice de referință, utilizarea eventualelor modele sau metode de extrapolare și a eventualelor proceduri de reechilibrare a elementelor unui indicator al indicelui de referință; |
| --- | --- |

(c)

criteriile și procedurile utilizate pentru a stabili indicele de referință, inclusiv o descriere a datelor de intrare, prioritatea acordată diferitor tipuri de date de intrare, datele minime necesare pentru stabilirea unui indice de referință, utilizarea eventualelor modele sau metode de extrapolare și a eventualelor proceduri de reechilibrare a elementelor unui indicator al indicelui de referință;

| (d) | controalele și normele care reglementează exercitarea puterii discreționare sau a puterii de apreciere de către administrator sau de către contribuitori, pentru a asigura coerența în utilizarea unei astfel de puteri discreționare sau de apreciere; |
| --- | --- |

(d)

controalele și normele care reglementează exercitarea puterii discreționare sau a puterii de apreciere de către administrator sau de către contribuitori, pentru a asigura coerența în utilizarea unei astfel de puteri discreționare sau de apreciere;

| (e) | procedurile care reglementează stabilirea indicelui de referință în perioadele de criză sau în perioadele în care sursele de date privind tranzacțiile ar putea fi insuficiente, inexacte sau nefiabile și posibilele limitări ale indicelui de referință în astfel de perioade; |
| --- | --- |

(e)

procedurile care reglementează stabilirea indicelui de referință în perioadele de criză sau în perioadele în care sursele de date privind tranzacțiile ar putea fi insuficiente, inexacte sau nefiabile și posibilele limitări ale indicelui de referință în astfel de perioade;

| (f) | procedurile pentru remedierea erorilor apărute în ceea ce privește datele de intrare sau stabilirea indicelui de referință, inclusiv cazurile în care va fi necesară recalcularea acestuia; și |
| --- | --- |

(f)

procedurile pentru remedierea erorilor apărute în ceea ce privește datele de intrare sau stabilirea indicelui de referință, inclusiv cazurile în care va fi necesară recalcularea acestuia; și

| (g) | identificarea limitărilor potențiale ale unui indice de referință, inclusiv ale funcționării acestuia pe piețe nelichide sau fragmentate, precum și posibila concentrare a intrărilor. |
| --- | --- |

(g)

identificarea limitărilor potențiale ale unui indice de referință, inclusiv ale funcționării acestuia pe piețe nelichide sau fragmentate, precum și posibila concentrare a intrărilor.

▌

Articolul 17

Încetarea furnizării unui indice de referință

(1)   Administratorul publică
  , alături de declarația privind indicele de referință menționată la articolul 15,
  o procedură privind măsurile pe care trebuie să le întreprindă în cazul modificărilor aduse unui indice de referință sau al încetării furnizării acestuia
  ori în cazul încetării recunoașterii unui indice de referință în conformitate cu articolul 21a sau a aprobării în conformitate cu articolul 21b
  .
  Această procedură este inclusă și în codul de conduită menționat la articolul 9 alineatul (1). Procedura poate fi elaborată, dacă este cazul, pentru categorii de indici de referință și este actualizată și publicată ori de câte ori are loc o modificare semnificativă.

(2)   Entitățile supravegheate care
  utilizează
  un indice de referință trebuie să prezinte
  și să mențină
  planuri scrise solide, în care să prevadă măsurile pe care le-ar întreprinde în cazul în care indicele de referință se modifică în mod semnificativ sau încetează să mai fie furnizat.
  Atunci când este fezabil și oportun, în aceste planuri este identificat unul sau mai mulți indici de referință alternativi care ar putea fi utilizați drept referințe, indicându-se motivul pentru care acești indici de referință ar reprezenta alternative adecvate.
  Entitățile supravegheate furnizează autorității competente relevante aceste planuri, la cerere
  și, dacă este posibil, le reflectă în relația contractuală cu clienții
  .

Articolul 17a

Caracterul adecvat al unui indice de referință

Administratorul asigură exactitatea indicelui de referință în ceea ce privește descrierea pieței sau a realității economice pe care indicele de referință intenționează să o măsoare, în conformitate cu cerințele referitoare la declarația privind indicii de referință stabilite la articolul 15.

ESMA publică orientări în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 la șase luni după intrarea în vigoare a prezentului regulament, prin care stabilește definiția noțiunii de „adecvat” în ceea ce privește nivelurile acceptabile ale riscului aferent bazei.

Cel târziu în decembrie 2015, Comisia publică un raport în care analizează practicile existente pentru gestionarea riscului aferent bazei în contractele financiare, în raport cu utilizarea indicilor de referință precum rata dobânzii interbancare și cursul de schimb, și în care evaluează dacă măsurile privind desfășurarea activității prevăzute în Directiva 2008/48/CE și în Directiva 2014/17/UE sunt suficiente pentru atenuarea riscului aferent bazei legat de indicii de referință utilizați în contractele financiare.

▌

TITLUL V

UTILIZAREA INDICILOR DE REFERINȚĂ FURNIZAȚI DE ADMINISTRATORII AUTORIZAȚI ORI ÎNREGISTRAȚI SAU DE ADMINISTRATORII DIN ȚĂRI TERȚE

Articolul 19

Utilizarea
  unui indice


  de referință

(1)
     O entitate supravegheată poate utiliza un indice de referință
  sau o combinație de indici de referință
  în Uniune pentru a raporta la
  aceștia
  un instrument financiar sau un contract financiar ▌în cazul în care
  aceștia sunt furnizați
  de către un administrator autorizat
  ori înregistrat
  în conformitate cu articolul 23
  ori, respectiv, 23a
  sau de un administrator situat pe teritoriul unei țări terțe
  în temeiul articolelor 20, 21a ori 21b
  .

(2)
     
  În cazul în care obiectul unui prospect care urmează să fie publicat în conformitate cu Directiva 2003/71/CE sau Directiva 2009/65/CE îl reprezintă valorile mobiliare sau alte investiții care se raportează la un indice de referință, emitentul, ofertantul sau persoana care solicită admiterea de a tranzacționa pe o piață reglementată se asigură că prospectul cuprinde, de asemenea, informații clare și vizibile care să precizeze dacă indicele de referință a fost înregistrat sau este furnizat de către un administrator înregistrat în registrul public menționat la articolul 25a din prezentul regulament.

(3)
     
  ESMA retrage sau aliniază în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol alineatele (49)-(62) din orientările ESMA pentru autoritățile competente și societățile de administrare a OPCVM-urilor, orientările privind ETF și alte aspecte legate de OPCVM

   (29).

Articolul 20

Echivalența

(1)   Indicii de referință furnizați de un administrator
  situat
  într-o țară terță pot fi utilizați de către entitățile supravegheate din Uniune, cu condiția să fie îndeplinite următoarele condiții
  , cu excepția cazului în care se aplică articolul 21a sau articolul 21b
  :

| (a) | Comisia a adoptat o decizie de echivalare, în conformitate cu alineatul (2)
  sau alineatul (2a)
  ; |
| --- | --- |

(a)

Comisia a adoptat o decizie de echivalare, în conformitate cu alineatul (2)
  sau alineatul (2a)
  ;

| (b) | administratorul este autorizat sau înregistrat în țara terță respectivă și este supus supravegherii în țara terță respectivă; |
| --- | --- |

(b)

administratorul este autorizat sau înregistrat în țara terță respectivă și este supus supravegherii în țara terță respectivă;

| (c) | administratorul a informat ESMA cu privire la consimțământul său ca indicii de referință pe care îi furnizează sau i-ar putea furniza să fie utilizați de către entitățile supravegheate din Uniune▌; |
| --- | --- |

(c)

administratorul a informat ESMA cu privire la consimțământul său ca indicii de referință pe care îi furnizează sau i-ar putea furniza să fie utilizați de către entitățile supravegheate din Uniune▌;

| (d) | administratorul este înregistrat în mod corespunzător, în conformitate cu articolul
  25a
  ; și |
| --- | --- |

(d)

administratorul este înregistrat în mod corespunzător, în conformitate cu articolul
  25a
  ; și

| (e) | mecanismele de cooperare menționate la alineatul (3) al prezentului articol sunt operaționale. |
| --- | --- |

(e)

mecanismele de cooperare menționate la alineatul (3) al prezentului articol sunt operaționale.

(2)   Comisia poate adopta o decizie în care să declare că cadrul juridic și practicile de supraveghere dintr-o țară terță garantează faptul că:

| (a) | administratorii autorizați sau înregistrați în țara terță respectivă respectă cerințe obligatorii, care sunt echivalente cu cerințele care decurg din prezentul regulament, ținând cont, în special, de cazul în care cadrul juridic și practicile de supraveghere dintr-o țară terță asigură conformitatea cu principiile IOSCO privind indicii financiari de referință, publicate la 17 iulie 2013
  , și cu principiile IOSCO pentru agențiile de raportare a prețurilor la petrol, publicate la 5 octombrie 2012
  ; și |
| --- | --- |

(a)

administratorii autorizați sau înregistrați în țara terță respectivă respectă cerințe obligatorii, care sunt echivalente cu cerințele care decurg din prezentul regulament, ținând cont, în special, de cazul în care cadrul juridic și practicile de supraveghere dintr-o țară terță asigură conformitatea cu principiile IOSCO privind indicii financiari de referință, publicate la 17 iulie 2013
  , și cu principiile IOSCO pentru agențiile de raportare a prețurilor la petrol, publicate la 5 octombrie 2012
  ; și

| (b) | cerințele obligatorii sunt supuse, în țara terță respectivă, unei supravegheri eficace și unor măsuri eficace de asigurare a respectării lor. |
| --- | --- |

(b)

cerințele obligatorii sunt supuse, în țara terță respectivă, unei supravegheri eficace și unor măsuri eficace de asigurare a respectării lor.

| (ba) | — | există schimburi efective de informații cu autoritățile fiscale din alte țări; |
| --- | --- | --- |

(ba)

—

există schimburi efective de informații cu autoritățile fiscale din alte țări;

| — | nu se constată o lipsă a transparenței dispozițiilor legislative, judiciare sau administrative; |
| --- | --- |

—

nu se constată o lipsă a transparenței dispozițiilor legislative, judiciare sau administrative;

| — | există o cerință privind prezența locală semnificativă; |
| --- | --- |

—

există o cerință privind prezența locală semnificativă;

| — | țara terță nu acționează în calitate de centru financiar off-shore; |
| --- | --- |

—

țara terță nu acționează în calitate de centru financiar off-shore;

| — | țara terță nu are măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale și nu sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale; |
| --- | --- |

—

țara terță nu are măsuri fiscale care presupun lipsa impozitelor sau permit existența impozitelor nominale și nu sunt acordate avantaje chiar și în lipsa unei activități economice reale și a unei prezențe economice semnificative în țara care oferă astfel de avantaje fiscale;

| — | țara terță nu este inclusă în categoria de țări și teritorii necooperante de către GAFI; |
| --- | --- |

—

țara terță nu este inclusă în categoria de țări și teritorii necooperante de către GAFI;

| — | țara terță îndeplinește pe deplin standardele prevăzute la articolul 26 din Convenția-model a OCDE cu privire la impozitele pe venit și pe capital și asigură un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale. |
| --- | --- |

—

țara terță îndeplinește pe deplin standardele prevăzute la articolul 26 din Convenția-model a OCDE cu privire la impozitele pe venit și pe capital și asigură un schimb eficace de informații în materie fiscală, inclusiv eventuale acorduri fiscale multilaterale.

Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

(2a)
     
  În mod alternativ, Comisia poate adopta o decizie în care să precizeze că normele sau cerințele specifice dintr-o țară terță referitoare la administratorii individuali și specifici sau indicii de referință sau categoriile de indici de referință individuale sau specifice sunt echivalente cu cele din prezentul regulament și că respectivii administratori individuali sau specifici sau indici de referință sau categorii de indici de referință individuale sau specifice pot, prin urmare, să fie utilizate de către entitățile supravegheate din Uniune.

Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

(3)   ESMA stabilește acorduri de cooperare cu autoritățile competente din țările terțe ale căror cadre juridice și practici de supraveghere au fost recunoscute ca fiind echivalente, în conformitate cu alineatul (2)
  sau alineatul (2a)
  . Astfel de mecanisme trebuie să precizeze cel puțin:

| (a) | mecanismul utilizat pentru schimbul de informații dintre ESMA și autoritățile competente din țările terțe în cauză, inclusiv accesul la toate informațiile
  pertinente
  solicitate de ESMA cu privire la administratorul autorizat în țara terță respectivă; |
| --- | --- |

(a)

mecanismul utilizat pentru schimbul de informații dintre ESMA și autoritățile competente din țările terțe în cauză, inclusiv accesul la toate informațiile
  pertinente
  solicitate de ESMA cu privire la administratorul autorizat în țara terță respectivă;

| (b) | mecanismul pentru notificarea promptă a ESMA în cazul în care o autoritate competentă dintr-o țară terță consideră că administratorul autorizat în țara terță respectivă pe care îl supraveghează încalcă condițiile în baza cărora a fost autorizat sau alte legi naționale; |
| --- | --- |

(b)

mecanismul pentru notificarea promptă a ESMA în cazul în care o autoritate competentă dintr-o țară terță consideră că administratorul autorizat în țara terță respectivă pe care îl supraveghează încalcă condițiile în baza cărora a fost autorizat sau alte legi naționale;

| (c) | procedurile referitoare la coordonarea activităților de supraveghere ▌. |
| --- | --- |

(c)

procedurile referitoare la coordonarea activităților de supraveghere ▌.

(4)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a stabili conținutul minim al acordurilor de cooperare menționate la alineatul (3), astfel încât să se asigure că autoritățile competente și ESMA își pot exercita toate competențele de supraveghere în temeiul prezentului regulament:

ESMA transmite Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [XXX].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 21

Retragerea înregistrării administratorilor din țări terțe

▐

(2)   ESMA retrage înregistrarea unui administrator menționat la
  articolul 20
  alineatul (1)
  litera (d)
  în cazul în care
  ESMA are motive întemeiate, bazate pe dovezi documentate, că administratorul
  :

| (a) | ▌acționează într-un mod care aduce prejudicii clare intereselor utilizatorilor indicilor săi de referință sau
  bunei funcționări
  a piețelor; sau |
| --- | --- |

(a)

▌acționează într-un mod care aduce prejudicii clare intereselor utilizatorilor indicilor săi de referință sau
  bunei funcționări
  a piețelor; sau

| (b) | ▌a încălcat în mod grav legislația națională sau alte dispoziții care i se aplică în țara terță și pe baza cărora Comisia a adoptat decizia în conformitate cu articolul 20 alineatul (2)
  sau (2a)
  . |
| --- | --- |

(b)

▌a încălcat în mod grav legislația națională sau alte dispoziții care i se aplică în țara terță și pe baza cărora Comisia a adoptat decizia în conformitate cu articolul 20 alineatul (2)
  sau (2a)
  .

(3)   ESMA adoptă o decizie în temeiul alineatului (2) numai în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | ESMA a sesizat autoritatea competentă din țara terță, iar respectiva autoritate competentă nu a luat măsurile adecvate necesare pentru a proteja investitorii sau buna funcționare a piețelor din Uniune sau nu a reușit să demonstreze că administratorul în cauză respectă cerințele care îi sunt aplicabile în țara terță respectivă; |
| --- | --- |

(a)

ESMA a sesizat autoritatea competentă din țara terță, iar respectiva autoritate competentă nu a luat măsurile adecvate necesare pentru a proteja investitorii sau buna funcționare a piețelor din Uniune sau nu a reușit să demonstreze că administratorul în cauză respectă cerințele care îi sunt aplicabile în țara terță respectivă;

| (b) | ESMA a informat autoritatea competentă din țara terță cu privire la intenția sa de a retrage înregistrarea administratorului respectiv, cu cel puțin 30 de zile înainte de retragerea efectivă. |
| --- | --- |

(b)

ESMA a informat autoritatea competentă din țara terță cu privire la intenția sa de a retrage înregistrarea administratorului respectiv, cu cel puțin 30 de zile înainte de retragerea efectivă.

(4)   ESMA informează fără întârziere celelalte autorități competente în legătură cu orice măsură adoptată în conformitate cu alineatul (2) și își publică decizia pe site-ul propriu.

Articolul 21a

Recunoașterea unui administrator dintr-o țară terță

(1)
     
  Până la adoptarea unei decizii de echivalență în conformitate cu articolul 20 alineatul (2), indicii de referință furnizați de un administrator situat într-o țară terță pot fi utilizați de către entitățile supravegheate din Uniune, cu condiția ca administratorul să dobândească o recunoaștere prealabilă din partea ESMA în conformitate cu prezentul articol.

(2)
     
  Un administrator situat pe teritoriul unei țări terțe, care intenționează să obțină recunoașterea prealabilă menționată la alineatul (1), respectă toate cerințele stabilite în prezentul regulament, cu excepția articolelor 11, 13a și 14. În cazul în care un administrator poate demonstra că un indice de referință pe care îl furnizează se bazează pe date reglementate sau este un indice de referință al mărfurilor care nu se bazează pe date furnizate de contribuitori care nu sunt în majoritate entități supravegheate, în cazul cărora activitatea principală a grupului este furnizarea de servicii de investiții în sensul Directivei 2014/65/UE sau activitățile bancare în conformitate cu Directiva 2013/36/UE, administratorului respectiv i se aplică derogările acordate acestor indici de referință prevăzute la articolele 12a și, respectiv, 14a.

(3)
     
  Un administrator situat într-o țară terță care intenționează să obțină recunoașterea prealabilă menționată la alineatul (1) o poate obține, de asemenea, prin îndeplinirea tuturor cerințelor stabilite în principiile IOSCO privind indicii de referință financiari, iar dacă administratorul în cauză îndeplinește criteriile stabilite la articolul 14a alineatul (1), prin îndeplinirea cerințelor stabilite în principiile IOSCO privind agențiile de raportare a prețurilor petrolului. Îndeplinirea acestor cerințe este examinată și atestată de un auditor extern independent cel puțin o dată la doi ani și de fiecare dată când indicele de referință suferă o modificare semnificativă, iar rapoartele de audit se transmit ESMA și, la cerere, se pun la dispoziția utilizatorilor.

(4)
     
  Un administrator situat într-o țară terță care intenționează să obțină recunoașterea prealabilă menționată la alineatul (1) trebuie să aibă un reprezentant stabilit în Uniune. Reprezentantul este o persoană fizică domiciliată în Uniune sau o persoană juridică având sediul social în Uniune. Reprezentantul este desemnat în mod expres de către administratorul situat într-o țară terță să acționeze în numele său în toate comunicările cu autoritățile, inclusiv cu ESMA și autoritățile competente responsabile și cu orice alte persoane vizate din Uniune, cu privire la obligațiile care îi revin administratorului în temeiul prezentului regulament.

(5)
     
  Un administrator situat într-o țară terță care intenționează să obțină recunoașterea prealabilă menționată la alineatul (1) solicită această recunoaștere ESMA. Administratorul care solicită recunoașterea furnizează toate informațiile menționate la articolul 23 sau la articolul 23a, care sunt necesare pentru a-i demonstra ESMA că a prevăzut, la momentul recunoașterii, toate dispozițiile necesare pentru a îndeplini obligațiile menționate la alineatul (2) sau (2a) și indică lista indicilor de referință pe care îi furnizează sau i-ar putea furniza și care ar putea fi utilizați în Uniune, precum și, în cazul în care administratorul face obiectul supravegherii de către o autoritate dintr-o țară terță, autoritatea competentă responsabilă de supravegherea sa în țara terță respectivă.

În termen de [90] de zile de la data primirii cererii menționate la primul paragraf, ESMA, după consultarea autorităților competente responsabile, verifică respectarea condițiilor prevăzute la alineatele (2) sau (2a), (3) și (4). ESMA poate delega această sarcină unei autorități competente responsabile de la nivel național.

În cazul în care ESMA consideră că nu este cazul, aceasta refuză cererea de recunoaștere, explicând motivele refuzului.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la al treilea paragraf, recunoașterea nu poate fi acordată dacă nu sunt îndeplinite următoarele condiții suplimentare:

| (i) | în cazul în care administratorul situat într-o țară terță face obiectul supravegherii de către o autoritate dintr-o țară terță, există un mecanism de cooperare adecvat între autoritatea competentă responsabilă sau ESMA și autoritatea din țara terță responsabilă de administrator, prin care să se asigure cel puțin un schimb eficient de informații; |
| --- | --- |

(i)

în cazul în care administratorul situat într-o țară terță face obiectul supravegherii de către o autoritate dintr-o țară terță, există un mecanism de cooperare adecvat între autoritatea competentă responsabilă sau ESMA și autoritatea din țara terță responsabilă de administrator, prin care să se asigure cel puțin un schimb eficient de informații;

| (ii) | exercitarea efectivă de către autoritatea competentă sau ESMA a funcțiilor sale de supraveghere în temeiul prezentului regulament nu este obstrucționată de actele cu putere de lege și actele administrative din țara terță în care este situat administratorul. |
| --- | --- |

(ii)

exercitarea efectivă de către autoritatea competentă sau ESMA a funcțiilor sale de supraveghere în temeiul prezentului regulament nu este obstrucționată de actele cu putere de lege și actele administrative din țara terță în care este situat administratorul.

(6)
     
  În cazul în care un administrator situat într-o țară terță intenționează să obțină recunoașterea prealabilă prin respectarea dispozițiilor din prezentul regulament, astfel cum se prevede la alineatul (2) din prezentul articol, și în cazul în care administratorul consideră că unul dintre indicii de referință pe care îi furnizează ar putea beneficia de derogările prevăzute la articolele 12a și 14a, acesta informează fără întârziere ESMA cu privire la aceasta. Administratorul furnizează documente justificative în sprijinul afirmației sale.

(7)
     
  În cazul în care un administrator situat într-o țară terță consideră că un indice de referință pe care îl furnizează, a cărui încetare ar avea un impact negativ semnificativ asupra integrității piețelor, stabilității financiare, consumatorilor, economiei reale sau finanțării gospodăriilor și societăților în unul sau mai multe state membre, acesta poate solicita ESMA o derogare de la una sau mai multe dintre cerințele aplicabile conform prezentului regulament sau conform principiilor IOSCO corespunzătoare pentru o perioadă de timp specifică și limitată, care nu depășește 12 luni. Administratorul furnizează documente justificative în sprijinul cererii sale.

ESMA examinează cererea în termen de 30 zile și informează administratorul din țara terță dacă acesta este scutit de una sau mai multe dintre cerințele specificate în cererea sa, precizând durata derogării.

ESMA poate prelungi perioada de derogare în momentul expirării acesteia cu cel mult 12 luni, dacă există motive întemeiate în acest sens.

(8)
     
  ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a preciza în detaliu procesul de recunoaștere, forma și conținutul cererii menționate la alineatul (4), modul de prezentare a informațiilor solicitate la alineatul (5) și eventualele delegări de atribuții și responsabilități către autoritățile naționale competente cu privire la aceste alineate.

ESMA înaintează Comisiei aceste proiecte de standarde tehnice de reglementare până la [...].

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la primul paragraf, în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 21b

Aprobarea

(1)
     
  Un administrator situat în Uniune și autorizat în conformitate cu articolul 23 sau înregistrat în conformitate cu articolul 23a poate depune la autoritatea sa competentă o cerere pentru aprobarea unui indice de referință sau a unei categorii de indici de referință furnizați într-o țară terță în scopul utilizării acestora în Uniune, cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții:

| (a) | administratorul care solicită aprobarea a verificat și este în măsură să demonstreze autorității sale competente că furnizarea indicelui de referință sau a categoriei de indici de referință care urmează să fie aprobați îndeplinește cerințe care:










  (i) | sunt cel puțin la fel de stricte ca cerințele prevăzute în prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

(a)

administratorul care solicită aprobarea a verificat și este în măsură să demonstreze autorității sale competente că furnizarea indicelui de referință sau a categoriei de indici de referință care urmează să fie aprobați îndeplinește cerințe care:

(i)

sunt cel puțin la fel de stricte ca cerințele prevăzute în prezentul regulament;

| (ii) | asigură respectarea deplină a principiilor IOSCO pentru indicii de referință financiari, fapt examinat și atestat de un auditor extern independent cel puțin o dată la doi ani sau atunci când are loc o modificare semnificativă a indicelui de referință; sau |
| --- | --- |

(ii)

asigură respectarea deplină a principiilor IOSCO pentru indicii de referință financiari, fapt examinat și atestat de un auditor extern independent cel puțin o dată la doi ani sau atunci când are loc o modificare semnificativă a indicelui de referință; sau

| (iii) | asigură respectarea deplină a principiilor IOSCO privind agențiile de raportare a prețurilor petrolului, fapt examinat și atestat de un auditor extern independent cel puțin o dată la doi ani sau atunci când are loc o modificare semnificativă a indicelui de referință, în cazul în care indicele de referință ce urmează să fie aprobat îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 14a alineatul (1); |
| --- | --- |

(iii)

asigură respectarea deplină a principiilor IOSCO privind agențiile de raportare a prețurilor petrolului, fapt examinat și atestat de un auditor extern independent cel puțin o dată la doi ani sau atunci când are loc o modificare semnificativă a indicelui de referință, în cazul în care indicele de referință ce urmează să fie aprobat îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 14a alineatul (1);

| (b) | administratorul care solicită aprobarea dispune de competențele de specialitate necesare pentru monitorizarea efectivă a activităților de furnizare de indici de referință derulate într-o țară terță, precum și pentru gestionarea riscurilor aferente. |
| --- | --- |

(b)

administratorul care solicită aprobarea dispune de competențele de specialitate necesare pentru monitorizarea efectivă a activităților de furnizare de indici de referință derulate într-o țară terță, precum și pentru gestionarea riscurilor aferente.

(2)
     
  Administratorul solicitant furnizează toate informațiile necesare pentru a demonstra autorității competente că, la momentul depunerii cererii, toate condițiile menționate la alineatul (1) sunt îndeplinite, incluzând rapoartele de audit necesare conform alineatului (1) litera (a) punctele (ii) și (iii).

(3)
     
  În termen de 90 de zile de la primirea cererii, autoritatea competentă responsabilă evaluează cererea de aprobare și adoptă o decizie în sensul aprobării sau respingerii acesteia. Autoritatea competentă relevantă înștiințează ESMA cu privire la orice indici de referință sau categorii de indici de referință care au fost acceptați pentru aprobare, precum și cu privire la administratorul care solicită aprobarea.

(4)
     
  Un indice de referință aprobat sau o categorie de indici de referință aprobată este considerat(ă) a fi un indice de referință furnizat sau o categorie de indici de referință furnizată de administratorul care solicită aprobarea.

(5)
     
  Administratorul care a solicitat aprobarea unui indice de referință sau a unei categorii de indici de referință furnizați într-o țară terță este în continuare responsabil de asigurarea îndeplinirii condițiilor prevăzute la alineatul (1) de către indicele de referință aprobat sau categoria de indici de referință aprobați.

(6)
     
  În cazul în care are motive întemeiate să considere că cerințele prevăzute la alineatul (1) nu mai sunt îndeplinite, autoritatea competentă a administratorului care a solicitat aprobarea are competența de a-și retrage aprobarea și informează ESMA. În cazul încetării aprobării se aplică articolul 17.

TITLUL VI

AUTORIZAREA ȘI SUPRAVEGHEREA ADMINISTRATORILOR

Capitolul 1

Autorizare

▐

Articolul 23

Procedura de autorizare a unui indice de referință critic

(1)   
  O persoană fizică sau juridică situată în Uniune care intenționează să acționeze în calitate de administrator al cel puțin unui indice de referință critic
  transmite o cerere autorității competente
  desemnate în conformitate cu articolul 29 pentru
  statul membru în care este
  situată persoana în cauză
  .

(2)   ▌Cererea de autorizare
  prevăzută la alineatul (1)
  se depune în termen de 30 de zile de la orice acord încheiat de o entitate supravegheată privind utilizarea unui indice furnizat de administratorul în cauză pentru a raporta la acesta un instrument financiar sau un contract financiar.

(2a)
     
  Odată ce indicele de referință este definit ca fiind critic, fie la nivel național, fie la nivel european, autoritatea competentă în cauză este responsabilă de acordarea autorizației pentru furnizarea acelui indice de referință, în conformitate cu noul său statut juridic, după verificarea îndeplinirii tuturor cerințelor.

(3)   Administratorul care solicită autorizarea furnizează toate informațiile necesare pentru a-i demonstra autorității competente că a instituit, la momentul autorizării, toate dispozițiile necesare pentru a îndeplini obligațiile prevăzute în prezentul regulament.
  De asemenea, acesta furnizează datele necesare pentru calcularea valorii menționate la articolul 13 alineatul (1) sau a unei estimări a acesteia, în cazul în care sunt disponibile, pentru fiecare indice de referință.

(4)   În termen de
  20 de
  zile ▌de la primirea cererii, autoritatea competentă relevantă evaluează dacă cererea este completă și informează
  solicitantul
  cu privire la constatările sale. În cazul în care cererea este incompletă, solicitantul trebuie să furnizeze informațiile suplimentare solicitate de autoritatea competentă relevantă.

(5)   ▌Autoritatea competentă relevantă examinează cererea
  de autorizare
  și adoptă o decizie prin care autorizează sau refuză autorizarea
  , în termen de 60 de zile de la primirea unei cereri complete
  .

În termen de 5 zile ▌de la adoptarea unei decizii cu privire la autorizarea sau refuzarea autorizării ▌, autoritatea competentă informează administratorul
  solicitant
  în cauză cu privire la decizia sa. În cazul în care autoritatea competentă refuză să îl autorizeze pe administratorul solicitant, aceasta trebuie să își motiveze decizia.

(5a)
     
  În cazul în care autoritatea competentă responsabilă decide să refuze autorizarea furnizării unui indice de referință critic care era deja furnizat fără să aibă acest statut, autoritatea competentă responsabilă poate emite o autorizație provizorie pentru cel mult șase luni, perioadă în care indicele de referință în cauză poate fi furnizat în continuare pe baza modelului precedent, în așteptarea îndeplinirii cerințelor corespunzătoare pentru autorizarea sa ca indice de referință critic.

Autoritatea competentă responsabilă poate prelungi această autorizație cu cel mult încă șase luni.

(5b)
     
  În cazul în care, până la sfârșitul acestei perioade, administratorul și/sau contribuitorii nu îndeplinesc cerințele pentru furnizarea în continuare a unui indice de referință definit drept critic, furnizarea indicelui de referință încetează în conformitate cu articolul 17.

(6)   Autoritatea competentă notifică ESMA orice decizie de autorizare ▌a unui administrator
  solicitant
  în termen de
  10
  zile ▌.

(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul
  37
  privind măsuri menite să aducă precizări suplimentare cu privire la informațiile care trebuie furnizate în cererea de autorizare
  și în cererea de înregistrare
  , ținând seama de principiul proporționalității și de costurile pe care le implică acest lucru pentru
  solicitanți
  și pentru autoritățile competente.

Articolul 23a

Procesul de înregistrare a unui indice de referință necritic

(1)
     
  O persoană fizică sau juridică situată în Uniune care intenționează să acționeze exclusiv în calitate de administrator al unor indici de referință care nu au importanță critică depune o cerere de înregistrare la autoritatea competentă desemnată în conformitate cu articolul 29 pentru statul membru în care este situată persoana în cauză.

(2)
     
  Un administrator înregistrat respectă în orice moment toate condițiile stabilite în prezentul regulament și informează autoritatea competentă cu privire la orice modificare semnificativă a acestora.

(3)
     
  Cererea prevăzută la alineatul (1) se depune în termen de 30 de zile de la orice acord încheiat de o entitate supravegheată privind utilizarea unui indice furnizat de persoana în cauză pentru a raporta la acesta un instrument financiar sau un contract financiar sau pentru a măsura performanțele unui fond de investiții.

(4)
     
  Administratorul solicitant prezintă:

| (a) | documente prin care să demonstreze autorității competente că îndeplinește cerințele stabilite la articolul 5 alineatul (3a), articolul 5c, articolul 6 (după caz), articolul 7b și articolul 15; și |
| --- | --- |

(a)

documente prin care să demonstreze autorității competente că îndeplinește cerințele stabilite la articolul 5 alineatul (3a), articolul 5c, articolul 6 (după caz), articolul 7b și articolul 15; și

| (b) | valoarea de referință totală (sau o estimare a acesteia), dacă există, pentru fiecare indice de referință. |
| --- | --- |

(b)

valoarea de referință totală (sau o estimare a acesteia), dacă există, pentru fiecare indice de referință.

(5)
     
  În termen de 15 zile de la primirea cererii, autoritatea competentă responsabilă evaluează dacă cererea este completă și informează solicitantul cu privire la constatările sale. În cazul în care cererea este incompletă, solicitantul trebuie să prezinte informațiile suplimentare solicitate de autoritatea competentă responsabilă.

(6)
     
  Autoritatea competentă responsabilă înregistrează solicitantul în termen de 15 zile de la primirea unei cereri complete de înregistrare.

(7)
     
  În cazul în care autoritatea competentă responsabilă consideră că un indice de referință ar trebui inclus în categoria indicilor de importanță critică, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), aceasta informează ESMA și administratorul în termen de 30 de zile de la primirea cererii complete.

(8)
     
  În cazul în care autoritatea competentă care face înregistrarea consideră că un indice de referință ar trebui inclus în categoria indicilor de importanță critică, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2a) sau (2c), aceasta informează ESMA și administratorul în termen de 30 de zile de la primirea cererii complete și transmite ESMA evaluarea sa în conformitate cu articolul 13 alineatul (2a) sau (2c).

(9)
     
  În cazul în care indicele de referință al unui administrator înregistrat este considerat ca fiind de importanță critică, administratorul solicită autorizarea în conformitate cu articolul 23 în termen de 90 de zile de la primirea înștiințării menționate la articolul 13 alineatul (2b) sau a avizului prevăzut la articolul 13 alineatul (2 g).

Articolul 24

Retragerea sau suspendarea autorizării
  sau înregistrării

(1)   Autoritatea competentă retrage sau suspendă autorizația
  sau înregistrarea
  unui administrator în cazul în care acesta:

| (a) | renunță în mod expres la autorizație sau nu a mai furnizat indici de referință în ultimele douăsprezece luni; |
| --- | --- |

(a)

renunță în mod expres la autorizație sau nu a mai furnizat indici de referință în ultimele douăsprezece luni;

| (b) | a obținut autorizația
  sau înregistrarea
  prin declarații false sau prin orice altă modalitate incorectă; |
| --- | --- |

(b)

a obținut autorizația
  sau înregistrarea
  prin declarații false sau prin orice altă modalitate incorectă;

| (c) | nu mai îndeplinește condițiile în temeiul cărora a primit autorizația
  sau înregistrarea
  ; sau |
| --- | --- |

(c)

nu mai îndeplinește condițiile în temeiul cărora a primit autorizația
  sau înregistrarea
  ; sau

| (d) | a încălcat grav sau în mod repetat dispozițiile prezentului regulament. |
| --- | --- |

(d)

a încălcat grav sau în mod repetat dispozițiile prezentului regulament.

(2)   Autoritatea competentă notifică ESMA cu privire la decizia sa în termen de
  șapte
  zile ▌.

(2a)
     
  În urma adoptării unei decizii de suspendare a autorizației sau înregistrării unui administrator și în cazul în care încetarea indicelui de referință ar avea drept rezultat un caz de forță majoră sau ar afecta sau ar încălca în alt mod termenii unui contract financiar sau instrument financiar care se raportează la indicele de referință în cauză, furnizarea indicelui de referință poate fi permisă de autoritatea competentă responsabilă din statul membru unde este situat administratorul până în momentul retragerii deciziei de suspendare. În această perioadă, utilizarea acestui indice de referință de către entitățile supravegheate este permisă numai pentru instrumentele financiare și contractele financiare care se raportează deja la respectivul indice de referință. Niciun contract financiar nou și niciun instrument financiar nou nu se mai raportează la acest indice de referință.

(2b)
     
  În urma adoptării unei decizii de retragere a autorizației sau înregistrării unui administrator se aplică articolul 17 alineatul (2).

Capitolul 2

Notificarea indicilor de referință

Articolul 25a

Registrul administratorilor și utilizarea inițială a unui indice de referință

(1)
     
  ESMA întocmește și menține un registru public ce conține următoarele informații:

| (a) | identitățile administratorilor autorizați sau înregistrați în temeiul dispozițiilor de la articolele 23 și 23a și a autorității competente responsabile de supraveghere; |
| --- | --- |

(a)

identitățile administratorilor autorizați sau înregistrați în temeiul dispozițiilor de la articolele 23 și 23a și a autorității competente responsabile de supraveghere;

| (b) | identitățile administratorilor care au informat ESMA cu privire la consimțământul lor menționat la articolul 20 alineatul (1) litera (c) și a autorității competente din țara terță care este responsabilă de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

identitățile administratorilor care au informat ESMA cu privire la consimțământul lor menționat la articolul 20 alineatul (1) litera (c) și a autorității competente din țara terță care este responsabilă de supraveghere;

| (c) | identitățile administratorilor care au obținut recunoașterea în conformitate cu articolul 21a și a autorității competente din țara terță care este responsabilă de supraveghere; |
| --- | --- |

(c)

identitățile administratorilor care au obținut recunoașterea în conformitate cu articolul 21a și a autorității competente din țara terță care este responsabilă de supraveghere;

| (d) | indicii de referință aprobați în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21b și identitățile administratorilor care solicită aprobarea acestora. |
| --- | --- |

(d)

indicii de referință aprobați în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21b și identitățile administratorilor care solicită aprobarea acestora.

(2)
     
  Înainte ca un indice să fie utilizat de către o entitate supravegheată ca indice de referință în Uniune, entitatea în cauză verifică dacă furnizorul indicelui respectiv figurează pe site-ul de internet al ESMA ca administrator autorizat, înregistrat sau recunoscut în conformitate cu prezentul regulament.

Capitolul 3

Cooperarea în materie de supraveghere

Articolul 26

Delegarea atribuțiilor între autoritățile competente

(1)   În conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, o autoritate competentă poate să își delege sarcinile care îi revin în temeiul prezentului regulament unei autorități competente dintr-un alt stat membru
  , cu acordul prealabil scris al acesteia
  . ▌Autoritățile competente notifică ESMA cu privire la orice propunere de delegare cu 60 de zile înainte de intrarea în vigoare a unei astfel de delegări.

(2)   O autoritate competentă poate delega ESMA ▌sarcinile care îi revin în temeiul prezentului regulament, sub rezerva acordului ESMA.

(3)   ESMA informează statele membre cu privire la o propunere de delegare în termen de șapte zile. ESMA publică detalii cu privire la orice acord de delegare în termen de
  șapte
  zile ▌de la data notificării.

Articolul 26a

Încălcarea legislației Uniunii de către autoritățile competente naționale

(1)
     
  În cazul în care o autoritate competentă națională nu a aplicat prezentul regulament sau l-a aplicat într-un mod care pare să încalce legislația Uniunii, ESMA poate recurge la competențele conferite acesteia prin articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul menționat, și poate adopta, în sensul articolului 17 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, decizii individuale destinate administratorilor de indici de referință supravegheați de autoritatea competentă națională în cauză și contribuitorilor la un indice de referință supravegheați de autoritatea competentă națională în cauză, în cazul în care respectivii contribuitori sunt entități supravegheate.

(2)
     
  În cazul în care indicele de referință respectiv este un indice de referință critic, ESMA asigură cooperarea cu colegiul autorităților competente în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 34.

Articolul 27

Divulgarea informațiilor primite de la un alt stat membru

(1)   Autoritatea competentă poate să divulge informații primite de la o altă autoritate competentă numai dacă:

| (a) | a obținut acordul scris al autorității competente respective, iar informațiile sunt divulgate doar în scopurile pentru care respectiva autoritate competentă și-a dat acordul; sau |
| --- | --- |

(a)

a obținut acordul scris al autorității competente respective, iar informațiile sunt divulgate doar în scopurile pentru care respectiva autoritate competentă și-a dat acordul; sau

| (b) | ▌divulgarea este necesară în cadrul procedurilor judiciare. |
| --- | --- |

(b)

▌divulgarea este necesară în cadrul procedurilor judiciare.

Articolul 28

Cooperarea în cazul
  unor
  investigații

(1)   Autoritatea competentă relevantă poate solicita sprijinul unei alte autorități competente cu privire la inspecțiile la fața locului sau la investigații.
  Autoritatea competentă care primește solicitarea cooperează în măsura posibilului și în măsura în care acest lucru este adecvat.

(2)   Autoritatea competentă care formulează cererea menționată la alineatul (1) informează ESMA cu privire la aceasta. În cazul unei investigații sau inspecții cu impact transfrontalier, autoritățile competente pot solicita ESMA să coordoneze inspecția la fața locului sau investigația.

(3)   În cazul în care o autoritate competentă primește o cerere din partea altei autorități competente de a efectua o inspecție la fața locului sau o investigație, aceasta poate:

| (a) | să efectueze ea însăși inspecția la fața locului sau investigația; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze ea însăși inspecția la fața locului sau investigația;

| (b) | să permită participarea autorității competente care a formulat cererea la inspecția la fața locului sau la investigație; |
| --- | --- |

(b)

să permită participarea autorității competente care a formulat cererea la inspecția la fața locului sau la investigație;

| (c) | să numească auditori sau experți care
  să sprijine sau
  să efectueze inspecția la fața locului sau investigația. |
| --- | --- |

(c)

să numească auditori sau experți care
  să sprijine sau
  să efectueze inspecția la fața locului sau investigația.

Capitolul 4

Rolul autorităților competente

Articolul 29

Autoritățile competente

(1)   În ceea ce privește administratorii și contribuitorii care fac obiectul supravegherii, fiecare stat membru desemnează autoritatea competentă relevantă responsabilă cu îndeplinirea îndatoririlor care decurg din prezentul regulament și informează Comisia și ESMA în această privință.

(2)   Atunci când un stat membru desemnează mai multe autorități competente, acesta trebuie să definească cu claritate rolurile fiecărei autorități și să desemneze o singură autoritate responsabilă de coordonarea cooperării și a schimbului de informații cu Comisia, ESMA și autoritățile competente ale celorlalte state membre.

(3)   ESMA publică pe site-ul său de internet lista autorităților competente desemnate în conformitate cu alineatul (1)
  din prezentul articol și în conformitate cu articolul 25a alineatul (1) litera (a)
  .

Articolul 30

Atribuțiile autorităților competente

(1)   Pentru a-și îndeplini atribuțiile în conformitate cu prezentul regulament, autoritățile competente dispun, conform legislației naționale, cel puțin de următoarele competențe de supraveghere și de investigare:

| (a) | de a avea acces la orice document
  pertinent
  și orice alte date, sub orice formă, și de a primi sau a face o copie a acestora; |
| --- | --- |

(a)

de a avea acces la orice document
  pertinent
  și orice alte date, sub orice formă, și de a primi sau a face o copie a acestora;

| (b) | de a solicita sau a cere informații de la orice persoană
  implicată în furnizarea unui indice de referință sau care contribuie la un indice de referință, inclusiv de la orice furnizor de servicii în temeiul articolului 6 alineatul (3a)
  , precum și de la mandatarii acestora și, dacă este necesar, de a cita și a audia orice astfel de persoană în vederea obținerii de informații; |
| --- | --- |

(b)

de a solicita sau a cere informații de la orice persoană
  implicată în furnizarea unui indice de referință sau care contribuie la un indice de referință, inclusiv de la orice furnizor de servicii în temeiul articolului 6 alineatul (3a)
  , precum și de la mandatarii acestora și, dacă este necesar, de a cita și a audia orice astfel de persoană în vederea obținerii de informații;

| (c) | referitor la indicii de referință
  ai mărfurilor
  , de a solicita informații de la
  contribuitori
  cu privire la piețele la vedere (spot) conexe în conformitate cu
  , acolo unde este cazul,
  formatele standardizate,
  precum și
  rapoarte privind tranzacțiile și de a avea acces direct la sistemele traderilor; |
| --- | --- |

(c)

referitor la indicii de referință
  ai mărfurilor
  , de a solicita informații de la
  contribuitori
  cu privire la piețele la vedere (spot) conexe în conformitate cu
  , acolo unde este cazul,
  formatele standardizate,
  precum și
  rapoarte privind tranzacțiile și de a avea acces direct la sistemele traderilor;

| (d) | de a efectua inspecții sau investigații la fața locului, cu excepția reședințelor private ale persoanelor fizice; |
| --- | --- |

(d)

de a efectua inspecții sau investigații la fața locului, cu excepția reședințelor private ale persoanelor fizice;

| (e) | de a pătrunde în sedii ale persoanelor fizice și juridice pentru a confisca documente și alte date sub orice formă, în cazul în care există o suspiciune rezonabilă că există documente și alte date legate de scopul inspecției sau al investigației care pot fi relevante pentru a dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament.
  În cazul în care este necesară autorizarea prealabilă din partea autorității judiciare a statului membru în cauză, în conformitate cu legislația națională, această competență este utilizată numai după ce s-a obținut autorizația prealabilă respectivă; |
| --- | --- |

(e)

de a pătrunde în sedii ale persoanelor fizice și juridice pentru a confisca documente și alte date sub orice formă, în cazul în care există o suspiciune rezonabilă că există documente și alte date legate de scopul inspecției sau al investigației care pot fi relevante pentru a dovedi un caz de încălcare a prezentului regulament.
  În cazul în care este necesară autorizarea prealabilă din partea autorității judiciare a statului membru în cauză, în conformitate cu legislația națională, această competență este utilizată numai după ce s-a obținut autorizația prealabilă respectivă;

| (f) | de a solicita înregistrările existente ale convorbirilor telefonice, ale comunicațiilor electronice sau alte înregistrări ale schimburilor de date deținute de entitățile supravegheate; |
| --- | --- |

(f)

de a solicita înregistrările existente ale convorbirilor telefonice, ale comunicațiilor electronice sau alte înregistrări ale schimburilor de date deținute de entitățile supravegheate;

| (g) | de a solicita blocarea sau punerea sub sechestru a activelor sau ambele; |
| --- | --- |

(g)

de a solicita blocarea sau punerea sub sechestru a activelor sau ambele;

▌

| (i) | de a solicita încetarea temporară a oricărei practici pe care autoritatea competentă o consideră contrară dispozițiilor prezentului regulament; |
| --- | --- |

(i)

de a solicita încetarea temporară a oricărei practici pe care autoritatea competentă o consideră contrară dispozițiilor prezentului regulament;

| (j) | de a impune o interdicție temporară a exercitării activității profesionale; |
| --- | --- |

(j)

de a impune o interdicție temporară a exercitării activității profesionale;

| (k) | de a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că publicul este corect informat cu privire la furnizarea unui indice de referință, inclusiv prin impunerea obligației ca persoana care a publicat sau care a difuzat indicele de referință să publice o declarație de rectificare cu privire la contribuțiile anterioare la elaborarea indicelui de referință sau la valorile acestuia; |
| --- | --- |

(k)

de a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că publicul este corect informat cu privire la furnizarea unui indice de referință, inclusiv prin impunerea obligației ca persoana care a publicat sau care a difuzat indicele de referință să publice o declarație de rectificare cu privire la contribuțiile anterioare la elaborarea indicelui de referință sau la valorile acestuia;

| (ka) | de a examina declarația de conformitate și de a cere modificarea acesteia. |
| --- | --- |

(ka)

de a examina declarația de conformitate și de a cere modificarea acesteia.

(2)   Autoritățile competente își exercită funcțiile și competențele menționate la alineatul (1)
  și competențele de a aplica sancțiuni menționate la articolul 31, în conformitate cu cadrul lor juridic național,
  în oricare dintre următoarele moduri:

| (a) | direct; |
| --- | --- |

(a)

direct;

| (b) | în colaborare cu alte autorități sau cu întreprinderi de pe piață; |
| --- | --- |

(b)

în colaborare cu alte autorități sau cu întreprinderi de pe piață;

| (c) | prin delegare către alte autorități sau întreprinderi de pe piață, pe proprie răspundere; |
| --- | --- |

(c)

prin delegare către alte autorități sau întreprinderi de pe piață, pe proprie răspundere;

| (d) | prin sesizarea autorităților judiciare competente. |
| --- | --- |

(d)

prin sesizarea autorităților judiciare competente.

Pentru exercitarea competențelor respective, autoritățile competente dispun de garanții adecvate și eficace în ceea ce privește dreptul la apărare și drepturile fundamentale.

(3)   Statele membre se asigură că sunt în vigoare măsuri corespunzătoare astfel încât autoritățile competente să fie învestite cu toate competențele necesare de supraveghere și de investigare pentru a-și îndeplini atribuțiile.

(4)   Atunci când o persoană pune la dispoziție informații în conformitate cu alineatul (2), nu se consideră că aceasta încalcă vreo restricție cu privire la divulgarea informațiilor prevăzută de un contract sau de orice act legislativ, de reglementare sau administrativ.

Articolul 31

Măsuri și sancțiuni administrative

(1)   Fără a aduce atingere atribuțiilor de supraveghere ale autorităților competente în conformitate cu articolul 34, statele membre dispun, în conformitate cu legislația națională, ca autoritățile competente să aibă atribuția de a lua măsuri administrative adecvate și de a impune măsuri și sancțiuni administrative cel puțin în cazul:

| (a) | încălcărilor articolelor 5,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌19, ▌23
  și 23a
  din prezentul regulament
  , atunci când se aplică
  ; și |
| --- | --- |

(a)

încălcărilor articolelor 5,
  5a, 5b, 5c, 5d,
  6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, ▌19, ▌23
  și 23a
  din prezentul regulament
  , atunci când se aplică
  ; și

| (b) | al refuzului de a coopera în cadrul unei investigații sau de a respecta o inspecție sau o solicitare care fac obiectul articolului 30. |
| --- | --- |

(b)

al refuzului de a coopera în cadrul unei investigații sau de a respecta o inspecție sau o solicitare care fac obiectul articolului 30.

(2)   În cazul unei încălcări menționate la alineatul (1), statele membre, în conformitate cu legislația națională, prevăd ca autoritățile competente să aibă competența de a aplica cel puțin următoarele măsuri și sancțiuni administrative:

| (a) | un ordin prin care se impune
  administratorului sau entității supravegheate
  răspunzătoare de încălcare să pună capăt respectivului comportament și să se abțină de la repetarea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

un ordin prin care se impune
  administratorului sau entității supravegheate
  răspunzătoare de încălcare să pună capăt respectivului comportament și să se abțină de la repetarea acestuia;

| (b) | confiscarea profiturilor câștigate sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, atunci când acestea pot fi determinate; |
| --- | --- |

(b)

confiscarea profiturilor câștigate sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, atunci când acestea pot fi determinate;

| (c) | un avertisment public care să indice
  administratorul sau entitatea supravegheată
  răspunzătoare și natura încălcării; |
| --- | --- |

(c)

un avertisment public care să indice
  administratorul sau entitatea supravegheată
  răspunzătoare și natura încălcării;

| (d) | retragerea sau suspendarea autorizației
  unui administrator
  ; |
| --- | --- |

(d)

retragerea sau suspendarea autorizației
  unui administrator
  ;

| (e) | o interdicție temporară adresată oricărei persoane fizice care este considerată răspunzătoare de o asemenea încălcare de a exercita funcții de conducere în cadrul administratorilor sau al contribuitorilor; |
| --- | --- |

(e)

o interdicție temporară adresată oricărei persoane fizice care este considerată răspunzătoare de o asemenea încălcare de a exercita funcții de conducere în cadrul administratorilor sau al contribuitorilor;

| (f) | impunerea de sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin valoarea triplă a profiturilor câștigate sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazurile în care acestea pot fi determinate; sau






  (1) | în ceea ce privește persoanele fizice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin:






  (i) | pentru încălcări ale
  articolelor 5, 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  ale articolului 12a alineatul (2), ale articolelor
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌și 23, 500 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din data intrării în vigoare a prezentului regulament; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

impunerea de sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin valoarea triplă a profiturilor câștigate sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazurile în care acestea pot fi determinate; sau

(1)

în ceea ce privește persoanele fizice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin:

(i)

pentru încălcări ale
  articolelor 5, 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11,
  ale articolului 12a alineatul (2), ale articolelor
  14, 15, ▌17, 18, 19 ▌și 23, 500 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din data intrării în vigoare a prezentului regulament; sau

| (ii) | pentru încălcări ale articolului 7 alineatul (1) litera (b) ▌
  sau ale articolului 7 alineatul (4)
  , 100 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din data intrării în vigoare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(ii)

pentru încălcări ale articolului 7 alineatul (1) litera (b) ▌
  sau ale articolului 7 alineatul (4)
  , 100 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, valoarea echivalentă în moneda națională la cursul de schimb din data intrării în vigoare a prezentului regulament;

| (2) | în ceea ce privește persoanele juridice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin:






  (i) | pentru încălcări ale
  articolelor 5, 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19▌ și 23 se ia în considerare valoarea mai ridicată dintre 1 000 000 EUR sau 10 % din totalul cifrei de afaceri anuale conform ultimelor situații financiare disponibile, aprobate de către organul de conducere. În cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a unei întreprinderi-mamă care trebuie să elaboreze situații financiare consolidate, în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul corespunzător de venit în conformitate cu Directiva 86/635/CEE pentru bănci și cu Directiva 91/674/CEE pentru societățile de asigurare, în conformitate cu ultimele situații consolidate disponibile, aprobate de către organul de conducere al întreprinderii-mamă principale sau, dacă persoana juridică este o asociație, 10 % din totalul cifrelor de afaceri ale membrilor săi; sau |
| --- | --- | --- |

(2)

în ceea ce privește persoanele juridice, sancțiuni pecuniare administrative maxime de cel puțin:

(i)

pentru încălcări ale
  articolelor 5, 5a, 5b, 5c, 5d
  , 6, 7,
  7a, 7b,
  8, 9, ▌11, 14, 15, ▌17, 18, 19▌ și 23 se ia în considerare valoarea mai ridicată dintre 1 000 000 EUR sau 10 % din totalul cifrei de afaceri anuale conform ultimelor situații financiare disponibile, aprobate de către organul de conducere. În cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a unei întreprinderi-mamă care trebuie să elaboreze situații financiare consolidate, în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul corespunzător de venit în conformitate cu Directiva 86/635/CEE pentru bănci și cu Directiva 91/674/CEE pentru societățile de asigurare, în conformitate cu ultimele situații consolidate disponibile, aprobate de către organul de conducere al întreprinderii-mamă principale sau, dacă persoana juridică este o asociație, 10 % din totalul cifrelor de afaceri ale membrilor săi; sau

| (ii) | pentru încălcări ale articolului 
  7
  alineatul (1) literele (b) și (c) se ia în considerare valoarea mai ridicată dintre 250 000 EUR sau 2 % din cifra de afaceri anuală totală, conform ultimelor situații financiare disponibile, aprobate de către organul de conducere; în cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a unei întreprinderi-mamă care trebuie să elaboreze conturi financiare consolidate în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul corespunzător de venit în conformitate cu Directiva 86/635/CEE pentru bănci și cu Directiva 91/674/CEE pentru societățile de asigurare, în conformitate cu ultimele situații financiare consolidate disponibile, aprobate de către organul de conducere al întreprinderii-mamă principale sau, dacă persoana juridică este o asociație, 10 % din totalul cifrelor de afaceri ale membrilor săi. |
| --- | --- |

(ii)

pentru încălcări ale articolului 
  7
  alineatul (1) literele (b) și (c) se ia în considerare valoarea mai ridicată dintre 250 000 EUR sau 2 % din cifra de afaceri anuală totală, conform ultimelor situații financiare disponibile, aprobate de către organul de conducere; în cazul în care persoana juridică este o întreprindere-mamă sau o filială a unei întreprinderi-mamă care trebuie să elaboreze conturi financiare consolidate în conformitate cu Directiva 2013/34/UE, cifra de afaceri anuală totală relevantă este cifra de afaceri anuală totală sau tipul corespunzător de venit în conformitate cu Directiva 86/635/CEE pentru bănci și cu Directiva 91/674/CEE pentru societățile de asigurare, în conformitate cu ultimele situații financiare consolidate disponibile, aprobate de către organul de conducere al întreprinderii-mamă principale sau, dacă persoana juridică este o asociație, 10 % din totalul cifrelor de afaceri ale membrilor săi.

(3)   În termen de [12 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] statele membre notifică normele menționate la alineatele (1) și (2) Comisiei și ESMA.

Statele membre pot decide să nu prevadă norme privind sancțiunile administrative pentru încălcări care fac obiectul unor sancțiuni penale în temeiul dreptului lor intern. În acest caz, statele membre transmit Comisiei și ESMA dispozițiile corespunzătoare din codul penal, precum și notificarea menționată la primul paragraf.

Acestea notifică fără întârziere Comisia și ESMA cu privire la orice modificare ulterioară a normelor.

(4)   Statele membre pot conferi autorităților competente, în conformitate cu legislația națională, și alte competențe de sancționare, în plus față de cele menționate la alineatul (1), și pot stabili un nivel mai ridicat al sancțiunilor decât cel stabilit la alineatul respectiv.

Articolul 32

Exercitarea competențelor de supraveghere și de sancționare
  și obligația de cooperare

(1)   Statele membre se asigură că, atunci când stabilesc tipul, nivelul
  și proporționalitatea
  sancțiunilor administrative, autoritățile competente iau în considerare toate circumstanțele relevante, inclusiv, după caz:

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (aa) | importanța indicelui de referință pentru stabilitatea financiară și economia reală; |
| --- | --- |

(aa)

importanța indicelui de referință pentru stabilitatea financiară și economia reală;

| (b) | gradul de răspundere al persoanei răspunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

gradul de răspundere al persoanei răspunzătoare;

| (c) | ▌cifra de afaceri totală a persoanei juridice răspunzătoare sau ▌venitul anual al persoanei fizice răspunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

▌cifra de afaceri totală a persoanei juridice răspunzătoare sau ▌venitul anual al persoanei fizice răspunzătoare;

| (d) | importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana răspunzătoare, în măsura în care acestea pot fi determinate; |
| --- | --- |

(d)

importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana răspunzătoare, în măsura în care acestea pot fi determinate;

| (e) | nivelul de cooperare al persoanei răspunzătoare cu autoritatea competentă, fără a aduce atingere necesității de a asigura confiscarea profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de persoana respectivă; |
| --- | --- |

(e)

nivelul de cooperare al persoanei răspunzătoare cu autoritatea competentă, fără a aduce atingere necesității de a asigura confiscarea profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de persoana respectivă;

| (f) | încălcările anterioare comise de persoana în cauză; |
| --- | --- |

(f)

încălcările anterioare comise de persoana în cauză;

| (g) | măsurile luate, după încălcare, de către o persoană răspunzătoare pentru a preveni repetarea încălcării. |
| --- | --- |

(g)

măsurile luate, după încălcare, de către o persoană răspunzătoare pentru a preveni repetarea încălcării.

(2)   În exercitarea competențelor de sancționare în condițiile definite la articolul 31, autoritățile competente cooperează îndeaproape pentru a se asigura că aceste competențe de supraveghere și de investigare și sancțiunile administrative produc rezultatele dorite în conformitate cu prezentul regulament. De asemenea, autoritățile competente își coordonează acțiunile pentru a evita eventuale repetări și suprapuneri atunci când își exercită competențele de supraveghere și de investigare și aplică sancțiuni și amenzi administrative pentru cazurile transfrontaliere.

(2a)
     
  Atunci când au ales, în conformitate cu articolul 31, să stabilească sancțiuni penale pentru încălcările dispozițiilor menționate la articolul respectiv, statele membre se asigură că sunt instituite măsuri adecvate astfel încât autoritățile competente să dispună de toate competențele necesare pentru a intra în legătură cu autoritățile judiciare din jurisdicția lor pentru a primi informații specifice legate de anchete sau proceduri penale inițiate pentru posibile încălcări ale prezentului regulament și oferă aceleași condiții altor autorități competente și ESMA pentru a-și îndeplini obligația de a coopera unele cu altele și cu ESMA în sensul prezentului regulament.

(2b)
     
  Autoritățile competente oferă asistență autorităților competente ale celorlalte state membre. În special, autoritățile competente fac schimb de informații și cooperează în cadrul investigațiilor și al activităților de supraveghere. Autoritățile competente pot, de asemenea, coopera cu autoritățile competente ale altor state membre pentru a facilita recuperarea amenzilor.

Articolul 33

Publicarea deciziilor

(1)   Deciziile de impunere a unei sancțiuni administrative sau de instituire a unei măsuri pentru încălcarea prezentului regulament se publică de către autoritățile competente pe site-ul lor web oficial imediat după ce persoana sancționată este informată cu privire la decizia respectivă. Publicarea cuprinde cel puțin informații privind tipul și natura încălcării și identitatea persoanelor responsabile. Această obligație nu se aplică deciziilor care instituie măsuri ce au caracter de investigare.

(2)   În cazul în care publicarea identității persoanelor juridice sau a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice este considerată de către autoritatea competentă ca fiind disproporționată în urma unei evaluări de la caz la caz efectuată cu privire la proporționalitatea publicării acestor date, sau în cazul în care publicarea pune în pericol stabilitatea piețelor financiare sau o investigație aflată în desfășurare, autoritățile competente:

| (a) | amână publicarea deciziei de a impune o sancțiune sau o măsură până în momentul în care motivele pentru nepublicare încetează să mai existe; |
| --- | --- |

(a)

amână publicarea deciziei de a impune o sancțiune sau o măsură până în momentul în care motivele pentru nepublicare încetează să mai existe;

| (b) | publică decizia de a impune o sancțiune sau o măsură anonim, într-un mod care este în conformitate cu legislația națională, în cazul în care o astfel de publicare anonimă asigură o protecție eficace a datelor cu caracter personal în cauză; În cazul unei decizii de a publica o sancțiune sau măsură în mod anonim, publicarea datelor relevante poate fi amânată pentru o perioadă rezonabilă de timp, dacă se prevede că în perioada respectivă motivele pentru publicarea anonimă vor înceta să existe; |
| --- | --- |

(b)

publică decizia de a impune o sancțiune sau o măsură anonim, într-un mod care este în conformitate cu legislația națională, în cazul în care o astfel de publicare anonimă asigură o protecție eficace a datelor cu caracter personal în cauză; În cazul unei decizii de a publica o sancțiune sau măsură în mod anonim, publicarea datelor relevante poate fi amânată pentru o perioadă rezonabilă de timp, dacă se prevede că în perioada respectivă motivele pentru publicarea anonimă vor înceta să existe;

| (c) | nu publică deloc decizia de a impune o sancțiune sau măsură, în cazul în care opțiunile prevăzute la literele (a) și (b) de mai sus sunt considerate insuficiente pentru a se asigura:







  (i) | că nu va fi pusă în pericol stabilitatea piețelor financiare; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

nu publică deloc decizia de a impune o sancțiune sau măsură, în cazul în care opțiunile prevăzute la literele (a) și (b) de mai sus sunt considerate insuficiente pentru a se asigura:

(i)

că nu va fi pusă în pericol stabilitatea piețelor financiare; sau

| (ii) | că va fi garantată proporționalitatea publicării unor astfel de decizii în cazurile în care măsurile respective sunt considerate a fi de natură minoră. |
| --- | --- |

(ii)

că va fi garantată proporționalitatea publicării unor astfel de decizii în cazurile în care măsurile respective sunt considerate a fi de natură minoră.

(3)   În cazul în care decizia de a impune o sancțiune sau de a institui o măsură face obiectul unui recurs în fața autorităților judiciare sau a altor autorități relevante, autoritățile competente publică, de asemenea, imediat, pe site-ul lor web oficial astfel de informații și orice informații ulterioare cu privire la rezultatul unui astfel de recurs. Mai mult, orice decizie de anulare a unei decizii anterioare de a impune o sancțiune sau o măsură este, de asemenea, publicată.

(4)   Autoritățile competente se asigură că orice publicare, în conformitate cu prezentul articol, rămâne pe site-ul lor web oficial pentru o perioadă de cel puțin cinci ani de la data publicării. Datele cu caracter personal conținute în publicare se păstrează pe site-ul web oficial al autorității competente numai pe perioada necesară, în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor.

(4a)
     
  Statele membre transmit ESMA în fiecare an informații agregate despre toate sancțiunile și măsurile impuse în conformitate cu articolul 31. Această obligație nu se aplică în cazul măsurilor referitoare la anchete. ESMA publică aceste informații într-un raport anual.

În cazul în care statele membre au ales, în conformitate cu articolul 31, să prevadă sancțiuni penale pentru încălcarea dispozițiilor menționate la respectivul articol, autoritățile lor competente furnizează ESMA anual date cu caracter anonim și agregat cu privire la toate anchetele penale realizate și la sancțiunile penale aplicate. ESMA publică într-un raport anual datele privind sancțiunile penale aplicate.

Articolul 34

Colegiul
  autorităților competente

(1)   În termen de 30 de zile
  de la includerea unui indice de referință în lista indicilor de referință critici în conformitate cu articolul 25a, cu excepția indicilor de referință critici de caracter național conform articolului 3 alineatul (1) punctul 21
  , autoritatea competentă
  responsabilă
  instituie un colegiu al autorităților competente.

(2)   Colegiul este alcătuit din autoritatea competentă a administratorului, din ESMA și din autoritățile competente ale contribuitorilor principali.

(3)   Autoritățile competente ale altor state membre au dreptul de a fi membre ale colegiului dacă, în cazul în care respectivul indice de referință ▌ar înceta să fie furnizat, acest lucru ar avea un impact negativ semnificativ asupra stabilității financiare, a funcționării ordonate a piețelor, a consumatorilor sau a economiei reale din statele membre respective.

În cazul în care o autoritate competentă intenționează să devină membră a unui colegiu în conformitate cu primul paragraf, aceasta trebuie să depună la autoritatea competentă a administratorului o cerere care conține dovezi că cerințele respectivei dispoziții sunt îndeplinite. Autoritatea competentă relevantă a administratorului examinează cererea și informează autoritatea solicitantă în termen de
  30
  de zile de la primirea cererii respective dacă consideră că aceste cerințe sunt îndeplinite sau nu. În cazul în care consideră că respectivele cerințe nu sunt îndeplinite, autoritatea solicitantă poate sesiza ESMA în conformitate cu alineatul (10).

(4)   ESMA contribuie la promovarea și monitorizarea funcționării eficiente, eficace și consecvente a colegiilor autorităților de supraveghere menționate la prezentul articol, în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010. În acest scop, ESMA participă în cadrul acestor colegii dacă este cazul și este considerată ca fiind o autoritate competentă în acest sens.

(5)   
  ESMA
  prezidează reuniunile colegiului, coordonează acțiunile colegiului și asigură schimbul eficient de informații între membrii colegiului.

(6)   Autoritatea competentă a administratorului stabilește proceduri scrise în cadrul colegiului cu privire la următoarele aspecte:

| (a) | informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor dintre autoritățile competente; |
| --- | --- |

(a)

informațiile care trebuie să facă obiectul schimburilor dintre autoritățile competente;

| (b) | procesul de luare a deciziilor între autoritățile competente; |
| --- | --- |

(b)

procesul de luare a deciziilor între autoritățile competente;

| (c) | cazurile în care autoritățile competente trebuie să se consulte reciproc; |
| --- | --- |

(c)

cazurile în care autoritățile competente trebuie să se consulte reciproc;

| (d) | sprijinul care urmează să fie acordat în conformitate cu articolul 14 alineatul (
  5a
  ) cu privire la punerea în aplicare a măsurilor menționate la articolul 14 alineatul (
  3
  )▌. |
| --- | --- |

(d)

sprijinul care urmează să fie acordat în conformitate cu articolul 14 alineatul (
  5a
  ) cu privire la punerea în aplicare a măsurilor menționate la articolul 14 alineatul (
  3
  )▌.

În cazul în care administratorul furnizează mai mult de un indice de referință,
  ESMA
  poate institui un singur colegiu cu privire la toți indicii de referință furnizați de administratorul în cauză.

(7)   În absența unui acord privind dispozițiile prevăzute la alineatul (6), orice membru al colegiului, cu excepția ESMA, poate sesiza ESMA. Autoritatea competentă a administratorului ia în considerare în mod corespunzător orice aviz al ESMA cu privire la procedurile scrise de coordonare înainte de a accepta textul final al acestora. Procedurile scrise de coordonare sunt stabilite într-un document unic care conține motivația completă a oricărei abateri semnificative de la avizul ESMA. Autoritatea competentă a administratorului transmite acordurile scrise de coordonare membrilor colegiului și ESMA.

(8)   Înainte de adoptarea oricăror măsuri prevăzute la
  articolul 24, și, după caz, la articolele 14 și 23
  , autoritatea competentă a administratorului consultă membrii colegiului. Membrii colegiului depun toate eforturile posibile, în limitele competențelor lor, pentru a ajunge la un acord
  în termenul stabilit în cadrul procedurilor scrise menționate la alineatul (6)
  .
  Se instituie un mecanism de mediere care să fie folosit pentru găsirea unei poziții comune în rândul autorităților competente în cazul în care survin divergențe.

(9)   În absența unui acord între membrii colegiului ▌, autoritățile competente, altele decât ESMA, pot sesiza ESMA în privința următoarelor situații:

| (a) | în cazul în care o autoritate competentă nu a transmis informații esențiale; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care o autoritate competentă nu a transmis informații esențiale;

| (b) | în cazul în care, în urma unei cereri prezentate în conformitate cu alineatul (3), autoritatea competentă a administratorului a informat autoritatea solicitantă că cerințele de la alineatul respectiv nu sunt îndeplinite sau în cazul în care aceasta nu a luat o hotărâre pe baza cererii respective într-un termen rezonabil de timp; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care, în urma unei cereri prezentate în conformitate cu alineatul (3), autoritatea competentă a administratorului a informat autoritatea solicitantă că cerințele de la alineatul respectiv nu sunt îndeplinite sau în cazul în care aceasta nu a luat o hotărâre pe baza cererii respective într-un termen rezonabil de timp;

| (c) | în cazul în care autoritățile competente nu au reușit să ajungă la un acord cu privire la aspectele prevăzute la alineatul (6); |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care autoritățile competente nu au reușit să ajungă la un acord cu privire la aspectele prevăzute la alineatul (6);

| (d) | ▌în cazul în care există un dezacord cu privire la măsura luată în conformitate cu articolele ▌23
  și
  24▌. |
| --- | --- |

(d)

▌în cazul în care există un dezacord cu privire la măsura luată în conformitate cu articolele ▌23
  și
  24▌.

În cazul în care, după 20 de zile de la sesizarea ESMA, chestiunea nu este soluționată, autoritatea competentă a administratorului ia decizia finală și furnizează autorităților menționate la primul paragraf și ESMA o explicație detaliată, în scris, a deciziei sale.

Dacă ESMA consideră că autoritatea competentă a administratorului a luat măsuri menționate la alineatul (8) care ar putea contraveni legislației Uniunii, aceasta acționează în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(9a)
     
  Oricare dintre autoritățile competente care fac parte dintr-un colegiu ce nu poate ajunge la un acord cu privire la măsurile ce trebuie luate în temeiul articolului 13a sau 14 poate sesiza ESMA. Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 258 din TFUE, ESMA poate acționa în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(9b)
     
  Orice măsură adoptată în temeiul articolului 13a sau 14 rămâne în vigoare cel puțin până se ajunge la un acord în cadrul colegiului, în conformitate cu alineatele (8) și (9a).

Articolul 35

Cooperarea cu ESMA

(1)   Autoritățile competente cooperează cu ESMA în sensul prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(2)   Autoritățile competente comunică ESMA, fără întârziere, toate informațiile necesare pentru ca aceasta să își îndeplinească atribuțiile, în conformitate cu articolul 35 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(2a)
     
  În cadrul exercitării atribuțiilor sale de punere în aplicare și de monitorizare a Regulamentului (UE) nr. 1227/2011, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și alte autorități de supraveghere vizate cooperează cu ESMA în sensul prezentului regulament și sunt consultate în cadrul procesului de elaborare a tuturor standardelor tehnice de reglementare și a actelor delegate și furnizează, fără întârziere, toate informațiile necesare pentru îndeplinirea obligațiilor acesteia.

(3)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare pentru a stabili procedurile și formularele aferente schimburilor de informații, astfel cum se menționează la alineatul (2).

ESMA înaintează Comisiei proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf până la [XXXX].

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 36

Secretul profesional

(1)   Informațiile confidențiale primite, schimbate sau transmise în temeiul prezentului regulament sunt supuse cerințelor secretului profesional prevăzute la alineatul (2).

(2)   Obligația secretului profesional se aplică tuturor persoanelor care lucrează sau au lucrat pentru autoritatea competentă sau pentru orice autoritate, întreprindere de pe piață sau persoană fizică sau juridică căreia autoritatea competentă i-a delegat competențe ale sale, inclusiv auditorii și experții contractați de autoritatea competentă.

(3)   Informațiile care intră sub incidența secretului profesional nu pot fi divulgate niciunei alte persoane sau autorități decât în temeiul actelor cu putere de lege.

(4)   Toate informațiile care fac obiectul unor schimburi între autoritățile competente în conformitate cu prezentul regulament și care privesc condițiile comerciale sau operaționale și alte chestiuni economice sau personale sunt considerate confidențiale și intră sub incidența obligației secretului profesional, cu excepția cazului în care autoritatea competentă precizează, la momentul comunicării, că astfel de informații pot fi divulgate sau a cazului în care divulgarea acestora este necesară pentru proceduri judiciare.

TITLUL VII

ACTE DELEGATE ȘI ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE

Articolul 37

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (2)▌ și la articolul 23 alineatul (7) este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată, începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (2) ▌și la articolul 23 alineatul (7) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) ▌și articolului 23 alineatul (7) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu, în termen de două luni de la notificarea actului respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor obiecta. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 38

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de Comitetul european pentru valori mobiliare. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, ținându-se seama de dispozițiile articolului 8 din acesta.

TITLUL VIII

DISPOZIțII TRANZITORII șI FINALE

Articolul 39

Dispoziții tranzitorii

(1)   Administratorii care furnizează indici de referință la [data intrării în vigoare a prezentului regulament] solicită autorizarea
  sau înregistrarea
  în temeiul articolului 23
  sau 23a
  în termen de [
  12
   de luni de la data de aplicare].

(1a)
     
  Autoritățile naționale competente decid care dintre indicii de referință înregistrați trebuie să fie considerați „critici”. Acești indici de referință sunt autorizați în conformitate cu prevederile articolului 23.

(2)   
  O persoană fizică sau juridică
  care a înaintat o cerere de autorizare
  sau înregistrare
  în conformitate cu alineatul (1) poate continua să elaboreze un indice de referință existent
  , care poate fi utilizat de entitățile supravegheate
  , cu excepția cazului
  și până în momentul în care
  autorizația sau înregistrarea respectivă este refuzată.

(3)   În cazul în care un indice de referință existent nu îndeplinește cerințele prezentului regulament, însă modificarea acestuia în vederea conformității sale cu cerințele prezentului regulament ar avea ca rezultat un eveniment de forță majoră, ar afecta sau ar încălca în alt mod termenii oricărui contract financiar sau instrument financiar care se raportează la indicele de referință respectiv
  , utilizarea în continuare a acestui indice de referință în contractele financiare și instrumentele financiare existente poate fi permisă de autoritatea competentă responsabilă a statului membru unde este situată persoana fizică sau juridică ce furnizează indicele de referință, până când autoritatea competentă consideră că este posibilă încetarea utilizării indicelui de referință în cauză sau înlocuirea acestuia cu un alt indice de referință fără a cauza prejudicii niciuneia dintre părțile la contract
  .

(3a)
     
  Instrumentele financiare și contractele financiare noi nu se raportează la un indice de referință existent dacă acesta nu îndeplinește cerințele prezentului regulament după [intrarea în vigoare a prezentului regulament].

(3b)
     
  Prin derogare de la alineatul (3a), instrumentele financiare noi se pot raporta, timp de un an după [data aplicării prezentului regulament], la un indice de referință existent care nu îndeplinește cerințele prezentului regulament, cu condiția ca instrumentul financiar în cauză să fie necesar pentru acoperirea riscurilor aferente unui instrument financiar existent care se raportează la indicele de referință în cauză.

(4)   
  Cu excepția cazului în care Comisia a adoptat o decizie de echivalare astfel cum se prevede la articolul 20 alineatul (2) sau (2a), entitățile supravegheate din Uniune folosesc un indice de referință furnizat de un administrator situat într-o țară terță numai în cazul în care la acesta
  se raportează instrumente financiare și contracte financiare
  existente
  în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament
  sau în cazul în care acesta este folosit în instrumente financiare și contracte financiare noi timp de trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament
  .

Articolul 39a

Termenul de actualizare a prospectelor și a documentelor cu informații-cheie

Articolul 19 alineatul (2) nu aduce atingere prospectelor existente aprobate în temeiul Directivei 2003/71/CE înainte de [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. În cazul prospectelor aprobate înainte de [data intrării în vigoare a prezentului regulament] în temeiul Directivei 2009/65/CE, documentele justificative se actualizează cu prima ocazie sau cel târziu până la [[12] luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament].

Articolul 40

Reexaminare

(1)
     Până la 1
  ianuarie
  2018, Comisia reexaminează și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la prezentul regulament, referindu-se în special la:

| (a) | funcționarea și eficacitatea indicelui de referință critic și la regimul de participare obligatorie în conformitate cu articolele 13 și 14, precum și la definiția indicelui de referință critic de la articolul 3;
  și |
| --- | --- |

(a)

funcționarea și eficacitatea indicelui de referință critic și la regimul de participare obligatorie în conformitate cu articolele 13 și 14, precum și la definiția indicelui de referință critic de la articolul 3;
  și

| (b) | eficacitatea regimului de supraveghere prevăzut la titlul VI și a colegiilor prevăzute la articolul 34, precum și la oportunitatea supravegherii anumitor indici de referință de către un organism al Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

eficacitatea regimului de supraveghere prevăzut la titlul VI și a colegiilor prevăzute la articolul 34, precum și la oportunitatea supravegherii anumitor indici de referință de către un organism al Uniunii.

▌

(1a)
     
  Comisia analizează evoluția principiilor internaționale, în special a celor aplicabile indicilor de referință ai mărfurilor ARP, precum și evoluția cadrelor juridice și a practicilor de supraveghere din țările terțe în ceea ce privește furnizarea de indici de referință și transmite Parlamentului European și Consiliului un raport până la ...* [patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și, ulterior, din patru în patru ani. Aceste rapoarte sunt însoțite, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Articolul 41

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Regulamentul se aplică începând cu
  6 luni de la
  ...[intrarea în vigoare
  a actelor delegate adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament]
  .

Cu toate acestea, articolul 13 alineatul (1) și
  articolele 14 și
  34 se aplică începând cu ... [6 luni de la intrarea în vigoare].

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

▌

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0131/2015).

1

(*)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*

(2)  JO C 177, 11.6.2014, p. 42.

2

(3)  JO C 113, 15.4.2014, p. 1.

3

(4)  JO L 145, 30.4.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 345, 31.12.2003, p. 64.

5

(6)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.

6

(7)  JO L 326, 8.12.2011, p. 1.

7

(8)  Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 60, 28.2.2014, p. 34).

8

(9)  
  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

9

Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

(10)  
  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

10

Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

(11)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

11

(12)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 326, 8.12.2011, p. 1).

13

(14)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

14

(15)  
  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

15

Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

(16)  
  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (

  JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

16

Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (

(17)  
  Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (

  JO L 9, 14.8.2009, p. 112).

17

Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (

(18)  
  Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei din 12 noiembrie 2010 privind calendarul, administrarea și alte aspecte ale licitării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (JO L 302, 18.11.2010, p. 1).

18

Regulamentul (UE) nr. 1031/2010 al Comisiei din 12 noiembrie 2010 privind calendarul, administrarea și alte aspecte ale licitării certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (JO L 302, 18.11.2010, p. 1).

(19)  
  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 privind raportarea de date, pentru punerea în aplicare a articolului 8 alineatele (2) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 363, 18.12.2014, p. 121).

19

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1348/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 privind raportarea de date, pentru punerea în aplicare a articolului 8 alineatele (2) și (6) din Regulamentul (UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind integritatea și transparența pieței angro de energie (JO L 363, 18.12.2014, p. 121).

(20)  
  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

20

Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

(21)  
  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (

  JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

21

Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (

(22)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.

22

(23)  
  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010, (

  JO L 174, 1.7.2011, p.1).

23

Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010, (

(24)  
  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (

  JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

24

Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (

(25)  
  Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (

  JO L 133, 22.5.2008, p. 66).

25

Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (

(26)  
  Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 60, 28.2.2014, p. 34).

26

Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 60, 28.2.2014, p. 34).

(27)  
  Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind obligațiile întreprinderilor de investiții de păstrare a evidenței și înregistrărilor, raportarea tranzacțiilor, transparența pieței, admiterea de instrumente financiare în tranzacții și definiția termenilor în sensul directivei în cauză
  (JO L 241, 2.9.2006, p. 1).

27

Regulamentul (CE) nr. 1287/2006 al Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind obligațiile întreprinderilor de investiții de păstrare a evidenței și înregistrărilor, raportarea tranzacțiilor, transparența pieței, admiterea de instrumente financiare în tranzacții și definiția termenilor în sensul directivei în cauză

(28)  
  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

28

Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

(29)  
  1.8.2014, ESMA/2014/937.

29

1.8.2014, ESMA/2014/937.

---

Miercuri, 20 mai 2015

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/168

---

P8_TA(2015)0199

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 27 aprilie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (C(2015)02802 – 2015/2673(DEA))

(2016/C 353/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)02802), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)02802),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 3 februarie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 3 februarie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 6 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 6 mai 2015,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 58 alineatul (7) și articolul 83 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (1), în special articolul 58 alineatul (7) și articolul 83 alineatul (5),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 19 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 19 mai 2015,

| A. | întrucât la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului se prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor programe în gestiune partajată pentru, printre altele, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, alocările neutilizate în 2014; |
| --- | --- |

A.

întrucât la articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului se prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în cazul adoptării după 1 ianuarie 2014 a unor programe în gestiune partajată pentru, printre altele, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, în vederea transferării pentru exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, alocările neutilizate în 2014;

| B. | întrucât programele de dezvoltare rurală ale Bulgariei, Republicii Cehe, Irlandei, Greciei, Spaniei, Croației, Italiei, Ciprului, Luxemburgului, Ungariei, Maltei, României și Suediei, precum și anumite programe regionale ale Belgiei, Germaniei, Franței și Regatului Unit nu au fost gata de adoptare până la sfârșitul anului 2014; |
| --- | --- |

B.

întrucât programele de dezvoltare rurală ale Bulgariei, Republicii Cehe, Irlandei, Greciei, Spaniei, Croației, Italiei, Ciprului, Luxemburgului, Ungariei, Maltei, României și Suediei, precum și anumite programe regionale ale Belgiei, Germaniei, Franței și Regatului Unit nu au fost gata de adoptare până la sfârșitul anului 2014;

| C. | întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 a fost revizuit în consecință prin Regulamentul [(UE, Euratom)] 2015/623 al Consiliului, transferându-se în plafoanele de cheltuieli pentru 2015 și 2016, pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare regională, alocările corespunzătoare neutilizate în 2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 a fost revizuit în consecință prin Regulamentul [(UE, Euratom)] 2015/623 al Consiliului, transferându-se în plafoanele de cheltuieli pentru 2015 și 2016, pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare regională, alocările corespunzătoare neutilizate în 2014;

| D. | întrucât anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, care stabilește defalcarea sprijinului acordat de Uniune pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, ar trebui modificată în consecință; |
| --- | --- |

D.

întrucât anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, care stabilește defalcarea sprijinului acordat de Uniune pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, ar trebui modificată în consecință;

| E. | întrucât regulamentul delegat este esențial pentru adoptarea la timp și fără probleme a programelor de dezvoltare rurală și întrucât este oportun ca acesta să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

E.

întrucât regulamentul delegat este esențial pentru adoptarea la timp și fără probleme a programelor de dezvoltare rurală și întrucât este oportun ca acesta să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/169

---

P8_TA(2015)0200

Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare cu Africa de Sud (protocol pentru a ține seama de aderarea Croației) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a protocolului adițional la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (07657/2015 – C8-0103/2015 – 2014/0236(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 353/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07657/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07657/2015),

| — | având în vedere proiectul de protocol adițional la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13175/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol adițional la Acordul pentru comerț, dezvoltare și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Africa de Sud, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13175/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0103/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0103/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru dezvoltare (A8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru dezvoltare (A8-0146/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Africa de Sud. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Africa de Sud.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/170 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/170

---

P8_TA(2015)0201

Prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (05933/4/2015 – C8-0109/2015 – 2013/0025(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 353/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05933/4/2015 – C8–0109/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05933/4/2015 – C8–0109/2015),

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0045),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0153/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0153/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

(3)  Texte adoptate, 11.3.2014, P7_TA(2014)0191.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/171

---

P8_TA(2015)0202

Informațiile care însoțesc transferurile de fonduri ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 (05932/2/2015 – C8-0108/2015 – 2013/0024(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 353/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05932/2/2015 – C8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05932/2/2015 – C8-0108/2015),

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0044),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, conform articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, conform articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0154/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare și a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0154/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

(3)  Texte adoptate, 11.3.2014, P7_TA(2014)0190.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/172

---

P8_TA(2015)0203

Procedurile de insolvență ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 mai 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile de insolvență (reformare) (16636/5/2014 – C8-0090/2015 – 2012/0360(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 353/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (16636/5/2014 – C8-0090/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (16636/5/2014 – C8-0090/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0744),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0155/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0155/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 271, 19.9.2013, p. 55.

(2)  Texte adoptate, 5.2.2014, P7_TA(2014)0093.

---

| 27.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/173

---

P8_TA(2015)0204

Sistemul Uniunii pentru autocertificarea importatorilor de anumite minereuri sau metale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 20 mai 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 353/28)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Resursele minerale naturale din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat – deși prezintă un potențial important pentru dezvoltare – pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unui conflict violent, subminând acțiunile
  naționale
  în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este
  esențială
  pentru menținerea păcii și a stabilității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Resursele minerale naturale din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat – deși prezintă un potențial important pentru dezvoltare – pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unui conflict violent, subminând acțiunile
  naționale
  în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este
  esențială
  pentru menținerea păcii și a stabilității.

| (1) | Resursele minerale naturale din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat – deși prezintă un potențial important pentru dezvoltare – pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unui conflict violent, subminând acțiunile în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este
  un element esențial
  pentru menținerea păcii
  , dezvoltării
  și a stabilității. |
| --- | --- |

(1)

Resursele minerale naturale din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat – deși prezintă un potențial important pentru dezvoltare – pot constitui cauza unor dispute atunci când veniturile obținute de pe urma acestora alimentează declanșarea sau continuarea unui conflict violent, subminând acțiunile în direcția dezvoltării, a bunei guvernanțe și a statului de drept. În astfel de zone, ruperea legăturii dintre conflict și exploatarea ilegală a mineralelor este
  un element esențial
  pentru menținerea păcii
  , dezvoltării
  și a stabilității.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Încălcările drepturilor omului sunt frecvente în sectorul industriei extractive și pot include munca infantilă, violența sexuală, disparițiile forțate, strămutările forțate și distrugerea unor locuri cu importanță culturală sau rituală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Încălcările drepturilor omului sunt frecvente în sectorul industriei extractive și pot include munca infantilă, violența sexuală, disparițiile forțate, strămutările forțate și distrugerea unor locuri cu importanță culturală sau rituală.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Acest aspect privește
  regiunile
  bogate în resurse, unde provocarea reprezentată de dorința de a
  reduce la minimum
  finanțarea grupurilor armate și a forțelor de securitate a fost preluată de către guverne și organizațiile internaționale, împreună cu operatori economici și organizații ale societății civile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Acest aspect privește
  regiunile
  bogate în resurse, unde provocarea reprezentată de dorința de a
  reduce la minimum
  finanțarea grupurilor armate și a forțelor de securitate a fost preluată de către guverne și organizațiile internaționale, împreună cu operatori economici și organizații ale societății civile.

| (2) | Acest aspect privește
  zonele
  bogate în resurse, unde provocarea reprezentată de dorința de a
  preveni
  finanțarea grupurilor armate și a forțelor de securitate a fost preluată de către guverne și organizațiile internaționale, împreună cu operatori economici și organizații ale societății civile
  , inclusiv cu organizațiile pentru femei care se află în prim plan în ceea ce privește atragerea atenției asupra condițiilor de exploatare impuse de aceste grupuri, precum și asupra violului și violenței folosite pentru a controla populațiile locale
  . |
| --- | --- |

(2)

Acest aspect privește
  zonele
  bogate în resurse, unde provocarea reprezentată de dorința de a
  preveni
  finanțarea grupurilor armate și a forțelor de securitate a fost preluată de către guverne și organizațiile internaționale, împreună cu operatori economici și organizații ale societății civile
  , inclusiv cu organizațiile pentru femei care se află în prim plan în ceea ce privește atragerea atenției asupra condițiilor de exploatare impuse de aceste grupuri, precum și asupra violului și violenței folosite pentru a controla populațiile locale
  .

(Amendamentul prin care se înlocuiește termenul de „regiuni” cu cel de „zone” se aplică în întregul text.)

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Prezentul regulament este un mijloc de eliminare a finanțării grupurilor armate prin controlul comerțului cu minereuri provenind din zonele de conflict; aceasta nu schimbă cu nimic faptul că acțiunile în materie de politică externă și de dezvoltare a Uniunii ar trebui să se concentreze pe combaterea corupției la nivel local, permisivitatea granițelor și formarea populațiilor locale și a reprezentanților lor în vederea identificării abuzurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Prezentul regulament este un mijloc de eliminare a finanțării grupurilor armate prin controlul comerțului cu minereuri provenind din zonele de conflict; aceasta nu schimbă cu nimic faptul că acțiunile în materie de politică externă și de dezvoltare a Uniunii ar trebui să se concentreze pe combaterea corupției la nivel local, permisivitatea granițelor și formarea populațiilor locale și a reprezentanților lor în vederea identificării abuzurilor.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | La
  7 octombrie 2010, Parlamentul European a
  adoptat o rezoluție prin care a
  solicitat Uniunii să adopte un text legislativ în conformitate cu Legea americană privind „mineralele care fac obiectul unor conflicte”, și anume, cu
  secțiunea
  1502 din Legea Dodd-Frank pentru reforma Wall Street și protecția consumatorilor
  (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act)
  ; iar Comisia și-a anunțat, în comunicările sale din 2011 și 2012, intenția de a analiza noi modalități de îmbunătățire a transparenței la nivelul lanțului de aprovizionare, inclusiv aspectele privind diligența necesară. În cea de-a doua comunicare și în concordanță cu angajamentul pe care și l-a asumat în mai 2011, în cadrul Consiliului ministerial al OCDE, Comisia a promovat, de asemenea, un sprijin mai consistent pentru Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și Orientările OCDE privind diligența necesară, precum și pentru utilizarea acestora – inclusiv în afara calității de membru a OCDE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

La
  7 octombrie 2010, Parlamentul European a
  adoptat o rezoluție prin care a
  solicitat Uniunii să adopte un text legislativ în conformitate cu Legea americană privind „mineralele care fac obiectul unor conflicte”, și anume, cu
  secțiunea
  1502 din Legea Dodd-Frank pentru reforma Wall Street și protecția consumatorilor
  (Dodd-Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act)
  ; iar Comisia și-a anunțat, în comunicările sale din 2011 și 2012, intenția de a analiza noi modalități de îmbunătățire a transparenței la nivelul lanțului de aprovizionare, inclusiv aspectele privind diligența necesară. În cea de-a doua comunicare și în concordanță cu angajamentul pe care și l-a asumat în mai 2011, în cadrul Consiliului ministerial al OCDE, Comisia a promovat, de asemenea, un sprijin mai consistent pentru Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și Orientările OCDE privind diligența necesară, precum și pentru utilizarea acestora – inclusiv în afara calității de membru a OCDE.

| (7) | În rezoluțiile sale din


  7
  octombrie 2010,
  din 8 martie 2011, din 5 iulie 2011 și din 26 februarie 2014,
  Parlamentul European a solicitat Uniunii să adopte un text legislativ în conformitate cu Legea americană privind „mineralele care fac obiectul unor conflicte”, și anume, cu
  articolul
  1502 din Legea Dodd-Frank pentru reforma Wall Street și protecția consumatorilor; iar Comisia și-a anunțat, în comunicările sale din 2011 și 2012, intenția de a analiza noi modalități de îmbunătățire a transparenței la nivelul lanțului de aprovizionare, inclusiv aspectele privind diligența necesară. În cea de-a doua comunicare și în concordanță cu angajamentul pe care și l-a asumat în mai 2011, în cadrul Consiliului ministerial al OCDE, Comisia a promovat, de asemenea, un sprijin mai consistent pentru Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și Orientările OCDE privind diligența necesară, precum și pentru utilizarea acestora – inclusiv în afara calității de membru a OCDE. |
| --- | --- |

(7)

În rezoluțiile sale din


  7
  octombrie 2010,
  din 8 martie 2011, din 5 iulie 2011 și din 26 februarie 2014,
  Parlamentul European a solicitat Uniunii să adopte un text legislativ în conformitate cu Legea americană privind „mineralele care fac obiectul unor conflicte”, și anume, cu
  articolul
  1502 din Legea Dodd-Frank pentru reforma Wall Street și protecția consumatorilor; iar Comisia și-a anunțat, în comunicările sale din 2011 și 2012, intenția de a analiza noi modalități de îmbunătățire a transparenței la nivelul lanțului de aprovizionare, inclusiv aspectele privind diligența necesară. În cea de-a doua comunicare și în concordanță cu angajamentul pe care și l-a asumat în mai 2011, în cadrul Consiliului ministerial al OCDE, Comisia a promovat, de asemenea, un sprijin mai consistent pentru Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și Orientările OCDE privind diligența necesară, precum și pentru utilizarea acestora – inclusiv în afara calității de membru a OCDE.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Cetățenii Uniunii și actorii societății civile au organizat acțiuni de conștientizare a faptului că întreprinderile care funcționează sub jurisdicția Uniunii nu sunt considerate responsabile pentru eventuala lor legătură cu extracția și comerțul ilicit de minerale din regiunile de conflict. Consecința este aceea că astfel de minerale, prezente eventual în produsele de consum, leagă consumatorii de conflictele din afara Uniunii. În acest sens, cetățenii au solicitat, mai ales prin intermediul petițiilor, să fie formulate proiecte de texte legislative către Parlamentul European și Consiliu pentru ca întreprinderile să fie considerate responsabile în temeiul orientărilor, astfel cum au fost stabilite de ONU și OCDE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Cetățenii Uniunii și actorii societății civile au organizat acțiuni de conștientizare a faptului că întreprinderile care funcționează sub jurisdicția Uniunii nu sunt considerate responsabile pentru eventuala lor legătură cu extracția și comerțul ilicit de minerale din regiunile de conflict. Consecința este aceea că astfel de minerale, prezente eventual în produsele de consum, leagă consumatorii de conflictele din afara Uniunii. În acest sens, cetățenii au solicitat, mai ales prin intermediul petițiilor, să fie formulate proiecte de texte legislative către Parlamentul European și Consiliu pentru ca întreprinderile să fie considerate responsabile în temeiul orientărilor, astfel cum au fost stabilite de ONU și OCDE.

| (8) | Cetățenii Uniunii și actorii societății civile au organizat acțiuni de conștientizare a faptului că întreprinderilor care funcționează sub jurisdicția Uniunii nu li se impută responsabilitatea pentru eventuala lor legătură cu extracția și comerțul ilicit de minerale din regiunile de conflict. Consecința este aceea că astfel de minerale, prezente eventual în produsele de consum, leagă consumatorii de conflictele din afara Uniunii.
  Drept urmare, consumatorii sunt indirect legați de conflictele care au efecte grave asupra drepturilor omului, în special asupra drepturilor femeii, deoarece grupurile armate folosesc frecvent violul în masă ca strategie deliberată de a intimida și controla populațiile locale pentru a-și proteja interesele.
  În acest sens, cetățenii au solicitat, mai ales prin intermediul petițiilor, să fie formulate proiecte de texte legislative către Parlamentul European și Consiliu pentru ca întreprinderile să fie considerate responsabile în temeiul orientărilor, astfel cum au fost stabilite de ONU și OCDE. |
| --- | --- |

(8)

Cetățenii Uniunii și actorii societății civile au organizat acțiuni de conștientizare a faptului că întreprinderilor care funcționează sub jurisdicția Uniunii nu li se impută responsabilitatea pentru eventuala lor legătură cu extracția și comerțul ilicit de minerale din regiunile de conflict. Consecința este aceea că astfel de minerale, prezente eventual în produsele de consum, leagă consumatorii de conflictele din afara Uniunii.
  Drept urmare, consumatorii sunt indirect legați de conflictele care au efecte grave asupra drepturilor omului, în special asupra drepturilor femeii, deoarece grupurile armate folosesc frecvent violul în masă ca strategie deliberată de a intimida și controla populațiile locale pentru a-și proteja interesele.
  În acest sens, cetățenii au solicitat, mai ales prin intermediul petițiilor, să fie formulate proiecte de texte legislative către Parlamentul European și Consiliu pentru ca întreprinderile să fie considerate responsabile în temeiul orientărilor, astfel cum au fost stabilite de ONU și OCDE.

Amendamentele 71, 91 și 112

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Regulamentul reflectă nevoia de diligență necesară de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, de la locul de aprovizionare la produsul final, solicitând tuturor întreprinderilor care introduc pentru prima oară resurse acoperite – inclusiv produse care conțin resursele respective – pe piața europeană să exercite diligența necesară în cadrul lanțului lor de aprovizionare și să o raporteze public. În conformitate cu natura diligenței necesare, obligațiile individuale privind diligența necesară prevăzute în prezentul regulament ar trebui să reflecte natura progresivă și flexibilă a proceselor privind diligența necesară, precum și necesitatea unor obligații care să fie adaptate în mod corespunzător la circumstanțele individuale ale întreprinderilor. Obligațiile ar trebui să fie adaptate la dimensiunea societății, la influența acesteia și la poziția ei în cadrul lanțului de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Regulamentul reflectă nevoia de diligență necesară de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, de la locul de aprovizionare la produsul final, solicitând tuturor întreprinderilor care introduc pentru prima oară resurse acoperite – inclusiv produse care conțin resursele respective – pe piața europeană să exercite diligența necesară în cadrul lanțului lor de aprovizionare și să o raporteze public. În conformitate cu natura diligenței necesare, obligațiile individuale privind diligența necesară prevăzute în prezentul regulament ar trebui să reflecte natura progresivă și flexibilă a proceselor privind diligența necesară, precum și necesitatea unor obligații care să fie adaptate în mod corespunzător la circumstanțele individuale ale întreprinderilor. Obligațiile ar trebui să fie adaptate la dimensiunea societății, la influența acesteia și la poziția ei în cadrul lanțului de aprovizionare.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului1a impune întreprinderilor mari cu peste 500 de angajați să dezvăluie informații cu privire la o serie de politici, inclusiv drepturile omului, combaterea corupției și diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare. Directiva prevede ca Comisia să elaboreze orientări pentru a facilita dezvăluirea acestor informații. Comisia ar trebui să aibă în vedere includerea în aceste orientări a unor indicatori de performanță în ceea ce privește aprovizionarea responsabilă cu minereuri și metale (1bis). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului1a impune întreprinderilor mari cu peste 500 de angajați să dezvăluie informații cu privire la o serie de politici, inclusiv drepturile omului, combaterea corupției și diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare. Directiva prevede ca Comisia să elaboreze orientări pentru a facilita dezvăluirea acestor informații. Comisia ar trebui să aibă în vedere includerea în aceste orientări a unor indicatori de performanță în ceea ce privește aprovizionarea responsabilă cu minereuri și metale (1bis).

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11b) | Multe din actualele sisteme de diligență necesară din lanțul de aprovizionare ar putea contribui la realizarea obiectivelor regulamentului. Există deja sisteme industriale al căror obiectiv este întreruperea legăturii dintre conflicte și aprovizionarea cu staniu, tantal, tungsten și aur. Aceste sisteme se bazează pe utilizarea unor audituri efectuate de părți terțe pentru a certifica topitoriile și rafinăriile care au instituit sisteme pentru a asigura aprovizionarea întotdeauna responsabilă cu minerale. Aceste sisteme sectoriale ar putea fi recunoscute în sistemul Uniunii. Cu toate acestea, trebuie să fie clarificate criteriile și procedurile de recunoaștere a unor astfel de sisteme ca fiind echivalente cu cerințele prezentului regulament pentru a se asigura respectarea standardelor ridicate și evitarea dublei auditări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11b)

Multe din actualele sisteme de diligență necesară din lanțul de aprovizionare ar putea contribui la realizarea obiectivelor regulamentului. Există deja sisteme industriale al căror obiectiv este întreruperea legăturii dintre conflicte și aprovizionarea cu staniu, tantal, tungsten și aur. Aceste sisteme se bazează pe utilizarea unor audituri efectuate de părți terțe pentru a certifica topitoriile și rafinăriile care au instituit sisteme pentru a asigura aprovizionarea întotdeauna responsabilă cu minerale. Aceste sisteme sectoriale ar putea fi recunoscute în sistemul Uniunii. Cu toate acestea, trebuie să fie clarificate criteriile și procedurile de recunoaștere a unor astfel de sisteme ca fiind echivalente cu cerințele prezentului regulament pentru a se asigura respectarea standardelor ridicate și evitarea dublei auditări.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Întreprinderile din Uniune și-au exprimat, prin intermediul consultării publice, interesul față de aprovizionarea responsabilă cu minerale și au comunicat informații cu privire la sistemele actuale din industrie instituite pentru a urmări obiectivele acestora în materie de responsabilitate socială corporativă, pentru a răspunde solicitărilor din partea clienților sau pentru a asigura securitatea livrărilor acestora. Cu toate acestea, întreprinderile din UE au raportat, de asemenea, nenumărate dificultăți în ceea ce privește exercitarea diligenței necesare în cadrul lanțului de aprovizionare, ca urmare a lanțurilor de aprovizionare globale lungi și complexe, implicând un număr ridicat de operatori, care sunt deseori prea puțin conștienți sau preocupați de aspectele etice. Costurile aprovizionării responsabile și potențialul impact al acestora asupra competitivității, mai ales în cazul IMM-urilor, ar trebui monitorizate de către Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Întreprinderile din Uniune și-au exprimat, prin intermediul consultării publice, interesul față de aprovizionarea responsabilă cu minerale și au comunicat informații cu privire la sistemele actuale din industrie instituite pentru a urmări obiectivele acestora în materie de responsabilitate socială corporativă, pentru a răspunde solicitărilor din partea clienților sau pentru a asigura securitatea livrărilor acestora. Cu toate acestea, întreprinderile din UE au raportat, de asemenea, nenumărate dificultăți în ceea ce privește exercitarea diligenței necesare în cadrul lanțului de aprovizionare, ca urmare a lanțurilor de aprovizionare globale lungi și complexe, implicând un număr ridicat de operatori, care sunt deseori prea puțin conștienți sau preocupați de aspectele etice. Costurile aprovizionării responsabile și potențialul impact al acestora asupra competitivității, mai ales în cazul IMM-urilor, ar trebui monitorizate de către Comisie.

| (12) | Întreprinderile din Uniune și-au exprimat, prin intermediul consultării publice, interesul față de aprovizionarea responsabilă cu minerale și au comunicat informații cu privire la sistemele actuale din industrie instituite pentru a urmări obiectivele acestora în materie de responsabilitate socială corporativă, pentru a răspunde solicitărilor din partea clienților sau pentru a asigura securitatea livrărilor acestora. Cu toate acestea, întreprinderile din UE au raportat, de asemenea, nenumărate dificultăți
  și probleme de ordin practic
  în ceea ce privește exercitarea diligenței necesare în cadrul lanțului de aprovizionare, ca urmare a lanțurilor de aprovizionare globale lungi și complexe, implicând un număr ridicat de operatori, care sunt deseori prea puțin conștienți sau preocupați de aspectele etice. Costurile aprovizionării responsabile
  , auditurile efectuate de către terți, consecințele lor administrative
  și potențialul impact al acestora asupra competitivității, mai ales în cazul IMM-urilor, ar trebui monitorizate
  îndeaproape și raportate
  de către Comisie.
  Comisia ar trebui să pună la dispoziția întreprinderilor mici și mijlocii ajutor financiar și tehnic și ar trebui să faciliteze schimbul de informații pentru a asigura punerea în aplicare a prezentului regulament. IMM-urile stabilite în Uniune care importă minerale și metale și care instituie sisteme de diligență necesară ar trebui să beneficieze de ajutor financiar prin intermediul programului COSME al Comisiei. |
| --- | --- |

(12)

Întreprinderile din Uniune și-au exprimat, prin intermediul consultării publice, interesul față de aprovizionarea responsabilă cu minerale și au comunicat informații cu privire la sistemele actuale din industrie instituite pentru a urmări obiectivele acestora în materie de responsabilitate socială corporativă, pentru a răspunde solicitărilor din partea clienților sau pentru a asigura securitatea livrărilor acestora. Cu toate acestea, întreprinderile din UE au raportat, de asemenea, nenumărate dificultăți
  și probleme de ordin practic
  în ceea ce privește exercitarea diligenței necesare în cadrul lanțului de aprovizionare, ca urmare a lanțurilor de aprovizionare globale lungi și complexe, implicând un număr ridicat de operatori, care sunt deseori prea puțin conștienți sau preocupați de aspectele etice. Costurile aprovizionării responsabile
  , auditurile efectuate de către terți, consecințele lor administrative
  și potențialul impact al acestora asupra competitivității, mai ales în cazul IMM-urilor, ar trebui monitorizate
  îndeaproape și raportate
  de către Comisie.
  Comisia ar trebui să pună la dispoziția întreprinderilor mici și mijlocii ajutor financiar și tehnic și ar trebui să faciliteze schimbul de informații pentru a asigura punerea în aplicare a prezentului regulament. IMM-urile stabilite în Uniune care importă minerale și metale și care instituie sisteme de diligență necesară ar trebui să beneficieze de ajutor financiar prin intermediul programului COSME al Comisiei.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Companiile stabilite în Uniune care funcționează în aval în lanțul de aprovizionare și care au instituit voluntar un sistem de aprovizionare responsabilă pentru minereuri și metale ar trebui certificate de autoritățile competente sub forma unei mărci. Comisia ar trebui să se bazeze pe Orientările OCDE privind diligența necesară în stabilirea criteriilor de acordare a certificării și, în acest scop, poate consulta Secretariatul OCDE. Condițiile de acordare a „Certificării europene de responsabilitate” ar trebui să fie la fel de stricte ca cele impuse de sistemul de certificare al OCDE. Companiile care beneficiază de „Certificarea europeană de responsabilitate” sunt încurajate să precizeze acest fapt pe site-ul lor și să-l includă în informațiile oferite consumatorilor europeni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Companiile stabilite în Uniune care funcționează în aval în lanțul de aprovizionare și care au instituit voluntar un sistem de aprovizionare responsabilă pentru minereuri și metale ar trebui certificate de autoritățile competente sub forma unei mărci. Comisia ar trebui să se bazeze pe Orientările OCDE privind diligența necesară în stabilirea criteriilor de acordare a certificării și, în acest scop, poate consulta Secretariatul OCDE. Condițiile de acordare a „Certificării europene de responsabilitate” ar trebui să fie la fel de stricte ca cele impuse de sistemul de certificare al OCDE. Companiile care beneficiază de „Certificarea europeană de responsabilitate” sunt încurajate să precizeze acest fapt pe site-ul lor și să-l includă în informațiile oferite consumatorilor europeni.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Topitoriile și rafinăriile reprezintă un punct important în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale cu minerale, deoarece, în mod obișnuit, acestea constituie ultima etapă în care diligența necesară poate fi asigurată în mod efectiv, prin colectarea, divulgarea și verificarea informațiilor privind proveniența mineralelor și lanțul de custodie. După această etapă de transformare, deseori se consideră nerealizabilă urmărirea originii mineralelor. Prin urmare, o listă a Uniunii cu topitoriile și rafinăriile responsabile ar putea furniza transparență și siguranță întreprinderilor din aval cu privire la practicile privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Topitoriile și rafinăriile reprezintă un punct important în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale cu minerale, deoarece, în mod obișnuit, acestea constituie ultima etapă în care diligența necesară poate fi asigurată în mod efectiv, prin colectarea, divulgarea și verificarea informațiilor privind proveniența mineralelor și lanțul de custodie. După această etapă de transformare, deseori se consideră nerealizabilă urmărirea originii mineralelor. Prin urmare, o listă a Uniunii cu topitoriile și rafinăriile responsabile ar putea furniza transparență și siguranță întreprinderilor din aval cu privire la practicile privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare.

| (13) | Topitoriile și rafinăriile reprezintă un punct important în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale cu minerale, deoarece, în mod obișnuit, acestea constituie ultima etapă în care diligența necesară poate fi asigurată în mod efectiv, prin colectarea, divulgarea și verificarea informațiilor privind proveniența mineralelor și lanțul de custodie. După această etapă de transformare, deseori se consideră nerealizabilă urmărirea originii mineralelor.
  Același principiu se aplică metalelor reciclate, care au trecut și prin etape ulterioare în cadrul procesului de transformare.
  Prin urmare, o listă a Uniunii cu topitoriile și rafinăriile responsabile ar putea furniza transparență și siguranță întreprinderilor din aval cu privire la practicile privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare.
  În conformitate cu Orientările OCDE privind diligența necesară, întreprinderile din amonte, cum ar fi topitoriile și rafinăriile, ar trebui să facă obiectul unui audit efectuat de terți independenți cu privire la practicile referitoare la diligența necesară în lanțul de aprovizionare, în vederea includerii lor și pe lista topitoriilor și rafinăriilor responsabile. |
| --- | --- |

(13)

Topitoriile și rafinăriile reprezintă un punct important în cadrul lanțurilor de aprovizionare globale cu minerale, deoarece, în mod obișnuit, acestea constituie ultima etapă în care diligența necesară poate fi asigurată în mod efectiv, prin colectarea, divulgarea și verificarea informațiilor privind proveniența mineralelor și lanțul de custodie. După această etapă de transformare, deseori se consideră nerealizabilă urmărirea originii mineralelor.
  Același principiu se aplică metalelor reciclate, care au trecut și prin etape ulterioare în cadrul procesului de transformare.
  Prin urmare, o listă a Uniunii cu topitoriile și rafinăriile responsabile ar putea furniza transparență și siguranță întreprinderilor din aval cu privire la practicile privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare.
  În conformitate cu Orientările OCDE privind diligența necesară, întreprinderile din amonte, cum ar fi topitoriile și rafinăriile, ar trebui să facă obiectul unui audit efectuat de terți independenți cu privire la practicile referitoare la diligența necesară în lanțul de aprovizionare, în vederea includerii lor și pe lista topitoriilor și rafinăriilor responsabile.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Topitoriile și rafinăriile care prelucrează și importă minereuri și concentrate ar trebui să aibă obligația de a aplica sistemul Uniunii privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Topitoriile și rafinăriile care prelucrează și importă minereuri și concentrate ar trebui să aibă obligația de a aplica sistemul Uniunii privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Toate minereurile și metalele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să fie utilizate în conformitate cu cerințele prezentului regulament. Respectarea dispozițiilor prezentului regulament de către importatori este esențială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Toate minereurile și metalele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să fie utilizate în conformitate cu cerințele prezentului regulament. Respectarea dispozițiilor prezentului regulament de către importatori este esențială.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Pentru a se garanta punerea eficientă în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se prevadă o perioadă de tranziție de doi ani pentru a-i permite Comisiei să instituie un sistem de auditare de către terți și pentru ca importatorii responsabili să se familiarizeze cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Pentru a se garanta punerea eficientă în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se prevadă o perioadă de tranziție de doi ani pentru a-i permite Comisiei să instituie un sistem de auditare de către terți și pentru ca importatorii responsabili să se familiarizeze cu obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Comisia ar trebui să își revizuiască periodic ajutorul financiar și angajamentele politice față de zonele de conflict și zonele cu risc ridicat din care sunt extrase staniul, tantalul, tungstenul și aurul, în special față de zona Marilor Lacuri, pentru a asigura coerența politicilor și pentru a stimula și consolida respectarea bunei guvernanțe, a statului de drept și, mai ales, a extracției etice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Comisia ar trebui să își revizuiască periodic ajutorul financiar și angajamentele politice față de zonele de conflict și zonele cu risc ridicat din care sunt extrase staniul, tantalul, tungstenul și aurul, în special față de zona Marilor Lacuri, pentru a asigura coerența politicilor și pentru a stimula și consolida respectarea bunei guvernanțe, a statului de drept și, mai ales, a extracției etice.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Comisia ar trebui să raporteze cu regularitate către Parlamentul European și Consiliu în legătură cu efectele sistemului. În termen de
  cel mult trei
  ani de la
  intrarea
  în vigoare și ulterior la fiecare
  șase
  ani, Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea și eficacitatea prezentului regulament,
  inclusiv
  în ceea ce privește promovarea aprovizionării responsabile cu mineralele incluse în domeniul de aplicare al acestuia din zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. Rapoartele pot fi însoțite, dacă este necesar, de propuneri legislative adecvate, care pot include măsuri obligatorii, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Comisia ar trebui să raporteze cu regularitate către Parlamentul European și Consiliu în legătură cu efectele sistemului. În termen de
  cel mult trei
  ani de la
  intrarea
  în vigoare și ulterior la fiecare
  șase
  ani, Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea și eficacitatea prezentului regulament,
  inclusiv
  în ceea ce privește promovarea aprovizionării responsabile cu mineralele incluse în domeniul de aplicare al acestuia din zonele de conflict și zonele cu risc ridicat. Rapoartele pot fi însoțite, dacă este necesar, de propuneri legislative adecvate, care pot include măsuri obligatorii,

| (16) | Comisia ar trebui să raporteze cu regularitate către Parlamentul European și Consiliu în legătură cu efectele sistemului. În termen de
  doi
  ani de la
  data intrării
  în vigoare
  a prezentului regulament
  și ulterior la fiecare
  trei
  ani, Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea și eficacitatea prezentului regulament,
  precum și cel mai recent impact al programului la fața locului
  în ceea ce privește promovarea aprovizionării responsabile cu mineralele incluse în domeniul de aplicare al acestuia din zonele de conflict și zonele cu risc ridicat
  , precum și să prezinte rapoarte Parlamentului European și Consiliului
  . Rapoartele pot fi însoțite, dacă este necesar, de propuneri legislative adecvate, care pot include măsuri obligatorii
  suplimentare. |
| --- | --- |

(16)

Comisia ar trebui să raporteze cu regularitate către Parlamentul European și Consiliu în legătură cu efectele sistemului. În termen de
  doi
  ani de la
  data intrării
  în vigoare
  a prezentului regulament
  și ulterior la fiecare
  trei
  ani, Comisia ar trebui să revizuiască funcționarea și eficacitatea prezentului regulament,
  precum și cel mai recent impact al programului la fața locului
  în ceea ce privește promovarea aprovizionării responsabile cu mineralele incluse în domeniul de aplicare al acestuia din zonele de conflict și zonele cu risc ridicat
  , precum și să prezinte rapoarte Parlamentului European și Consiliului
  . Rapoartele pot fi însoțite, dacă este necesar, de propuneri legislative adecvate, care pot include măsuri obligatorii
  suplimentare.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | În Comunicarea lor comună din 5 martie 2014, Comisia Europeană și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate s-au angajat să pună în aplicare măsurile de însoțire care să conducă la o abordare integrată a UE cu privire la aprovizionarea responsabilă, în paralel cu prezentul regulament, cu scopul de a se ajunge la un nivel ridicat de participare a întreprinderilor în sistemul Uniunii prevăzut în prezentul regulament, dar și de a se garanta o abordare globală, consecventă și cuprinzătoare pentru a promova aprovizionarea responsabilă din zonele afectate de conflicte și cele cu risc ridicat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

În Comunicarea lor comună din 5 martie 2014, Comisia Europeană și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate s-au angajat să pună în aplicare măsurile de însoțire care să conducă la o abordare integrată a UE cu privire la aprovizionarea responsabilă, în paralel cu prezentul regulament, cu scopul de a se ajunge la un nivel ridicat de participare a întreprinderilor în sistemul Uniunii prevăzut în prezentul regulament, dar și de a se garanta o abordare globală, consecventă și cuprinzătoare pentru a promova aprovizionarea responsabilă din zonele afectate de conflicte și cele cu risc ridicat.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie un sistem al Uniunii pentru
  autocertificarea
  cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în vederea reducerii posibilităților grupurilor armate și forțelor de securitate (12) de a comercializa staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur. Regulamentul este conceput pentru a furniza transparență și siguranță în ceea ce privește practicile de aprovizionare ale importatorilor, ale topitoriilor și ale rafinăriilor care se aprovizionează din zone de conflict și din zone cu risc ridicat. | 1.   Prezentul regulament instituie un sistem al Uniunii pentru
  certificarea
  cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în vederea reducerii posibilităților grupurilor armate și forțelor de securitate (12) de a comercializa staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur. Regulamentul este conceput pentru a furniza transparență și siguranță în ceea ce privește practicile de aprovizionare ale importatorilor, ale topitoriilor și ale rafinăriilor care se aprovizionează din zone de conflict și din zone cu risc ridicat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie un sistem al Uniunii pentru
  autocertificarea
  cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în vederea reducerii posibilităților grupurilor armate și forțelor de securitate (12) de a comercializa staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur. Regulamentul este conceput pentru a furniza transparență și siguranță în ceea ce privește practicile de aprovizionare ale importatorilor, ale topitoriilor și ale rafinăriilor care se aprovizionează din zone de conflict și din zone cu risc ridicat.

1.   Prezentul regulament instituie un sistem al Uniunii pentru
  certificarea
  cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în vederea reducerii posibilităților grupurilor armate și forțelor de securitate (12) de a comercializa staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur. Regulamentul este conceput pentru a furniza transparență și siguranță în ceea ce privește practicile de aprovizionare ale importatorilor, ale topitoriilor și ale rafinăriilor care se aprovizionează din zone de conflict și din zone cu risc ridicat.

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Prezentul regulament prevede obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii Uniunii care
  optează să se autocertifice în calitate de importatori responsabili de minerale sau de metale care conțin sau sunt compuse din staniu
  ,
  tantal, tungsten și aur, astfel cum sunt prevăzute în anexa I
  . | 2.   Prezentul regulament prevede obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru
  toți
  importatorii Uniunii care
  se aprovizionează cu minerale și metale acoperite de prezentul regulament și în conformitate cu Orientările OCDE. Aceste orientări sunt concepute pentru a se asigura transparența și trasabilitatea în privința practicilor de aprovizionare ale importatorilor în cazul aprovizionării din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat, pentru a minimiza sau a preveni conflictele violente și abuzurile cu privire la drepturile omului, limitând posibilitățile pentru grupurile armate și forțele de securitate
  ,
  astfel cum sunt definite în anexa II la Orientările OCDE privind diligența necesară, de a comercializa aceste minereuri și metale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Prezentul regulament prevede obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii Uniunii care
  optează să se autocertifice în calitate de importatori responsabili de minerale sau de metale care conțin sau sunt compuse din staniu
  ,
  tantal, tungsten și aur, astfel cum sunt prevăzute în anexa I
  .

2.   Prezentul regulament prevede obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru
  toți
  importatorii Uniunii care
  se aprovizionează cu minerale și metale acoperite de prezentul regulament și în conformitate cu Orientările OCDE. Aceste orientări sunt concepute pentru a se asigura transparența și trasabilitatea în privința practicilor de aprovizionare ale importatorilor în cazul aprovizionării din zonele de conflict sau din zonele cu risc ridicat, pentru a minimiza sau a preveni conflictele violente și abuzurile cu privire la drepturile omului, limitând posibilitățile pentru grupurile armate și forțele de securitate
  ,
  astfel cum sunt definite în anexa II la Orientările OCDE privind diligența necesară, de a comercializa aceste minereuri și metale
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Metalele care se presupune în mod rezonabil că sunt reciclate sunt excluse din domeniul de aplicare a regulamentului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Metalele care se presupune în mod rezonabil că sunt reciclate sunt excluse din domeniul de aplicare a regulamentului.

Amendamentele 76, 97, 117 și 135

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Pentru a se evita denaturările de piață neintenționate, prezentul regulament face o distincție clară între rolurile întreprinderilor situate în amonte și ale celor situate în avalul lanțului de aprovizionare. Exercitarea diligenței necesare trebuie să se adapteze activităților întreprinderii în cauză, dimensiunii acesteia și poziției sale în cadrul lanțului de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2b.
     
  Pentru a se evita denaturările de piață neintenționate, prezentul regulament face o distincție clară între rolurile întreprinderilor situate în amonte și ale celor situate în avalul lanțului de aprovizionare. Exercitarea diligenței necesare trebuie să se adapteze activităților întreprinderii în cauză, dimensiunii acesteia și poziției sale în cadrul lanțului de aprovizionare.

Amendamentele 77, 98, 118 și 136

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Comisia, împreună cu sistemele sectoriale și în conformitate cu Orientările OCDE, poate oferi orientări suplimentare cu privire la obligațiile aplicabile întreprinderilor, în funcție de poziția lor în cadrul lanțului de aprovizionare, pentru a se asigura că sistemul respectă o procedură flexibilă, care ia în considerare poziția IMM-urilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2c.
     
  Comisia, împreună cu sistemele sectoriale și în conformitate cu Orientările OCDE, poate oferi orientări suplimentare cu privire la obligațiile aplicabile întreprinderilor, în funcție de poziția lor în cadrul lanțului de aprovizionare, pentru a se asigura că sistemul respectă o procedură flexibilă, care ia în considerare poziția IMM-urilor.

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2 d.
     
  Întreprinderile din aval trebuie, în cadrul prezentului regulament și în conformitate cu Orientările OCDE, să ia toate măsurile rezonabile pentru a identifica și preveni riscurile în lanțul lor de aprovizionare cu minereuri și metale acoperite de prezentul regulament. În acest context, aceste întreprinderi au obligația de a raporta public practicile proprii privind diligența necesară rezonabilă pentru o aprovizionare responsabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2 d.
     
  Întreprinderile din aval trebuie, în cadrul prezentului regulament și în conformitate cu Orientările OCDE, să ia toate măsurile rezonabile pentru a identifica și preveni riscurile în lanțul lor de aprovizionare cu minereuri și metale acoperite de prezentul regulament. În acest context, aceste întreprinderi au obligația de a raporta public practicile proprii privind diligența necesară rezonabilă pentru o aprovizionare responsabilă.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | „metale reciclate” înseamnă produse de consum recuperate aflate în etapa utilizării finale sau care au depășit statutul de produs de consum sau deșeuri de metale prelucrate apărute în timpul procesului de fabricație. Metalele reciclate includ materiale metalice excedentare, depășite, defecte și în stare de deșeuri care conțin metale rafinate sau prelucrate care sunt adecvate pentru reciclare în producția de staniu, tantal, tungsten și/sau aur. Mineralele parțial prelucrate, neprelucrate sau produsele secundare obținute dintr-un alt minereu nu reprezintă metale reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

„metale reciclate” înseamnă produse de consum recuperate aflate în etapa utilizării finale sau care au depășit statutul de produs de consum sau deșeuri de metale prelucrate apărute în timpul procesului de fabricație. Metalele reciclate includ materiale metalice excedentare, depășite, defecte și în stare de deșeuri care conțin metale rafinate sau prelucrate care sunt adecvate pentru reciclare în producția de staniu, tantal, tungsten și/sau aur. Mineralele parțial prelucrate, neprelucrate sau produsele secundare obținute dintr-un alt minereu nu reprezintă metale reciclate.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | „zone de conflict și zone cu risc ridicat” înseamnă zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate, zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate
  deficitară
  sau cu lipsa acestora, precum statele
  în disoluție, precum și cu
  încălcări răspândite și sistematice ale
  dreptului
  internațional
  , inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

„zone de conflict și zone cu risc ridicat” înseamnă zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate, zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate
  deficitară
  sau cu lipsa acestora, precum statele
  în disoluție, precum și cu
  încălcări răspândite și sistematice ale
  dreptului
  internațional
  , inclusiv cu abuzuri cu privire la drepturile omului
  ;

| (e) | „zone de conflict și zone cu risc ridicat” înseamnă zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate
  caracterizate prin acte de violență generalizate
  ,
  prăbușirea infrastructurii civile,
  zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate
  deficitare
  sau cu lipsa acestora, precum statele
  eșuate, caracterizate de
  încălcări răspândite și sistematice ale
  drepturilor omului prevăzute de dreptul
  internațional; |
| --- | --- |

(e)

„zone de conflict și zone cu risc ridicat” înseamnă zone de pe teritoriul unui stat cu conflicte armate
  caracterizate prin acte de violență generalizate
  ,
  prăbușirea infrastructurii civile,
  zone vulnerabile în urma unor conflicte și zone care se confruntă cu o guvernanță și o securitate
  deficitare
  sau cu lipsa acestora, precum statele
  eșuate, caracterizate de
  încălcări răspândite și sistematice ale
  drepturilor omului prevăzute de dreptul
  internațional;

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | „importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care
  declară
  minerale
  sau
  metale incluse în
  domeniul
  de aplicare
  al
  prezentului regulament
  în vederea punerii lor în liberă circulație
  , în sensul
  articolului 79 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/199213 al Consiliului

   (13); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

„importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care
  declară
  minerale
  sau
  metale incluse în
  domeniul
  de aplicare
  al
  prezentului regulament
  în vederea punerii lor în liberă circulație
  , în sensul
  articolului 79 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/199213 al Consiliului

   (13);

| (g) | „importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică
  stabilită în Uniune
  care
  face o declarație de punere în liberă circulație de
  minerale
  și
  metale incluse în
  domeniul
  de aplicare
  a
  prezentului regulament
  , în nume propriu sau în numele persoanei în numele căreia se face o astfel de declarație; un reprezentant care face declarația, acționând în numele unei alte persoane și pentru aceasta sau un reprezentant care acționează în nume propriu și pentru o altă persoană sunt, de asemenea, considerate a fi un importator
  în sensul
  prezentului regulament
  ; |
| --- | --- |

(g)

„importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică
  stabilită în Uniune
  care
  face o declarație de punere în liberă circulație de
  minerale
  și
  metale incluse în
  domeniul
  de aplicare
  a
  prezentului regulament
  , în nume propriu sau în numele persoanei în numele căreia se face o astfel de declarație; un reprezentant care face declarația, acționând în numele unei alte persoane și pentru aceasta sau un reprezentant care acționează în nume propriu și pentru o altă persoană sunt, de asemenea, considerate a fi un importator
  în sensul
  prezentului regulament
  ;

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | „importator responsabil” înseamnă orice importator care optează să se autocertifice conform normelor stabilite în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(h)

„importator responsabil” înseamnă orice importator care optează să se autocertifice conform normelor stabilite în prezentul regulament;

eliminat

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | „autocertificare” înseamnă actul de declarare a aderării la obligațiile privind sistemele de gestionare, gestionarea riscurilor, auditurile efectuate de terți și divulgarea informațiilor, astfel cum sunt stabilite în prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(i)

„autocertificare” înseamnă actul de declarare a aderării la obligațiile privind sistemele de gestionare, gestionarea riscurilor, auditurile efectuate de terți și divulgarea informațiilor, astfel cum sunt stabilite în prezentul regulament;

eliminat

(Prezentul amendament se aplică întregului text.)

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera qa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (qa) | „sistem sectorial” înseamnă o combinație de proceduri, instrumente și mecanisme voluntare de diligență necesară existente în cadrul unui lanț de aprovizionare, concepute și supravegheate de asociațiile sectoriale pertinente, inclusiv prin evaluări ale conformității efectuate de părți terțe; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(qa)

„sistem sectorial” înseamnă o combinație de proceduri, instrumente și mecanisme voluntare de diligență necesară existente în cadrul unui lanț de aprovizionare, concepute și supravegheate de asociațiile sectoriale pertinente, inclusiv prin evaluări ale conformității efectuate de părți terțe;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera qb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (qb) | „grupuri armate și forțe de securitate” înseamnă grupuri menționate la anexa II din Orientările OCDE privind diligența necesară; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(qb)

„grupuri armate și forțe de securitate” înseamnă grupuri menționate la anexa II din Orientările OCDE privind diligența necesară;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | adoptă o politică privind lanțul de aprovizionare pentru mineralele și metalele care ar putea proveni din zone de conflict și zone cu risc ridicat și o comunică în mod clar furnizorilor săi și publicului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

adoptă o politică privind lanțul de aprovizionare pentru mineralele și metalele care ar putea proveni din zone de conflict și zone cu risc ridicat și o comunică în mod clar furnizorilor săi și publicului;

| (a) | adoptă o politică privind lanțul de aprovizionare pentru mineralele și metalele care ar putea proveni din zone de conflict și zone cu risc ridicat și o comunică în mod clar
  și sistematic
  furnizorilor săi și publicului; |
| --- | --- |

(a)

adoptă o politică privind lanțul de aprovizionare pentru mineralele și metalele care ar putea proveni din zone de conflict și zone cu risc ridicat și o comunică în mod clar
  și sistematic
  furnizorilor săi și publicului;

Amendamentele 85, 126 și 145

Propunere de regulament

Articolul 4 – paragraful 1a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care o întreprindere poate determina în mod rezonabil că resursele provin numai din surse reciclate sau deșeuri, aceasta, ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de aspectele legate de concurență: |
| | (a) | își face publică constatarea și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care o întreprindere poate determina în mod rezonabil că resursele provin numai din surse reciclate sau deșeuri, aceasta, ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de aspectele legate de concurență:

(a)

își face publică constatarea și

| (b) | descrie în mod detaliat măsurile de diligență necesară pe care le-a aplicat pentru a face constatarea respectivă. |
| --- | --- |

(b)

descrie în mod detaliat măsurile de diligență necesară pe care le-a aplicat pentru a face constatarea respectivă.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 6 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Importatorii certificați responsabili de metale topite și rafinate se exonerează de la realizarea unui audit efectuat de o parte terță independentă în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din prezentul regulament, cu condiția prezentării unor probe materiale care să demonstreze că toate topitoriile și rafinăriile din lanțul lor de aprovizionare se conformează prevederilor regulamentului de față. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Importatorii certificați responsabili de metale topite și rafinate se exonerează de la realizarea unui audit efectuat de o parte terță independentă în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din prezentul regulament, cu condiția prezentării unor probe materiale care să demonstreze că toate topitoriile și rafinăriile din lanțul lor de aprovizionare se conformează prevederilor regulamentului de față.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 7a |
| | Lista cu importatorii responsabili |
| | 1.
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora, în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care enumeră denumirile și adresele importatorilor responsabili de minereuri și metale cuprinse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| | 2.
     
  Comisia adoptă lista utilizând modelul din anexa Ia și în concordanță cu procedura de consultare menționată la articolul 13 alineatul (2). |
| | 3.
     
  Comisia actualizează și publică, în timp util, inclusiv pe internet, informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile importatorilor care, în cazul unor acțiuni de remediere inadecvate ale importatorilor responsabili, nu mai sunt recunoscuți drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 7a

Lista cu importatorii responsabili

1.
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora, în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care enumeră denumirile și adresele importatorilor responsabili de minereuri și metale cuprinse în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

2.
     
  Comisia adoptă lista utilizând modelul din anexa Ia și în concordanță cu procedura de consultare menționată la articolul 13 alineatul (2).

3.
     
  Comisia actualizează și publică, în timp util, inclusiv pe internet, informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile importatorilor care, în cazul unor acțiuni de remediere inadecvate ale importatorilor responsabili, nu mai sunt recunoscuți drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3).

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 7b |
| | Obligații în materie de diligență pentru topitorii și rafinării |
| | 1.
     
  Topitoriile și rafinăriile stabilite în Uniune care transformă și importă minereuri și concentrate ale acestora au obligația de a aplica mecanismul european privind diligența necesară din lanțul de aprovizionare sau un sistem de diligență recunoscut de Comisie ca fiind echivalent. |
| | 2.
     
  Autoritățile competente ale statelor membre garantează buna implementare de către topitorii și rafinării a sistemului european privind diligența. În cazul nerespectării acestor obligații, autoritățile notifică topitoriile sau rafinăriile și le solicită să ia măsuri corective pentru a se conforma mecanismului european privind diligența. În cazul în care aceste obligații în mod repetat nu sunt respectate, autoritățile competente ale statelor membre aplică sancțiuni pentru încălcarea prezentului regulament. Sancțiunile încetează în momentul în care topitoria sau rafinăria respectă dispozițiile prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 7b

Obligații în materie de diligență pentru topitorii și rafinării

1.
     
  Topitoriile și rafinăriile stabilite în Uniune care transformă și importă minereuri și concentrate ale acestora au obligația de a aplica mecanismul european privind diligența necesară din lanțul de aprovizionare sau un sistem de diligență recunoscut de Comisie ca fiind echivalent.

2.
     
  Autoritățile competente ale statelor membre garantează buna implementare de către topitorii și rafinării a sistemului european privind diligența. În cazul nerespectării acestor obligații, autoritățile notifică topitoriile sau rafinăriile și le solicită să ia măsuri corective pentru a se conforma mecanismului european privind diligența. În cazul în care aceste obligații în mod repetat nu sunt respectate, autoritățile competente ale statelor membre aplică sancțiuni pentru încălcarea prezentului regulament. Sancțiunile încetează în momentul în care topitoria sau rafinăria respectă dispozițiile prezentului regulament.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care menționează denumirile și adresele topitoriilor și rafinăriilor responsabile
  care prelucrează minerale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  . | 1.   Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care menționează denumirile și adresele topitoriilor și rafinăriilor responsabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care menționează denumirile și adresele topitoriilor și rafinăriilor responsabile
  care prelucrează minerale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament
  .

1.   Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în rapoartele acestora în conformitate cu articolul 15, Comisia adoptă și face publică o decizie în care menționează denumirile și adresele topitoriilor și rafinăriilor responsabile.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia identifică în lista menționată la alineatul (1) topitoriile și rafinăriile responsabile care se aprovizionează – cel puțin parțial – din zone de conflict și zone cu risc ridicat. | 2.   Comisia identifică în lista menționată la alineatul (1) topitoriile și rafinăriile responsabile care se aprovizionează – cel puțin parțial – din zone de conflict și zone cu risc ridicat.
  Lista va fi elaborată luând în considerare sistemele sectoriale, guvernamentale sau alte sisteme de diligență necesară echivalente existente care se referă la mineralele și metalele prevăzute în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Comisia identifică în lista menționată la alineatul (1) topitoriile și rafinăriile responsabile care se aprovizionează – cel puțin parțial – din zone de conflict și zone cu risc ridicat.

2.   Comisia identifică în lista menționată la alineatul (1) topitoriile și rafinăriile responsabile care se aprovizionează – cel puțin parțial – din zone de conflict și zone cu risc ridicat.
  Lista va fi elaborată luând în considerare sistemele sectoriale, guvernamentale sau alte sisteme de diligență necesară echivalente existente care se referă la mineralele și metalele prevăzute în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia adoptă lista
  în conformitate cu
  modelul din anexa II și cu procedura de
  reglementare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Secretariatul OCDE este consultat. | 3.   Comisia adoptă lista
  utilizând
  modelul din anexa II și
  în conformitate
  cu procedura de
  consultare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Secretariatul OCDE este consultat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Comisia adoptă lista
  în conformitate cu
  modelul din anexa II și cu procedura de
  reglementare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Secretariatul OCDE este consultat.

3.   Comisia adoptă lista
  utilizând
  modelul din anexa II și
  în conformitate
  cu procedura de
  consultare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Secretariatul OCDE este consultat.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia actualizează în timp util informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile topitoriilor sau rafinăriilor care nu mai sunt recunoscute drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) sau denumirile topitoriilor și rafinăriilor din lanțul de aprovizionare al importatorilor responsabili care nu mai sunt recunoscuți. | 4.   Comisia actualizează
  și publică,
  în timp util
  , inclusiv pe internet,
  informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile topitoriilor sau rafinăriilor care nu mai sunt recunoscute drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) sau denumirile topitoriilor și rafinăriilor din lanțul de aprovizionare al importatorilor responsabili care nu mai sunt recunoscuți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Comisia actualizează în timp util informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile topitoriilor sau rafinăriilor care nu mai sunt recunoscute drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) sau denumirile topitoriilor și rafinăriilor din lanțul de aprovizionare al importatorilor responsabili care nu mai sunt recunoscuți.

4.   Comisia actualizează
  și publică,
  în timp util
  , inclusiv pe internet,
  informațiile incluse în listă. Comisia elimină din listă denumirile topitoriilor sau rafinăriilor care nu mai sunt recunoscute drept importatori responsabili de către statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) sau denumirile topitoriilor și rafinăriilor din lanțul de aprovizionare al importatorilor responsabili care nu mai sunt recunoscuți.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia adoptă o decizie de a publica, inclusiv pe internet, o listă cu autoritățile competente
  în conformitate cu
  modelul din anexa III și cu procedura de
  reglementare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Comisia actualizează lista în mod periodic. | 2.   Comisia adoptă o decizie de a publica, inclusiv pe internet, o listă cu autoritățile competente
  utilizând
  modelul din anexa III și
  în conformitate
  cu procedura de
  consultare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Comisia actualizează lista în mod periodic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Comisia adoptă o decizie de a publica, inclusiv pe internet, o listă cu autoritățile competente
  în conformitate cu
  modelul din anexa III și cu procedura de
  reglementare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Comisia actualizează lista în mod periodic.

2.   Comisia adoptă o decizie de a publica, inclusiv pe internet, o listă cu autoritățile competente
  utilizând
  modelul din anexa III și
  în conformitate
  cu procedura de
  consultare
  menționată la articolul 13 alineatul (2). Comisia actualizează lista în mod periodic.

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritățile competente din statele membre efectuează verificări ex-post adecvate pentru a garanta faptul că importatorii responsabili
  autocertificați
  de minerale și de metale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament respectă obligațiile stabilite la articolele 4, 5, 6 și 7. | 1.   Autoritățile competente din statele membre efectuează verificări ex-post adecvate pentru a garanta faptul că importatorii responsabili de minerale și de metale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament respectă obligațiile stabilite la articolele 4, 5, 6 și 7. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Autoritățile competente din statele membre efectuează verificări ex-post adecvate pentru a garanta faptul că importatorii responsabili
  autocertificați
  de minerale și de metale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament respectă obligațiile stabilite la articolele 4, 5, 6 și 7.

1.   Autoritățile competente din statele membre efectuează verificări ex-post adecvate pentru a garanta faptul că importatorii responsabili de minerale și de metale incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament respectă obligațiile stabilite la articolele 4, 5, 6 și 7.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Verificările menționate la alineatul (1) sunt efectuate adoptând o abordare bazată pe riscuri. De asemenea, verificările
  pot fi efectuate
  atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor preocupări fundamentate exprimate de părți terțe, cu privire la conformitatea unui importator responsabil cu prezentul regulament. | 2.   Verificările menționate la alineatul (1) sunt efectuate adoptând o abordare bazată pe riscuri. De asemenea, verificările
  se efectuează
  atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor preocupări fundamentate exprimate de părți terțe, cu privire la conformitatea unui importator responsabil cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Verificările menționate la alineatul (1) sunt efectuate adoptând o abordare bazată pe riscuri. De asemenea, verificările
  pot fi efectuate
  atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor preocupări fundamentate exprimate de părți terțe, cu privire la conformitatea unui importator responsabil cu prezentul regulament.

2.   Verificările menționate la alineatul (1) sunt efectuate adoptând o abordare bazată pe riscuri. De asemenea, verificările
  se efectuează
  atunci când o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, inclusiv pe baza unor preocupări fundamentate exprimate de părți terțe, cu privire la conformitatea unui importator responsabil cu prezentul regulament.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 12a |
| | Pentru a oferi claritate și certitudine operatorilor economici, în special IMM-urilor, precum și consecvență în rândul acestora, Comisia, în colaborare cu Serviciul European de Acțiune Externă și OCDE, pregătește orientări neobligatorii sub forma unui manual pentru companii, în care prezintă modalitatea optimă de aplicare a criteriilor în zonele care ar putea intra în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Acest manual se bazează pe definiția zonelor de conflict și zonelor cu risc ridicat astfel cum este stabilit la articolul 2 litera (e) din prezentul regulament și ia în considerare Orientările OCDE privind diligența necesară în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 12a

Pentru a oferi claritate și certitudine operatorilor economici, în special IMM-urilor, precum și consecvență în rândul acestora, Comisia, în colaborare cu Serviciul European de Acțiune Externă și OCDE, pregătește orientări neobligatorii sub forma unui manual pentru companii, în care prezintă modalitatea optimă de aplicare a criteriilor în zonele care ar putea intra în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Acest manual se bazează pe definiția zonelor de conflict și zonelor cu risc ridicat astfel cum este stabilit la articolul 2 litera (e) din prezentul regulament și ia în considerare Orientările OCDE privind diligența necesară în acest domeniu.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, în termenul pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este solicitat de majoritatea simplă în cadrul comitetului. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, în termenul pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este solicitat de majoritatea simplă în cadrul comitetului.

eliminat

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a




  Măsuri de însoțire




  1.
     
  Comisia va prezenta o propunere legislativă, după caz, în perioada de tranziție prin care instituie măsuri de însoțire care să sporească eficacitatea prezentului regulament în conformitate cu comunicarea comună adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Aprovizionarea responsabilă cu minerale provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat către o abordare integrată la nivelul Uniunii Europene” (JOIN (2014)0008).




  Măsurile de sprijin în vederea asigurării unei abordări integrate a UE referitoare la aprovizionarea responsabilă prevăd:










  (a) | sprijinul acordat întreprinderilor care se aprovizionează responsabil sub formă de stimulente, asistență tehnică și îndrumare a lor, luând în considerare situația întreprinderilor mici și mijlocii și poziția acestora în lanțul de aprovizionare, pentru a facilita respectarea cerințelor prevăzute în prezent regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 15a

Măsuri de însoțire

1.
     
  Comisia va prezenta o propunere legislativă, după caz, în perioada de tranziție prin care instituie măsuri de însoțire care să sporească eficacitatea prezentului regulament în conformitate cu comunicarea comună adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „Aprovizionarea responsabilă cu minerale provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat către o abordare integrată la nivelul Uniunii Europene” (JOIN (2014)0008).

Măsurile de sprijin în vederea asigurării unei abordări integrate a UE referitoare la aprovizionarea responsabilă prevăd:

(a)

sprijinul acordat întreprinderilor care se aprovizionează responsabil sub formă de stimulente, asistență tehnică și îndrumare a lor, luând în considerare situația întreprinderilor mici și mijlocii și poziția acestora în lanțul de aprovizionare, pentru a facilita respectarea cerințelor prevăzute în prezent regulament;

| (b) | dialoguri politice permanente cu țările terțe și alți actori, inclusiv posibilitatea de armonizare cu sisteme naționale și regionale de certificare și cooperarea cu inițiativele de tip public-privat; |
| --- | --- |

(b)

dialoguri politice permanente cu țările terțe și alți actori, inclusiv posibilitatea de armonizare cu sisteme naționale și regionale de certificare și cooperarea cu inițiativele de tip public-privat;

| (c) | continuarea cooperării orientate pentru dezvoltare cu țările terțe, în special a ajutorului pentru comercializarea mineralelor din zone fără conflicte și consolidarea capacităților întreprinderilor locale de a respecta prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

continuarea cooperării orientate pentru dezvoltare cu țările terțe, în special a ajutorului pentru comercializarea mineralelor din zone fără conflicte și consolidarea capacităților întreprinderilor locale de a respecta prezentul regulament;

| (d) | o cooperare strânsă cu statele membre pentru a pune în aplicare inițiative complementare în domeniul informării consumatorilor, investitorilor și clienților, precum și alte stimulente pentru comportamentul responsabil al întreprinderilor și clauze de performanță ale contractelor de achiziții publice semnate de autoritățile naționale, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(d)

o cooperare strânsă cu statele membre pentru a pune în aplicare inițiative complementare în domeniul informării consumatorilor, investitorilor și clienților, precum și alte stimulente pentru comportamentul responsabil al întreprinderilor și clauze de performanță ale contractelor de achiziții publice semnate de autoritățile naționale, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  .

2.
     
  Comisia va prezenta un raport de performanță anuală privind măsurile de însoțire implementate în temeiul alineatului (1), precum și impactul și eficacitatea acestora.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prezentul regulament se aplică de la...

   (*) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament se aplică de la...

   (*)

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Anexa II – coloana Ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Coloana C a: Tipul de minereu |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Coloana C a: Tipul de minereu

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0141/2015).

(1bis)  
  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

(12)  „Grupuri armate și forțe de securitate” astfel cum sunt definite în anexa II la Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat: a doua ediție, publicație a OCDE (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(12)  „Grupuri armate și forțe de securitate” astfel cum sunt definite în anexa II la Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat: a doua ediție, publicație a OCDE (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

(13)  
  Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1).

(1a)  
  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE Text cu relevanță pentru SEE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(*)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

---