# Jurnalul Oficial L 56/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 56 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6128 februarie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 56

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6128 februarie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2018/295 al Comisiei din 15 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 44/2014 în ceea ce privește construcția vehiculelor și cerințele generale și a Regulamentului delegat (UE) nr. 134/2014 privind cerințele referitoare la performanțele de mediu și ale sistemului de propulsie pentru omologarea vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/296 al Comisiei din 27 februarie 2018 privind neaprobarea substanței active extract de Reynoutria sachalinensis, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  ) | 31 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2018/297 a Consiliului din 20 februarie 2018 de numire a președintelui Comitetului militar al Uniunii Europene | 33 |
| | * | Decizia (PESC) 2018/298 a Consiliului din 26 februarie 2018 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă | 34 |
| | * | Decizia (PESC) 2018/299 a Consiliului din 26 februarie 2018 privind promovarea rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și dezarmării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă | 46 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/300 a Comisiei din 11 ianuarie 2018 privind conformitatea propunerii comune prezentate de statele membre interesate în extinderea coridorului atlantic de transport feroviar de marfă cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 51] | 60 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/301 a Comisiei din 26 februarie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/926 privind verificarea conturilor agențiilor de plăți ale statelor membre în ceea ce privește cheltuielile finanțate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) pentru exercițiul financiar 2016
  [notificată cu numărul C(2018) 1078] | 62 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2018/295 al Comisiei din 15 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 44/2014 în ceea ce privește construcția vehiculelor și cerințele generale și a Regulamentului delegat (UE) nr. 134/2014 privind cerințele referitoare la performanțele de mediu și ale sistemului de propulsie pentru omologarea vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/296 al Comisiei din 27 februarie 2018 privind neaprobarea substanței active extract de Reynoutria sachalinensis, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (
  1
  )

Reynoutria sachalinensis

1

31

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2018/297 a Consiliului din 20 februarie 2018 de numire a președintelui Comitetului militar al Uniunii Europene

33

*

Decizia (PESC) 2018/298 a Consiliului din 26 februarie 2018 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

34

*

Decizia (PESC) 2018/299 a Consiliului din 26 februarie 2018 privind promovarea rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și dezarmării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

46

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/300 a Comisiei din 11 ianuarie 2018 privind conformitatea propunerii comune prezentate de statele membre interesate în extinderea coridorului atlantic de transport feroviar de marfă cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2018) 51]

[notificată cu numărul C(2018) 51]

60

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/301 a Comisiei din 26 februarie 2018 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/926 privind verificarea conturilor agențiilor de plăți ale statelor membre în ceea ce privește cheltuielile finanțate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) pentru exercițiul financiar 2016
  [notificată cu numărul C(2018) 1078]

[notificată cu numărul C(2018) 1078]

62

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei ( JO L 175, 7.7.2017 ) | 66 |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 537/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind cerințe specifice referitoare la auditul statutar al entităților de interes public și de abrogare a Deciziei 2005/909/CE a Comisiei ( JO L 158, 27.5.2014 ) | 66 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei ( JO L 175, 7.7.2017 )

( JO L 175, 7.7.2017 )

66

*

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 537/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind cerințe specifice referitoare la auditul statutar al entităților de interes public și de abrogare a Deciziei 2005/909/CE a Comisiei ( JO L 158, 27.5.2014 )

( JO L 158, 27.5.2014 )

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2018/295 AL COMISIEI

din 15 decembrie 2017

de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 44/2014 în ceea ce privește construcția vehiculelor și cerințele generale și a Regulamentului delegat (UE) nr. 134/2014 privind cerințele referitoare la performanțele de mediu și ale sistemului de propulsie pentru omologarea vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (1), în special articolul 18 alineatul (3), articolul 21 alineatul (5) și articolul 23 alineatul (12),

întrucât:

| (1) | Pe baza raportului Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind studiul impactului global al normei de poluare Euro 5 asupra vehiculelor din categoria L (2), în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 și luând în considerare problemele întâmpinate de autoritățile de omologare și de părțile interesate la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 168/2013, a Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 al Comisiei (3) și a Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 al Comisiei (4), ar trebui aduse regulamentelor delegate anumite modificări și clarificări pentru a asigura buna lor aplicare. |
| --- | --- |

(1)

Pe baza raportului Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind studiul impactului global al normei de poluare Euro 5 asupra vehiculelor din categoria L (2), în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 și luând în considerare problemele întâmpinate de autoritățile de omologare și de părțile interesate la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 168/2013, a Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 al Comisiei (3) și a Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 al Comisiei (4), ar trebui aduse regulamentelor delegate anumite modificări și clarificări pentru a asigura buna lor aplicare.

| (2) | În vederea asigurării unei funcționări eficiente a sistemului de omologare de tip pentru vehiculele din categoria L, cerințele tehnice și procedurile de încercare prevăzute în Regulamentele delegate (UE) nr. 44/2014 și (UE) nr. 134/2014 ar trebui să fie îmbunătățite în mod constant și adaptate la progresul tehnic. |
| --- | --- |

(2)

În vederea asigurării unei funcționări eficiente a sistemului de omologare de tip pentru vehiculele din categoria L, cerințele tehnice și procedurile de încercare prevăzute în Regulamentele delegate (UE) nr. 44/2014 și (UE) nr. 134/2014 ar trebui să fie îmbunătățite în mod constant și adaptate la progresul tehnic.

| (3) | Anexa IV la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 conține ecuația care trebuie utilizată pentru verificarea conformității vehiculelor, sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate produse cu tipul omologat. Ecuația ar trebui modificată din motive de claritate. Anexa XII la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 ar trebui să fie modificată în ceea ce privește plaja de funcționare a motorului pentru detectarea rateurilor de aprindere a motorului în scopul de a garanta că cerințele impuse sunt fezabile din punct de vedere tehnic. Anexa XII ar trebui, de asemenea, modificată cu scopul de a permite o actualizare tehnică pentru a se ține cont de noile standarde elaborate pentru interfața dintre instrumentele generice de scanare și vehicul în raport cu sistemele diagnosticare la bord (OBD). Apendicele 2 la anexa XII ar trebui modificat pentru a oferi clarificări privind mai multe elemente care sunt monitorizate în legătură cu cerințele referitoare la sistemul OBD prevăzute în acesta. Noi apendice ar trebui adăugate anexei XII pentru a asigura punerea corectă în aplicare a rapoartelor de performanță în funcționare. |
| --- | --- |

(3)

Anexa IV la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 conține ecuația care trebuie utilizată pentru verificarea conformității vehiculelor, sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate produse cu tipul omologat. Ecuația ar trebui modificată din motive de claritate. Anexa XII la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 ar trebui să fie modificată în ceea ce privește plaja de funcționare a motorului pentru detectarea rateurilor de aprindere a motorului în scopul de a garanta că cerințele impuse sunt fezabile din punct de vedere tehnic. Anexa XII ar trebui, de asemenea, modificată cu scopul de a permite o actualizare tehnică pentru a se ține cont de noile standarde elaborate pentru interfața dintre instrumentele generice de scanare și vehicul în raport cu sistemele diagnosticare la bord (OBD). Apendicele 2 la anexa XII ar trebui modificat pentru a oferi clarificări privind mai multe elemente care sunt monitorizate în legătură cu cerințele referitoare la sistemul OBD prevăzute în acesta. Noi apendice ar trebui adăugate anexei XII pentru a asigura punerea corectă în aplicare a rapoartelor de performanță în funcționare.

| (4) | În anexele II, III și IV la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014, anumite ecuații ar trebui adaptate pentru a oferi mai multă claritate. Anexa VI la acest regulament delegat ar trebui modificată pentru a se asigura aplicarea corectă a cerințelor de încercare cu privire la durabilitatea dispozitivelor de control al poluării. Clasificarea cerințelor pentru Ciclul standard de încercare pe drum pentru vehicule de categoria L (SRC-LeCV) din anexa VI ar trebui adaptate pentru a asigura aplicarea corectă a acestor cerințe în timpul încercării. Utilizarea ciclului aprobat de încercare a durabilității la acumularea de kilometri (AMA - Approved Mileage Accumulation) stabilită în anexa VI pentru vehiculele din clasa III ar trebui să fie eliminată treptat în conformitate cu concluziile studiului aprofundat privind efectele asupra mediului. Anexa VI ar trebui să fie, de asemenea, modificată pentru a permite utilizarea încercării durabilității pe stand ca alternativă la încercarea propriu-zisă a durabilității cu acumularea completă sau parțială a kilometrilor. |
| --- | --- |

(4)

În anexele II, III și IV la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014, anumite ecuații ar trebui adaptate pentru a oferi mai multă claritate. Anexa VI la acest regulament delegat ar trebui modificată pentru a se asigura aplicarea corectă a cerințelor de încercare cu privire la durabilitatea dispozitivelor de control al poluării. Clasificarea cerințelor pentru Ciclul standard de încercare pe drum pentru vehicule de categoria L (SRC-LeCV) din anexa VI ar trebui adaptate pentru a asigura aplicarea corectă a acestor cerințe în timpul încercării. Utilizarea ciclului aprobat de încercare a durabilității la acumularea de kilometri (AMA - Approved Mileage Accumulation) stabilită în anexa VI pentru vehiculele din clasa III ar trebui să fie eliminată treptat în conformitate cu concluziile studiului aprofundat privind efectele asupra mediului. Anexa VI ar trebui să fie, de asemenea, modificată pentru a permite utilizarea încercării durabilității pe stand ca alternativă la încercarea propriu-zisă a durabilității cu acumularea completă sau parțială a kilometrilor.

| (5) | Una dintre măsurile de reducere a emisiilor excesive de hidrocarburi produse de vehiculele din categoria L constă în limitarea emisiilor prin evaporare ale acestor vehicule. În acest scop, anexa VI(C) la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 stabilește valorile limită ale emisiilor de hidrocarburi pentru vehiculele din categoriile L3e, L4e, L5e-A, L6e-A și L7e-A. Emisiile prin evaporare ale acestor vehicule sunt măsurate la omologarea de tip. Una dintre cerințele încercării de tip IV în incintă închisă etanș pentru determinarea emisiilor prin evaporare (SHED - Sealed House evaporative Emission Determination) constă fie în montarea unui rezervor cu cărbune activ îmbătrânit în mod accelerat, fie în aplicarea unui factor de deteriorare suplimentar la montarea unui rezervor cu cărbune activ rodat. În cadrul studiului aprofundat privind efectele asupra mediului a fost examinat raportul cost/beneficii al aplicării metodei SHED vehiculelor din categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C. Deoarece rezultatele studiului au dovedit că metoda nu este avantajoasă din punctul de vedere al costurilor, anexa V la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificată pentru a permite utilizarea continuă a unei metode alternative deja stabilite, mai avantajoasă din punctul de vedere al costurilor, și care constă în încercări de permeabilitate în cadrul etapei Euro 5 pentru vehiculele din categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C. |
| --- | --- |

(5)

Una dintre măsurile de reducere a emisiilor excesive de hidrocarburi produse de vehiculele din categoria L constă în limitarea emisiilor prin evaporare ale acestor vehicule. În acest scop, anexa VI(C) la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 stabilește valorile limită ale emisiilor de hidrocarburi pentru vehiculele din categoriile L3e, L4e, L5e-A, L6e-A și L7e-A. Emisiile prin evaporare ale acestor vehicule sunt măsurate la omologarea de tip. Una dintre cerințele încercării de tip IV în incintă închisă etanș pentru determinarea emisiilor prin evaporare (SHED - Sealed House evaporative Emission Determination) constă fie în montarea unui rezervor cu cărbune activ îmbătrânit în mod accelerat, fie în aplicarea unui factor de deteriorare suplimentar la montarea unui rezervor cu cărbune activ rodat. În cadrul studiului aprofundat privind efectele asupra mediului a fost examinat raportul cost/beneficii al aplicării metodei SHED vehiculelor din categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C. Deoarece rezultatele studiului au dovedit că metoda nu este avantajoasă din punctul de vedere al costurilor, anexa V la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificată pentru a permite utilizarea continuă a unei metode alternative deja stabilite, mai avantajoasă din punctul de vedere al costurilor, și care constă în încercări de permeabilitate în cadrul etapei Euro 5 pentru vehiculele din categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C.

| (6) | Pe baza studiului aprofundat privind efectele asupra mediului, Comisia a concluzionat că procedura matematică pentru verificarea cerințelor de durabilitate prevăzute la articolul 23 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 ar trebui să fie eliminată treptat până în 2025. Studiul a evidențiat faptul că procedura teoretică nu asigură respectarea în practică a cerințelor de durabilitate prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Pentru a limita consecințele eliminării treptate a acestei metode, în studiu a fost propusă introducerea încercării durabilității pe stand ca procedură alternativă la încercarea propriu-zisă a durabilității cu acumularea completă sau parțială a kilometrilor. Încercarea durabilității pe stand este o procedură bine stabilită, aplicată adesea vehiculelor care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Anexa VI la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificată pentru a introduce procedura de încercare a durabilității pe stand care decurge din cerințele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (6) și în Regulamentul CEE-ONU nr. 83 (7) și adaptată pentru a corespunde cerințelor necesare pentru vehiculele din categoria L. |
| --- | --- |

(6)

Pe baza studiului aprofundat privind efectele asupra mediului, Comisia a concluzionat că procedura matematică pentru verificarea cerințelor de durabilitate prevăzute la articolul 23 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 ar trebui să fie eliminată treptat până în 2025. Studiul a evidențiat faptul că procedura teoretică nu asigură respectarea în practică a cerințelor de durabilitate prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Pentru a limita consecințele eliminării treptate a acestei metode, în studiu a fost propusă introducerea încercării durabilității pe stand ca procedură alternativă la încercarea propriu-zisă a durabilității cu acumularea completă sau parțială a kilometrilor. Încercarea durabilității pe stand este o procedură bine stabilită, aplicată adesea vehiculelor care intră în domeniul de aplicare al Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Anexa VI la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificată pentru a introduce procedura de încercare a durabilității pe stand care decurge din cerințele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (6) și în Regulamentul CEE-ONU nr. 83 (7) și adaptată pentru a corespunde cerințelor necesare pentru vehiculele din categoria L.

| (7) | Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 și Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificate în același timp pentru a asigura punerea în aplicare corectă a etapei Euro 5 pentru toate vehiculele din categoria L în cauză, astfel cum se specifică în tabelul din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 și Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificate în același timp pentru a asigura punerea în aplicare corectă a etapei Euro 5 pentru toate vehiculele din categoria L în cauză, astfel cum se specifică în tabelul din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 și Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificate în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 și Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 ar trebui modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014

Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 2, punctul 42 se înlocuiește cu următorul text:






  „(42) | «ciclu de conducere» înseamnă un ciclu de încercare constând în pornirea motorului, o fază de conducere în timpul căreia s-ar detecta, eventual, o defecțiune și oprirea motorului;”; |
| --- | --- | --- |

(1)

La articolul 2, punctul 42 se înlocuiește cu următorul text:

„(42)

«ciclu de conducere» înseamnă un ciclu de încercare constând în pornirea motorului, o fază de conducere în timpul căreia s-ar detecta, eventual, o defecțiune și oprirea motorului;”;

| (2) | anexele IV și XII se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(2)

anexele IV și XII se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) nr. 134/2014

Anexele II - VI, anexa VIII și anexa X la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 60, 2.3.2013, p. 52.

1

(2)  Raportul de studiu este intitulat: „
  Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles
  ” (Studiul impactului normei de poluare Euro 5 asupra vehiculelor din categoria L) EU-Books (ET-04-17-619-EN-N).

2

Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 al Comisiei din 21 noiembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește construcția vehiculelor și cerințele generale pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor (JO L 25, 28.1.2014, p. 1).

3

(4)  Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la performanțele de mediu și ale sistemului de propulsie și de modificare a anexei V la acesta (JO L 53, 21.2.2014, p. 1).

4

(5)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).

6

(7)  Regulamentul nr. 83 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește emisia de gaze poluante în conformitate cu cerințele privind combustibilul [2015/1038] (JO L 172, 3.7.2015, p. 1).

7

---

ANEXA I

Modificări la Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014

Anexele IV și XII la Regulamentul (UE) nr. 44/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa IV, punctele 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 și 4.1.1.3.1.1.1.1.3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „4.1.1.3.1.1.1.1.1. | În cazul în care este aplicabilă metoda de durabilitate prezentată la articolul 23 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013, factorii de deteriorare se calculează de la rezultatele încercării de tipul I privind emisiile, până la distanța totală menționată în secțiunea A din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 inclusiv, conform metodei de calcul liniar menționate la punctul 4.1.1.3.1.1.1.1.2, rezultând valorile pantei și ale ordonatei la origine pentru fiecare element constitutiv al emisiilor. Rezultatele emisiilor de poluanți în scopul controlului conformității producției (CoP) se calculează cu următoarea formulă:

  Ecuația 4-1:

  Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP

  unde:







  a | = | valoarea pantei [(g/km)/km] determinată în conformitate cu încercarea de tip V prevăzută în partea A din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 168/2013; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XFull | = | kilometrajul de durabilitate (km) prevăzut în anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013; |
| XCoP | = | kilometrajul vehiculului supus controlului CoP la momentul controlului CoP de tipul I; |
| Yfull | = | rezultatul privind emisiile în urma controlului CoP, pe element constitutiv al emisiilor poluante, în mg/km. Rezultatele medii ale controlului CoP trebuie să fie mai reduse decât limitele emisiilor de poluanți stabilite în partea A din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013; |
| YCoP | = | rezultatul încercării privind emisia de poluanți (THC, CO, NOx, NMHC și PM, dacă este cazul) (mg/km) de la încercarea de tipul I pentru fiecare element constitutiv al emisiilor vehiculului supus controlului CoP. |

1.

În anexa IV, punctele 4.1.1.3.1.1.1.1.1, 4.1.1.3.1.1.1.1.2 și 4.1.1.3.1.1.1.1.3 se înlocuiesc cu următorul text:

„4.1.1.3.1.1.1.1.1.

Ecuația 4-1:

Yfull = a (XFull – XCoP) + YCoP

unde:

a

=

valoarea pantei [(g/km)/km] determinată în conformitate cu încercarea de tip V prevăzută în partea A din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 168/2013;

XFull

=

kilometrajul de durabilitate (km) prevăzut în anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013;

XCoP

=

kilometrajul vehiculului supus controlului CoP la momentul controlului CoP de tipul I;

Yfull

=

rezultatul privind emisiile în urma controlului CoP, pe element constitutiv al emisiilor poluante, în mg/km. Rezultatele medii ale controlului CoP trebuie să fie mai reduse decât limitele emisiilor de poluanți stabilite în partea A din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013;

YCoP

=

rezultatul încercării privind emisia de poluanți (THC, CO, NOx, NMHC și PM, dacă este cazul) (mg/km) de la încercarea de tipul I pentru fiecare element constitutiv al emisiilor vehiculului supus controlului CoP.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.2. | Dacă metoda durabilității prevăzută la articolul 23 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 este aplicabilă, tendința de deteriorare este reprezentată de valoarea pantei a, astfel cum este descris la punctul 4.1.1.3.1.1.1.1.1, pentru fiecare element constitutiv al emisiilor, calculat conform încercării de tipul V în conformitate cu partea A din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Pentru calculul rezultatelor emisiilor pe element constitutiv al emisiilor poluante (Yfull) în scopul controlului CoP, se folosește ecuația 4-1. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.2.

| 4.1.1.3.1.1.1.1.3. | Dacă metoda durabilității prezentată la articolul 23 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 este aplicabilă, factorii de deteriorare ficși prevăzuți în partea B din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 se înmulțesc cu rezultatul încercării de tipul I a vehiculului supus controlului CoP (Ycop) pentru a calcula rezultatele emisiilor medii pentru controlul CoP pe element constitutiv al emisiilor poluante (Yfull).” |
| --- | --- |

4.1.1.3.1.1.1.1.3.

| 2. | Anexa XII se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul punct 3.2.3:
  3.2.3.   Identificarea deteriorărilor sau a defecțiunilor poate fi, de asemenea, efectuată în afara unui ciclu de conducere (de exemplu, după oprirea motorului).”; |
| --- | --- | --- |

2.

Anexa XII se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul punct 3.2.3:

3.2.3.   Identificarea deteriorărilor sau a defecțiunilor poate fi, de asemenea, efectuată în afara unui ciclu de conducere (de exemplu, după oprirea motorului).”;

| (b) | punctul 3.3.2.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.3.2.2.   Rateuri de aprindere a motorului
  Existența rateurilor de aprindere a motorului atunci când acesta funcționează la un regim delimitat de următoarele drepte:






  (a) | limita regimului de turații joase: o turație minimă de 2 500 min– 1 sau turația normală la ralanti + 1 000 min– 1, reținându-se valoarea cea mai joasă; |
| --- | --- | --- |

(b)

punctul 3.3.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.3.2.2.   Rateuri de aprindere a motorului

Existența rateurilor de aprindere a motorului atunci când acesta funcționează la un regim delimitat de următoarele drepte:

(a)

limita regimului de turații joase: o turație minimă de 2 500 min– 1 sau turația normală la ralanti + 1 000 min– 1, reținându-se valoarea cea mai joasă;

| (b) | limita regimului de turații înalte: o turație maximă de 8 000 min– 1 sau o turație mai mare cu 1 000 min– 1 decât cea mai mare turație atinsă într-un ciclu de încercare de tipul I sau turația maximă prin construcție a motorului minus 500 min– 1, reținându-se valoarea cea mai joasă; |
| --- | --- |

(b)

limita regimului de turații înalte: o turație maximă de 8 000 min– 1 sau o turație mai mare cu 1 000 min– 1 decât cea mai mare turație atinsă într-un ciclu de încercare de tipul I sau turația maximă prin construcție a motorului minus 500 min– 1, reținându-se valoarea cea mai joasă;

| (c) | o dreaptă care unește următoarele puncte de funcționare a motorului:






  (i) | un punct pe curba limită a regimului de turații joase definită la punctul (a) cu depresiunea în tubulatura de admisie mai joasă cu 3,3 kPa față de cea existentă la nivelul dreptei cuplului pozitiv; |
| --- | --- | --- |

(c)

o dreaptă care unește următoarele puncte de funcționare a motorului:

(i)

un punct pe curba limită a regimului de turații joase definită la punctul (a) cu depresiunea în tubulatura de admisie mai joasă cu 3,3 kPa față de cea existentă la nivelul dreptei cuplului pozitiv;

| (ii) | un punct pe curba limită a regimului de turații înalte definită la punctul (b) cu depresiunea în tubulatura de admisie mai joasă cu 13,3 kPa față de cea existentă la nivelul dreptei cuplului pozitiv. |
| --- | --- |

(ii)

un punct pe curba limită a regimului de turații înalte definită la punctul (b) cu depresiunea în tubulatura de admisie mai joasă cu 13,3 kPa față de cea existentă la nivelul dreptei cuplului pozitiv.

Domeniul de funcționare a motorului pentru detectarea rateurilor de aprindere este reprezentat în figura 10-1.

Figura 10-1

Domeniul de funcționare pentru detectarea rateurilor de aprindere

Minimum (turaţia la ralanti nominală + 1 000 rpm, 2 500 rpm)

Minumum (turaţia maximă WMTC a motorului + 1 000 rpm,8 000 rpm, turaţia nominală maximă a motorului – 500 rpm)

13,3 kPa

3,3 kPa

Linia cuplului pozitiv

| (c) | se introduce următorul punct 3.10:
  3.10.   Dispoziții suplimentare pentru vehiculele care utilizează strategii de oprire a motorului
  3.10.1.   Ciclul de conducere
  3.10.1.1.   Redemarările autonome ale motorului comandate de sistemul de control al motorului în urma unei calări a acestuia pot fi considerate un nou ciclu de conducere sau continuarea ciclului de conducere în curs.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 3.10:

3.10.   Dispoziții suplimentare pentru vehiculele care utilizează strategii de oprire a motorului

3.10.1.   Ciclul de conducere

3.10.1.1.   Redemarările autonome ale motorului comandate de sistemul de control al motorului în urma unei calări a acestuia pot fi considerate un nou ciclu de conducere sau continuarea ciclului de conducere în curs.”;

| (d) | apendicele 1 se modifică după cum urmează:






  1. | punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:
  3.2.   În cazul în care sunt disponibile, pe lângă informațiile instantanee obligatorii, se comunică la cerere și următoarele semnale suplimentare, prin intermediul portului serial de pe conectorul standardizat de diagnosticare, cu condiția ca aceste informații să fie disponibile pe calculatorul de bord sau ca ele să poată fi determinate în funcție de informațiile disponibile pe calculatorul de bord: coduri de avarie de diagnosticare (DTC, diagnostic trouble code), temperatura lichidului de răcire, starea sistemului de control al alimentării (buclă închisă, buclă deschisă, alta), rectificarea combustibilului, avansul la aprindere, temperatura aerului de admisie, presiunea de admisie, debitul de aer, turația motorului, valoarea de ieșire a senzorului de poziție a clapetei de accelerație, starea aerului secundar (amonte, aval sau fără aer secundar), valoarea calculată a sarcinii, viteza vehiculului și presiunea combustibilului.
  Semnalele se furnizează în unități standardizate pe baza specificațiilor de la punctul 3.7. Semnalele efective trebuie identificate clar, separat față de semnalele de valoare implicită sau de avarie.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

apendicele 1 se modifică după cum urmează:

1.

punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

3.2.   În cazul în care sunt disponibile, pe lângă informațiile instantanee obligatorii, se comunică la cerere și următoarele semnale suplimentare, prin intermediul portului serial de pe conectorul standardizat de diagnosticare, cu condiția ca aceste informații să fie disponibile pe calculatorul de bord sau ca ele să poată fi determinate în funcție de informațiile disponibile pe calculatorul de bord: coduri de avarie de diagnosticare (DTC, diagnostic trouble code), temperatura lichidului de răcire, starea sistemului de control al alimentării (buclă închisă, buclă deschisă, alta), rectificarea combustibilului, avansul la aprindere, temperatura aerului de admisie, presiunea de admisie, debitul de aer, turația motorului, valoarea de ieșire a senzorului de poziție a clapetei de accelerație, starea aerului secundar (amonte, aval sau fără aer secundar), valoarea calculată a sarcinii, viteza vehiculului și presiunea combustibilului.

Semnalele se furnizează în unități standardizate pe baza specificațiilor de la punctul 3.7. Semnalele efective trebuie identificate clar, separat față de semnalele de valoare implicită sau de avarie.”;

| 2. | punctele 3.11, 3.12 și 3.13 se înlocuiesc după cum urmează:
  3.11.   La înregistrarea unei avarii, producătorul o identifică cu ajutorul unui cod de eroare adecvat conform indicațiilor din standardul ISO 15031-6:2010 «Vehicule rutiere – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare pentru diagnosticul referitor la emisii – Partea 6: Definirea codurilor de eroare la diagnosticare», referitor la «codurile de diagnosticare a defectelor sistemelor cu implicații pentru emisii». În cazul în care acest lucru nu este posibil, producătorul poate utiliza codurile de eroare la diagnosticare din standardul ISO DIS 15031-6:2010. Alternativ, codurile de eroare pot fi elaborate și raportate în conformitate cu standardul ISO14229:2006. Codurile de eroare trebuie să fie pe deplin accesibile prin echipamentele de diagnosticare standard conform dispozițiilor de la punctul 3.9.
  Producătorul vehiculelor trebuie să furnizeze unui organism național de standardizare detalii privind datele de diagnosticare legate de emisii, de exemplu PID-uri, ID-uri de monitoare OBD, ID-uri de încercare, nespecificate în ISO 15031-5:2011 sau ISO14229:2006, dar care sunt relevante pentru prezentul regulament.
  3.12.   Interfața de legătură dintre vehicul și dispozitivul de diagnosticare trebuie să fie standardizată și să îndeplinească toate cerințele din standardul ISO 19689:2016 «Motociclete și mopede – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare de diagnosticare – Conectorul de diagnosticare și circuitele electrice asociate, specificații și utilizare» sau din standardul ISO 15031-3:2004 «Vehicule rutiere – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare pentru diagnosticul referitor la emisii – Partea 3: Conectorul de diagnosticare și circuitele electrice asociate: specificații și utilizare». Poziția de instalare preferabilă este sub locul șezând. Orice altă poziționare a conectorului de diagnosticare face obiectul acordului autorității de omologare și trebuie să fie accesibilă pentru personalul de întreținere, dar trebuie să fie protejată împotriva modificărilor neautorizate care ar putea fi efectuate de personalul necalificat. Poziția interfeței de legătură este indicată în mod clar în manualul utilizatorului.
  3.13.   Până la implementarea pe vehicul a unui sistem OBD de etapa II pentru vehiculele din categoria L, poate fi instalată o interfață de conectare alternativă la cererea producătorului vehiculului. În cazul în care este instalată o astfel de interfață de conectare alternativă, producătorul vehiculului pune în mod gratuit la dispoziția producătorilor de echipamente de încercare informații detaliate privind configurația portizolatorilor conectori ai vehiculului. Producătorul vehiculului furnizează un adaptor care permite conectarea la instrumentul generic de scanare. Acest adaptor este de o calitate adecvată pentru utilizarea profesională în atelier. Se furnizează, la cerere, tuturor operatorilor independenți, în mod nediscriminatoriu. Producătorii pot percepe un preț rezonabil și proporțional pentru acest adaptor, ținând cont de costurile suplimentare la care este expus clientul prin această opțiune a producătorului. Interfața de conectare și adaptorul nu pot include niciun fel de elemente specifice de concepție care ar necesita o validare sau o certificare înainte de utilizare sau care ar limita schimbul de date cu vehiculul în cazul utilizării unui instrument generic de scanare.”; |
| --- | --- |

2.

punctele 3.11, 3.12 și 3.13 se înlocuiesc după cum urmează:

3.11.   La înregistrarea unei avarii, producătorul o identifică cu ajutorul unui cod de eroare adecvat conform indicațiilor din standardul ISO 15031-6:2010 «Vehicule rutiere – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare pentru diagnosticul referitor la emisii – Partea 6: Definirea codurilor de eroare la diagnosticare», referitor la «codurile de diagnosticare a defectelor sistemelor cu implicații pentru emisii». În cazul în care acest lucru nu este posibil, producătorul poate utiliza codurile de eroare la diagnosticare din standardul ISO DIS 15031-6:2010. Alternativ, codurile de eroare pot fi elaborate și raportate în conformitate cu standardul ISO14229:2006. Codurile de eroare trebuie să fie pe deplin accesibile prin echipamentele de diagnosticare standard conform dispozițiilor de la punctul 3.9.

Producătorul vehiculelor trebuie să furnizeze unui organism național de standardizare detalii privind datele de diagnosticare legate de emisii, de exemplu PID-uri, ID-uri de monitoare OBD, ID-uri de încercare, nespecificate în ISO 15031-5:2011 sau ISO14229:2006, dar care sunt relevante pentru prezentul regulament.

3.12.   Interfața de legătură dintre vehicul și dispozitivul de diagnosticare trebuie să fie standardizată și să îndeplinească toate cerințele din standardul ISO 19689:2016 «Motociclete și mopede – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare de diagnosticare – Conectorul de diagnosticare și circuitele electrice asociate, specificații și utilizare» sau din standardul ISO 15031-3:2004 «Vehicule rutiere – Comunicarea între vehicul și echipamentele exterioare pentru diagnosticul referitor la emisii – Partea 3: Conectorul de diagnosticare și circuitele electrice asociate: specificații și utilizare». Poziția de instalare preferabilă este sub locul șezând. Orice altă poziționare a conectorului de diagnosticare face obiectul acordului autorității de omologare și trebuie să fie accesibilă pentru personalul de întreținere, dar trebuie să fie protejată împotriva modificărilor neautorizate care ar putea fi efectuate de personalul necalificat. Poziția interfeței de legătură este indicată în mod clar în manualul utilizatorului.

3.13.   Până la implementarea pe vehicul a unui sistem OBD de etapa II pentru vehiculele din categoria L, poate fi instalată o interfață de conectare alternativă la cererea producătorului vehiculului. În cazul în care este instalată o astfel de interfață de conectare alternativă, producătorul vehiculului pune în mod gratuit la dispoziția producătorilor de echipamente de încercare informații detaliate privind configurația portizolatorilor conectori ai vehiculului. Producătorul vehiculului furnizează un adaptor care permite conectarea la instrumentul generic de scanare. Acest adaptor este de o calitate adecvată pentru utilizarea profesională în atelier. Se furnizează, la cerere, tuturor operatorilor independenți, în mod nediscriminatoriu. Producătorii pot percepe un preț rezonabil și proporțional pentru acest adaptor, ținând cont de costurile suplimentare la care este expus clientul prin această opțiune a producătorului. Interfața de conectare și adaptorul nu pot include niciun fel de elemente specifice de concepție care ar necesita o validare sau o certificare înainte de utilizare sau care ar limita schimbul de date cu vehiculul în cazul utilizării unui instrument generic de scanare.”;

| 3. | punctul 4.1.4 se înlocuiește cu următorul text:
  4.1.4.   Începând cu 1 ianuarie 2024, dacă, în conformitate cu cerințele din prezenta anexă, vehiculul este echipat cu un program de monitorizare specific M, IUPRM este mai mare sau egal cu 0,1 pentru toate programele de monitorizare M.”; |
| --- | --- |

3.

punctul 4.1.4 se înlocuiește cu următorul text:

4.1.4.   Începând cu 1 ianuarie 2024, dacă, în conformitate cu cerințele din prezenta anexă, vehiculul este echipat cu un program de monitorizare specific M, IUPRM este mai mare sau egal cu 0,1 pentru toate programele de monitorizare M.”;

| 4. | se introduce următorul punct 4.1.4.1:
  4.1.4.1.   Până la 31 decembrie 2023, producătorul demonstrează autorității de omologare funcționalitatea determinării IUPR, și anume pentru noile tipuri de vehicule începând cu 1 ianuarie 2020 și pentru tipurile de vehicule existente începând cu 1 ianuarie 2021.” |
| --- | --- |

4.

se introduce următorul punct 4.1.4.1:

4.1.4.1.   Până la 31 decembrie 2023, producătorul demonstrează autorității de omologare funcționalitatea determinării IUPR, și anume pentru noile tipuri de vehicule începând cu 1 ianuarie 2020 și pentru tipurile de vehicule existente începând cu 1 ianuarie 2021.”

| 5. | punctele 4.5 și 4.5.1 se înlocuiesc cu următorul text:
  „4.5.   Numitorul general
  4.5.1.   Numitorul general este un contor de măsurare a numărului de puneri în funcțiune ale unui vehicul. Acesta este incrementat în 10 secunde, dacă în cursul unui singur ciclu de conducere sunt îndeplinite următoarele criterii:






  (a) | timpul cumulat de la pornirea motorului este mai mare sau egal cu 600 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C); |
| --- | --- | --- |

5.

punctele 4.5 și 4.5.1 se înlocuiesc cu următorul text:

„4.5.   Numitorul general

4.5.1.   Numitorul general este un contor de măsurare a numărului de puneri în funcțiune ale unui vehicul. Acesta este incrementat în 10 secunde, dacă în cursul unui singur ciclu de conducere sunt îndeplinite următoarele criterii:

(a)

timpul cumulat de la pornirea motorului este mai mare sau egal cu 600 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C);

| (b) | perioada de funcționare cumulată a vehiculului la cel puțin 25 km/h este de cel puțin 300 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C); |
| --- | --- |

(b)

perioada de funcționare cumulată a vehiculului la cel puțin 25 km/h este de cel puțin 300 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C);

| (c) | funcționarea continuă a vehiculului la ralanti (adică cu pedala de accelerație eliberată de către conducătorul auto și cu o viteză a vehiculului de cel mult 1,6 km/h) are loc timp de cel puțin 30 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C). |
| --- | --- |

(c)

funcționarea continuă a vehiculului la ralanti (adică cu pedala de accelerație eliberată de către conducătorul auto și cu o viteză a vehiculului de cel mult 1,6 km/h) are loc timp de cel puțin 30 de secunde, la o altitudine mai mică de 2 440 m deasupra nivelului mării sau la o presiune de cel puțin 75,7 kPa și o temperatură ambiantă mai mare sau egală cu 266,2 K (– 7 °C).

Numitorul general poate fi incrementat și în afara condițiilor limită de altitudine sau presiune ambiantă și temperatură ambiantă.”;

| 6. | se introduce următorul punct 4.6.2.1:
  4.6.2.1.   Numărătorii și numitorii programelor de monitorizare ale unor componente sau sisteme specifice care asigură monitorizarea continuă pentru defecțiuni de scurtcircuit sau de circuit deschis sunt scutiți de raportare.
  În sensul prezentului punct, «în mod continuu», înseamnă că monitorizarea este întotdeauna activată și că eșantionarea semnalelor utilizate pentru monitorizare are loc la o rată de cel puțin două eșantionări pe secundă și că prezența sau absența defecțiunii corespunzătoare monitorizării respective trebuie stabilită în termen de 15 de secunde. Dacă, în scopul controlului, componenta de intrare a calculatorului este eșantionată cu o frecvență mai mică, în mod alternativ, componenta semnalului poate fi evaluată ori de câte ori are loc eșantionarea. Nu este necesară activarea unei componente/a unui sistem de ieșire exclusiv în scopul monitorizării componentei/a sistemului de ieșire respectiv.”; |
| --- | --- |

6.

se introduce următorul punct 4.6.2.1:

4.6.2.1.   Numărătorii și numitorii programelor de monitorizare ale unor componente sau sisteme specifice care asigură monitorizarea continuă pentru defecțiuni de scurtcircuit sau de circuit deschis sunt scutiți de raportare.

În sensul prezentului punct, «în mod continuu», înseamnă că monitorizarea este întotdeauna activată și că eșantionarea semnalelor utilizate pentru monitorizare are loc la o rată de cel puțin două eșantionări pe secundă și că prezența sau absența defecțiunii corespunzătoare monitorizării respective trebuie stabilită în termen de 15 de secunde. Dacă, în scopul controlului, componenta de intrare a calculatorului este eșantionată cu o frecvență mai mică, în mod alternativ, componenta semnalului poate fi evaluată ori de câte ori are loc eșantionarea. Nu este necesară activarea unei componente/a unui sistem de ieșire exclusiv în scopul monitorizării componentei/a sistemului de ieșire respectiv.”;

| 7. | punctul 4.7.4 se înlocuiește cu următorul text:
  4.7.4.   Sistemul OBD dezactivează incrementarea ulterioară a numitorului general în cel mult 10 secunde dacă se detectează o disfuncționalitate la oricare componentă utilizată pentru a determina dacă sunt îndeplinite criteriile de la punctul 4.5 (viteza vehiculului, temperatura ambiantă, înălțimea, funcționarea la ralanti sau timpul de funcționare) și dacă a fost înregistrat codul de eroare în așteptare corespunzător. Incrementarea numitorului general nu poate fi dezactivată în nicio altă situație. Incrementarea numitorului general se reia în 10 secunde de la dispariția defecțiunii (de exemplu, codul în curs se autoșterge sau este șters printr-o comandă a instrumentului de scanare).”; |
| --- | --- |

7.

punctul 4.7.4 se înlocuiește cu următorul text:

4.7.4.   Sistemul OBD dezactivează incrementarea ulterioară a numitorului general în cel mult 10 secunde dacă se detectează o disfuncționalitate la oricare componentă utilizată pentru a determina dacă sunt îndeplinite criteriile de la punctul 4.5 (viteza vehiculului, temperatura ambiantă, înălțimea, funcționarea la ralanti sau timpul de funcționare) și dacă a fost înregistrat codul de eroare în așteptare corespunzător. Incrementarea numitorului general nu poate fi dezactivată în nicio altă situație. Incrementarea numitorului general se reia în 10 secunde de la dispariția defecțiunii (de exemplu, codul în curs se autoșterge sau este șters printr-o comandă a instrumentului de scanare).”;

| (e) | apendicele 2 se modifică după cum urmează:






  (i) | la punctul 1, se elimină nota de subsol; |
| --- | --- | --- |

(e)

apendicele 2 se modifică după cum urmează:

(i)

la punctul 1, se elimină nota de subsol;

| (ii) | punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:

  „2.1.

  Tabelul Ap2-1


  Prezentarea de ansamblu a dispozitivelor care trebuie monitorizate prin OBD de etapa I și/sau de etapa II (dacă sunt montate)
















  Nr. | Circuitele dispozitivului | | Continuitatea circuitului | Logica circuitului | Cerințele de monitorizare de bază | Observația nr. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Nivelul (a se vedea 2.3) | Circuit înalt | Circuit scăzut | Circuit deschis | În afara intervalului | Performanță/Plauzibilitate | Semnal blocat | Dispozitivul nu funcționează / Dispozitivul nu este prezent | |
| 1 | Eroare internă la modulul de comandă (ECU/PCU) | 3 | | | | | | | I&II | (1) |
| Senzor (intrări la unitățile de comandă) |
| 1 | Senzorul de poziție a acceleratorului (pedală/manetă) | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 2 | Senzorul de presiune barometrică | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | | |
| 3 | Senzorul de poziție a arborelui de distribuție | 3 | | | | | | | I&II | |
| 4 | Senzorul de poziție a arborelui cotit | 3 | | | | | | | I&II | |
| 5 | Senzorul de temperatură a lichidului de răcire a motorului | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 6 | Senzorul pentru unghiul supapei de control al evacuării | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 7 | Senzorul pentru recircularea gazelor de evacuare | 1 | II | II | II | II | II | II | | (4) |
| 8 | Senzorul de presiune a rampei de combustibil | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 9 | Senzorul de temperatură a rampei de combustibil | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 10 | Senzorul de poziție a schimbătorului de viteză (tip potențiometru) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4)
   (5) |
| 11 | Senzorul de poziție a schimbătorului de viteză (tip comutator) | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 12 | Senzorul de temperatură a aerului de admisie | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 13 | Senzor de detonație (tip fără rezonanță) | 3 | | | | | | | I&II | |
| 14 | Senzor de detonație (tip cu rezonanță) | 3 | | | | | I&II | | | |
| 15 | Senzorul de presiune absolută în galerie | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 16 | Senzorul pentru masa debitului de aer | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 17 | Senzorul de temperatură a uleiului de motor | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 18 | Semnalele senzorului de O2 (binare/lineare) | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 19 | Senzorul de presiune (înaltă) a combustibilului | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 20 | Senzorul de temperatură a rezervorului de combustibil | 1 | I&II | I&II | I&II | II | II | II | | (4) |
| 21 | Senzorul de poziție a acceleratorului | 1 | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | I&II | | (2) |
| 22 | Senzorul pentru viteza vehiculului | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| 23 | Senzorul pentru turația roților | 3 | | | | | II | | I&II | (5) |
| Actuatoare (unități de comandă de ieșire) |
| 1 | Supapa de control al purjării prin sistemul de emisie prin evaporare | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 2 | Actuatorul supapei de control al evacuării (acționat de motor) | 3 | | | | | II | | I&II | |
| 3 | Controlul recirculării gazelor de evacuare | 3 | | | | | II | | | |
| 4 | Injectorul de combustibil | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 5 | Sistemul de control al aerului în regim de ralanti | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 6 | Circuitele primare de control ale bobinei de aprindere | 2 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| 7 | Încălzirea senzorului de O2 | 1 | I&II | I&II | I&II | | II | | I&II | (6) |
| 8 | Sistemul de injectare a aerului secundar | 2 | II | I&II | II | | | | I&II | (6) |
| 9 | Actuatorul prin cablu al clapetei de accelerație | 3 | | I&II | | | | | I&II | (6) |
| (3) | Eliminat. |

(ii)

punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.1.

Tabelul Ap2-1

Prezentarea de ansamblu a dispozitivelor care trebuie monitorizate prin OBD de etapa I și/sau de etapa II (dacă sunt montate)

Nr.

Circuitele dispozitivului

Continuitatea circuitului

Logica circuitului

Cerințele de monitorizare de bază

Observația nr.

Nivelul (a se vedea 2.3)

Circuit înalt

Circuit scăzut

Circuit deschis

În afara intervalului

Performanță/Plauzibilitate

Semnal blocat

Dispozitivul nu funcționează / Dispozitivul nu este prezent

1

Eroare internă la modulul de comandă (ECU/PCU)

3

I&II

(1)

Senzor (intrări la unitățile de comandă)

1

Senzorul de poziție a acceleratorului (pedală/manetă)

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

2

Senzorul de presiune barometrică

1

I&II

I&II

I&II

II

3

Senzorul de poziție a arborelui de distribuție

3

I&II

4

Senzorul de poziție a arborelui cotit

3

I&II

5

Senzorul de temperatură a lichidului de răcire a motorului

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

6

Senzorul pentru unghiul supapei de control al evacuării

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

7

Senzorul pentru recircularea gazelor de evacuare

1

II

II

II

II

II

II

(4)

8

Senzorul de presiune a rampei de combustibil

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

9

Senzorul de temperatură a rampei de combustibil

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

10

Senzorul de poziție a schimbătorului de viteză (tip potențiometru)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)
   (5)

11

Senzorul de poziție a schimbătorului de viteză (tip comutator)

3

II

I&II

(5)

12

Senzorul de temperatură a aerului de admisie

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

13

Senzor de detonație (tip fără rezonanță)

3

I&II

14

Senzor de detonație (tip cu rezonanță)

3

I&II

15

Senzorul de presiune absolută în galerie

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

16

Senzorul pentru masa debitului de aer

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

17

Senzorul de temperatură a uleiului de motor

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

18

Semnalele senzorului de O2 (binare/lineare)

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

19

Senzorul de presiune (înaltă) a combustibilului

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

20

Senzorul de temperatură a rezervorului de combustibil

1

I&II

I&II

I&II

II

II

II

(4)

21

Senzorul de poziție a acceleratorului

1

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

I&II

(2)

22

Senzorul pentru viteza vehiculului

3

II

I&II

(5)

23

Senzorul pentru turația roților

3

II

I&II

(5)

Actuatoare (unități de comandă de ieșire)

1

Supapa de control al purjării prin sistemul de emisie prin evaporare

2

II

I&II

II

I&II

(6)

2

Actuatorul supapei de control al evacuării (acționat de motor)

3

II

I&II

3

Controlul recirculării gazelor de evacuare

3

II

4

Injectorul de combustibil

2

I&II

I&II

(6)

5

Sistemul de control al aerului în regim de ralanti

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

6

Circuitele primare de control ale bobinei de aprindere

2

I&II

I&II

(6)

7

Încălzirea senzorului de O2

1

I&II

I&II

I&II

II

I&II

(6)

8

Sistemul de injectare a aerului secundar

2

II

I&II

II

I&II

(6)

9

Actuatorul prin cablu al clapetei de accelerație

3

I&II

I&II

(6)

(3)

Eliminat.

| (iii) | punctul 2.4 se înlocuiește cu următorul text:
  2.4.   Se pot combina două din trei simptome în monitorizarea de diagnosticare a continuității și logicii circuitelor, de exemplu:






  — | circuit înalt sau deschis și circuit scăzut; |
| --- | --- | --- |

(iii)

punctul 2.4 se înlocuiește cu următorul text:

2.4.   Se pot combina două din trei simptome în monitorizarea de diagnosticare a continuității și logicii circuitelor, de exemplu:

—

circuit înalt sau deschis și circuit scăzut;

| — | circuit înalt și circuit scăzut sau circuit deschis; |
| --- | --- |

—

circuit înalt și circuit scăzut sau circuit deschis;

| — | semnal în afara limitelor sau a performanței circuitului și semnal blocat; |
| --- | --- |

—

semnal în afara limitelor sau a performanței circuitului și semnal blocat;

| — | circuit înalt și în afara limitelor înalt sau circuit scăzut și în afara limitelor scăzut.”; |
| --- | --- |

—

circuit înalt și în afara limitelor înalt sau circuit scăzut și în afara limitelor scăzut.”;

| (f) | se adaugă următoarele apendice 3, 4 și 5:


  „Apendicele 3

  Raportul de performanță în funcționare

  1.   Introducere
  1.1.   Prezentul apendice stabilește cerințele pentru raportul de performanță în funcționare al unui program de monitorizare specific M al sistemelor OBD (IUPR M) pentru categoriile de vehiculele L3e, L5e-A și L7e-A omologate de tip în conformitate cu prezentul regulament.
  2.   Auditul IUPR M
  2.1.   La cererea autorității de omologare, producătorul raportează autorității responsabile cu omologarea de tip cu privire la cererile de garanție, la reparațiile efectuate în perioada de garanție și la avariile sistemului OBD înregistrate la reparare, în conformitate cu formatul agreat la data omologării de tip. Informațiile cuprind, în detaliu, frecvența și cauza avariilor apărute la componentele și sistemele referitoare la emisii. Rapoartele se completează cel puțin o dată în ciclul de producție al vehiculului, pentru fiecare model de vehicul la o vechime de cinci ani sau la distanța parcursă prevăzută în partea A a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, în funcție de care din aceste condiții este satisfăcută prima.
  2.2.   Parametri pentru definirea familiei IUPR
  Pentru definirea familiei IUPR, se utilizează parametrii familiei OBD enumerați în apendicele 5.
  2.3.   Cerințe privind informarea
  Un audit al IUPR M va fi efectuat de către autoritatea de omologare pe baza informațiilor furnizate de producător. Aceste informații includ, în special, următoarele elemente:






  2.3.1. | denumirea și adresa producătorului; |
| --- | --- | --- |

(f)

se adaugă următoarele apendice 3, 4 și 5:

„Apendicele 3

Raportul de performanță în funcționare

1.   Introducere

1.1.   Prezentul apendice stabilește cerințele pentru raportul de performanță în funcționare al unui program de monitorizare specific M al sistemelor OBD (IUPR M) pentru categoriile de vehiculele L3e, L5e-A și L7e-A omologate de tip în conformitate cu prezentul regulament.

2.   Auditul IUPR M

2.1.   La cererea autorității de omologare, producătorul raportează autorității responsabile cu omologarea de tip cu privire la cererile de garanție, la reparațiile efectuate în perioada de garanție și la avariile sistemului OBD înregistrate la reparare, în conformitate cu formatul agreat la data omologării de tip. Informațiile cuprind, în detaliu, frecvența și cauza avariilor apărute la componentele și sistemele referitoare la emisii. Rapoartele se completează cel puțin o dată în ciclul de producție al vehiculului, pentru fiecare model de vehicul la o vechime de cinci ani sau la distanța parcursă prevăzută în partea A a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, în funcție de care din aceste condiții este satisfăcută prima.

2.2.   Parametri pentru definirea familiei IUPR

Pentru definirea familiei IUPR, se utilizează parametrii familiei OBD enumerați în apendicele 5.

2.3.   Cerințe privind informarea

Un audit al IUPR M va fi efectuat de către autoritatea de omologare pe baza informațiilor furnizate de producător. Aceste informații includ, în special, următoarele elemente:

2.3.1.

denumirea și adresa producătorului;

| 2.3.2. | numele, adresa, numerele de telefon și fax și adresa de e-mail a reprezentantului său autorizat pentru zonele incluse în informațiile producătorului; |
| --- | --- |

2.3.2.

numele, adresa, numerele de telefon și fax și adresa de e-mail a reprezentantului său autorizat pentru zonele incluse în informațiile producătorului;

| 2.3.3. | denumirea (denumirile) modelului vehiculelor incluse în informațiile producătorului; |
| --- | --- |

2.3.3.

denumirea (denumirile) modelului vehiculelor incluse în informațiile producătorului;

| 2.3.4. | după caz, lista tipurilor de vehicule cuprinse în informațiile producătorului, și anume, pentru OBD și IUPR M, familia OBD în conformitate cu apendicele 5; |
| --- | --- |

2.3.4.

după caz, lista tipurilor de vehicule cuprinse în informațiile producătorului, și anume, pentru OBD și IUPR M, familia OBD în conformitate cu apendicele 5;

| 2.3.5. | codurile numerelor de identificare ale vehiculului (VIN) aplicabile acestor tipuri de vehicule din cadrul familiei (prefixul VIN); |
| --- | --- |

2.3.5.

codurile numerelor de identificare ale vehiculului (VIN) aplicabile acestor tipuri de vehicule din cadrul familiei (prefixul VIN);

| 2.3.6. | numerele omologărilor aplicabile acestor tipuri de vehicule din cadrul familiei IUPR, inclusiv, după caz, numerele tuturor extinderilor și reparațiilor la fața locului/retragerilor (ameliorări ulterioare); |
| --- | --- |

2.3.6.

numerele omologărilor aplicabile acestor tipuri de vehicule din cadrul familiei IUPR, inclusiv, după caz, numerele tuturor extinderilor și reparațiilor la fața locului/retragerilor (ameliorări ulterioare);

| 2.3.7. | detalii privind extensiile, reparațiile la fața locului/retragerile pentru omologările de tip ale vehiculelor care fac obiectul informațiilor furnizate de producător (dacă sunt solicitate de autoritatea de omologare); |
| --- | --- |

2.3.7.

detalii privind extensiile, reparațiile la fața locului/retragerile pentru omologările de tip ale vehiculelor care fac obiectul informațiilor furnizate de producător (dacă sunt solicitate de autoritatea de omologare);

| 2.3.8. | perioada de timp pentru care au fost colectate informațiile furnizate de producător; |
| --- | --- |

2.3.8.

perioada de timp pentru care au fost colectate informațiile furnizate de producător;

| 2.3.9. | perioada de construcție a vehiculului menționată în cadrul informațiilor furnizate de producător (de exemplu, vehicule produse în timpul anului calendaristic 2017); |
| --- | --- |

2.3.9.

perioada de construcție a vehiculului menționată în cadrul informațiilor furnizate de producător (de exemplu, vehicule produse în timpul anului calendaristic 2017);

| 2.3.10. | procedura de verificare a IUPR M aplicată de producător, cuprinzând:






  (a) | metoda de localizare a vehiculului; |
| --- | --- | --- |

2.3.10.

procedura de verificare a IUPR M aplicată de producător, cuprinzând:

(a)

metoda de localizare a vehiculului;

| (b) | criteriile de selecție și respingere a vehiculului; |
| --- | --- |

(b)

criteriile de selecție și respingere a vehiculului;

| (c) | tipurile și procedurile de încercare folosite pentru program; |
| --- | --- |

(c)

tipurile și procedurile de încercare folosite pentru program;

| (d) | criteriile de acceptare/respingere de către producător a familiei de vehicule; |
| --- | --- |

(d)

criteriile de acceptare/respingere de către producător a familiei de vehicule;

| (e) | zona (zonele) geografice din cadrul căreia (cărora) producătorul și-a colectat informațiile; |
| --- | --- |

(e)

zona (zonele) geografice din cadrul căreia (cărora) producătorul și-a colectat informațiile;

| (f) | dimensiunea eșantionului și planul de eșantionare utilizat; |
| --- | --- |

(f)

dimensiunea eșantionului și planul de eșantionare utilizat;

| 2.3.11. | rezultatele procedurii cu privire la IUPR M aplicate de producător, cuprinzând:






  (a) | identificarea vehiculelor incluse în program (încercate sau nu). Identificarea cuprinde următoarele informații:






  — | numele modelului; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.11.

rezultatele procedurii cu privire la IUPR M aplicate de producător, cuprinzând:

(a)

identificarea vehiculelor incluse în program (încercate sau nu). Identificarea cuprinde următoarele informații:

—

numele modelului;

| — | numărul de identificare al vehiculului (VIN); |
| --- | --- |

—

numărul de identificare al vehiculului (VIN);

| — | regiunea în care se utilizează (dacă se cunoaște); |
| --- | --- |

—

regiunea în care se utilizează (dacă se cunoaște);

| — | data fabricației; |
| --- | --- |

—

data fabricației;

| (b) | motivul (motivele) de respingere a unui vehicul din eșantion; |
| --- | --- |

(b)

motivul (motivele) de respingere a unui vehicul din eșantion;

| (c) | date despre încercări, inclusiv următoarele informații:






  — | data încercării/descărcării datelor; |
| --- | --- | --- |

(c)

date despre încercări, inclusiv următoarele informații:

—

data încercării/descărcării datelor;

| — | locul încercării/descărcării datelor; |
| --- | --- |

—

locul încercării/descărcării datelor;

| — | toate datele necesare, în conformitate cu punctul 4.1.6 din apendicele 1, descărcate din vehicul; |
| --- | --- |

—

toate datele necesare, în conformitate cu punctul 4.1.6 din apendicele 1, descărcate din vehicul;

| — | pentru fiecare monitor, se raportează rata de performanță în funcționare; |
| --- | --- |

—

pentru fiecare monitor, se raportează rata de performanță în funcționare;

| 2.3.12. | pentru eșantionarea IUPRM, următoarele informații:






  (a) | ratele medii de performanță în funcționare IUPR M ale tuturor vehiculelor selectate pentru fiecare program de monitorizare, în conformitate cu punctul 4.1.4 din apendicele 1; |
| --- | --- | --- |

2.3.12.

pentru eșantionarea IUPRM, următoarele informații:

(a)

ratele medii de performanță în funcționare IUPR M ale tuturor vehiculelor selectate pentru fiecare program de monitorizare, în conformitate cu punctul 4.1.4 din apendicele 1;

| (b) | procentul de vehicule selectate care au un IUPR M mai mare sau egal cu valoarea minimă aplicabilă programului de monitorizare în conformitate cu punctul 4.1.4 din apendicele 1. |
| --- | --- |

(b)

procentul de vehicule selectate care au un IUPR M mai mare sau egal cu valoarea minimă aplicabilă programului de monitorizare în conformitate cu punctul 4.1.4 din apendicele 1.

3.   Selectarea vehiculelor pentru IUPR M

3.1.   Eșantionarea producătorului trebuie să provină din cel puțin două state membre care au condiții de utilizare a vehiculelor substanțial diferite (cu excepția cazului în care sunt disponibile pe piața unui singur stat membru). Factori precum diferențele între combustibili, condițiile ambiante, vitezele de rulare medii, raportul între rularea în localitate și în afara localității vor fi luați în considerare la alegerea statelor membre.

Pentru încercările privind IUPR M, se includ în eșantion numai vehiculele care îndeplinesc criteriile de la punctul 2.3 din apendicele 4.

3.2.   La alegerea statelor membre pentru eșantionarea vehiculelor, producătorul poate selecta vehicule dintr-un stat membru care în mod special este considerat reprezentativ. În această situație, producătorul trebuie să îi demonstreze autorității care a acordat omologarea de tip faptul că selecția este reprezentativă (de exemplu, justificată de piața care are cel mai mare volum de vânzări anuale a unei familii de vehicule din Uniune). Atunci când, pentru o familie, sunt necesare mai multe loturi de eșantionare pentru a fi supuse încercării, astfel cum se definește la punctul 3.3, vehiculele din lotul al doilea și al treilea de eșantionare reflectă condiții diferite de funcționare față de cele selectate pentru primul eșantion.

3.3.   Dimensiunea eșantionului

3.3.1.   Numărul de loturi eșantionate depinde de volumul anual de vânzări în Uniune pentru o familie de OBD, astfel cum este definit în tabelul următor:

| Înregistrări în UE






  — | pe an calendaristic (pentru încercările de emisii la conducta de evacuare) |
| --- | --- |

Înregistrări în UE

—

pe an calendaristic (pentru încercările de emisii la conducta de evacuare)

| — | ale vehiculelor unei familii OBD cu IUPR în zona de eșantionare |
| --- | --- |

—

ale vehiculelor unei familii OBD cu IUPR în zona de eșantionare

Numărul loturilor de eșantionare

până la 100 000

1

de la 100 001 la 200 000

2

peste 200 000

3

3.3.2.   Pentru IUPR, numărul de loturi de eșantioane care urmează a fi folosite este descris în tabelul de la punctul 3.3.1 și se bazează pe numărul de vehicule dintr-o familie IUPR care sunt omologate cu IUPR.

Pentru prima perioadă de eșantionare a unei familii IUPR, toate tipurile de vehicule din familie care se omologhează cu IUPR se consideră a fi supuse eșantionării. Pentru perioadele de eșantionare ulterioare, numai tipurile de vehicule care nu au fost încercate anterior sau care sunt incluse în omologările de emisii care au fost extinse din perioada anterioară de eșantionare sunt considerate susceptibile a fi supuse eșantionării.

Pentru familiile alcătuite din mai puțin de 5 000 de înmatriculări în UE, care sunt supuse eșantionării în perioada de eșantionare, numărul minim de vehicule într-un lot de eșantioane este de șase. Pentru toate celelalte familii, numărul minim de vehicule pe lot de eșantioane este de 15.

Fiecare lot de eșantioane reflectă în mod adecvat structura vânzărilor, și anume sunt reprezentate cel puțin tipurile de vehicule cu volum mare de vânzări (≥ 20 % din totalul familiei).

Vehiculele cu producție de serie mică, având mai puțin de 1 000 de vehicule pe familie de OBD, sunt scutite de cerințele IUPR minime, precum și de obligația de a demonstra respectarea acestor cerințe autorității de omologare de tip.

4.   Pe baza auditului menționat în secțiunea 2, autoritatea de omologare adoptă una dintre hotărârile sau acțiunile următoare:

| (a) | fie decide că familia IUPR este satisfăcătoare și nu ia alte măsuri; |
| --- | --- |

(a)

fie decide că familia IUPR este satisfăcătoare și nu ia alte măsuri;

| (b) | fie decide că datele furnizate de producător sunt insuficiente pentru a lua o hotărâre și solicită din partea producătorului informații sau date privind încercările suplimentare; |
| --- | --- |

(b)

fie decide că datele furnizate de producător sunt insuficiente pentru a lua o hotărâre și solicită din partea producătorului informații sau date privind încercările suplimentare;

| (c) | fie decide, pe baza informațiilor de la autoritatea de omologare sau din programele de supraveghere a încercărilor din statul membru, că informațiile furnizate de producător sunt insuficiente pentru a adopta o hotărâre și solicită informații suplimentare sau date despre încercări din partea producătorului; |
| --- | --- |

(c)

fie decide, pe baza informațiilor de la autoritatea de omologare sau din programele de supraveghere a încercărilor din statul membru, că informațiile furnizate de producător sunt insuficiente pentru a adopta o hotărâre și solicită informații suplimentare sau date despre încercări din partea producătorului;

| (d) | fie decide că rezultatul auditului pentru familia IUPR este nesatisfăcător și procedează la efectuarea de încercări asupra tipului de vehicul sau familiei IUPR în cauză în conformitate cu apendicele 1. |
| --- | --- |

(d)

fie decide că rezultatul auditului pentru familia IUPR este nesatisfăcător și procedează la efectuarea de încercări asupra tipului de vehicul sau familiei IUPR în cauză în conformitate cu apendicele 1.

Dacă, conform auditului asupra IUPR M, criteriile de încercare specificate la punctul 3.2 din apendicele 4 sunt îndeplinite pentru vehiculele din lotul de eșantioane, autoritatea de omologare – de tip trebuie să efectueze în continuare acțiunea descrisă la litera (d) de la prezentul punct.

4.1.   În colaborare cu producătorul, autoritatea de omologare alege un eșantion de vehicule cu un număr suficient de kilometri parcurși a căror utilizare în condiții normale poate fi asigurată cu ușurință. Producătorul va fi consultat cu privire la alegerea vehiculelor din eșantion și i se va permite să participe la verificările de confirmare a vehiculelor.

„Apendicele 4

Criterii de selecție a vehiculelor în funcție de rapoartele de performanță în funcționare

1.   Introducere

1.1.   În prezentul apendice sunt descrise criteriile menționate în secțiunea 4 din apendicele 1 la prezenta anexă privind selecția vehiculelor pentru încercări și procedurile pentru IUPR M.

2.   Criterii de selecție

Criteriile de acceptare a unui vehicul selecționat sunt definite pentru IUPR M în secțiunile 2.1-2.5.

2.1.   Vehiculul aparține unui tip de vehicule care a făcut obiectul unei omologări de tip în temeiul prezentului regulament și dispune de un certificat de conformitate conform Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 (3). Pentru verificarea IUPR M, vehiculul trebuie să fie omologat în raport cu standardul OBD de etapa II sau ulterioară. El trebuie să fie înmatriculat și utilizat în Uniune.

2.2.   Vehiculul trebuie să fi parcurs cel puțin 3 000 km sau să fi fost în serviciu cel puțin 6 luni, în funcție de care din aceste condiții este satisfăcută ultima, și să nu fi depășit kilometrajele pentru încercarea de durabilitate prevăzută pentru categoria de vehicule în cauză în partea A din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sau să nu fi fost în serviciu mai mult de cinci ani, dintre aceste două condiții fiind luată în calcul cea care este satisfăcută mai întâi.

2.3.   Pentru verificarea IUPR M, eșantionul de încercare include numai vehicule care:

| (a) | au colectat suficiente informații privind funcționarea vehiculului pentru programul de monitorizare supus încercării.
  Pentru programele de monitorizare care trebuie să atingă raportul de performanță în funcționare al monitorizării și să urmărească și să raporteze date cu privire la acest raport în conformitate cu punctul 4.6.1 din apendicele 1, date suficiente privind funcționarea vehiculului înseamnă că numitorul îndeplinește criteriile prezentate mai jos. Numitorul, astfel cum este definit la punctele 4.3 și 4.5 din apendicele 1, pentru programul de monitorizare supus încercării, trebuie să aibă o valoare mai mare sau egală cu una dintre valorile următoare:






  (i) | 15 pentru programele de monitorizare ale sistemului de evaporare, pentru programele de monitorizare ale sistemului de aer secundar și pentru programele de monitorizare care folosesc un numitor incrementat în conformitate cu punctul 4.3.2 din apendicele 1 (de exemplu, programele de monitorizare pentru pornirea la rece, programele de monitorizare pentru sistemul de aer condiționat etc.); sau |
| --- | --- | --- |

(a)

au colectat suficiente informații privind funcționarea vehiculului pentru programul de monitorizare supus încercării.

Pentru programele de monitorizare care trebuie să atingă raportul de performanță în funcționare al monitorizării și să urmărească și să raporteze date cu privire la acest raport în conformitate cu punctul 4.6.1 din apendicele 1, date suficiente privind funcționarea vehiculului înseamnă că numitorul îndeplinește criteriile prezentate mai jos. Numitorul, astfel cum este definit la punctele 4.3 și 4.5 din apendicele 1, pentru programul de monitorizare supus încercării, trebuie să aibă o valoare mai mare sau egală cu una dintre valorile următoare:

(i)

15 pentru programele de monitorizare ale sistemului de evaporare, pentru programele de monitorizare ale sistemului de aer secundar și pentru programele de monitorizare care folosesc un numitor incrementat în conformitate cu punctul 4.3.2 din apendicele 1 (de exemplu, programele de monitorizare pentru pornirea la rece, programele de monitorizare pentru sistemul de aer condiționat etc.); sau

| (ii) | 5 pentru programele de monitorizare ale filtrului de particule și pentru programele de monitorizare ale catalizatorului de oxidare care folosesc un numitor incrementat în conformitate cu punctul 4.3.2 din apendicele 1; sau |
| --- | --- |

(ii)

5 pentru programele de monitorizare ale filtrului de particule și pentru programele de monitorizare ale catalizatorului de oxidare care folosesc un numitor incrementat în conformitate cu punctul 4.3.2 din apendicele 1; sau

| (iii) | 30 pentru programele de monitorizare ale catalizatorului, ale senzorului de oxigen, ale sistemului EGR, ale sistemului VVT și ale tuturor celorlalte componente; |
| --- | --- |

(iii)

30 pentru programele de monitorizare ale catalizatorului, ale senzorului de oxigen, ale sistemului EGR, ale sistemului VVT și ale tuturor celorlalte componente;

| (b) | nu au fost manipulate în mod neautorizat sau nu au fost echipate cu piese adăugate sau modificate care ar face ca sistemul OBD să nu respecte cerințele din anexa XII. |
| --- | --- |

(b)

nu au fost manipulate în mod neautorizat sau nu au fost echipate cu piese adăugate sau modificate care ar face ca sistemul OBD să nu respecte cerințele din anexa XII.

2.3.   Dacă are loc o operație de întreținere, aceasta trebuie efectuată la intervalele pentru întreținere recomandate de producător.

2.4.   Vehiculul nu prezintă nici un fel de indicii de utilizare abuzivă (de exemplu, angajare în curse de viteză, suprasarcină, utilizarea unui combustibil neadecvat sau alte utilizări neconforme) sau de alte intervenții (de exemplu manipulări neautorizate) susceptibile să afecteze performanțele privind emisiile. Sunt luate în considerare informațiile privind codul de eroare și kilometrajul înregistrate de calculator. Un vehicul nu este selectat pentru încercări dacă informațiile înregistrate de calculator demonstrează că acesta a funcționat după înregistrarea unui cod de eroare și că nu a fost efectuată o reparație într-un timp relativ scurt.

2.5.   Nu a fost efectuată nicio reparație importantă neautorizată a motorului vehiculului și nicio altă reparație importantă a vehiculului însuși.

3.   Plan de măsuri de remediere

3.1.   Autoritatea de omologare de tip solicită producătorului să prezinte un plan de măsuri de remediere a neconformității în situația în care:

3.2.   Pentru IUPRM al unui anumit program de monitorizare M, sunt îndeplinite următoarele condiții statistice într-un eșantion de încercare a cărui dimensiune se determină în conformitate cu punctul 3.3.1 din apendicele 3.

Pentru vehicule certificate pentru un raport de 0,1 în conformitate cu punctul 4.1.4 din apendicele 1, datele colectate de la vehicule indică, pentru cel puțin un program de monitorizare M în eșantionul de încercare, fie că raportul mediu de performanță în funcționare al eșantionului de încercare este mai mic de 0,1, fie că cel puțin 66 % dintre vehiculele din eșantionul de încercare au un raport de performanță în funcționare a monitorului mai mic de 0,1.

3.3.   Planul de măsuri de remediere se trimite autorității de omologare de tip cel târziu la 60 de zile lucrătoare de la data notificării prevăzute la punctul 3.1. În termen de 30 de zile lucrătoare, autoritatea de omologare de tip trebuie să își declare acordul sau dezacordul cu privire la planul de măsuri de remediere. Cu toate acestea, în cazul în care producătorul poate demonstra fără echivoc autorității de omologare de tip că este nevoie de mai mult timp pentru investigarea motivelor neconformității și pentru elaborarea unui plan de măsuri de remediere, se acordă o extindere.

3.4.   Măsurile de remediere se aplică tuturor vehiculelor care pot fi afectate de aceeași defecțiune. Trebuie evaluată necesitatea modificării documentelor de omologare.

3.5.   Producătorul trebuie să furnizeze o copie a tuturor comunicărilor referitoare la planul de măsuri de remediere, trebuie să păstreze un dosar al campaniei de rechemare și trebuie să furnizeze cu regularitate rapoarte de situație autorității de omologare de tip.

3.6.   Planul de măsuri de remediere conține cerințele prevăzute la punctele 3.6.1-3.6.11. Producătorul atribuie un nume sau un număr de identificare unic pentru planul măsurilor de remediere.

3.6.1.   O descriere a fiecărui tip de vehicul inclusă în planul măsurilor de remediere.

3.6.2.   O descriere a modificărilor, adaptărilor, reparațiilor, corecțiilor, reglajelor sau a altor modificări care trebuie efectuate pentru a aduce motorul în stare de conformitate, inclusiv un scurt rezumat al datelor și studiilor tehnice care sprijină decizia producătorului de a adopta măsurile specifice pentru remedierea neconformității.

3.6.3.   O descriere a metodei prin care producătorul informează proprietarii vehiculelor.

3.6.4.   O descriere, după caz, a întreținerii sau utilizării adecvate pe care producătorul o stipulează drept condiție de eligibilitate pentru repararea în cadrul planului de măsuri de remediere și prezentarea motivației producătorului pentru impunerea acestei condiții. Niciun fel de condiții privind întreținerea sau utilizarea nu pot fi impuse, decât dacă poate fi demonstrată legătura între acestea și neconformitatea și măsurile de remediere.

3.6.5.   O descriere a procedurii care trebuie urmată de către proprietarii vehiculelor pentru remedierea neconformității. Aceasta include o dată după care pot fi luate măsuri de remediere, timpul estimat pentru realizarea reparațiilor în atelier și unde pot fi efectuate acestea. Reparația se realizează rapid, într-o perioadă de timp rezonabilă după livrarea vehiculului.

3.6.6.   O copie a informațiilor transmise proprietarului vehiculului.

3.6.7.   O scurtă descriere a sistemului utilizat de producător pentru a asigura furnizarea corespunzătoare a componentei sau a sistemelor necesare pentru acțiunea de remediere. Este indicată data la care va exista o aprovizionare adecvată cu componente sau sisteme pentru inițierea campaniei.

3.6.8.   O copie a tuturor instrucțiunilor care vor fi trimise persoanelor care realizează reparația.

3.6.9.   O descriere a impactului măsurilor corective propuse asupra emisiilor, consumului de combustibil, manevrabilității și siguranței fiecărui tip de motor care intră sub incidența planului de măsuri remediere, împreună cu datele, studiile tehnice etc. care susțin aceste concluzii.

3.6.10.   Orice alte informații, rapoarte sau date pe care autoritatea de omologare de tip le consideră în mod rezonabil necesare pentru evaluarea planului de măsuri de remediere.

3.6.11.   În cazul în care planul de măsuri de remediere include o rechemare, trebuie prezentată autorității de omologare de tip o descriere a metodei de înregistrare a reparației. Dacă se utilizează o etichetă, se transmite un exemplar al acesteia.

3.7.   Producătorului i se poate cere să efectueze încercări necesare și concepute în mod rezonabil asupra componentelor și vehiculelor, incluzând schimbarea, reparația sau modificarea propusă, cu scopul de a demonstra eficiența schimbării, a reparației sau a modificării.

3.8.   Producătorului îi revine responsabilitatea de a întocmi un dosar cu toate vehiculele rechemate și reparate, cu precizarea atelierului care a efectuat reparațiile. Autoritatea de omologare trebuie să aibă acces la aceste înregistrări, la cerere, pe o perioadă de 5 ani de la aplicarea planului de măsuri de remediere.

3.9.   Repararea și/sau modificarea sau adăugarea de noi echipamente se înregistrează într-un certificat pus la dispoziția proprietarului vehiculului de către producător.

„Apendicele 5

Familia de sisteme de diagnosticare la bord

1.   Introducere

1.1.   În prezentul apendice sunt stabilite criteriile pentru a defini o familie de OBD, astfel cum se menționează în apendicele 3 și 4.

2.   Criterii de selecție

Se consideră că tipurile de vehicule pentru care cel puțin parametrii descriși mai jos sunt identici dispun de aceeași combinație motor/control al emisiilor/sistem OBD.

2.2.   Motor:

| — | proces de combustie (aprindere prin scânteie/aprindere prin compresie, doi timpi/patru timpi/rotativ); |
| --- | --- |

—

proces de combustie (aprindere prin scânteie/aprindere prin compresie, doi timpi/patru timpi/rotativ);

| — | metoda de alimentare a motorului (injecție unică sau multipunct); |
| --- | --- |

—

metoda de alimentare a motorului (injecție unică sau multipunct);

| — | tipul de combustibil (benzină, motorină, multicombustibil benzină/etanol, multicombustibil motorină/biomotorină, gaz natural/biogaz, GPL, bicombustibil benzină/gaz natural/biogaz, bicombustibil benzină/GPL). |
| --- | --- |

—

tipul de combustibil (benzină, motorină, multicombustibil benzină/etanol, multicombustibil motorină/biomotorină, gaz natural/biogaz, GPL, bicombustibil benzină/gaz natural/biogaz, bicombustibil benzină/GPL).

2.3.   Sistemul de control al emisiilor:

| — | tipul convertizorului catalitic (prin oxidare, cu trei căi, catalizator încălzit, SCR sau altele); |
| --- | --- |

—

tipul convertizorului catalitic (prin oxidare, cu trei căi, catalizator încălzit, SCR sau altele);

| — | tipul captatorului de particule; |
| --- | --- |

—

tipul captatorului de particule;

| — | injecție secundară cu aer (cu/fără); |
| --- | --- |

—

injecție secundară cu aer (cu/fără);

| — | recircularea gazelor de evacuare (cu/fără). |
| --- | --- |

—

recircularea gazelor de evacuare (cu/fără).

2.4.   Componentele și funcționarea OBD:

| — | metodele de monitorizare funcțională OBD, detectarea și indicarea disfuncționalităților către conducătorul vehiculului. |
| --- | --- |

—

metodele de monitorizare funcțională OBD, detectarea și indicarea disfuncționalităților către conducătorul vehiculului.

---

(1)  Doar în cazul în care se activează un regim implicit care duce la scăderea semnificativă a cuplului de propulsie sau dacă este montat un sistem de acționare prin cablu a clapetei de accelerație.

1

(2)  Dacă sunt montate mai multe APS sau TPS, controlul (controalele) încrucișat(e) trebuie să îndeplinească toate cerințele logicii circuitelor. Dacă este montat un singur APS sau TPS, monitorizarea logicii circuitelor APS sau TPS nu este obligatorie.

2

(4)  OBD de etapa II: două din trei disfuncționalități ale logicii circuitelor, marcate cu «II», sunt monitorizate în plus față de monitorizarea continuității circuitelor.

4

(5)  Doar dacă este folosit ca intrare la ECU/PCU, având relevanță din punctul de vedere al performanței de mediu sau al siguranței în funcționare.

5

(6)  Se permite derogarea dacă producătorul solicită nivelul 3, semnalul sistemului de acționare este prezent doar dacă nu este prezentă indicația simptomului.”;

6

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 901/2014 al Comisiei din 18 iulie 2014 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele administrative pentru omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 249, 22.8.2014, p. 1).

3

---

ANEXA II

Modificări la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014

Anexele II-VI, VIII și X la Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | punctele 4.5.5.2.1.1 și 4.5.5.2.1.2 se înlocuiesc cu următorul text:
  „4.5.5.2.1.1.   Pasul 1 – Calculul vitezelor de schimbare a treptelor
  Vitezele pentru schimbarea înspre trepte superioare (v1→2 și vi→i + 1), în km/h, în timpul fazelor de accelerare se calculează conform formulelor:

  Ecuația 2-3:




  , i = 2 to ng – 1

  Ecuația 2-4:






  unde: | «i» este numărul treptei de viteză (≥ 2) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

punctele 4.5.5.2.1.1 și 4.5.5.2.1.2 se înlocuiesc cu următorul text:

„4.5.5.2.1.1.   Pasul 1 – Calculul vitezelor de schimbare a treptelor

Vitezele pentru schimbarea înspre trepte superioare (v1→2 și vi→i + 1), în km/h, în timpul fazelor de accelerare se calculează conform formulelor:

Ecuația 2-3:

Formula
  , i = 2 to ng – 1

Ecuația 2-4:

Formula

unde:

«i» este numărul treptei de viteză (≥ 2)

| | «ng» este numărul total de trepte de viteză pentru mersul înainte |
| --- | --- |

«ng» este numărul total de trepte de viteză pentru mersul înainte

| | «Pn
  » este puterea nominală în kW |
| --- | --- |

«Pn
  » este puterea nominală în kW

| | «mref
  » este masa de referință în kg |
| --- | --- |

«mref
  » este masa de referință în kg

| | «nidle
  » este turația la ralanti în min– 1 |
| --- | --- |

«nidle
  » este turația la ralanti în min– 1

| | «s» este turația nominală a motorului în min– 1 |
| --- | --- |

«s» este turația nominală a motorului în min– 1

| | «ndvi
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta «i» |
| --- | --- |

«ndvi
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta «i»

4.5.5.2.1.2.   Vitezele de retrogradare spre trepte inferioare (vi→i – 1), în km/h, în timpul fazelor de croazieră sau decelerare, din treapta a 4-a (viteza a 4-a) în treapta ng se calculează cu formula:

Ecuația 2-5:

Formula
  , i = 4 to ng

unde:

| | «i» este numărul treptei de viteză (≥ 4) |
| --- | --- |

«i» este numărul treptei de viteză (≥ 4)

| | «ng» este numărul total de trepte de viteză pentru mersul înainte |
| --- | --- |

«ng» este numărul total de trepte de viteză pentru mersul înainte

| | «Pn
  » este puterea nominală în kW |
| --- | --- |

«Pn
  » este puterea nominală în kW

| | «Mref
  » este masa de referință în kg |
| --- | --- |

«Mref
  » este masa de referință în kg

| | «nidle
  » este turația la ralanti în min– 1 |
| --- | --- |

«nidle
  » este turația la ralanti în min– 1

| | «s» este turația nominală a motorului în min– 1 |
| --- | --- |

«s» este turația nominală a motorului în min– 1

| | «ndvi - 2
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta i – 2 |
| --- | --- |

«ndvi - 2
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta i – 2

Viteza de retrogradare din treapta a 3-a în treapta a 2-a (v3→2) se calculează cu următoarea ecuație:

Ecuația 2-6:

Formula

unde:

| | «Pn
  » este puterea nominală în kW |
| --- | --- |

«Pn
  » este puterea nominală în kW

| | «Mref
  » este masa de referință în kg |
| --- | --- |

«Mref
  » este masa de referință în kg

| | «nidle
  » este turația la ralanti în min– 1 |
| --- | --- |

«nidle
  » este turația la ralanti în min– 1

| | «s» este turația nominală a motorului în min– 1 |
| --- | --- |

«s» este turația nominală a motorului în min– 1

| | «ndv1
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta 1 |
| --- | --- |

«ndv1
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta 1

Viteza de retrogradare din treapta a 2-a în treapta 1 (v2→1) se calculează cu următoarea ecuație:

Ecuația 2-7:

Formula

unde:

| | «ndv2
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta a 2-a |
| --- | --- |

«ndv2
  » este raportul dintre turația motorului în min– 1 și viteza vehiculului în km/h în treapta a 2-a

Deoarece fazele de croazieră sunt definite de indicatorul de fază, este posibil să intervină o ușoară creștere a vitezei și ar putea fi necesară trecerea într-o treaptă superioară. Vitezele de trecere spre treptele superioare (v1→2, v2→3și vi→i+1), în km/h, în timpul fazelor de croazieră se calculează cu următoarele ecuații:

Ecuația 2-7a:

Formula

Ecuația 2-8:

Formula

Ecuația 2-9:

Formula
  , i = 3 to ng”;

| (b) | la ultimul paragraf de la punctul 4.5.6.1.2.2, textul „În mod alternativ, m r1 poate fi estimat ca f procente din m” se înlocuiește cu textul „În mod alternativ, m r1 poate fi estimat ca fiind egal cu 4 procente din m.”; |
| --- | --- |

(b)

la ultimul paragraf de la punctul 4.5.6.1.2.2, textul „În mod alternativ, m r1 poate fi estimat ca f procente din m” se înlocuiește cu textul „În mod alternativ, m r1 poate fi estimat ca fiind egal cu 4 procente din m.”;

| (c) | în tabelul 1-10 de la punctul 6.1.1.6.2.2, în rândurile corespunzătoare vehiculelor din categoriile L3a, L4e, L5e-A și L7e-A cu viteza maximă mai mică de 130 km/h, textul din coloana a cincea (factori de ponderare) se înlocuiește cu următorul text:

  „w1 = 0,30
  w2 = 0,70”; |
| --- | --- |

(c)

în tabelul 1-10 de la punctul 6.1.1.6.2.2, în rândurile corespunzătoare vehiculelor din categoriile L3a, L4e, L5e-A și L7e-A cu viteza maximă mai mică de 130 km/h, textul din coloana a cincea (factori de ponderare) se înlocuiește cu următorul text:

„w1 = 0,30

w2 = 0,70”;

| (d) | în secțiunea 3 din apendicele 6 [„ciclul de încercare armonizat la nivel mondial pentru motociclete (WMTC – World Harmonised Motorcycle Test Cycle), etapa 2”] punctul 4.1.1, în tabelul Ap6-19, la rubrica ce corespunde valorii 148 s, în coloana pentru viteza rolei în km/h, valoarea „75,4” se înlocuiește cu valoarea „85,4”. |
| --- | --- |

(d)

în secțiunea 3 din apendicele 6 [„ciclul de încercare armonizat la nivel mondial pentru motociclete (WMTC – World Harmonised Motorcycle Test Cycle), etapa 2”] punctul 4.1.1, în tabelul Ap6-19, la rubrica ce corespunde valorii 148 s, în coloana pentru viteza rolei în km/h, valoarea „75,4” se înlocuiește cu valoarea „85,4”.

| 2. | Anexa III se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 4.2.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.2.2. | Pentru fiecare element de reglare a cărui poziție poate varia continuu, trebuie să se determine un număr suficient de poziții caracteristice. Încercarea este efectuată cu motorul aflat la o turație normală la ralanti și apoi la o turație înaltă la ralanti. Definiția poziției posibile de ajustare a componentelor de reglare pentru o «turație normală la ralanti» corectă este stabilită la punctul 4.2.5. Turația înaltă la ralanti este definită de producător, dar trebuie să fie mai mare de 2 000 min– 1. Turația înaltă la ralanti este atinsă și menținută la un nivel stabil prin acționarea manuală a pedalei sau a levierului clapetei de accelerație.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa III se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 4.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„4.2.2.

| (b) | punctul 4.2.5.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „4.2.5.1. | cea mai mare dintre următoarele două valori:






  (a) | cea mai mică turație la care motorul poate funcționa la ralanti; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 4.2.5.1 se înlocuiește cu următorul text:

„4.2.5.1.

(a)

cea mai mică turație la care motorul poate funcționa la ralanti;

| (b) | turația recomandată de producător minus 100 rotații/min;”. |
| --- | --- |

(b)

turația recomandată de producător minus 100 rotații/min;”.

| 3. | Anexa IV se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 2.2.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.2.1. | în ceea ce privește performanța de mediu, pentru noile tipuri de vehicule echipate cu un nou tip de sistem de ventilare a gazelor din carter, caz în care se poate selecta un vehicul prototip cu un concept de ventilare a gazelor de carter care să reprezinte tipul omologat, dacă producătorul dorește să demonstreze serviciului tehnic și autorității de omologare că rezultatul la încercarea de tip III a fost pozitiv;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Anexa IV se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 2.2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.2.1.

| (b) | punctul 4.1 se înlocuiește cu următorul text:
  „4.1.   Metoda de încercare 1
  Încercarea de tip III se efectuează în conformitate cu următoarea procedură de încercare:”; |
| --- | --- |

(b)

punctul 4.1 se înlocuiește cu următorul text:

„4.1.   Metoda de încercare 1

Încercarea de tip III se efectuează în conformitate cu următoarea procedură de încercare:”;

| (c) | punctul 4.1.4.3 se înlocuiește cu următorul text:
  4.1.4.3.   Vehiculul este considerat corespunzător în cazul în care, în toate condițiile de măsurare definite la punctul 4.1.2, presiunea medie măsurată în carter nu depășește valoarea presiunii atmosferice medii la momentul efectuării măsurării.”; |
| --- | --- |

(c)

punctul 4.1.4.3 se înlocuiește cu următorul text:

4.1.4.3.   Vehiculul este considerat corespunzător în cazul în care, în toate condițiile de măsurare definite la punctul 4.1.2, presiunea medie măsurată în carter nu depășește valoarea presiunii atmosferice medii la momentul efectuării măsurării.”;

| (d) | se introduce următorul punct 4.1.8:
  4.1.8.   Dacă pentru una sau mai multe condiții de măsurare de la punctul 4.1.2, valoarea medie a presiunii măsurată în carter în cursul perioadei de timp prevăzute la punctul 4.1.7 depășește presiunea atmosferică, se efectuează încercarea suplimentară definită la punctul 4.2.3, ale cărei rezultate sunt considerate satisfăcătoare de către autoritatea de omologare.”; |
| --- | --- |

(d)

se introduce următorul punct 4.1.8:

4.1.8.   Dacă pentru una sau mai multe condiții de măsurare de la punctul 4.1.2, valoarea medie a presiunii măsurată în carter în cursul perioadei de timp prevăzute la punctul 4.1.7 depășește presiunea atmosferică, se efectuează încercarea suplimentară definită la punctul 4.2.3, ale cărei rezultate sunt considerate satisfăcătoare de către autoritatea de omologare.”;

| (e) | punctele 4.2 și 4.2.1 se înlocuiesc cu următorul text:
  „4.2.   Metoda de încercare 2
  4.2.1.   Încercarea de tipul III se efectuează în conformitate cu următoarea procedură de încercare.”; |
| --- | --- |

(e)

punctele 4.2 și 4.2.1 se înlocuiesc cu următorul text:

„4.2.   Metoda de încercare 2

4.2.1.   Încercarea de tipul III se efectuează în conformitate cu următoarea procedură de încercare.”;

| (f) | punctul 4.2.1.2 se înlocuiește cu următorul text:
  4.2.1.2.   Se racordează un sac flexibil la orificiul jojei, impermeabil la gazele de carter, având o capacitate egală cu de aproximativ 3 ori cilindreea motorului. Sacul se golește după fiecare măsurare.”; |
| --- | --- |

(f)

punctul 4.2.1.2 se înlocuiește cu următorul text:

4.2.1.2.   Se racordează un sac flexibil la orificiul jojei, impermeabil la gazele de carter, având o capacitate egală cu de aproximativ 3 ori cilindreea motorului. Sacul se golește după fiecare măsurare.”;

| (g) | punctul 4.2.1.4 se înlocuiește cu următorul text:
  4.2.1.4.   Vehiculul este considerat corespunzător în cazul în care, după toate condițiile de măsurare definite la punctele 4.1.2 și 4.2.1.3 de mai sus, nu se produce nicio umflare vizibilă a sacului.”; |
| --- | --- |

(g)

punctul 4.2.1.4 se înlocuiește cu următorul text:

4.2.1.4.   Vehiculul este considerat corespunzător în cazul în care, după toate condițiile de măsurare definite la punctele 4.1.2 și 4.2.1.3 de mai sus, nu se produce nicio umflare vizibilă a sacului.”;

| (h) | se introduce următorul punct 4.2.2.4:
  4.2.2.4.   Dacă una sau mai multe dintre condițiile de încercare definite la punctul 4.2.1.2 nu sunt îndeplinite, se efectuează încercarea suplimentară definită la punctul 4.2.3, ale cărei rezultate sunt considerate satisfăcătoare de către autoritatea de omologare.”; |
| --- | --- |

(h)

se introduce următorul punct 4.2.2.4:

4.2.2.4.   Dacă una sau mai multe dintre condițiile de încercare definite la punctul 4.2.1.2 nu sunt îndeplinite, se efectuează încercarea suplimentară definită la punctul 4.2.3, ale cărei rezultate sunt considerate satisfăcătoare de către autoritatea de omologare.”;

| (i) | punctul 4.2.3 se înlocuiește cu următorul text:
  4.2.3.   Metoda suplimentară de încercare de tipul III (nr. 3)”. |
| --- | --- |

(i)

punctul 4.2.3 se înlocuiește cu următorul text:

4.2.3.   Metoda suplimentară de încercare de tipul III (nr. 3)”.

| 4. | Anexa V se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 2.5 se înlocuiește cu următorul text:
  2.5.   Vehicule din categoria L (sub)categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C se încearcă fie conform procedurii de încercare a permeabilității prevăzute în apendicele 2, fie conform procedurii de încercare SHED prevăzute în apendicele 3, la alegerea producătorului.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Anexa V se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 2.5 se înlocuiește cu următorul text:

2.5.   Vehicule din categoria L (sub)categoriile L1e, L2e, L5e-B, L6e-B, L7e-B și L7e-C se încearcă fie conform procedurii de încercare a permeabilității prevăzute în apendicele 2, fie conform procedurii de încercare SHED prevăzute în apendicele 3, la alegerea producătorului.”;

| (b) | punctul 2.6. se elimină; |
| --- | --- |

(b)

punctul 2.6. se elimină;

| (c) | în apendicele 2, punctul 1.1 se înlocuiește cu următorul text:
  1.1.   Începând cu data primei aplicări prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, permeabilitatea sistemului de combustibil face obiectul unei încercări în conformitate cu procedura de încercare stabilită la punctul 2. Această cerință de bază se aplică tuturor vehiculelor de categoria L echipate cu un rezervor de combustibil destinat stocării de combustibil lichid cu grad ridicat de volatilitate, astfel cum aceasta se aplică vehiculelor echipate cu motor cu aprindere prin scânteie, în conformitate cu partea B din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 168/2013.
  În vederea îndeplinirii cerințelor de încercare a emisiilor prin evaporare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 168/2013, vehiculele din (sub)categoriile L3e, L4e, L5e-A, L6e-A și L7e-A ale categoriei L trebuie încercate doar conform procedurii de încercare prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă.” |
| --- | --- |

(c)

în apendicele 2, punctul 1.1 se înlocuiește cu următorul text:

1.1.   Începând cu data primei aplicări prevăzute în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, permeabilitatea sistemului de combustibil face obiectul unei încercări în conformitate cu procedura de încercare stabilită la punctul 2. Această cerință de bază se aplică tuturor vehiculelor de categoria L echipate cu un rezervor de combustibil destinat stocării de combustibil lichid cu grad ridicat de volatilitate, astfel cum aceasta se aplică vehiculelor echipate cu motor cu aprindere prin scânteie, în conformitate cu partea B din anexa V la Regulamentul (UE) nr. 168/2013.

În vederea îndeplinirii cerințelor de încercare a emisiilor prin evaporare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 168/2013, vehiculele din (sub)categoriile L3e, L4e, L5e-A, L6e-A și L7e-A ale categoriei L trebuie încercate doar conform procedurii de încercare prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă.”

| 5. | Anexa VI se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 3.3.1 se înlocuiește cu următorul text:
  3.3.1.   Rezultatele privind emisiilor unui vehicul care a parcurs o distanță mai mare decât cea prevăzută la articolul 23 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 după prima sa pornire la ieșirea din linia de producție, factorii de deteriorare aplicați prevăzuți în partea B din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, rezultatul înmulțirii acestor două valori, precum și valoarea limită a emisiei prevăzută în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 se adaugă la raportul de încercare.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Anexa VI se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 3.3.1 se înlocuiește cu următorul text:

3.3.1.   Rezultatele privind emisiilor unui vehicul care a parcurs o distanță mai mare decât cea prevăzută la articolul 23 alineatul (3) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 după prima sa pornire la ieșirea din linia de producție, factorii de deteriorare aplicați prevăzuți în partea B din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, rezultatul înmulțirii acestor două valori, precum și valoarea limită a emisiei prevăzută în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 se adaugă la raportul de încercare.”;

| (b) | punctul 3.4.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.4.2.   Ciclul de acumulare a kilometrajului aprobat de Agenția pentru protecția mediului a SUA (EPA)
  La alegerea producătorului, ciclul aprobat al încercării de durabilitate cu acumularea kilometrajului (AMA – approved mileage accumulation) poate fi realizat ca alternativă la ciclul de acumulare de tipul V. Ciclul de durabilitate AMA se efectuează în conformitate cu detaliile tehnice prevăzute în apendicele 2.”; |
| --- | --- |

(b)

punctul 3.4.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.4.2.   Ciclul de acumulare a kilometrajului aprobat de Agenția pentru protecția mediului a SUA (EPA)

La alegerea producătorului, ciclul aprobat al încercării de durabilitate cu acumularea kilometrajului (AMA – approved mileage accumulation) poate fi realizat ca alternativă la ciclul de acumulare de tipul V. Ciclul de durabilitate AMA se efectuează în conformitate cu detaliile tehnice prevăzute în apendicele 2.”;

| (c) | se introduce următorul punct 3.4.3:
  3.4.3.   Ciclul de durabilitate AMA este eliminat treptat pentru vehiculele din clasa III prevăzute în tabelul AP2-1 din apendicele 2, însă poate fi folosit în continuare, pe o perioadă tranzitorie, până la 31 decembrie 2024.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 3.4.3:

3.4.3.   Ciclul de durabilitate AMA este eliminat treptat pentru vehiculele din clasa III prevăzute în tabelul AP2-1 din apendicele 2, însă poate fi folosit în continuare, pe o perioadă tranzitorie, până la 31 decembrie 2024.”;

| (d) | se adaugă următoarele punctele 3.6, 3.6.1, 3.6.2 și 3.7:
  „3.6.   Încercarea pe standul de încercare privind durabilitatea
  3.6.1.   Ca soluție alternativă la punctul 3.1. sau 3.2., producătorul poate cere să utilizeze procedura de încercare de durabilitate pe stand stabilită în apendicele 3. Încercarea pe standul de încercări privind durabilitatea, astfel cum este prevăzută în apendicele 3, determină emisiile unui vehicul uzat prin îmbătrânirea catalizatorului vehiculului printr-un ciclu standard de încercare pe stand (SBC – standard bench cycle) pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare suferit de un catalizator ca urmare a dezactivării termice pe distanța de încercare atribuită prevăzută în partea A din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013.
  3.6.2.   Rezultatele privind emisiile unui vehicul care a parcurs o distanță mai mare de 100 km după prima sa pornire de la ieșirea din linia de producție și ai cărui factori de deteriorare sunt determinați utilizând procedura prevăzută în apendicele 3 nu depășesc limitele de emisii ale ciclului de încercare de tipul I pentru măsurarea emisiilor în laborator, astfel cum este prevăzut în partea A din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Rezultatele emisiilor unui vehicul, care a parcurs o distanță mai mare de 100 km după prima sa pornire de la ieșirea din linia de producție, factorii de deteriorare determinați utilizând procedura prevăzută în apendicele 3 la prezenta anexă, totalul emisiilor (calculate cu ajutorul ecuațiilor multiplicative sau aditive) și limita de emisie stabilită în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 se adaugă la raportul de încercare.
  3.7.   La cererea producătorului, poate fi calculat și utilizat pentru procedura prevăzută la punctele 3.1 și 3.2 un factor de deteriorare aditiv al emisiilor (D.E.F.). Factorul de deteriorare se calculează pentru poluant după cum urmează:
  D. E. F.= Mi2 – Mi1

  unde:







  Mi1 | = | emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 asupra vehiculului în conformitate cu procedura prevăzută la punctele 3.1. și 3.2. |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi2 | = | emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 asupra unui vehicul îmbătrânit în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 3.1. sau 3.2.”; |

(d)

se adaugă următoarele punctele 3.6, 3.6.1, 3.6.2 și 3.7:

„3.6.   Încercarea pe standul de încercare privind durabilitatea

3.6.1.   Ca soluție alternativă la punctul 3.1. sau 3.2., producătorul poate cere să utilizeze procedura de încercare de durabilitate pe stand stabilită în apendicele 3. Încercarea pe standul de încercări privind durabilitatea, astfel cum este prevăzută în apendicele 3, determină emisiile unui vehicul uzat prin îmbătrânirea catalizatorului vehiculului printr-un ciclu standard de încercare pe stand (SBC – standard bench cycle) pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare suferit de un catalizator ca urmare a dezactivării termice pe distanța de încercare atribuită prevăzută în partea A din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013.

3.6.2.   Rezultatele privind emisiile unui vehicul care a parcurs o distanță mai mare de 100 km după prima sa pornire de la ieșirea din linia de producție și ai cărui factori de deteriorare sunt determinați utilizând procedura prevăzută în apendicele 3 nu depășesc limitele de emisii ale ciclului de încercare de tipul I pentru măsurarea emisiilor în laborator, astfel cum este prevăzut în partea A din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Rezultatele emisiilor unui vehicul, care a parcurs o distanță mai mare de 100 km după prima sa pornire de la ieșirea din linia de producție, factorii de deteriorare determinați utilizând procedura prevăzută în apendicele 3 la prezenta anexă, totalul emisiilor (calculate cu ajutorul ecuațiilor multiplicative sau aditive) și limita de emisie stabilită în anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 se adaugă la raportul de încercare.

3.7.   La cererea producătorului, poate fi calculat și utilizat pentru procedura prevăzută la punctele 3.1 și 3.2 un factor de deteriorare aditiv al emisiilor (D.E.F.). Factorul de deteriorare se calculează pentru poluant după cum urmează:

D. E. F.= Mi2 – Mi1

unde:

Mi1

=

emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 asupra vehiculului în conformitate cu procedura prevăzută la punctele 3.1. și 3.2.

Mi2

=

emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 asupra unui vehicul îmbătrânit în conformitate cu procedura prevăzută la punctul 3.1. sau 3.2.”;

| (e) | în apendicele 1, punctul 2.6.1 se înlocuiește cu următorul text:
  2.6.1.   În scopul acumulării distanței în ciclul SRC-LeCV, categoriile de vehicule L sunt grupate conform tabelului Ap1-1.

  Tabelul Ap1-1


  Grupuri de categorii de vehicule L pentru ciclul SRC-LeCV







  Clasificarea ciclului SRC | Clasificarea WTMC |
| --- | --- | --- |
| | |
| 1 | Clasa 1 |
| 2 | Clasa 2-1 |
| | |
| 2 | Clasa 2-2 |
| 3 | Clasa 3-1 |
| 4 | Clasa 3-2” |

(e)

în apendicele 1, punctul 2.6.1 se înlocuiește cu următorul text:

2.6.1.   În scopul acumulării distanței în ciclul SRC-LeCV, categoriile de vehicule L sunt grupate conform tabelului Ap1-1.

Tabelul Ap1-1

Grupuri de categorii de vehicule L pentru ciclul SRC-LeCV

Clasificarea ciclului SRC

Clasificarea WTMC

1

Clasa 1

2

Clasa 2-1

2

Clasa 2-2

3

Clasa 3-1

4

Clasa 3-2”

| (f) | apendicele 2 se modifică după cum urmează:






  (i) | punctul 1.1 se înlocuiește cu următorul text:
  1.1.   Ciclul încercării de durabilitate cu acumularea kilometrajului (AMA) aprobat de Agenția pentru protecția mediului (EPA – Environmental Protection Agency) a Statelor Unite ale Americii (SUA) este un ciclu de acumulare de kilometri utilizat pentru a uza vehiculele de încercare și dispozitivele acestora de control al poluării, de o manieră repetabilă, dar mult mai puțin reprezentativă pentru flota și traficul UE decât ciclul SRC-LeCV. Ciclul de durabilitate AMA este eliminat treptat pentru vehiculele din clasa III prevăzute la tabelul Ap2-1 din prezentul apendice; totuși, la cererea producătorului, acesta poate fi încă folosit pentru o perioadă tranzitorie, până la 31 decembrie 2024. Vehiculele de încercare de categoria L pot fi supuse ciclului de încercare pe drum, pe o pistă de încercare sau pe un stand cu rulouri folosit pentru acumularea de kilometri.”; |
| --- | --- | --- |

(f)

apendicele 2 se modifică după cum urmează:

(i)

punctul 1.1 se înlocuiește cu următorul text:

1.1.   Ciclul încercării de durabilitate cu acumularea kilometrajului (AMA) aprobat de Agenția pentru protecția mediului (EPA – Environmental Protection Agency) a Statelor Unite ale Americii (SUA) este un ciclu de acumulare de kilometri utilizat pentru a uza vehiculele de încercare și dispozitivele acestora de control al poluării, de o manieră repetabilă, dar mult mai puțin reprezentativă pentru flota și traficul UE decât ciclul SRC-LeCV. Ciclul de durabilitate AMA este eliminat treptat pentru vehiculele din clasa III prevăzute la tabelul Ap2-1 din prezentul apendice; totuși, la cererea producătorului, acesta poate fi încă folosit pentru o perioadă tranzitorie, până la 31 decembrie 2024. Vehiculele de încercare de categoria L pot fi supuse ciclului de încercare pe drum, pe o pistă de încercare sau pe un stand cu rulouri folosit pentru acumularea de kilometri.”;

| (ii) | punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:
  2.1.   În scopul acumulării kilometrajului în ciclul de durabilitate AMA, vehiculele de categoria L sunt grupate în modul următor:

  Tabelul Ap2-1


  Gruparea vehiculelor din categoria L în scopul încercării de durabilitate AMA








  Clasa vehiculelor din categoria L | Cilindreea motorului (cm3) | Vmax (Km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | < 150 | Nu se aplică |
| II | ≥ 150 | < 130 |
| III | ≥ 150 | ≥ 130” |

(ii)

punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:

2.1.   În scopul acumulării kilometrajului în ciclul de durabilitate AMA, vehiculele de categoria L sunt grupate în modul următor:

Tabelul Ap2-1

Gruparea vehiculelor din categoria L în scopul încercării de durabilitate AMA

Clasa vehiculelor din categoria L

Cilindreea motorului (cm3)

Vmax (Km/h)

I

< 150

Nu se aplică

II

≥ 150

< 130

III

≥ 150

≥ 130”

| (g) | se adaugă următoarele apendice 3 și 4:


  „Apendicele 3

  Încercarea de uzură pe standul de durabilitate

  1.   Încercarea de uzură pe standul de durabilitate
  1.1.   Vehiculul încercat în conformitate cu procedura prevăzută în prezentul apendice a parcurs o distanță mai mare de 100 km acumulată după prima sa pornire la ieșirea din linia de producție.
  1.2.   Combustibilul folosit în timpul încercării este cel specificat în apendicele 2 la anexa II.
  2.   Procedura pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie
  2.1.   Se folosește următoarea procedură de încercare de uzură pe standul de încercare în cazul vehiculelor cu motor cu aprindere prin scânteie, inclusiv în cazul vehiculelor hibride care folosesc un catalizator ca principal dispozitiv posttratare de control al emisiilor.
  Pentru încercarea de uzură pe stand este necesară instalarea unui sistem cu catalizator și senzor de oxigen pe un stand de încercare de durabilitate a catalizatorului.
  Încercarea de durabilitate pe standul de încercare se efectuează cu ajutorul următorului ciclul standard de încercare pe stand (SBC) pe o durată calculată cu ajutorul ecuației (BAT) a timpului de uzură pe stand. În ecuația BAT sunt necesare, ca intrări, datele privind funcția timp-temperatură a catalizatorului, măsurate în cursul ciclului standard de drum (SRC-LeCV) descris în apendicele 1. Ca soluție alternativă, dacă este cazul, pot fi utilizate datele privind funcția timp-temperatură a catalizatorului măsurate în cursul ciclului de durabilitate AMA, astfel cum este descris în apendicele 2.
  2.2.   Ciclul standard de încercare pe stand (SBC). Încercarea standard de durabilitate pe stand a catalizatorului se efectuează conform SBC. SBC se realizează pe perioada de timp calculată prin ecuația BAT. SBC este descris în apendicele 4.
  2.3.   Date privind funcția timp-temperatură a catalizatorului. Temperatura catalizatorului se măsoară pe perioada a cel puțin două cicluri complete ale ciclului SRC-LeCV, astfel cum este descris în apendicele 1 sau, după caz, pe perioada a cel puțin două cicluri complete ale ciclului AMA, astfel cum este descris în apendicele 2.
  Temperatura catalizatorului se măsoară în punctul cu cea mai ridicată temperatură de pe catalizatorul cel mai fierbinte al vehiculului supus încercării. Ca soluție alternativă, temperatura poate fi măsurată în alt punct, cu condiția reglării acesteia astfel încât să reprezinte temperatura măsurată în punctul cel mai fierbinte, pe baza unui bun raționament tehnic.
  Temperatura catalizatorului se măsoară cu frecvența minimă de un hertz (o măsurare pe secundă).
  Rezultatele obținute la măsurarea temperaturii catalizatorului se introduc într-o histogramă cu plaje de temperatură de maximum 25 °C.
  2.4.   Timpul pentru încercarea de durabilitate pe stand. Timpul pentru încercarea de durabilitate pe stand se calculează pe baza ecuației timpului de încercare de durabilitate pe stand (BAT), după cum urmează:





  te pentru un interval de temperatură = th e[(R/Tr) - (R/Tv)] |
| --- | --- |

(g)

se adaugă următoarele apendice 3 și 4:

„Apendicele 3

Încercarea de uzură pe standul de durabilitate

1.   Încercarea de uzură pe standul de durabilitate

1.1.   Vehiculul încercat în conformitate cu procedura prevăzută în prezentul apendice a parcurs o distanță mai mare de 100 km acumulată după prima sa pornire la ieșirea din linia de producție.

1.2.   Combustibilul folosit în timpul încercării este cel specificat în apendicele 2 la anexa II.

2.   Procedura pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie

2.1.   Se folosește următoarea procedură de încercare de uzură pe standul de încercare în cazul vehiculelor cu motor cu aprindere prin scânteie, inclusiv în cazul vehiculelor hibride care folosesc un catalizator ca principal dispozitiv posttratare de control al emisiilor.

Pentru încercarea de uzură pe stand este necesară instalarea unui sistem cu catalizator și senzor de oxigen pe un stand de încercare de durabilitate a catalizatorului.

Încercarea de durabilitate pe standul de încercare se efectuează cu ajutorul următorului ciclul standard de încercare pe stand (SBC) pe o durată calculată cu ajutorul ecuației (BAT) a timpului de uzură pe stand. În ecuația BAT sunt necesare, ca intrări, datele privind funcția timp-temperatură a catalizatorului, măsurate în cursul ciclului standard de drum (SRC-LeCV) descris în apendicele 1. Ca soluție alternativă, dacă este cazul, pot fi utilizate datele privind funcția timp-temperatură a catalizatorului măsurate în cursul ciclului de durabilitate AMA, astfel cum este descris în apendicele 2.

2.2.   Ciclul standard de încercare pe stand (SBC). Încercarea standard de durabilitate pe stand a catalizatorului se efectuează conform SBC. SBC se realizează pe perioada de timp calculată prin ecuația BAT. SBC este descris în apendicele 4.

2.3.   Date privind funcția timp-temperatură a catalizatorului. Temperatura catalizatorului se măsoară pe perioada a cel puțin două cicluri complete ale ciclului SRC-LeCV, astfel cum este descris în apendicele 1 sau, după caz, pe perioada a cel puțin două cicluri complete ale ciclului AMA, astfel cum este descris în apendicele 2.

Temperatura catalizatorului se măsoară în punctul cu cea mai ridicată temperatură de pe catalizatorul cel mai fierbinte al vehiculului supus încercării. Ca soluție alternativă, temperatura poate fi măsurată în alt punct, cu condiția reglării acesteia astfel încât să reprezinte temperatura măsurată în punctul cel mai fierbinte, pe baza unui bun raționament tehnic.

Temperatura catalizatorului se măsoară cu frecvența minimă de un hertz (o măsurare pe secundă).

Rezultatele obținute la măsurarea temperaturii catalizatorului se introduc într-o histogramă cu plaje de temperatură de maximum 25 °C.

2.4.   Timpul pentru încercarea de durabilitate pe stand. Timpul pentru încercarea de durabilitate pe stand se calculează pe baza ecuației timpului de încercare de durabilitate pe stand (BAT), după cum urmează:

te pentru un interval de temperatură = th e[(R/Tr) - (R/Tv)]

| te total = suma te a tuturor plajelor de temperatură |
| --- |

te total = suma te a tuturor plajelor de temperatură

| timpul încercării de durabilitate pe stand = A (te total) |
| --- |

timpul încercării de durabilitate pe stand = A (te total)

unde:

| A | = | 1,1 Această valoare servește la ajustarea timpului de uzură al catalizatorului pentru a ține cont de deteriorările cauzate de alte surse decât uzura termică a catalizatorului. |
| --- | --- | --- |
| R | = | reactivitatea termică a catalizatorului = 18 500 . |
| th | = | Timpul (în ore) măsurat pentru intervalul de temperatură prevăzut în histograma de temperaturi ale catalizatorului vehiculului, ajustat pe baza duratei de viață utilă totale [de exemplu, dacă histograma reprezintă 400 km, iar durata de viață utilă este, de exemplu, pentru Le3, echivalentă cu 20 000 km, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, atunci toate intrările de timp din histogramă se înmulțesc cu 50 (20 000 /400)]. |
| Te total | = | Timpul echivalent (în ore) necesar pentru uzura catalizatorului la temperatura Tr pe standul de încercare privind uzura catalizatorului, utilizând ciclul de uzură pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare atins de catalizator din cauza dezactivării termice pe o distanță corespunzătoare duratei de viață utile specifice clasei de vehicule din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, de exemplu, 20 000 km pentru Le3. |
| te pentru un interval de temperatură | = | Timpul echivalent (în ore) necesar pentru uzura catalizatorului la temperatura Tr pe standul de încercare privind uzura catalizatorului, utilizând ciclul de uzură pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare atins de catalizator din cauza dezactivării termice la intervalul de temperatură Tv pe o distanță corespunzătoare duratei de viață utile specifice clasei de vehicule din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, de exemplu, 20 000 km pentru Le3. |
| Tr | = | temperatura de referință efectivă (în °K) a catalizatorului pe standul de încercare al catalizatorului în timpul ciclului încercării de durabilitate pe stand. Temperatura efectivă este temperatura constantă care ar provoca același nivel de uzură obținut la diferitele temperaturi observate pe perioada ciclului încercării de durabilitate pe stand. |
| Tv | = | temperatura în punctul median (în °K) al intervalului de temperatură din histograma de temperaturi a catalizatorului vehiculului în cursul rulării pe drum. |

A

=

1,1 Această valoare servește la ajustarea timpului de uzură al catalizatorului pentru a ține cont de deteriorările cauzate de alte surse decât uzura termică a catalizatorului.

R

=

reactivitatea termică a catalizatorului = 18 500 .

th

=

Timpul (în ore) măsurat pentru intervalul de temperatură prevăzut în histograma de temperaturi ale catalizatorului vehiculului, ajustat pe baza duratei de viață utilă totale [de exemplu, dacă histograma reprezintă 400 km, iar durata de viață utilă este, de exemplu, pentru Le3, echivalentă cu 20 000 km, în conformitate cu anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, atunci toate intrările de timp din histogramă se înmulțesc cu 50 (20 000 /400)].

Te total

=

Timpul echivalent (în ore) necesar pentru uzura catalizatorului la temperatura Tr pe standul de încercare privind uzura catalizatorului, utilizând ciclul de uzură pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare atins de catalizator din cauza dezactivării termice pe o distanță corespunzătoare duratei de viață utile specifice clasei de vehicule din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, de exemplu, 20 000 km pentru Le3.

te pentru un interval de temperatură

=

Timpul echivalent (în ore) necesar pentru uzura catalizatorului la temperatura Tr pe standul de încercare privind uzura catalizatorului, utilizând ciclul de uzură pentru obținerea aceluiași nivel de deteriorare atins de catalizator din cauza dezactivării termice la intervalul de temperatură Tv pe o distanță corespunzătoare duratei de viață utile specifice clasei de vehicule din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 168/2013, de exemplu, 20 000 km pentru Le3.

Tr

=

temperatura de referință efectivă (în °K) a catalizatorului pe standul de încercare al catalizatorului în timpul ciclului încercării de durabilitate pe stand. Temperatura efectivă este temperatura constantă care ar provoca același nivel de uzură obținut la diferitele temperaturi observate pe perioada ciclului încercării de durabilitate pe stand.

Tv

=

temperatura în punctul median (în °K) al intervalului de temperatură din histograma de temperaturi a catalizatorului vehiculului în cursul rulării pe drum.

2.5.   Temperatura de referință efectivă în ciclul standard de încercare pe stand (SBC). Temperatura efectivă de referință a SBC se determină, în funcție de modelul de catalizator real și de încercarea de uzură pe stand efectivă, pe baza următoarelor proceduri:

| (a) | măsurarea datelor pentru funcția timp-temperatură din sistemul catalizatorului pe standul de uzură a catalizatorului, conform SBC. Temperatura catalizatorului se măsoară în punctul cu cea mai ridicată temperatură de pe catalizatorul cel mai fierbinte din sistem. Ca soluție alternativă, temperatura poate fi măsurată în alt punct, cu condiția ajustării acesteia astfel încât să reprezinte temperatura măsurată în punctul cel mai fierbinte.
  Temperatura catalizatorului se măsoară cu frecvența minimă de un hertz (o măsurare pe secundă) pentru o perioadă de cel puțin 20 de minute de încercare de durabilitate pe stand. Rezultatele obținute la măsurarea temperaturii catalizatorului se introduc într-o histogramă cu plaje de temperatură de maxim 10 °C; |
| --- | --- |

(a)

măsurarea datelor pentru funcția timp-temperatură din sistemul catalizatorului pe standul de uzură a catalizatorului, conform SBC. Temperatura catalizatorului se măsoară în punctul cu cea mai ridicată temperatură de pe catalizatorul cel mai fierbinte din sistem. Ca soluție alternativă, temperatura poate fi măsurată în alt punct, cu condiția ajustării acesteia astfel încât să reprezinte temperatura măsurată în punctul cel mai fierbinte.

Temperatura catalizatorului se măsoară cu frecvența minimă de un hertz (o măsurare pe secundă) pentru o perioadă de cel puțin 20 de minute de încercare de durabilitate pe stand. Rezultatele obținute la măsurarea temperaturii catalizatorului se introduc într-o histogramă cu plaje de temperatură de maxim 10 °C;

| (b) | ecuația BAT se folosește pentru calculul temperaturii de referință efective prin schimbări iterative ale temperaturii de referință (Tr) până când timpul de uzură calculat este cel puțin egal cu timpul reprezentat în histograma de temperaturi a catalizatorului. Temperatura rezultantă este temperatura efectivă de referință pe SBC pentru sistemul de catalizator și standul de durabilitate respective. |
| --- | --- |

(b)

ecuația BAT se folosește pentru calculul temperaturii de referință efective prin schimbări iterative ale temperaturii de referință (Tr) până când timpul de uzură calculat este cel puțin egal cu timpul reprezentat în histograma de temperaturi a catalizatorului. Temperatura rezultantă este temperatura efectivă de referință pe SBC pentru sistemul de catalizator și standul de durabilitate respective.

2.6.   Standul pentru încercarea de durabilitate a catalizatorului. Standul pentru încercarea de durabilitate a catalizatorului corespunde SBC și asigură debitul de evacuare și nivelul de emisii corespunzătoare debitului gazelor de evacuare ale motorului pentru care este conceput catalizatorul, gazelor de evacuare componente, precum și temperaturii gazelor de evacuare în amonte de catalizator.

Toate echipamentele și procedurile pentru încercarea de durabilitate pe stand înregistrează informații adecvate (precum rapoartele A/F și timp-temperatură măsurate în catalizator) pentru a asigura atingerea efectivă a unui nivel de uzură suficient.

2.7.   Încercările necesare. Pentru calculul factorilor de deteriorare, trebuie efectuate cel puțin două încercări de tip 1 înaintea încercării de uzură pe standul de durabilitate a echipamentelor pentru controlul emisiilor și cel puțin două încercări de tip 1 după reinstalarea pe stand a echipamentelor pentru controlul emisiilor uzate.

Calculul factorilor de deteriorare trebuie efectuat în conformitate cu metodele de calcul mai jos.

Se calculează un factor de deteriorare multiplicativ pentru emisiile de gaze de evacuare pentru fiecare poluant, după cum urmează:

Formula

unde:

| Mi1 | = | emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 a vehiculului specificat la punctul 1.1 din prezentul apendice. |
| --- | --- | --- |
| Mi2 | = | emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 a unui vehicul uzat conform procedurii prevăzute în prezenta anexă. |

Mi1

=

emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 a vehiculului specificat la punctul 1.1 din prezentul apendice.

Mi2

=

emisiile masice ale poluantului i în g/kg după încercarea de tipul 1 a unui vehicul uzat conform procedurii prevăzute în prezenta anexă.

Valorile interpolate trebuie înregistrate cu cel puțin patru zecimale, înainte de a fi împărțite una la alta pentru a determina factorul de deteriorare. Rezultatul trebuie să fie rotunjit la trei zecimale.

În cazul în care un factor de deteriorare este mai mic decât 1, trebuie considerat egal cu 1.

La cererea producătorului, poate fi utilizat un factor de deteriorare aditiv pentru emisiile de gaze de evacuare; pentru fiecare gaz poluant, acesta se calculează după cum urmează:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

„Apendicele 4

Ciclul standard de încercare pe stand (SBC).

1.   Introducere

Procedura standard privind încercarea de durabilitate constă în uzura unui sistem de catalizator/senzor(i) de oxigen pe un stand de durabilitate conform ciclului de încercare pe stand (SBC) descris în prezentul apendice. Ciclul SBC necesită un stand de durabilitate prevăzut cu un motor la sursa de alimentare a gazului pentru catalizator. SBC este un ciclu de 60 de secunde care se repetă pe standul de durabilitate de câte ori este necesar pentru ca încercarea de uzură să fie efectuată conform perioadei de timp prescrise. SBC se definește pe baza temperaturii catalizatorului, a raportului aer/combustibil pentru motor (A/C) și a cantității de injecție secundară cu aer adăugată în amonte de primul catalizator.

2.   Controlul temperaturii catalizatorului

2.1.   Temperatura catalizatorului se măsoară în patul catalizatorului în punctul cu cea mai ridicată temperatură al catalizatorului cel mai fierbinte. Ca soluție alternativă, temperatura gazului de alimentare poate fi măsurată și transformată în temperatură a patului catalizatorului folosind o transformare liniară calculată pe baza datelor de corelare colectate la standul de proiectare și de durabilitate a catalizatorului, care urmează a fi utilizat în procesul de uzură.

2.2.   Se reglează temperatura catalizatorului la funcționare stoichiometrică (de la 1 până la 40 de secunde pe ciclu) la o temperatură de minim 800 °C (± 10 °C) prin selectarea turației, sarcinii și timpului de aprindere prin scânteie adecvate ale motorului. Se reglează temperatura maximă din catalizator pe perioada ciclului la 890 °C (± 10 °C) prin selectarea raportului A/C adecvat în faza «îmbogățită» descrisă în tabelul de mai jos.

2.3.   Dacă se utilizează o temperatură de control joasă diferită de cea de 800 °C, atunci temperatura de control ridicată este cu 90 °C mai mare decât temperatura de control joasă.

Ciclul standard de încercare pe stand (SBC)

| Timpul
  (secunde) | Raportul aer/combustibil (A/C) | Injecție de aer secundar |
| --- | --- | --- |
| 1-40 | Stoichiometric cu sarcina, timpul de aprindere și turația motorului reglate pentru obținerea unei temperaturi minime de 800 °C în catalizator | Nu există |
| 41-45 | «Îmbogățit» (raportul A/C selectat pentru a atinge o temperatură maximă a catalizatorului de-a lungul întregului ciclu de 890 °C sau cu 90 °C mai mare decât temperatura de control joasă) | Nu există |
| 46-55 | «Îmbogățit» (raportul A/C selectat pentru a atinge o temperatură maximă a catalizatorului de-a lungul întregului ciclu de 890 °C sau cu 90 °C mai mare decât temperatura de control joasă) | 3 % (± 0,1 %) |
| 56-60 | Stoichiometric cu aceeași sarcină, timp de aprindere și turație a motorului ca cele utilizate în intervalul 1-40 secunde al ciclului | 3 % (± 0,1 %) |

Timpul

(secunde)

Raportul aer/combustibil (A/C)

Injecție de aer secundar

1-40

Stoichiometric cu sarcina, timpul de aprindere și turația motorului reglate pentru obținerea unei temperaturi minime de 800 °C în catalizator

Nu există

41-45

«Îmbogățit» (raportul A/C selectat pentru a atinge o temperatură maximă a catalizatorului de-a lungul întregului ciclu de 890 °C sau cu 90 °C mai mare decât temperatura de control joasă)

Nu există

46-55

«Îmbogățit» (raportul A/C selectat pentru a atinge o temperatură maximă a catalizatorului de-a lungul întregului ciclu de 890 °C sau cu 90 °C mai mare decât temperatura de control joasă)

3 % (± 0,1 %)

56-60

Stoichiometric cu aceeași sarcină, timp de aprindere și turație a motorului ca cele utilizate în intervalul 1-40 secunde al ciclului

3 % (± 0,1 %)

Ciclul standard de încercare pe stand (SBC)

Stoichiometric

Raport Aer/Combustibil

„Îmbogățit”

Aer secundar

Timpul (secunde)

Injecția de aer (%)

Raport Aer/Combustibil

Controlul temperaturii catalizatorului la 800 °C

3.   Echipamentul și procedurile privind standul pentru încercări de durabilitate

3.1.   Configurația standului pentru încercări de durabilitate. Standul pentru încercări de durabilitate asigură debitul adecvat al gazelor de evacuare, temperatura, raportul aer-combustibil, componentele gazelor de evacuare și injecția secundară de aer la în catalizator.

Standul pentru încercări de durabilitate standard constă într-un motor,un controlor al motorului și un dinamometru pentru motor. Se acceptă și alte configurații (de exemplu, instalarea întregului vehicul pe un stand cu role sau un arzător care asigură condiții de evacuare corecte), cu condiția îndeplinirii condițiilor privind intrarea în catalizator și caracteristicile de control specificate în prezentul apendice.

Un singur stand de durabilitate poate avea debitul de evacuare împărțit în mai multe fluxuri, cu condiția ca fiecare dintre acestea să îndeplinească cerințele din prezentul apendice. Dacă standul are mai mult de un flux de evacuare, se pot uza simultan sisteme cu catalizatoare multiple.

3.2.   Instalarea sistemului de evacuare. Pe stand se instalează întregul sistem cu catalizator (catalizatoare) și senzor(i) de oxigen, împreună cu toate conductele de evacuare care conectează aceste componente. În cazul motoarelor cu fluxuri multiple de evacuare, fiecare bloc al sistemului de evacuare se instalează separat în paralel pe stand.

În cazul sistemelor de evacuare care conțin mai multe catalizatoare dispuse în serie, întregul sistem catalizator, care include toate catalizatoarele, toți senzorii de oxigen și conductele de evacuare aferente, se instalează ca unitate pentru încercarea de durabilitate. În mod alternativ, fiecare catalizator individual poate fi uzat separat pentru o perioadă de timp corespunzătoare.

3.3.   Măsurarea temperaturii. Temperatura catalizatorului se măsoară cu ajutorul unui termocuplu amplasat în patul catalizatorului, la punctul cu temperatura cea mai ridicată de pe catalizatorul cel mai fierbinte. Ca o soluție alternativă, temperatura gazului de alimentare imediat în amonte de admisia catalizatorului poate fi măsurată și transformată în temperatură a patului catalizatorului folosind o transformare liniară calculată pe baza datelor de corelare colectate la standul de proiectare și durabilitate a catalizatorului care urmează a fi utilizat în procesul de uzură. Temperatura catalizatorului se înregistrează digital cu frecvența de 1 hertz (o măsurare pe secundă).

3.4.   Măsurarea raportului aer/combustibil. Se asigură toate condițiile pentru a măsura raportul aer/combustibil (A/C) cât mai aproape posibil de admisia catalizatorului și de flanșele de evacuare (prin utilizarea, de exemplu, a unui senzor de oxigen cu domeniu de măsurare larg). Informațiile furnizate de senzorii respectivi se înregistrează digital cu frecvența de 1 hertz (o măsurare pe secundă).

3.5.   Egalizarea debitului de evacuare. Se iau măsuri pentru a asigura trecerea unei cantități corespunzătoare din fluxul de gaze de evacuare (măsurat în grame/secundă la funcționare stoichiometrică, cu o toleranță de ± 5 grame/secundă) prin fiecare sistem catalizator care este uzat pe stand.

Debitul corespunzător se determină pe baza debitului de evacuare înregistrat în motorul vehiculului original la viteză și sarcină constante selectate pentru încercarea de durabilitate pe stand specificată la punctul 3.6.

3.6.   Configurația. Turația motorului, sarcina și timpul de aprindere sunt selectate pentru obținerea unei temperaturi în patul catalizatorului de 800 °C (±10 °C) la funcționare stoichiometrică constantă.

Sistemul de injecție a aerului este reglat pentru a asigura debitul de aer necesar pentru a produce 3,0 % oxigen (± 0,1 %) la un flux de evacuare stoichiometric constant în amonte de primul catalizator. O citire tipică la punctul de măsurare în amonte a raportului A/C (conform cerințelor de la punctul 5) este lambda 1,16 (ceea ce reprezintă un procent de aproximativ 3 % oxigen).

Cu injecția de aer activată, se reglează raportul A/C la poziția «îmbunătățit» pentru a produce o temperatură în patul catalizatorului de 890 °C (± 10 °C). O valoare A/F obișnuită pentru această etapă este lambda 0,94 (aproximativ 2 % CO).

3.7.   Ciclul de uzură. Procedurile standard de încercare de durabilitate pe stand folosesc ciclul standard de încercare pe stand (SBC). SBC se repetă până la obținerea gradului de uzură calculat prin ecuația timpului pentru încercarea de durabilitate pe stand (BAT).

3.8.   Asigurarea calității. Temperaturile și raporturile A/F de la punctele 3.3 și 3.4 se revizuiesc periodic (la cel mult 50 de ore) în timpul procesului de uzură. Se efectuează ajustările necesare pentru a asigura respectarea întru totul a SBC pe durata întregului proces de uzură.

După finalizarea procesului de uzură, datele pentru funcția timp-temperatură colectate la catalizator pe parcursul procesului de uzură se introduc într-o histogramă cu grupe de temperatură care nu variază cu mai mult de 10 °C. Ecuația BAT și temperatura de referință efectivă calculată pentru ciclul de uzură în conformitate cu punctul 2.4 din apendicele 3 la anexa VI se utilizează pentru a stabili dacă, într-adevăr, catalizatorul a atins gradul corespunzător de uzură termică. Încercarea de durabilitate pe stand se extinde dacă efectul termic al timpului de uzură calculat nu este de cel puțin 95 % din uzura termică vizată.

3.9.   Pornirea și oprirea. Se iau toate măsurile pentru a garanta că la pornire sau oprire nu se atinge temperatura maximă de deteriorare rapidă a catalizatorului (de exemplu 1 050 °C). Pentru a micșora acest risc se pot utiliza proceduri speciale pentru porniri și opriri la temperaturi scăzute.

4.   Determinarea experimentală a factorului R pentru procedurile de încercare de uzură pe standul de încercare de durabilitate

4.1.   Factorul R este coeficientul de reactivitate termică a catalizatorului folosit în ecuația privind timpul de încercare de durabilitate pe stand (BAT). Producătorii pot determina experimental valoarea R prin următoarele proceduri.

4.2.   Pe baza ciclului de încercare aplicabil și a echipamentelor de încercare a anduranței pe stand, se uzează câteva catalizatoare (cel puțin 3 catalizatoare de același tip) la temperaturi de control diferite situate între temperatura normală de funcționare și temperatura limită de deteriorare. Se măsoară emisiile [sau ineficiența catalizatorului (eficiența catalizatorului 1)] corespunzătoare fiecărei componente a gazelor de evacuare. Se asigură obținerea la încercarea finală a unor date cuprinse între cele corespunzătoare unei emisii standard și cele corespunzătoare unei emisii duble față de cea standard.

4.3.   Se estimează valoarea R și se calculează temperatura de referință efectivă (Tr) pentru ciclul de încercare de durabilitate pe stand pentru fiecare temperatură de control, în conformitate cu punctul 2.4 din apendicele 3 la anexa VI.

4.4.   Se reprezintă grafic emisiile (sau ineficiența catalizatorului) în funcție de timpul de uzură, pentru fiecare catalizator. Se calculează dreapta celei mai bune aproximări liniare a acestei funcții prin metoda celor mai mici pătrate. Pentru ca setul de date să fie utilizabil în acest scop, datele trebuie să aibă o ordonată la origine cuprinsă între 0 și 6 400 km. A se vedea exemplul din graficul de mai jos.

4.5.   Se calculează panta dreptei celei mai bune aproximări liniare pentru fiecare temperatură de uzură.

4.6.   Se reprezintă grafic logaritmul natural (ln) al pantei dreptei corespunzătoare fiecărei aproximări liniare obținute prin metoda celor mai mici pătrate (determinate la punctul 4.5) pe axa verticală, în funcție de inversa temperaturii de uzură [1/(temperatura de uzură, în Kelvin)] pe axa orizontală. Se calculează pe baza datelor dreapta corespunzătoare celei mai bune aproximări liniare a acestei funcții prin metoda celor mai mici pătrate. Panta dreptei este factorul R. A se vedea următorul grafic ca exemplu.

Uzura catalizatorului

2 × std

1 × std

Emisii

Temp A

Temp C

Temp B

Timpul de uzură (ore)

4K

4.7.   Se compară factorul R cu valoarea inițială care a fost utilizată în conformitate cu punctul 4.3. Dacă factorul R astfel calculat diferă de valoarea inițială cu mai mult de 5 %, se alege un nou factor R aflat între valoarea inițială si cea calculată și apoi se repetă pașii de la punctul 4 pentru a obține un nou factor R. Se repetă acest proces până când factorul R calculat diferă cu mai puțin de 5 % față de valoarea factorului R presupusă inițial.

4.8.   Se compară factorul R determinat separat pentru fiecare element constituent al gazelor de evacuare. Pentru ecuația BAT se folosește cel mai mic factor R (situația cea mai defavorabilă).

Determinarea factorului R

1/(temperature de uzură)

pantă = viteza de modificare a emisiilor/timp

1/TC

1/TB

1/TA

-Ln(pantă)

| 6. | Anexa VIII se modifică după cum urmează:






  (a) | punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:
  1.2.   Producătorul pune la dispoziție componentele sau dispozitivele electrice defecte care vor fi utilizate pentru simularea defecțiunilor. La măsurarea efectuată în cadrul ciclului corespunzător de încercare de tipul I, astfel de componente sau dispozitive defecte nu trebuie să cauzeze emisii ale vehiculului care să depășească valorile limită OBD cu mai mult de 20 %, aceste valori fiind stabilite în partea B din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Pentru defecțiunile electrice (scurt circuit/circuit deschis), emisiile pot să depășească limitele emisiilor stabilite în partea B din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 cu mai mult de 20 de procente.
  În cazul în care vehiculul este supus unei încercări fiind echipat cu componenta sau sistemul defect, sistemul OBD se omologhează dacă MI se activează. Sistemul OBD se omologhează, de asemenea, în cazul în care MI se activează sub valorile-limită ale OBD.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Anexa VIII se modifică după cum urmează:

(a)

punctul 1.2 se înlocuiește cu următorul text:

1.2.   Producătorul pune la dispoziție componentele sau dispozitivele electrice defecte care vor fi utilizate pentru simularea defecțiunilor. La măsurarea efectuată în cadrul ciclului corespunzător de încercare de tipul I, astfel de componente sau dispozitive defecte nu trebuie să cauzeze emisii ale vehiculului care să depășească valorile limită OBD cu mai mult de 20 %, aceste valori fiind stabilite în partea B din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013. Pentru defecțiunile electrice (scurt circuit/circuit deschis), emisiile pot să depășească limitele emisiilor stabilite în partea B din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 168/2013 cu mai mult de 20 de procente.

În cazul în care vehiculul este supus unei încercări fiind echipat cu componenta sau sistemul defect, sistemul OBD se omologhează dacă MI se activează. Sistemul OBD se omologhează, de asemenea, în cazul în care MI se activează sub valorile-limită ale OBD.”;

| (b) | punctul 3.1.2 se înlocuiește cu următorul text:
  3.1.2.   În cazul aplicării procedurii pentru încercarea de durabilitate prevăzute la articolul 23 alineatul (3) litera (a) sau (b) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sau a celei prevăzute la punctul 3.6 din anexa VI la prezentul regulament, vehiculele de încercare se echipează cu componente pentru controlul emisiilor uzate utilizate pentru încercările de durabilitate, precum și în scopul aplicării prezentei anexe, iar încercările de mediu ale OBD sunt în final verificate și consemnate la încheierea încercărilor de durabilitate de tipul V. La cererea producătorului, se poate utiliza pentru aceste încercări demonstrative ale sistemului OBD un vehicul care prezintă caracteristici adecvate de uzură și reprezentativitate.”; |
| --- | --- |

(b)

punctul 3.1.2 se înlocuiește cu următorul text:

3.1.2.   În cazul aplicării procedurii pentru încercarea de durabilitate prevăzute la articolul 23 alineatul (3) litera (a) sau (b) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013 sau a celei prevăzute la punctul 3.6 din anexa VI la prezentul regulament, vehiculele de încercare se echipează cu componente pentru controlul emisiilor uzate utilizate pentru încercările de durabilitate, precum și în scopul aplicării prezentei anexe, iar încercările de mediu ale OBD sunt în final verificate și consemnate la încheierea încercărilor de durabilitate de tipul V. La cererea producătorului, se poate utiliza pentru aceste încercări demonstrative ale sistemului OBD un vehicul care prezintă caracteristici adecvate de uzură și reprezentativitate.”;

| (c) | se introduce următorul punct 8.1.1:
  8.1.1.   Pentru demonstrarea defecțiunilor electrice (scurt circuit/circuit deschis), nu este necesar să fie efectuată încercarea de tipul I. Producătorul poate demonstra aceste moduri de avarie în condiții de conducere în care este utilizată componenta în cauză și în care condițiile de monitorizare sunt îndeplinite. Aceste condiții trebuie să fie documentate în documentația de omologare de tip.”; |
| --- | --- |

(c)

se introduce următorul punct 8.1.1:

8.1.1.   Pentru demonstrarea defecțiunilor electrice (scurt circuit/circuit deschis), nu este necesar să fie efectuată încercarea de tipul I. Producătorul poate demonstra aceste moduri de avarie în condiții de conducere în care este utilizată componenta în cauză și în care condițiile de monitorizare sunt îndeplinite. Aceste condiții trebuie să fie documentate în documentația de omologare de tip.”;

| (d) | se introduce următorul punct 8.2.3:
  8.2.3.   Utilizarea de cicluri de precondiționare suplimentare sau alte metode de precondiționare trebuie documentată în documentația de omologare de tip.”; |
| --- | --- |

(d)

se introduce următorul punct 8.2.3:

8.2.3.   Utilizarea de cicluri de precondiționare suplimentare sau alte metode de precondiționare trebuie documentată în documentația de omologare de tip.”;

| (e) | punctul 8.4.1.1 se înlocuiește cu următorul text:
  8.4.1.1.   După precondiționarea vehiculului în conformitate cu punctul 8.2, vehiculul de încercare este supus unei încercări de tip I adecvate.
  Indicatorul de defecțiune trebuie să se declanșeze înainte de sfârșitul acestei încercări în toate condițiile menționate la punctele 8.4.1.2- 8.4.1.6. MI poate fi activat în timpul precondiționării. Autoritatea de omologare poate înlocui aceste condiții cu altele în conformitate cu punctul 8.4.1.6. Totuși, numărul total de defecțiuni simulate nu trebuie să fie mai mare de patru pentru procedura de omologare.
  Pentru vehicule cu bicombustibil pe gaz, ambele tipuri de combustibil vor fi folosite în cadrul numărului maxim de patru simulări de defecțiuni, la alegerea autorității de omologare.” |
| --- | --- |

(e)

punctul 8.4.1.1 se înlocuiește cu următorul text:

8.4.1.1.   După precondiționarea vehiculului în conformitate cu punctul 8.2, vehiculul de încercare este supus unei încercări de tip I adecvate.

Indicatorul de defecțiune trebuie să se declanșeze înainte de sfârșitul acestei încercări în toate condițiile menționate la punctele 8.4.1.2- 8.4.1.6. MI poate fi activat în timpul precondiționării. Autoritatea de omologare poate înlocui aceste condiții cu altele în conformitate cu punctul 8.4.1.6. Totuși, numărul total de defecțiuni simulate nu trebuie să fie mai mare de patru pentru procedura de omologare.

Pentru vehicule cu bicombustibil pe gaz, ambele tipuri de combustibil vor fi folosite în cadrul numărului maxim de patru simulări de defecțiuni, la alegerea autorității de omologare.”

| 6. | Anexa X se modifică după cum urmează:






  (a) | în apendicele 1, punctul 8.1 se înlocuiește cu următorul text:
  8.1.   Viteza maximă a vehiculului, astfel cum a fost determinată de către serviciul tehnic și aprobată de autoritatea de omologare, poate să difere față de valoarea precizată la punctul 7 cu ± 10 % pentru vehicule cu Vmax ≤ 30 km/h și cu ± 5 % pentru vehicule cu Vmax > 30 km/h.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Anexa X se modifică după cum urmează:

(a)

în apendicele 1, punctul 8.1 se înlocuiește cu următorul text:

8.1.   Viteza maximă a vehiculului, astfel cum a fost determinată de către serviciul tehnic și aprobată de autoritatea de omologare, poate să difere față de valoarea precizată la punctul 7 cu ± 10 % pentru vehicule cu Vmax ≤ 30 km/h și cu ± 5 % pentru vehicule cu Vmax > 30 km/h.”;

max

max

| (b) | apendicele 4 se modifică după cum urmează:






  (i) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Cerințe privind metoda de măsurare a puterii maxime continue nominale, a distanței de întrerupere și a factorului maxim de asistență pentru un vehicul din categoria L1e proiectat pentru a fi propulsat prin pedalare menționat la articolul 3 alineatul (94) litera (b) și pentru vehiculele cu pedale menționate la articolul alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013”; |
| --- | --- | --- |

(b)

apendicele 4 se modifică după cum urmează:

(i)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Cerințe privind metoda de măsurare a puterii maxime continue nominale, a distanței de întrerupere și a factorului maxim de asistență pentru un vehicul din categoria L1e proiectat pentru a fi propulsat prin pedalare menționat la articolul 3 alineatul (94) litera (b) și pentru vehiculele cu pedale menționate la articolul alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013”;

| (ii) | se introduce următorul punct 1.3:
  1.3.   Vehiculele cu pedale cu pedalare asistată menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013.”; |
| --- | --- |

(ii)

se introduce următorul punct 1.3:

1.3.   Vehiculele cu pedale cu pedalare asistată menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 168/2013.”;

| (iii) | punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.2.   Procedură de încercare efectuată cu scopul de a măsura puterea maximă continuă nominală
  Puterea maximă continuă nominală se măsoară în conformitate cu apendicele 3 sau, în mod alternativ, în conformitate cu procedura de încercare prevăzută în secțiunea 4.2.7 a standardului EN 15194:2009.” |
| --- | --- |

(iii)

punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.2.   Procedură de încercare efectuată cu scopul de a măsura puterea maximă continuă nominală

Puterea maximă continuă nominală se măsoară în conformitate cu apendicele 3 sau, în mod alternativ, în conformitate cu procedura de încercare prevăzută în secțiunea 4.2.7 a standardului EN 15194:2009.”

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/296 AL COMISIEI

din 27 februarie 2018

privind neaprobarea substanței active extract de Reynoutria sachalinensis, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, la 3 noiembrie 2011, Regatul Unit a primit, din partea societății Marrone Bio innovations, o cerere de aprobare a substanței active extract de Reynoutria sachalinensis. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, la 3 noiembrie 2011, Regatul Unit a primit, din partea societății Marrone Bio innovations, o cerere de aprobare a substanței active extract de Reynoutria sachalinensis.

| (2) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul menționat, la 11 mai 2012, statul membru raportor a notificat solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) admisibilitatea cererii din 21 martie 2012. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul menționat, la 11 mai 2012, statul membru raportor a notificat solicitantului, celorlalte state membre, Comisiei și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) admisibilitatea cererii din 21 martie 2012.

| (3) | Pentru substanța activă respectivă, au fost evaluate efectele asupra sănătății animale și umane și asupra mediului, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul menționat, pentru utilizările propuse de solicitant. Statul membru raportor a prezentat Comisiei și autorității un proiect de raport de evaluare la data de 22 iulie 2014. |
| --- | --- |

(3)

Pentru substanța activă respectivă, au fost evaluate efectele asupra sănătății animale și umane și asupra mediului, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul menționat, pentru utilizările propuse de solicitant. Statul membru raportor a prezentat Comisiei și autorității un proiect de raport de evaluare la data de 22 iulie 2014.

| (4) | Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul menționat, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare efectuată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea s-a conformat articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul menționat, autoritatea a cerut solicitantului să furnizeze informații suplimentare statelor membre, Comisiei și autorității. Evaluarea informațiilor suplimentare efectuată de către statul membru raportor a fost transmisă autorității sub forma unui proiect de raport de evaluare actualizat.

| (5) | Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și de către autoritate. Autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa privind evaluarea riscurilor prezentate de substanța activă extract de Reynoutria sachalinensis (2) la 31 august 2015. |
| --- | --- |

(5)

Proiectul de raport de evaluare a fost examinat de către statele membre și de către autoritate. Autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa privind evaluarea riscurilor prezentate de substanța activă extract de Reynoutria sachalinensis (2) la 31 august 2015.

| (6) | Prin scrisoarea din 16 octombrie 2017, societatea Marrone Bio innovations și-a retras cererea de aprobare a extractului de Reynoutria sachalinensis. Ca urmare a retragerii cererii, extractul de Reynoutria sachalinensis nu ar trebui aprobat în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 16 octombrie 2017, societatea Marrone Bio innovations și-a retras cererea de aprobare a extractului de Reynoutria sachalinensis. Ca urmare a retragerii cererii, extractul de Reynoutria sachalinensis nu ar trebui aprobat în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (7) | Prezentul regulament nu exclude posibilitatea prezentării unei noi cereri pentru extractul de Reynoutria sachalinensis, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Prezentul regulament nu exclude posibilitatea prezentării unei noi cereri pentru extractul de Reynoutria sachalinensis, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Neaprobarea substanței active

Substanța activă extract de Reynoutria sachalinensis nu se aprobă.

Reynoutria sachalinensis

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 februarie 2018.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  EFSA, 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active extract de Reynoutria sachalinensis). EFSA Journal 2015;13(9):4221, p. 73, disponibil online la adresa: www.efsa.europa.eu/efsajournal

2

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Reynoutria sachalinensis extract

inter pares

Reynoutria sachalinensis

---

DECIZII

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/33

---

DECIZIA (PESC) 2018/297 A CONSILIULUI

din 20 februarie 2018

de numire a președintelui Comitetului militar al Uniunii Europene

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 240,

având în vedere Decizia 2001/79/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2001 privind înființarea Comitetului militar al Uniunii Europene (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Decizia 2001/79/PESC, președintele Comitetului militar al Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul militar”) se numește de către Consiliu la recomandarea Comitetului militar întrunit la nivel de șefi de stat major. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din decizia menționată, mandatul președintelui Comitetului militar este de trei ani, cu excepția cazului în care Consiliul decide altfel. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Decizia 2001/79/PESC, președintele Comitetului militar al Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul militar”) se numește de către Consiliu la recomandarea Comitetului militar întrunit la nivel de șefi de stat major. În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din decizia menționată, mandatul președintelui Comitetului militar este de trei ani, cu excepția cazului în care Consiliul decide altfel.

| (2) | La 15 decembrie 2014, Consiliul l-a numit pe generalul Mikhail KOSTARAKOS în calitatea de președinte al Comitetului militar (denumit în continuare „CEUMC”) pentru o perioadă de trei ani începând din 6 noiembrie 2015 (2). |
| --- | --- |

(2)

La 15 decembrie 2014, Consiliul l-a numit pe generalul Mikhail KOSTARAKOS în calitatea de președinte al Comitetului militar (denumit în continuare „CEUMC”) pentru o perioadă de trei ani începând din 6 noiembrie 2015 (2).

| (3) | În cadrul reuniunii sale din 6-7 noiembrie 2017, Comitetul militar, întrunit la nivel de șefi de stat major, a recomandat numirea generalului Claudio GRAZIANO în calitate de președinte al Comitetului militar, cu titlu excepțional, pentru o perioadă de trei ani și jumătate. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul reuniunii sale din 6-7 noiembrie 2017, Comitetul militar, întrunit la nivel de șefi de stat major, a recomandat numirea generalului Claudio GRAZIANO în calitate de președinte al Comitetului militar, cu titlu excepțional, pentru o perioadă de trei ani și jumătate.

| (4) | Comitetul militar a recomandat ca mandatul generalului Claudio GRAZIANO să fie prelungit, cu titlu excepțional, pentru o perioadă mai lungă de trei ani pentru a muta înlocuirea CEUMC în mod permanent într-o perioadă mai adecvată a anului, |
| --- | --- |

(4)

Comitetul militar a recomandat ca mandatul generalului Claudio GRAZIANO să fie prelungit, cu titlu excepțional, pentru o perioadă mai lungă de trei ani pentru a muta înlocuirea CEUMC în mod permanent într-o perioadă mai adecvată a anului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Generalul Claudio GRAZIANO este numit președinte al Comitetului militar al Uniunii Europene pentru o perioadă de trei ani și jumătate, începând din 6 noiembrie 2018.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 20 februarie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

V. GORANOV

---

(1)  
  JO L 27, 30.1.2001, p. 4.

1

(2)  Decizia 2014/920/PESC a Consiliului din 15 decembrie 2014 de numire a președintelui Comitetului militar al Uniunii Europene (JO L 363, 18.12.2014, p. 149).

2

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/34

---

DECIZIA (PESC) 2018/298 A CONSILIULUI

din 26 februarie 2018

privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă („strategia”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe în vederea combaterii proliferării acestor arme. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă („strategia”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe în vederea combaterii proliferării acestor arme.

| (2) | Uniunea implementează în mod activ această strategie și aplică măsurile enumerate în capitolul III, în special prin furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice desfășurate de instituții multilaterale, precum Secretariatul tehnic provizoriu (STP) al Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor nucleare (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Uniunea implementează în mod activ această strategie și aplică măsurile enumerate în capitolul III, în special prin furnizarea resurselor financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice desfășurate de instituții multilaterale, precum Secretariatul tehnic provizoriu (STP) al Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor nucleare (CTBTO).

| (3) | La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1). Respectiva poziție comună susține, printre altele, promovarea semnării și a ratificării Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

La 17 noiembrie 2003, Consiliul a adoptat Poziția comună 2003/805/PESC (1). Respectiva poziție comună susține, printre altele, promovarea semnării și a ratificării Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT).

| (4) | Statele semnatare ale CTBT au decis să instituie o Comisie Pregătitoare („Comisia Pregătitoare a CTBTO”), având personalitate juridică și cu statut de organizație internațională, în scopul punerii efective în aplicare a CTBT, până la constituirea CTBTO. |
| --- | --- |

(4)

Statele semnatare ale CTBT au decis să instituie o Comisie Pregătitoare („Comisia Pregătitoare a CTBTO”), având personalitate juridică și cu statut de organizație internațională, în scopul punerii efective în aplicare a CTBT, până la constituirea CTBTO.

| (5) | Intrarea rapidă în vigoare și universalizarea CTBT, precum și consolidarea sistemului de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO constituie obiective importante ale strategiei. În acest context, experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană au evidențiat, din nou, importanța intrării rapide în vigoare a CTBT și necesitatea construirii accelerate și a consolidării sistemului CTBT de monitorizare și verificare. |
| --- | --- |

(5)

Intrarea rapidă în vigoare și universalizarea CTBT, precum și consolidarea sistemului de monitorizare și verificare al Comisiei Pregătitoare a CTBTO constituie obiective importante ale strategiei. În acest context, experiențele nucleare desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană au evidențiat, din nou, importanța intrării rapide în vigoare a CTBT și necesitatea construirii accelerate și a consolidării sistemului CTBT de monitorizare și verificare.

| (6) | Comisia Pregătitoare a CTBTO este implicată în procesul de identificare a mijloacelor optime de consolidare a sistemului său de verificare, inclusiv prin dezvoltarea capacităților de monitorizare a gazelor nobile și prin eforturi vizând implicarea deplină a statelor semnatare ale CTBT în punerea în aplicare a sistemului de verificare. |
| --- | --- |

(6)

Comisia Pregătitoare a CTBTO este implicată în procesul de identificare a mijloacelor optime de consolidare a sistemului său de verificare, inclusiv prin dezvoltarea capacităților de monitorizare a gazelor nobile și prin eforturi vizând implicarea deplină a statelor semnatare ale CTBT în punerea în aplicare a sistemului de verificare.

| (7) | În cadrul implementării strategiei, Consiliul a adoptat trei acțiuni comune și trei decizii privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO, și anume Acțiunea comună 2006/243/PESC (2), Acțiunile comune 2007/468/PESC (3) și 2008/588/PESC (4), precum și Deciziile 2010/461/PESC (5), 2012/699/PESC (6) și (PESC) 2015/1837 ale Consiliului (7). |
| --- | --- |

(7)

În cadrul implementării strategiei, Consiliul a adoptat trei acțiuni comune și trei decizii privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a CTBTO, și anume Acțiunea comună 2006/243/PESC (2), Acțiunile comune 2007/468/PESC (3) și 2008/588/PESC (4), precum și Deciziile 2010/461/PESC (5), 2012/699/PESC (6) și (PESC) 2015/1837 ale Consiliului (7).

| (8) | Această susținere din partea Uniunii ar trebui să continue. |
| --- | --- |

(8)

Această susținere din partea Uniunii ar trebui să continue.

| (9) | Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a prezentei decizii ar trebui încredințată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, care, în baza cunoștințelor și capacităților sale unice acumulate prin intermediul rețelei Sistemului internațional de monitorizare (SIM), care include peste 337 de instalații în întreaga lume, și al Centrului internațional de date, reprezintă singura organizație internațională capabilă și având autoritatea să pună în aplicare prezenta decizie. Proiectele, astfel cum sunt sprijinite de Uniune, pot fi finanțate numai printr-o contribuție extrabugetară destinată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, |
| --- | --- |

(9)

Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a prezentei decizii ar trebui încredințată Comisiei Pregătitoare a CTBTO, care, în baza cunoștințelor și capacităților sale unice acumulate prin intermediul rețelei Sistemului internațional de monitorizare (SIM), care include peste 337 de instalații în întreaga lume, și al Centrului internațional de date, reprezintă singura organizație internațională capabilă și având autoritatea să pună în aplicare prezenta decizie. Proiectele, astfel cum sunt sprijinite de Uniune, pot fi finanțate numai printr-o contribuție extrabugetară destinată Comisiei Pregătitoare a CTBTO,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În scopul asigurării punerii continue și concrete în aplicare a anumitor elemente ale strategiei, Uniunea susține activitățile desfășurate de Comisia Pregătitoare a CTBTO pentru realizarea următoarelor obiective:

| (a) | consolidarea capacităților sistemului CTBT de monitorizare și verificare, inclusiv în domeniul detectării radionuclizilor; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea capacităților sistemului CTBT de monitorizare și verificare, inclusiv în domeniul detectării radionuclizilor;

| (b) | consolidarea capacităților statelor semnatare ale CTBT de îndeplinire a responsabilităților de verificare care le revin în temeiul CTBT și asigurarea posibilității ca acestea să beneficieze pe deplin de participarea la regimul instituit prin CTBT. |
| --- | --- |

(b)

consolidarea capacităților statelor semnatare ale CTBT de îndeplinire a responsabilităților de verificare care le revin în temeiul CTBT și asigurarea posibilității ca acestea să beneficieze pe deplin de participarea la regimul instituit prin CTBT.

(2)   Proiectele care urmează a fi finanțate de către Uniune susțin:

| (a) | partea privind stațiile seismice auxiliare (AS) certificate care fac parte din Sistemul internațional de monitorizare (SIM) al CTBTO; |
| --- | --- |

(a)

partea privind stațiile seismice auxiliare (AS) certificate care fac parte din Sistemul internațional de monitorizare (SIM) al CTBTO;

| (b) | dezvoltarea sistemelor de prelevare a gazelor nobile prin studiul de materiale pentru o mai bună absorbție a xenonului; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea sistemelor de prelevare a gazelor nobile prin studiul de materiale pentru o mai bună absorbție a xenonului;

| (c) | continuarea campaniilor de măsurare a fondului de xenon radioactiv în diferite regiuni ale lumii; |
| --- | --- |

(c)

continuarea campaniilor de măsurare a fondului de xenon radioactiv în diferite regiuni ale lumii;

| (d) | sistemul de predicție de ansamblu pentru a cuantifica incertitudinile și nivelul de încredere în simulările modelării transportului atmosferic (ATM); |
| --- | --- |

(d)

sistemul de predicție de ansamblu pentru a cuantifica incertitudinile și nivelul de încredere în simulările modelării transportului atmosferic (ATM);

| (e) | evaluarea științifică a creșterii rezoluției pentru instrumentele ATM; |
| --- | --- |

(e)

evaluarea științifică a creșterii rezoluției pentru instrumentele ATM;

| (f) | dezvoltarea de noi programe software; |
| --- | --- |

(f)

dezvoltarea de noi programe software;

| (g) | consolidarea detectării și tratării gazelor nobile în legătură cu inspecțiile la fața locului; |
| --- | --- |

(g)

consolidarea detectării și tratării gazelor nobile în legătură cu inspecțiile la fața locului;

| (h) | consolidarea capacităților de integrare și de tratare automată în cadrul unui Centru național modular de date (NDC-in-a-Box) seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI); |
| --- | --- |

(h)

consolidarea capacităților de integrare și de tratare automată în cadrul unui Centru național modular de date (NDC-in-a-Box) seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI);

| (i) | activități de informare și de consolidare a capacităților integrate adresate statelor semnatare și nesemnatare. |
| --- | --- |

(i)

activități de informare și de consolidare a capacităților integrate adresate statelor semnatare și nesemnatare.

În punerea în aplicare a proiectelor, care furnizează sprijin pentru activitățile la care se face referire în prezentul alineat, vor fi asigurate vizibilitatea Uniunii, precum și buna gestionare a programului în punerea în aplicare a prezentei decizii.

Aceste proiecte se desfășoară în beneficiul tuturor statelor semnatare ale CTBT.

Toate componentele proiectelor sunt însoțite de activități de informare publică proactive și inovatoare, alocându-se resurse în acest sens.

În anexă figurează o descriere detaliată a proiectelor.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) răspunde de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Proiectele menționate la articolul 1 alineatul (2) sunt puse în aplicare din punct de vedere tehnic de către Comisia Pregătitoare a CTBTO. Aceasta își îndeplinește respectiva atribuție sub controlul Înaltului Reprezentant. În acest scop, între Înaltul Reprezentant și Comisia Pregătitoare a CTBTO se încheie acordurile necesare.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 4 594 752 EUR.

(2)   Gestionarea cheltuielilor finanțate de valoarea prevăzută la alineatul (1) se face în conformitate cu normele și procedurile aplicabile bugetului Uniunii.

(3)   Comisia Europeană supraveghează gestionarea corespunzătoare a valorii de referință financiară menționate la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu Comisia Pregătitoare a CTBTO. Acordul de finanțare prevede asigurarea de către Comisia Pregătitoare a CTBTO a vizibilității contribuției Uniunii, corespunzătoare dimensiunii acesteia.

(4)   Comisia Europeană depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după 26 februarie 2018. Comisia informează Consiliul cu privire la eventualele dificultăți survenite în decursul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului financiar.

Articolul 4

(1)   Înaltul Reprezentant raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte întocmite periodic de Comisia Pregătitoare a CTBTO. Respectivele rapoarte stau la baza evaluării realizate de către Consiliu.

(2)   Comisia Europeană furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Prezenta decizie expiră la 24 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, prezenta decizie expiră la șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care niciun acord de finanțare nu a fost încheiat până la termenul indicat.

Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Poziția comună 2003/805/PESC a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind universalizarea și consolidarea acordurilor multilaterale în domeniul neproliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora (JO L 302, 20.11.2003, p. 34).

1

(2)  Acțiunea comună 2006/243/PESC a Consiliului din 20 martie 2006 privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în domeniul formării și consolidării capacității de verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 88, 25.3.2006, p. 68).

2

(3)  Acțiunea comună 2007/468/PESC a Consiliului din 28 iunie 2007 privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 176, 6.7.2007, p. 31).

3

(4)  Acțiunea comună 2008/588/PESC a Consiliului din 15 iulie 2008 privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 189, 17.7.2008, p. 28).

4

(5)  Decizia 2010/461/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 privind susținerea activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 219, 20.8.2010, p. 7).

5

(6)  Decizia 2012/699/PESC a Consiliului din 13 noiembrie 2012 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 314, 14.11.2012, p. 27).

6

(7)  Decizia (PESC) 2015/1837 a Consiliului din 12 octombrie 2015 privind susținerea de către Uniune a activităților Comisiei Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) în vederea consolidării capacităților acesteia de monitorizare și verificare și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 266, 13.10.2015, p. 83).

7

---

ANEXĂ

Sprijinul Uniunii pentru activitățile Comisiei Pregătitoare a CTBTO în vederea consolidării capacităților de monitorizare și verificare pentru consolidarea perspectivelor de intrare în vigoare rapidă și pentru sprijinirea universalizării CTBT și în cadrul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

1.   Sprijin pentru sistemul de monitorizare și tehnologiile de verificare

Proiectul 1: Îmbunătățirea susținerii stațiilor seismice auxiliare (AS) certificate ale IMS vizate

Context

Accentul principal se va pune pe abordarea în continuare a stațiilor AS care necesită acțiuni urgente de întreținere, în special cele situate în țări care se confruntă cu dificultăți financiare, inclusiv atunci când densitatea geografică a stațiilor AS operaționale este deficitară în regiuni de interes, continuându-se totodată întreținerea preventivă. Acest lucru se realizează prin abordarea obsolescenței echipamentelor și actualizări ale acestora, precum și prin îmbunătățirea furnizării de echipamente de schimb.

Ca și în programele anterioare, este nevoie de personal dedicat cu normă întreagă pentru a planifica și a executa proiecte de lucru la stațiile AS relevante, precum și de fonduri pentru piesele de schimb și călătorii.

Obiective

Principalul obiectiv este de a aduce stațiile AS vizate la un nivel tehnic compatibil cu cerințele IMS într-un mod durabil. Stațiile AS constituie coloana vertebrală a infrastructurii seismice a IMS și necesită întreținere continuă. Întreținerea preventivă adecvată și furnizarea conexă de echipamente de schimb pot contribui la atingerea acestui obiectiv. Acest lucru se realizează în coroborare cu alte sarcini precum formarea operatorilor stației AS. Se va acorda prioritate stațiilor AS în cazul cărora există o nevoie stringentă de sprijin tehnic și financiar, cum ar fi cele din Africa, țările în curs de dezvoltare din Asia și Asia Centrală.

Rezultate

Disponibilitate și calitate sporite ale datelor din rețeaua AS: rețeaua AS contribuie la îmbunătățirea preciziei rezultatelor pentru stațiile AS vizate, inclusiv în regiuni cu evenimente seismice detectate de rețeaua principală, ceea ce conduce la o acoperire seismică sporită a exploziilor nucleare. O structură de susținere consolidată pentru stațiile AS conduce la o vizibilitate sporită a Uniunii.

Proiectul 2: Contribuția la dezvoltarea sistemelor de prelevare a gazelor nobile prin studiul de materiale pentru o mai bună absorbție a xenonului

Context

Concentrația eficientă de izotopi de xenon radioactiv (133Xe, 133Xe, 133mXe și 131mXe) în volum mic în condiții fizice diferite și eliberarea eficientă și completă a acestor izotopi de xenon din materialele de absorbție sunt de o importanță deosebită pentru a îmbunătăți monitorizarea exploziilor nucleare și verificarea respectării la nivel mondial a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT). Izotopii de xenon sus-menționați sunt radionuclizi de fisiune cheie monitorizați de componenta gazelor nobile din rețeaua privind radionuclizii a SIM și orice îmbunătățiri care pot fi introduse în sistemele viitoare vor fi extrem de prețioase.

Obiective

Obiectivul prezentei propuneri este de a obține o mai bună înțelegere a mecanismelor de adsorbție, a condițiilor de desorbție și a proprietăților materialelor relevante în funcție de o gamă de condiții importante pentru o concentrație de xenon extrem de eficientă în cadrul de verificare al CTBT. Va fi realizat un studiu de laborator pentru a investiga ce parametri sunt importanți și pentru a stabili informații fundamentale privind modul în care materialele pot fi modificate pentru a optimiza caracteristicile acestora, inclusiv, printre altele, capacitatea de absorbție și desorbție, densitatea și durabilitatea.

Rezultate

Vor fi elaborate un raport de laborator în care se detaliază aceste rezultate și recomandări pentru punerea în aplicare în instalațiile SIM, care să îmbunătățească înțelegerea modului în care pot fi optimizate actualele materiale de absorbție și pot fi identificate materiale mai noi pentru îmbunătățirea capacităților de detectare a xenonului radioactiv în instalațiile SIM.

Proiectul 3: Continuarea campaniilor de măsurare a fondului de xenon radioactiv în diferite regiuni ale lumii

Context

Comisia Pregătitoare a Organizației Tratatului de Interzicere Totală a Experiențelor Nucleare (CTBTO) efectuează măsurători privind xenonul radioactiv cu ajutorul unor sisteme foarte sensibile. Cu contribuția primită din partea Uniunii Europene în cadrul Acțiunii comune 2008/588/PESC, Comisia Pregătitoare a CTBTO a dezvoltat și a achiziționat două sisteme transportabile pentru a măsura133Xe, 135Xe, 133mXe și 131mXe. În cadrul Deciziei 2012/699/PESC, cele două sisteme de măsurare au funcționat în Kuweit, Jakarta, Mutsu și Manado. Acestea au oferit o cantitate considerabilă de informații privind fondul de xenon radioactiv.

În cadrul Deciziei (PESC) 2015/1837, ambele campanii de măsurare din Kuweit și Indonezia au fost extinse. Au fost inițiate contacte cu eventuale viitoare țări-gazdă, iar în prezent sunt în curs de dezbatere acorduri de cooperare.

Obiective

CTBTO intenționează să transfere cele două sisteme mobile achiziționate în temeiul Acțiunii comune 2008/588/PESC și care funcționează în prezent în Kuweit și Indonezia. Sunt în curs de dezbatere acorduri de cooperare cu viitoarele țări-gazdă.

Din punctul de vedere al acoperirii rețelei, regiunea Asiei de Sud-Est este de o importanță majoră pentru CTBTO întrucât niciun sistem de gaze nobile al SIM nu funcționează în prezent în această regiune. Pe lângă o consolidare semnificativă a acoperirii în această regiune a lumii, exploatarea unui sistem mobil pentru o campanie de fond va permite:

| — | îmbunătățirea înțelegerii noastre în privința fondului regional de xenon radioactiv al regiunilor ecuatoriale, în care numeroase fenomene intense fac ca dispersia gazelor nobile să fie foarte complexă; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea înțelegerii noastre în privința fondului regional de xenon radioactiv al regiunilor ecuatoriale, în care numeroase fenomene intense fac ca dispersia gazelor nobile să fie foarte complexă;

| — | perfecționarea în continuare a modelelor atmosferice și de dispersie pentru a reprezenta mai bine mișcările maselor de aer în această regiune a globului. |
| --- | --- |

—

perfecționarea în continuare a modelelor atmosferice și de dispersie pentru a reprezenta mai bine mișcările maselor de aer în această regiune a globului.

CTBTO intenționează să desfășoare o campanie de măsurare în regiunea Asiei de Sud-Est, timp de cel puțin 12 luni, cu scopul de a acoperi întreaga variație sezonieră.

CTBTO urmărește să exploateze un alt sistem mobil în regiunea Asiei de Est. Informații importante privind caracterizarea fondului de xenon radioactiv au fost furnizate anterior de o scurtă campanie de măsurare finanțată de Uniune. O campanie de măsurare mai lungă este esențială pentru a completa și a perfecționa cunoștințele noastre privind fondul regional de xenon radioactiv. Principalul obiectiv al acestei campanii complementare este de a permite caracterizarea regiunii Asiei de Est pe durata unui întreg ciclu de 12 luni care acoperă toate condițiile sezoniere. Locația va fi selectată cu scopul exploatării unei rețele regionale intensificate de senzori (și anume cu densitate mai mare în comparație cu actuala rețea privind gazele nobile a SIM). Aceasta va fi prima dată când vor fi foarte apropiate unul de altul cel puțin două sisteme, ceea ce va permite mai multe studii științifice privind validarea încrucișată a sistemelor, corelarea încrucișată a detectărilor, evoluțiile tehnologiilor de modelare a transportului atmosferic (ATM) la scară mică etc. Acest studiu ar putea beneficia de un parteneriat cu statele din regiune care intenționează, de asemenea, să aducă contribuții voluntare pe această temă.

După încheierea acestor campanii, CTBTO intenționează să efectueze măsurători suplimentare în zonele în care fondul global de xenon radioactiv nu este cunoscut și înțeles suficient. Locațiile preferate sunt siturile ecuatoriale din America Latină, Asia și Africa.

Pentru a continua campaniile de măsurare, sunt necesare fonduri pentru transportul către locații noi, precum și pentru funcționarea și întreținerea celor două sisteme mobile de gaze nobile, pe o perioadă de doi ani.

Rezultate

Beneficiile sunt o mai bună înțelegere a variației fondului global al gazelor nobile și o mai bună acoperire a rețelei de monitorizare a gazelor nobile. În urma acestor campanii de măsurare, sistemele vor fi puse la dispoziție de către CTBTO pentru a fi utilizate în scopul studiilor de monitorizare privind fondul gazelor nobile la diferite scări geografice și drept sisteme de rezervă și/sau formare.

Proiectul 4: Sistemul de predicție de ansamblu (EPS) pentru a cuantifica incertitudinile și nivelul de încredere în simulările ATM

Context

Făcând referire la partea I punctul 18 litera (a) din protocolul la CTBT, Centrul internațional de date (IDC) ar trebui să furnizeze valori și incertitudini asociate calculate pentru fiecare eveniment localizat de IDC. Întrucât ATM contribuie la locația evenimentelor, ar trebui furnizate incertitudinile asociate.

Este recunoscut faptul că incertitudinile pot fi estimate utilizând un set de simulări echivalente, un ansamblu, mai degrabă decât o simulare unică. Acest proiect va utiliza datele meteorologice EPS (Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu, centrele naționale de prognoză privind mediul, sau altele) pentru a genera un set de date care conține simulări multiple pentru aceleași cazuri. Acest set de date va fi apoi utilizat cu scopul de a dezvolta instrumente pentru estimarea incertitudinilor și a nivelurilor de încredere în simulările ATM. Un set de date independent va servi la validarea și demonstrarea noilor instrumente.

Obiective

| — | Dezvoltarea unui prototip validat pentru estimarea incertitudinilor și a nivelului de încredere în simulările ATM. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea unui prototip validat pentru estimarea incertitudinilor și a nivelului de încredere în simulările ATM.

| — | Definirea nevoilor în colaborare cu utilizatorii. |
| --- | --- |

—

Definirea nevoilor în colaborare cu utilizatorii.

| — | Identificarea datelor meteorologice EPS de utilizat. |
| --- | --- |

—

Identificarea datelor meteorologice EPS de utilizat.

| — | Crearea unui set de date de simulări ATM. |
| --- | --- |

—

Crearea unui set de date de simulări ATM.

| — | Elaborarea de instrumente pentru estimarea incertitudinilor și a nivelurilor de încredere. |
| --- | --- |

—

Elaborarea de instrumente pentru estimarea incertitudinilor și a nivelurilor de încredere.

| — | Validarea instrumentelor. |
| --- | --- |

—

Validarea instrumentelor.

| — | Adaptarea noii interfețe de lansare pentru a produce incertitudini și nivelul de încredere. |
| --- | --- |

—

Adaptarea noii interfețe de lansare pentru a produce incertitudini și nivelul de încredere.

| — | Punerea la dispoziție a prototipului validat pentru testarea în cazuri reale. |
| --- | --- |

—

Punerea la dispoziție a prototipului validat pentru testarea în cazuri reale.

Rezultate

Produsele bazate pe EPS vor contribui la luarea de decizii importante prin furnizarea de informații obiective pentru cuantificarea incertitudinilor și a nivelului de încredere în simulările ATM simulări pentru orice caz în parte. De asemenea, vor furniza o bază științifică pentru a demonstra modul de a extrage informații valoroase din orientările ATM în pofida incertitudinilor inerente asociate simulărilor atmosferice.

Proiectul 5: Evaluarea științifică a beneficiilor creșterii rezoluției pentru instrumentele ATM ale IDC

Context

Orientările rezultate din ATM beneficiază de obicei de o creștere a rezoluției câmpurilor meteorologice determinante și a ATM în sine, în special pentru intervale de timp mai scurte. Două proiecte în această direcție se apropie de finalizare la IDC; producerea din punct de vedere operațional a unor câmpuri de sensibilitate sursă-receptor (SRS) la o rezoluție mai înaltă (1 oră, 0,5o) și generarea unor câmpuri meteorologice de înaltă rezoluție (HR), la cerere, pentru evenimente specifice [inspecții la fața locului (OSI), experiențe nucleare, incidente nucleare etc.] oriunde pe glob. Aceste câmpuri meteorologice HR vor fi ingerate de Flexpart, un instrument software care utilizează un model lagrangian de transport și dispersie pentru realizarea produselor ATM de foarte înaltă rezoluție (aproximativ 0,05o), după cum este necesar. Va fi realizată o validare științifică pentru a demonstra și a cuantifica beneficiile acestor două proiecte privind produsele ATM.

Obiective

| — | Demonstrarea valorii adăugate a creșterii rezoluției utilizând observațiile și comparațiile modelelor. |
| --- | --- |

—

Demonstrarea valorii adăugate a creșterii rezoluției utilizând observațiile și comparațiile modelelor.

| — | Elaborarea unei interfețe de lansare pentru a produce rapid simulări ATM înainte-înapoi, câmpuri meteorologice de înaltă rezoluție (HR) și orientări ATM bazate pe câmpuri meteorologice HR în orice locație. |
| --- | --- |

—

Elaborarea unei interfețe de lansare pentru a produce rapid simulări ATM înainte-înapoi, câmpuri meteorologice de înaltă rezoluție (HR) și orientări ATM bazate pe câmpuri meteorologice HR în orice locație.

Rezultate

Demonstrarea științifică a beneficiilor creșterii rezoluției privind orientările ATM va contribui la confirmarea utilității noilor capacități (SRS operațională la rezoluție mai înaltă, câmpuri meteorologice HR) în sistemul operațional.

Interfața de lansare va face posibilă producerea de orientări detaliate în timpul OSI sau în cursul altor evenimente excepționale (experiențe nucleare, incidente nucleare etc.).

Proiectul 6: Activități în pregătirea etapei a treia a reproiectării IDC

Context

Din ianuarie 2014 până în aprilie 2017, CTBTO a realizat proiectul de reproiectare a IDC, etapa a doua (RP2), cu scopul de a dezvolta o arhitectură software cuprinzătoare care să orienteze dezvoltarea de noi programe software și actualizări ale sistemelor existente în următorii zece ani.

Arhitectura rezultată aduce îmbunătățiri remarcabile față de cea existentă, printre altele:

| — | Flexibilitate sporită a interfeței destinate utilizatorilor pentru instrumente ale analiștilor, un flux de lucru îmbunătățit pentru examinarea de către analiști, gestionarea evenimentelor, compararea și corelația încrucișată a evenimentelor, funcționalitatea și integrarea cartografică, vizualizarea și editarea funcțiilor de control al calității pentru forme de unde, afișajul frecvență-număr de undă (FK), sprijinul pentru formarea analiștilor. |
| --- | --- |

—

Flexibilitate sporită a interfeței destinate utilizatorilor pentru instrumente ale analiștilor, un flux de lucru îmbunătățit pentru examinarea de către analiști, gestionarea evenimentelor, compararea și corelația încrucișată a evenimentelor, funcționalitatea și integrarea cartografică, vizualizarea și editarea funcțiilor de control al calității pentru forme de unde, afișajul frecvență-număr de undă (FK), sprijinul pentru formarea analiștilor.

| — | Capturarea cuprinzătoare a provenienței datelor pentru a înțelege modul în care au fost obținute rezultatele prelucrării și pentru a analiza evoluția unui rezultat pe măsură ce informațiile disponibile se modifică. |
| --- | --- |

—

Capturarea cuprinzătoare a provenienței datelor pentru a înțelege modul în care au fost obținute rezultatele prelucrării și pentru a analiza evoluția unui rezultat pe măsură ce informațiile disponibile se modifică.

| — | Extensibilitatea ca trăsătură majoră integrată în toate componentele. |
| --- | --- |

—

Extensibilitatea ca trăsătură majoră integrată în toate componentele.

| — | Configurarea flexibilă a conductelor de date seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI) sprijinită de instrumente grafice. |
| --- | --- |

—

Configurarea flexibilă a conductelor de date seismice, hidroacustice și de infrasunete (SHI) sprijinită de instrumente grafice.

| — | Facilitează un nou model de dezvoltare a programelor software prin colaborare, urmând bunele practici în dezvoltarea programelor software cu sursă deschisă. |
| --- | --- |

—

Facilitează un nou model de dezvoltare a programelor software prin colaborare, urmând bunele practici în dezvoltarea programelor software cu sursă deschisă.

| — | Consolidarea capacităților de monitorizare și testare – Test Data Set Replay. |
| --- | --- |

—

Consolidarea capacităților de monitorizare și testare – Test Data Set Replay.

RP2 s-a desfășurat cu sprijin prin intermediul unei contribuții în natură (CIN) din partea SUA și din fonduri în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1837. Fondurile respective au fost utilizate în special pentru a susține reuniunile tehnice cu experți din statele membre cu scopul de a asigura o participare largă la RP2. Aceste fonduri au sprijinit de asemenea activitățile de realizare a prototipurilor, pentru a arăta modul în care programele software cu care au contribuit centrele naționale de date pot fi integrate în arhitectura reproiectată.

În pregătirea celei de a treia etape a reproiectării IDC care va pune în aplicare coduri bazate pe arhitectura RP2, IDC urmărește să ridice nivelul de pregătire tehnologică pentru o serie de algoritmi care ar putea fi luați în considerare pentru a fi incluși în programul software reproiectat. Prezenta propunere abordează în mod specific algoritmi care oferă modalități mai bune de a prelucra secvențele de replici seismice în regim automat sau semiautomat.

Obiective

Obiectivul acestui proiect este de a realiza un prototip și de a compara performanța a până la trei abordări vizând îmbunătățirea prelucrării de secvențele de replici.

Algoritmii avuți în vedere sunt:

| — | două abordări bazate pe corelarea încrucișată; |
| --- | --- |

—

două abordări bazate pe corelarea încrucișată;

| — | o abordare bazată pe metodele AIC autoregresive. |
| --- | --- |

—

o abordare bazată pe metodele AIC autoregresive.

Rezultate preconizate:

| — | Pentru fiecare dintre cele trei abordări de mai sus, vor fi create conducte experimentale de prelucrare automată, care integrează cei trei algoritmi avuți în vedere (fiecare într-o conductă separată). Aceasta presupune automatizarea anumitor pași manuali în aceste metode. |
| --- | --- |

—

Pentru fiecare dintre cele trei abordări de mai sus, vor fi create conducte experimentale de prelucrare automată, care integrează cei trei algoritmi avuți în vedere (fiecare într-o conductă separată). Aceasta presupune automatizarea anumitor pași manuali în aceste metode.

| — | Fiecare conductă va funcționa pe același set de evenimente reprezentative care cauzează replicile. |
| --- | --- |

—

Fiecare conductă va funcționa pe același set de evenimente reprezentative care cauzează replicile.

| — | Va fi conceput și pus în aplicare un set de teste automate, care va permite colectarea de informații statistice privind cei trei algoritmi atunci când rulează pe un set reprezentativ de evenimente, în scopul comparării performanței. |
| --- | --- |

—

Va fi conceput și pus în aplicare un set de teste automate, care va permite colectarea de informații statistice privind cei trei algoritmi atunci când rulează pe un set reprezentativ de evenimente, în scopul comparării performanței.

| — | Datele statistice colectate ca urmare a testelor automate vor fi utilizate pentru a compara performanța algoritmilor pe seturi de date reprezentative. |
| --- | --- |

—

Datele statistice colectate ca urmare a testelor automate vor fi utilizate pentru a compara performanța algoritmilor pe seturi de date reprezentative.

| — | Analiștii care analizează datele SHI utilizând MDA (Multiple Discriminant Analysis) vor evalua, de asemenea, rezultatele produse de cei trei algoritmi din punctul de vedere al calității lor, ca punct de plecare pentru examinarea de către analiști. |
| --- | --- |

—

Analiștii care analizează datele SHI utilizând MDA (Multiple Discriminant Analysis) vor evalua, de asemenea, rezultatele produse de cei trei algoritmi din punctul de vedere al calității lor, ca punct de plecare pentru examinarea de către analiști.

| — | Rezultatele finale preconizate ar trebui să fie un raport și o recomandare care să sintetizeze constatările de mai sus, stabilind care dintre cele trei abordări (dacă este cazul) ar trebui urmată pentru dezvoltarea în continuare și punerea în aplicare într-un sistem operațional. Acestea ar trebui să includă estimări ale efortului necesar care rămâne de făcut pentru finalizarea dezvoltării. |
| --- | --- |

—

Rezultatele finale preconizate ar trebui să fie un raport și o recomandare care să sintetizeze constatările de mai sus, stabilind care dintre cele trei abordări (dacă este cazul) ar trebui urmată pentru dezvoltarea în continuare și punerea în aplicare într-un sistem operațional. Acestea ar trebui să includă estimări ale efortului necesar care rămâne de făcut pentru finalizarea dezvoltării.

Proiectul va fi executat pe o durată de 1,5 ani, începând din cel de al doilea trimestru al anului 2018. Se estimează că aproximativ 60 % din efortul total, în principal în primul an al proiectului, va fi dedicat creării conductelor experimentale. Partea rămasă din efortul total va fi dedicată proiectării testelor automate, colectării rezultatelor acestora și analizării rezultatelor.

Rezultate

Principalul beneficiu al proiectului constă în creșterea nivelului de pregătire tehnică al unui algoritm care are un mare potențial în ceea ce privește reducerea volumului de lucru pentru analiști. Programele software cu o pregătire tehnologică suficient de ridicată pot fi puse în aplicare într-un sistem reproiectat cu mai puține riscuri. Pe baza acestor lucrări, poate fi realizată o estimare mai solidă a efortului pentru acțiunile care au mai rămas de făcut pentru punerea în aplicare a algoritmului selectat în cadrul operațiunilor.

O parte din codul de prototip elaborat în cursul acestui proiect poate fi integrată în programul software operațional final.

2.   Consolidarea capacităților OSI

Proiect: Consolidarea detectării și a prelucrării gazelor nobile în cadrul OSI

Context

Sistemul de detectare a gazelor nobile în cadrul OSI deținut de Secretariatul tehnic provizoriu (PTS) pentru prelucrarea și detectarea xenonului radioactiv (sistemul OSI NG) a fost dezvoltat cu finanțare din partea Uniunii Europene (Decizia 2010/461/PESC). Sistemul a fost livrat la începutul anului 2014 și utilizat cu succes în același an pe parcursul IFE14, un exercițiu de teren integrat organizat în 2014 de către Comisia Pregătitoare a CTBTO pentru a simula o inspecție la fața locului (OSI) aproape integrală în Iordania. În timpul acestui exercițiu, sistemul OSI NG a determinat în mod fiabil și cu precizie raportul dintre 131mXe și133Xe. În plus, sistemul a îndeplinit cerințele tehnice privind activitatea detectabilă minimă pentru acești izotopi.

Deși exercițiul a arătat că sistemul OSI NG îndeplinește parametrii de performanță cheie ai detectării xenonului radioactiv, raportul tehnic al echipei de evaluare externă a IFE14 a identificat, de asemenea, o serie de parametri operaționali care trebuie abordați în dezvoltarea în continuare a capacităților de prelucrare și detectare a gazelor nobile. De asemenea, în 2016, atelierul 23 OSI privind dezvoltarea în continuare a listei de echipamente OSI a concluzionat că capacitățile de purificare și măsurare a xenonului radioactiv trebuie îmbunătățite în ceea ce privește soliditatea,simplitatea și proiectarea în mod prioritar în vederea sporirii performanței lor operaționale. Consolidarea sistemului OSI NG este necesară pentru a finaliza proiectarea și operaționalizarea laboratorului de teren OSI, care are implicații directe asupra capacităților necesare de desfășurare rapidă și de sprijin pe teren.

Obiective

În conformitate cu recomandările formulate în procesul de revizuire și de monitorizare a IFE14, obiectivul prezentei propuneri este de a consolida sistemul OSI NG existent. Proiectul urmărește să adapteze sistemul pentru transportul aerian și deplasarea cu ușurință către sau dinspre baza de operațiuni și în cadrul acesteia, precum și pentru o funcționare fiabilă și simplă într-un mediu de laborator de teren. În sprijinul proiectului 3.11 intitulat „Laboratorul de gaze nobile” din cadrul planului de acțiune OSI, care vizează, printre altele, sporirea ușurinței în utilizare, a modularității și a fiabilității sistemului, următoarele componente de sistem trebuie reproiectate și/sau dezvoltate:

| — | standul detector și scutul de plumb, pentru a facilita instalarea și a ajusta centrul de greutate; |
| --- | --- |

—

standul detector și scutul de plumb, pentru a facilita instalarea și a ajusta centrul de greutate;

| — | separarea gazelor, pentru a reduce consumul de energie și a schimba gazul purtător din heliu în materiale mai ușor disponibile în locații îndepărtate; |
| --- | --- |

—

separarea gazelor, pentru a reduce consumul de energie și a schimba gazul purtător din heliu în materiale mai ușor disponibile în locații îndepărtate;

| — | programele software, cu scopul de a simplifica procedurile adecvate pentru un sistem operat de un inspector; |
| --- | --- |

—

programele software, cu scopul de a simplifica procedurile adecvate pentru un sistem operat de un inspector;

| — | proiectarea globală, pentru a maximiza integrarea în conformitate cu conceptul de desfășurare rapidă OSI. |
| --- | --- |

—

proiectarea globală, pentru a maximiza integrarea în conformitate cu conceptul de desfășurare rapidă OSI.

Rezultate

Un laborator de gaze nobile pentru OSI deținut de PTS îmbunătățit, mai eficient și mai eficace, având o interacțiune cu utilizatorul simplificată și o fiabilitate și o soliditate îmbunătățite, va aduce îmbunătățiri activității inspectorilor în timpul unei OSI; prin urmare, acesta sprijină politica și determinarea Uniunii cu privire la intrarea în vigoare a CTBT.

3.   Activități integrate de informare și de consolidare a capacităților

A.   Dezvoltarea în continuare în cadrul implementării NDC-in-a-Box

Proiectul 1: Consolidarea capacităților de prelucrare automată și de integrare în NDC-in-a-Box de date SHI

Context

În iulie 2016, Comisia Pregătitoare a CTBTO a publicat versiunea 4.0 a NDC-in-a-Box care include noi module dezvoltate în timpul proiectului „NDC-in-a-Box extins”. Publicarea a îmbunătățit semnificativ capacitățile de prelucrare ale NDC-urilor (centrele naționale de date), cu instrumente de analiză automată și interactivă pentru datele de infrasunete și prin integrarea cu colecția de software SeisComP3 pentru prelucrarea automată a datelor seismo-acustice. Detectorul STA/LTA al IDC și detectorul DTK-PMCC au fost integrate cu conducta de prelucrare automată SeisComP. După această publicare, localizatorul IDC poate fi apelat de instrumentul interactiv de reexaminare al SeisComP, scolv. Mai multe module de conversie sprijină integrarea datelor și produselor IDC într-o conductă de prelucrare bazată pe SeisComP și facilitează sincronizarea informațiilor de configurare a stațiilor între NDC-uri și IDC (Centrul internațional de date), prin extragerea de date și module de import sau prin replicarea bazelor de date.

În timp ce noile module permit NDC-urilor să reproducă rezultatele detectorilor IDC pentru datele seismice și de infrasunete, prelucrarea datelor hidroacustice nu a fost încă luată în considerare. În plus, evenimentele produse de conducta de prelucrare automată bazată pe SeisComP diferă în mod semnificativ de cele generate la IDC. Acest lucru se datorează diferențelor dintre software-ul utilizat pentru a construi evenimente în IDC și conductele SeisComP.

Obiective

Obiectivul acestui proiect este de a extinde capacitățile SeisComP și modulele SeisComP puse la dispoziție în NDC-in-a-Box cu scopul de:

| — | A integra detectorul de semnal al IDC pentru datele hidroacustice în NDC-in-a-Box, inclusiv determinarea caracteristicilor specifice detectărilor hidroacustice. Acest lucru ar permite NDC-urilor să detecteze sosiri de la stațiile hidroacustice ale SIM utilizând același software care este utilizat în prelucrarea IDC. |
| --- | --- |

—

A integra detectorul de semnal al IDC pentru datele hidroacustice în NDC-in-a-Box, inclusiv determinarea caracteristicilor specifice detectărilor hidroacustice. Acest lucru ar permite NDC-urilor să detecteze sosiri de la stațiile hidroacustice ale SIM utilizând același software care este utilizat în prelucrarea IDC.

| — | A integra detectorul NET-VISA utilizat la IDC în conducta de prelucrare SeisComP și a oferi utilizatorului final o interfață pentru a configura NET-VISA ca asociator implicit care trebuie utilizat în SeisComP. Acest lucru ar ajuta NDC-urile care prelucrează date ale SIM utilizând conducta automată SeisComP să creeze un set de evenimente care să fie mai apropiat de cel construit la IDC. |
| --- | --- |

—

A integra detectorul NET-VISA utilizat la IDC în conducta de prelucrare SeisComP și a oferi utilizatorului final o interfață pentru a configura NET-VISA ca asociator implicit care trebuie utilizat în SeisComP. Acest lucru ar ajuta NDC-urile care prelucrează date ale SIM utilizând conducta automată SeisComP să creeze un set de evenimente care să fie mai apropiat de cel construit la IDC.

| — | A consolida capacitățile de integrare a datelor SIM în alte programe software de analiză seismică cu sursă deschisă precum SEISAN. |
| --- | --- |

—

A consolida capacitățile de integrare a datelor SIM în alte programe software de analiză seismică cu sursă deschisă precum SEISAN.

Rezultate preconizate:

Toate rezultatele preconizate pentru acest proiect constau în consolidarea modulelor informatice care fac parte din NDC-in-a-Box, precum și în noi module informatice care urmează să fie puse la dispoziție în versiunile viitoare ale NDC-in-a-Box. Aceste module informatice noi și consolidate sunt după cum urmează.

| — | Modulul scdfx existent al NDC-in-a-Box integrat în SeisComP consolidat pentru a putea să prelucreze date hidroacustice și să stocheze toate caracteristicile pe care le posedă detectările hidroacustice la IDC. |
| --- | --- |

—

Modulul scdfx existent al NDC-in-a-Box integrat în SeisComP consolidat pentru a putea să prelucreze date hidroacustice și să stocheze toate caracteristicile pe care le posedă detectările hidroacustice la IDC.

| — | Modulul HASE al IDC pentru determinarea azimutului și a ritmului lent al sosirilor hidroacustice integrate într-un modul SeisComP. |
| --- | --- |

—

Modulul HASE al IDC pentru determinarea azimutului și a ritmului lent al sosirilor hidroacustice integrate într-un modul SeisComP.

| — | Asociatorul NET-VISA integrat în SeisComP, ca asociator opțional care poate fi configurat pentru a fi utilizat în locul asociatorului implicit SeisComP. |
| --- | --- |

—

Asociatorul NET-VISA integrat în SeisComP, ca asociator opțional care poate fi configurat pentru a fi utilizat în locul asociatorului implicit SeisComP.

| — | SeisComP consolidat pentru a putea să stocheze caracteristici suplimentare pentru detectările hidroacustice, precum și pixeli și familii de pixeli pentru detectările de infrasunete. |
| --- | --- |

—

SeisComP consolidat pentru a putea să stocheze caracteristici suplimentare pentru detectările hidroacustice, precum și pixeli și familii de pixeli pentru detectările de infrasunete.

| — | Modulele de export SeisComP consolidate, astfel încât detectările și caracteristicile lor pentru software-ul hidroacustic și de infrasunete să poată fi exportat către baza de date cu sursă deschisă. |
| --- | --- |

—

Modulele de export SeisComP consolidate, astfel încât detectările și caracteristicile lor pentru software-ul hidroacustic și de infrasunete să poată fi exportat către baza de date cu sursă deschisă.

| — | Software-ul actual consolidat pentru a permite finalizarea configurării stațiilor seismice din SIM și importarea datelor SIM în SEISAN pentru a fi prelucrate în combinație cu date non-SIM de interes pentru NDC-uri. |
| --- | --- |

—

Software-ul actual consolidat pentru a permite finalizarea configurării stațiilor seismice din SIM și importarea datelor SIM în SEISAN pentru a fi prelucrate în combinație cu date non-SIM de interes pentru NDC-uri.

Proiectul va fi executat pe parcursul unei perioade de 12 luni, utilizând metodologii Agile pentru dezvoltarea de software (precum Scrum sau Kanban), cu îmbunătățiri ale software-ului care pot fi publicate și cu o funcționalitate sporită produsă la fiecare patru săptămâni.

Se preconizează organizarea a două ateliere cu reprezentanții NDC-urilor, având următoarele obiective:

| — | Primul atelier va introduce proiectul și va oferi reprezentanților NDC-urilor posibilitatea de a prezenta cazuri de utilizare relevante pentru propriul NDC care pot beneficia de utilizarea unui asociator automat (NET-VISA) ca parte a SeisComP, pentru a forma evenimente SHI. NDC-urile trebuie să furnizeze IDC, de asemenea, date de testare de la rețelele de interes pentru ele, în scopul testării. |
| --- | --- |

—

Primul atelier va introduce proiectul și va oferi reprezentanților NDC-urilor posibilitatea de a prezenta cazuri de utilizare relevante pentru propriul NDC care pot beneficia de utilizarea unui asociator automat (NET-VISA) ca parte a SeisComP, pentru a forma evenimente SHI. NDC-urile trebuie să furnizeze IDC, de asemenea, date de testare de la rețelele de interes pentru ele, în scopul testării.

| — | Al doilea atelier ar trebui să servească drept început al unei perioade de testare pentru software-ul finalizat în timpul proiectului. Acest software va include, probabil, asociatorul NET-VISA integrat în SeisComP și instrumente de prelucrare ale stațiilor AS pentru prelucrarea datelor hidroacustice integrată în SeisComP. |
| --- | --- |

—

Al doilea atelier ar trebui să servească drept început al unei perioade de testare pentru software-ul finalizat în timpul proiectului. Acest software va include, probabil, asociatorul NET-VISA integrat în SeisComP și instrumente de prelucrare ale stațiilor AS pentru prelucrarea datelor hidroacustice integrată în SeisComP.

Rezultate

Rezultatul final preconizat va fi o conductă consolidată de prelucrare automată bazată pe SeisComP, care să fie distribuită NDC-urilor.

Principalul rezultat este furnizarea de capacități suplimentare NDC-urilor în vederea prelucrării automate a datelor IDC, a mixării datelor de la stațiile SIM și non-SIM în NDC-in-a-Box și a reproducerii rezultatelor IDC în prelucrarea automată din cadrul NDC-in-a-Box.

Proiectul 2: Evoluția sistemului interactiv și de prelucrare a datelor de infrasunete

Context

Din 2013, IDC lucrează atât la reproiectarea sistemului automat de infrasunete, cât și la proiectele privind NDC-in-a-Box extins, cu publicarea software-ului în 2016. Eforturile sistemului de prelucrare a datelor de infrasunete au constat în dezvoltarea unui sistem de prelucrare automată a datelor de la rețelele de stații și a software-ului interactiv de reexaminare. Aceste instrumente au fost integrate în NDC-in-a-Box și în mediul IDC.

Feedbackul inițial din partea NDC-urilor este pozitiv, având în vedere că NDC-urile au dobândit capacități pentru tehnologia cu infrasunete. IDC primește în prezent cereri de formare specializată privind tehnologia cu infrasunete, precum și sugestii pentru îmbunătățirea și dezvoltarea instrumentelor, care depășesc activitățile de întreținere planificate.

IDC ar dori să continue eforturile de finalizare a sistemului de prelucrare a datelor de infrasunete pentru a sprijini nevoile IDC și SIM și pentru a sprijini și a aborda cererea de software din partea NDC-urilor.

Obiective

| — | Sprijinirea evoluției sistemului de prelucrare al stațiilor pentru a îndeplini în permanență nevoile de susținere a operațiunilor SIM și IDC. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea evoluției sistemului de prelucrare al stațiilor pentru a îndeplini în permanență nevoile de susținere a operațiunilor SIM și IDC.

| — | Sprijinirea cererilor de software din partea NDC-urilor, a actualizării software-ului și a funcționalităților pentru efectuarea activităților NDC-urilor. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea cererilor de software din partea NDC-urilor, a actualizării software-ului și a funcționalităților pentru efectuarea activităților NDC-urilor.

| — | Continuarea punerii în aplicare a funcționalităților de ultimă generație, pentru o mai bună analiză a semnalelor de infrasunete în vederea menținerii credibilității științifice a tehnologiei cu infrasunete la CTBTO. |
| --- | --- |

—

Continuarea punerii în aplicare a funcționalităților de ultimă generație, pentru o mai bună analiză a semnalelor de infrasunete în vederea menținerii credibilității științifice a tehnologiei cu infrasunete la CTBTO.

| — | Acțiuni privind includerea modelelor de propagare a undelor de infrasunete cu cuantificarea incertitudinii, combinate cu specificații atmosferice de înaltă rezoluție în timpul asocierii etapei de infrasunete, formarea evenimentelor și analiza aprofundată a evenimentelor pentru a îndeplini obiectivele strategiei pe termen mediu. |
| --- | --- |

—

Acțiuni privind includerea modelelor de propagare a undelor de infrasunete cu cuantificarea incertitudinii, combinate cu specificații atmosferice de înaltă rezoluție în timpul asocierii etapei de infrasunete, formarea evenimentelor și analiza aprofundată a evenimentelor pentru a îndeplini obiectivele strategiei pe termen mediu.

Rezultate

| — | Consolidarea în continuare a credibilității tehnice și științifice a sistemului de infrasunete al IDC și asigurarea în continuare a susținerii operațiunilor IDC și SIM. |
| --- | --- |

—

Consolidarea în continuare a credibilității tehnice și științifice a sistemului de infrasunete al IDC și asigurarea în continuare a susținerii operațiunilor IDC și SIM.

| — | Valorificarea în continuare a eforturilor privind software-ul NDC-in-a-Box inițiate în temeiul Deciziei 2012/699/PESC și continuate în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1837, permițând NDC-urilor să prelucreze datele disponibile de la SIM atât în scopul monitorizării CTBT, cât și în scopuri naționale. Aceste eforturi au creat o bază de utilizatori solidă a NDC-urilor, iar rezultatele proiectului propus vor contribui la câștigarea încrederii NDC-urilor în credibilitatea sistemului de verificare. |
| --- | --- |

—

Valorificarea în continuare a eforturilor privind software-ul NDC-in-a-Box inițiate în temeiul Deciziei 2012/699/PESC și continuate în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1837, permițând NDC-urilor să prelucreze datele disponibile de la SIM atât în scopul monitorizării CTBT, cât și în scopuri naționale. Aceste eforturi au creat o bază de utilizatori solidă a NDC-urilor, iar rezultatele proiectului propus vor contribui la câștigarea încrederii NDC-urilor în credibilitatea sistemului de verificare.

| — | Colaborarea cu NDC-urile pentru a construi un sistem de infrasunete de ultimă generație, ca parte a eforturilor de reproiectare a IDC. |
| --- | --- |

—

Colaborarea cu NDC-urile pentru a construi un sistem de infrasunete de ultimă generație, ca parte a eforturilor de reproiectare a IDC.

B.   Activități integrate de informare și de consolidare a capacităților prin asistență tehnică, educație și formare

Proiect: Colaborarea cu statele semnatare și nesemnatare în sprijinul CTBT și al regimului său de verificare prin activități integrate de informare și de consolidare a capacităților

Context

Consolidarea capacităților s-a dovedit a fi fundamentală pentru consolidarea regimului de verificare al CTBT. Numeroase stații ale SIM al CTBT sunt sau vor fi situate pe teritoriul unor țări în curs de dezvoltare și sunt gestionate de instituțiile unor țări în curs de dezvoltare. În plus, multe țări în curs de dezvoltare sunt în procesul de instituire și de îmbunătățire a NDC-urilor, pentru a putea să valorifice pe deplin datele și produsele generate de sistemul de verificare. În această privință, prin finanțare din partea Uniunii au fost furnizate unui număr de peste 40 de NDC-uri sisteme de consolidare a capacităților (CBS) care necesită întreținere periodică și înlocuiri ocazionale.

Activitățile integrate de informare și de consolidare a capacităților furnizează experților din țările în curs de dezvoltare experiența și formarea necesare pentru a facilita participarea acestora la procesele decizionale și de elaborare a politicilor ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO. O astfel de participare este esențială în afirmarea caracterului democratic și participativ a CTBT, care, la rândul său, servește drept măsură de consolidare a încrederii pentru a obține sprijin din partea statelor nesemnatare.

Ca element-cheie al activităților integrate de informare și de consolidare a capacităților, Secretariatul desfășoară activități de educație și formare care vizează consolidarea și menținerea capacităților necesare în privința aspectelor tehnice, științifice, juridice și politice ale CTBT și a regimului său de verificare, axându-se pe statele care nu au semnat sau ratificat CTBT. Aceste activități de educație și formare implică eforturi și resurse intersectoriale și beneficiază, de asemenea, de participarea membrilor Grupului persoanelor eminente și de sprijin din partea membrilor Grupului pentru tineret al CTBTO.

Obiective

Obiectivele activităților integrate și de consolidare a capacităților ale Comisiei Pregătitoare a CTBTO sunt:

| (a) | contribuția la universalizarea CTBT; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la universalizarea CTBT;

| (b) | susținerea perspectivelor pentru intrarea în vigoare a CTBT; și |
| --- | --- |

(b)

susținerea perspectivelor pentru intrarea în vigoare a CTBT; și

| (c) | consolidarea și menținerea sprijinului acordat regimului de verificare al CTBT. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea și menținerea sprijinului acordat regimului de verificare al CTBT.

Activități pentru universalizare și intrarea în vigoare

| — | Dezvoltarea materialelor și instrumentelor educaționale online. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea materialelor și instrumentelor educaționale online.

| — | Formare, ateliere și conferințe științifice și diplomatice. |
| --- | --- |

—

Formare, ateliere și conferințe științifice și diplomatice.

| — | Participarea la evenimente majore privind aspecte legate de neproliferare și dezarmare. |
| --- | --- |

—

Participarea la evenimente majore privind aspecte legate de neproliferare și dezarmare.

Activități pentru consolidarea și menținerea sprijinului acordat regimului de verificare al CTBT

| — | Dezvoltarea programelor software și a infrastructurii. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea programelor software și a infrastructurii.

| — | Ateliere tehnice. |
| --- | --- |

—

Ateliere tehnice.

| — | Formare sistematică privind software-ul NDC-in-a-Box extins (eNIAB). |
| --- | --- |

—

Formare sistematică privind software-ul NDC-in-a-Box extins (eNIAB).

| — | Sprijin pentru integrarea prelucrării datelor SIM cu rețelele seismice naționale și regionale. |
| --- | --- |

—

Sprijin pentru integrarea prelucrării datelor SIM cu rețelele seismice naționale și regionale.

| — | Furnizarea de asistență tehnică reparatorie sub forma echipamentelor CBS și a întreținerii sau înlocuirii acestora. |
| --- | --- |

—

Furnizarea de asistență tehnică reparatorie sub forma echipamentelor CBS și a întreținerii sau înlocuirii acestora.

Rezultate

Consolidarea capacităților și a sensibilizării cu privire la CTBT și la sistemul său de verificare și consolidarea capacităților operaționale ale regimului de verificare. Statele care trebuie să semneze și/sau să ratifice CTBT, inclusiv cele enumerate în anexa 2 la CTBT, se vor familiariza cu beneficiile CTBT și ale regimului de verificare.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/46

---

DECIZIA (PESC) 2018/299 A CONSILIULUI

din 26 februarie 2018

privind promovarea rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și dezarmării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul Uniunii Europene a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „Strategia UE împotriva proliferării ADM”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe pentru combaterea acestei proliferări. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul Uniunii Europene a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „Strategia UE împotriva proliferării ADM”), al cărei capitol III cuprinde o listă de măsuri care trebuie adoptate atât în Uniune, cât și în țările terțe pentru combaterea acestei proliferări.

| (2) | Uniunea pune în aplicare în mod activ Strategia UE împotriva proliferării ADM și dă curs măsurilor enumerate în capitolul III, cum ar fi dezvoltarea structurilor necesare în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea pune în aplicare în mod activ Strategia UE împotriva proliferării ADM și dă curs măsurilor enumerate în capitolul III, cum ar fi dezvoltarea structurilor necesare în cadrul Uniunii.

| (3) | La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluziile sale și documentul intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora” (denumit în continuare „noile linii de acțiune”), în care se afirmă că proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM) continuă să reprezinte una dintre cele mai mari amenințări în materie de securitate și că politica în materie de neproliferare constituie o componentă esențială a politicii externe și de securitate comune (PESC). |
| --- | --- |

(3)

La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluziile sale și documentul intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora” (denumit în continuare „noile linii de acțiune”), în care se afirmă că proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM) continuă să reprezinte una dintre cele mai mari amenințări în materie de securitate și că politica în materie de neproliferare constituie o componentă esențială a politicii externe și de securitate comune (PESC).

| (4) | În noile linii de acțiune, Consiliul solicită formațiunilor și organismelor competente ale Consiliului, Comisiei, altor instituții și statelor membre să asigure acestui document o urmare concretă. |
| --- | --- |

(4)

În noile linii de acțiune, Consiliul solicită formațiunilor și organismelor competente ale Consiliului, Comisiei, altor instituții și statelor membre să asigure acestui document o urmare concretă.

| (5) | În noile linii de acțiune, Consiliul subliniază faptul că acțiunile Uniunii de prevenire a proliferării ar putea să beneficieze de sprijinul oferit de o rețea neguvernamentală în domeniul neproliferării, prin reunirea instituțiilor de politică externă și a centrelor de cercetare specializate în domeniile strategice ale Uniunii și, în același timp, prin valorificarea rețelelor utile deja existente. O astfel de rețea ar putea fi extinsă la instituții din țările terțe cu care Uniunea desfășoară dialoguri specifice referitoare la neproliferare. |
| --- | --- |

(5)

În noile linii de acțiune, Consiliul subliniază faptul că acțiunile Uniunii de prevenire a proliferării ar putea să beneficieze de sprijinul oferit de o rețea neguvernamentală în domeniul neproliferării, prin reunirea instituțiilor de politică externă și a centrelor de cercetare specializate în domeniile strategice ale Uniunii și, în același timp, prin valorificarea rețelelor utile deja existente. O astfel de rețea ar putea fi extinsă la instituții din țările terțe cu care Uniunea desfășoară dialoguri specifice referitoare la neproliferare.

| (6) | La 15 și 16 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat Strategia Uniunii Europene de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de SALW, precum și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), care stabilește orientările pentru acțiunea Uniunii în domeniul armelor de calibru mic și armamentului ușor (SALW). Potrivit Strategiei UE privind SALW, acumularea ilicită și traficul ilicit de SALW și muniție aferentă reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii și securității internaționale. |
| --- | --- |

(6)

La 15 și 16 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat Strategia Uniunii Europene de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de SALW, precum și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), care stabilește orientările pentru acțiunea Uniunii în domeniul armelor de calibru mic și armamentului ușor (SALW). Potrivit Strategiei UE privind SALW, acumularea ilicită și traficul ilicit de SALW și muniție aferentă reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii și securității internaționale.

| (7) | Printre obiectivele identificate în cadrul Strategiei UE privind SALW se numără necesitatea de a favoriza multilateralismul eficient pentru a crea mecanisme, la nivel internațional, regional sau în cadrul Uniunii și al statelor sale membre, pentru a combate furnizarea și proliferarea cu caracter destabilizator a SALW și a muniției aferente. |
| --- | --- |

(7)

Printre obiectivele identificate în cadrul Strategiei UE privind SALW se numără necesitatea de a favoriza multilateralismul eficient pentru a crea mecanisme, la nivel internațional, regional sau în cadrul Uniunii și al statelor sale membre, pentru a combate furnizarea și proliferarea cu caracter destabilizator a SALW și a muniției aferente.

| (8) | La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/430/PESC (1) care a instituit rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și a prevăzut ca punerea în aplicare a deciziei din punct de vedere tehnic să fie realizată de Consorțiul UE pentru neproliferare (denumit în continuare „consorțiul”). |
| --- | --- |

(8)

La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/430/PESC (1) care a instituit rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și a prevăzut ca punerea în aplicare a deciziei din punct de vedere tehnic să fie realizată de Consorțiul UE pentru neproliferare (denumit în continuare „consorțiul”).

| (9) | Alegerea consorțiului ca beneficiar unic al unui grant se justifică în acest caz prin intenția Uniunii de a continua, cu sprijinul statelor membre, o cooperare fructuoasă cu rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării care contribuie la crearea unei culturi europene comune privind neproliferarea și dezarmarea și care sprijină Uniunea în dezvoltarea și modelarea politicilor sale în aceste domenii și în sporirea vizibilității Uniunii. În acest caz, este necesară o finanțare de 100 % datorită naturii înseși a consorțiului, care își datorează existența Uniunii și depinde în totalitate de sprijinul Uniunii. Consorțiul nu are resurse financiare independente și nici autoritatea legală de a colecta alte fonduri. Mai mult, consorțiul a instituit, pe lângă cele patru grupuri de reflecție de gestionare, o rețea care reunește peste 70 de grupuri de reflecție și centre de cercetare, care reprezintă, împreună, aproape toate cunoștințele de specialitate neguvernamentale din Uniune în domeniul neproliferării și dezarmării. |
| --- | --- |

(9)

Alegerea consorțiului ca beneficiar unic al unui grant se justifică în acest caz prin intenția Uniunii de a continua, cu sprijinul statelor membre, o cooperare fructuoasă cu rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării care contribuie la crearea unei culturi europene comune privind neproliferarea și dezarmarea și care sprijină Uniunea în dezvoltarea și modelarea politicilor sale în aceste domenii și în sporirea vizibilității Uniunii. În acest caz, este necesară o finanțare de 100 % datorită naturii înseși a consorțiului, care își datorează existența Uniunii și depinde în totalitate de sprijinul Uniunii. Consorțiul nu are resurse financiare independente și nici autoritatea legală de a colecta alte fonduri. Mai mult, consorțiul a instituit, pe lângă cele patru grupuri de reflecție de gestionare, o rețea care reunește peste 70 de grupuri de reflecție și centre de cercetare, care reprezintă, împreună, aproape toate cunoștințele de specialitate neguvernamentale din Uniune în domeniul neproliferării și dezarmării.

| (10) | La 10 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/129/PESC (2), care a prelungit cu trei ani sprijinul financiar și promovarea în continuare de către Uniune a activităților rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și a încredințat consorțiului punerea în aplicare la nivel tehnic a deciziei respective. |
| --- | --- |

(10)

La 10 martie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/129/PESC (2), care a prelungit cu trei ani sprijinul financiar și promovarea în continuare de către Uniune a activităților rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și a încredințat consorțiului punerea în aplicare la nivel tehnic a deciziei respective.

| (11) | La 3 aprilie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/632 (3), care prevede prelungirea duratei de aplicare a Deciziei 2014/129/PESC pentru a permite punerea în aplicare în continuare a activităților până la 2 iulie 2017. |
| --- | --- |

(11)

La 3 aprilie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/632 (3), care prevede prelungirea duratei de aplicare a Deciziei 2014/129/PESC pentru a permite punerea în aplicare în continuare a activităților până la 2 iulie 2017.

| (12) | La 4 iulie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/1195 (4) de prelungire a punerii în aplicare a Deciziei 2014/129/PESC pentru perioada 3 iulie-31 decembrie 2017, pentru a permite organizarea unei conferințe anuale majore privind neproliferarea și dezarmarea în 2017, precum și întreținerea și actualizarea în continuare a platformei de internet a consorțiului. |
| --- | --- |

(12)

La 4 iulie 2017, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2017/1195 (4) de prelungire a punerii în aplicare a Deciziei 2014/129/PESC pentru perioada 3 iulie-31 decembrie 2017, pentru a permite organizarea unei conferințe anuale majore privind neproliferarea și dezarmarea în 2017, precum și întreținerea și actualizarea în continuare a platformei de internet a consorțiului.

| (13) | Denumirea rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și denumirea consorțiului ar trebui ajustate pentru a include „dezarmarea”, în conformitate cu recomandările stabilite în Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2016 referitoare la securitatea și neproliferarea nucleară, |
| --- | --- |

(13)

Denumirea rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și denumirea consorțiului ar trebui ajustate pentru a include „dezarmarea”, în conformitate cu recomandările stabilite în Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2016 referitoare la securitatea și neproliferarea nucleară,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Pentru a contribui la punerea în aplicare consolidată a Strategiei UE împotriva proliferării ADM, bazată pe principiile multilateralității, prevenirii și cooperării eficiente cu țările terțe, se prelungește cu 42 de luni promovarea și sprijinirea în continuare a activităților rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării în vederea realizării următoarelor obiective:

| (a) | încurajarea dialogului politic și pe teme de securitate, precum și a discuțiilor pe termen lung privind măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora, discuții desfășurate în cadrul societăților civile și, în special, în rândul experților, cercetătorilor și cadrelor universitare; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea dialogului politic și pe teme de securitate, precum și a discuțiilor pe termen lung privind măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora, discuții desfășurate în cadrul societăților civile și, în special, în rândul experților, cercetătorilor și cadrelor universitare;

| (b) | asigurarea posibilității ca participanții la grupurile de pregătire relevante din cadrul Consiliului să consulte rețeaua cu privire la aspecte referitoare la neproliferare și dezarmare și ca reprezentanții statelor membre să participe la reuniunile rețelei; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea posibilității ca participanții la grupurile de pregătire relevante din cadrul Consiliului să consulte rețeaua cu privire la aspecte referitoare la neproliferare și dezarmare și ca reprezentanții statelor membre să participe la reuniunile rețelei;

| (c) | constituirea unei etape utile în acțiunile de neproliferare și dezarmare ale Uniunii și ale comunității internaționale, în special prin prezentarea unor rapoarte și/sau recomandări reprezentanților Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”); |
| --- | --- |

(c)

constituirea unei etape utile în acțiunile de neproliferare și dezarmare ale Uniunii și ale comunității internaționale, în special prin prezentarea unor rapoarte și/sau recomandări reprezentanților Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”);

| (d) | contribuția la sporirea gradului de sensibilizare a țărilor terțe cu privire la provocările reprezentate de proliferare și dezarmare și la necesitatea de a lucra în cooperare cu Uniunea și în contextul forurilor multilaterale, în special al Organizației Națiunilor Unite, în scopul de a preveni, a descuraja, a opri și, atunci când este posibil, a elimina programele de proliferare care prezintă motive de îngrijorare la nivel mondial; |
| --- | --- |

(d)

contribuția la sporirea gradului de sensibilizare a țărilor terțe cu privire la provocările reprezentate de proliferare și dezarmare și la necesitatea de a lucra în cooperare cu Uniunea și în contextul forurilor multilaterale, în special al Organizației Națiunilor Unite, în scopul de a preveni, a descuraja, a opri și, atunci când este posibil, a elimina programele de proliferare care prezintă motive de îngrijorare la nivel mondial;

| (e) | contribuția la dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și a capacității instituționale în domeniul neproliferării și al dezarmării în cadrul grupurilor de reflecție și al guvernelor din Uniune și din țările terțe. |
| --- | --- |

(e)

contribuția la dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și a capacității instituționale în domeniul neproliferării și al dezarmării în cadrul grupurilor de reflecție și al guvernelor din Uniune și din țările terțe.

(2)   Din perspectiva Strategiei UE privind SALW, sfera de cuprindere a activităților rețelei europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării nu se limitează la abordarea aspectelor referitoare la amenințările reprezentate de proliferarea ADM și a vectorilor acestora, ci include, de asemenea, aspecte referitoare la armele convenționale, inclusiv SALW. Includerea aspectelor referitoare la armele convenționale în domeniul de activitate al rețelei va oferi un instrument remarcabil pentru dialog și recomandări privind acțiuni ale Uniunii în acest domeniu, în cadrul punerii în aplicare a Strategiei UE privind SALW și a politicii Uniunii în domeniul armelor convenționale.

(3)   Proiectele care urmează a fi susținute de către Uniune cuprind următoarele activități specifice:

| (a) | asigurarea mijloacelor pentru desfășurarea de conferințe anuale majore cu țări terțe și societatea civilă privind neproliferarea și dezarmarea, pentru a discuta și identifica măsuri suplimentare împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și obiectivele corelate privind dezarmarea, precum și pentru a aborda provocările referitoare la armele convenționale, inclusiv combaterea traficului ilicit și a acumulării excesive de SALW și de muniție aferentă. Conferința va promova de asemenea la nivel internațional Strategia UE împotriva proliferării ADM și Strategia UE privind SALW, precum și rolul instituțiilor Uniunii și al grupurilor de reflecție din cadrul Uniunii în acest domeniu, în vederea sporirii vizibilității politicilor Uniunii în acest domeniu și a transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea mijloacelor pentru desfășurarea de conferințe anuale majore cu țări terțe și societatea civilă privind neproliferarea și dezarmarea, pentru a discuta și identifica măsuri suplimentare împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și obiectivele corelate privind dezarmarea, precum și pentru a aborda provocările referitoare la armele convenționale, inclusiv combaterea traficului ilicit și a acumulării excesive de SALW și de muniție aferentă. Conferința va promova de asemenea la nivel internațional Strategia UE împotriva proliferării ADM și Strategia UE privind SALW, precum și rolul instituțiilor Uniunii și al grupurilor de reflecție din cadrul Uniunii în acest domeniu, în vederea sporirii vizibilității politicilor Uniunii în acest domeniu și a transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR;

| (b) | asigurarea mijloacelor pentru organizarea de reuniuni consultative anuale între reprezentanții instituțiilor Uniunii, reprezentanții statelor membre și experții din mediul academic în vederea unui schimb de opinii cu privire la aspectele majore și evoluțiile esențiale în domeniul dezarmării, al neproliferării și al controlului exporturilor de arme, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea mijloacelor pentru organizarea de reuniuni consultative anuale între reprezentanții instituțiilor Uniunii, reprezentanții statelor membre și experții din mediul academic în vederea unui schimb de opinii cu privire la aspectele majore și evoluțiile esențiale în domeniul dezarmării, al neproliferării și al controlului exporturilor de arme, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR;

| (c) | asigurarea mijloacelor pentru organizarea a maximum nouă seminare ad-hoc pentru experți și practicieni referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea mijloacelor pentru organizarea a maximum nouă seminare ad-hoc pentru experți și practicieni referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR;

| (d) | asigurarea mijloacelor pentru pregătirea și publicarea a maximum 20 de documente de politică care vor cuprinde subiectele incluse în mandatul consorțiului și vor prezenta opțiuni politice și/sau de politică operațională; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea mijloacelor pentru pregătirea și publicarea a maximum 20 de documente de politică care vor cuprinde subiectele incluse în mandatul consorțiului și vor prezenta opțiuni politice și/sau de politică operațională;

| (e) | asigurarea mijloacelor pentru gestionarea permanentă și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică în cadrul consorțiului, pentru a oferi cunoștințe de specialitate ad-hoc privind întrebările referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, răspunsurile fiind trimise în termen de două până la trei săptămâni, incluzând pregătirea a maximum 18 documente specializate; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea mijloacelor pentru gestionarea permanentă și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică în cadrul consorțiului, pentru a oferi cunoștințe de specialitate ad-hoc privind întrebările referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, răspunsurile fiind trimise în termen de două până la trei săptămâni, incluzând pregătirea a maximum 18 documente specializate;

| (f) | asigurarea mijloacelor pentru sensibilizare, educare și dezvoltarea în continuare a cunoștințelor de specialitate și a capacității instituționale în domeniul neproliferării și al dezarmării în cadrul grupurilor de reflecție și al guvernelor din Uniune și din țările terțe prin:






  — | întreținerea și dezvoltarea în continuare a unui curs de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante ale neproliferării și dezarmării; |
| --- | --- | --- |

(f)

asigurarea mijloacelor pentru sensibilizare, educare și dezvoltarea în continuare a cunoștințelor de specialitate și a capacității instituționale în domeniul neproliferării și al dezarmării în cadrul grupurilor de reflecție și al guvernelor din Uniune și din țările terțe prin:

—

întreținerea și dezvoltarea în continuare a unui curs de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante ale neproliferării și dezarmării;

| — | instituirea a maximum 36 de stagii în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru absolvenții de studii universitare sau tinerii diplomați din Uniune și din țări terțe; |
| --- | --- |

—

instituirea a maximum 36 de stagii în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru absolvenții de studii universitare sau tinerii diplomați din Uniune și din țări terțe;

| — | organizarea unor vizite de studiu anuale la Bruxelles pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea, pentru a promova și a spori vizibilitatea politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al dezarmării și al controlului exporturilor de arme; |
| --- | --- |

—

organizarea unor vizite de studiu anuale la Bruxelles pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea, pentru a promova și a spori vizibilitatea politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al dezarmării și al controlului exporturilor de arme;

| — | dezvoltarea unui curs-pilot de formare pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la riscurile de proliferare, inclusiv cele rezultate în urma evoluțiilor științifice și tehnologice, în rândul absolvenților de studii universitare și postuniversitare de științe naturale; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui curs-pilot de formare pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la riscurile de proliferare, inclusiv cele rezultate în urma evoluțiilor științifice și tehnologice, în rândul absolvenților de studii universitare și postuniversitare de științe naturale;

| (g) | asigurarea mijloacelor pentru întreținerea, gestionarea și dezvoltarea în continuare a unei platforme de internet și a unor rețele sociale conexe, pentru a facilita contactele, a oferi un forum unic pentru cercetarea europeană în domeniul neproliferării și al dezarmării, a promova rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, a informa comunitatea globală în domeniul neproliferării și al dezarmării și a promova ofertele educaționale ale consorțiului atât cu privire la cursurile de formare la fața locului, cât și cu privire la cursurile de învățare online. |
| --- | --- |

(g)

asigurarea mijloacelor pentru întreținerea, gestionarea și dezvoltarea în continuare a unei platforme de internet și a unor rețele sociale conexe, pentru a facilita contactele, a oferi un forum unic pentru cercetarea europeană în domeniul neproliferării și al dezarmării, a promova rețeaua europeană de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, a informa comunitatea globală în domeniul neproliferării și al dezarmării și a promova ofertele educaționale ale consorțiului atât cu privire la cursurile de formare la fața locului, cât și cu privire la cursurile de învățare online.

În anexă este prevăzută o descriere detaliată a proiectelor.

Articolul 2

(1)   Răspunderea pentru punerea în aplicare a prezentei decizii revine ÎR.

(2)   Punerea în aplicare tehnică a proiectelor care cuprind activitățile menționate la articolul 1 alineatul (3) revine consorțiului, având la bază Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), Institutul pentru Cercetare în domeniul Păcii din Frankfurt (HSFK/PRIF), Institutul Internațional pentru Studii Strategice (IISS), Institutul Internațional pentru Cercetare în domeniul Păcii din Stockholm (SIPRI), Institutul pentru Afaceri Internaționale (IAI) din Roma și Centrul pentru Dezarmare și Neproliferare din Viena (VCDNP). Consorțiul îndeplinește această sarcină sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR încheie acordurile necesare cu consorțiul.

(3)   Statele membre și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) propun priorități și subiecte de interes specific pentru evaluarea programelor de cercetare ale consorțiului, care urmează să fie abordate în documente de lucru și seminare, în conformitate cu politicile Uniunii.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor care cuprind activitățile menționate la articolul 1 alineatul (3) este de 4 507 004,70 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din valoarea prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest scop, Comisia încheie un acord de finanțare cu consorțiul. Acordul prevede obligația consorțiului de a asigura o vizibilitate adecvată a contribuției Uniunii în raport cu mărimea acestei contribuții.

(4)   Comisia depune eforturile necesare pentru a încheia acordul de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultate survenită în cadrul procesului respectiv și cu privire la data încheierii acordului.

Articolul 4

(1)   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii pe baza rapoartelor periodice pregătite de consorțiu. Respectivele rapoarte stau la baza evaluării efectuate de Consiliu.

(2)   Comisia raportează cu privire la aspectele financiare ale proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (3).

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   Prezenta decizie expiră după 42 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3).

Cu toate acestea, decizia expiră după șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care acordul de finanțare respectiv nu a fost încheiat până la data respectivă.

Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia 2010/430/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 de instituire a unei rețele europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 202, 4.8.2010, p. 5).

1

(2)  Decizia 2014/129/PESC a Consiliului din 10 martie 2014 de promovare a unei rețele europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 71, 12.3.2014, p. 3).

2

(3)  Decizia (PESC) 2017/632 a Consiliului din 3 aprilie 2017 de modificare a Deciziei 2014/129/PESC de promovare a unei rețele europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 90, 4.4.2017, p. 10).

3

(4)  Decizia (PESC) 2017/1195 a Consiliului din 4 iulie 2017 de modificare a Deciziei 2014/129/PESC de promovare a unei rețele europene de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, în sprijinul punerii în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (JO L 172, 5.7.2017, p. 14).

4

---

ANEXĂ

REȚEAUA EUROPEANĂ DE GRUPURI DE REFLECȚIE INDEPENDENTE ÎN DOMENIUL NEPROLIFERĂRII ȘI DEZARMĂRII ÎN SPRIJINUL PUNERII ÎN APLICARE A STRATEGIEI UE ÎMPOTRIVA PROLIFERĂRII ARMELOR DE DISTRUGERE ÎN MASĂ (STRATEGIA UE ÎMPOTRIVA PROLIFERĂRII ADM)

1.   Obiective

Obiectivul prezentei decizii este de a continua punerea în aplicare a „noilor linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora” (denumite în continuare „noile linii de acțiune”), stabilite în concluziile Consiliului din 8 decembrie 2008, ca dezvoltare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM din 2003. În conformitate cu noile linii de acțiune, Uniunea ar putea să beneficieze de sprijinul oferit de o rețea de grupuri de reflecție neguvernamentale în domeniul neproliferării, în combaterea proliferării ADM. Rețeaua ar trebui să reunească instituții de politică externă și centre de cercetare specializate în domeniile strategice ale Uniunii. O astfel de rețea ar putea fi extinsă la instituții din țările terțe cu care Uniunea desfășoară dialoguri specifice referitoare la dezarmare și neproliferare.

Această rețea de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării și al dezarmării (denumită în continuare „rețeaua”) ar continua să încurajeze dialogul politic și pe teme de securitate, precum și discuțiile pe termen lung privind măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și aspectele corelate ale dezarmării, discuții desfășurate în cadrul societăților civile și în special în rândul experților, cercetătorilor și cadrelor universitare.

Activitatea rețelei este extinsă pentru a cuprinde aspecte referitoare la armele convenționale, inclusiv la SALW, cu accent deosebit pe măsuri menite să asigure punerea în aplicare în continuare a Strategiei UE privind SALW. Rețeaua va contribui la furnizarea de idei noi cu privire la acțiunile Uniunii referitoare la armele convenționale, inclusiv traficul ilicit și acumularea excesivă de SALW, precum și de muniție aferentă. Aceasta include nu numai dimensiunea reactivă a aspectelor de securitate, ci și dimensiunea preventivă. Prevenirea traficului ilegal și nereglementat cu arme convenționale, inclusiv SALW, a fost recunoscută drept o prioritate a în cadrul Tratatului privind comerțul cu arme (TCA).

De asemenea, rețeaua abordează toate aspectele controlului exporturilor de ADM sau de armele convenționale, inclusiv produsele cu dublă utilizare, precum și aspecte referitoare la securitatea spațială.

Rețeaua urmărește sporirea gradului de sensibilizare a țărilor terțe cu privire la provocările reprezentate de proliferarea ADM și a armelor convenționale, inclusiv de traficul ilicit și de acumularea excesivă de SALW, precum și de muniție aferentă, prin intermediul unor publicații, reuniuni, conferințe și programe specifice de educație și de informare. De asemenea, aceasta urmărește sensibilizarea cu privire la necesitatea de a coopera cu Uniunea și în contextul forurilor multilaterale, în special Organizația Națiunilor Unite, în scopul de a preveni, descuraja, stopa și, atunci când este posibil, elimina programele de proliferare care prezintă motive de îngrijorare la nivel mondial și traficul ilicit și acumularea excesivă de SALW, precum și de muniție aferentă.

Uniunea dorește să susțină această rețea după cum urmează:

| — | prin organizarea a trei conferințe anuale majore și, ca eveniment secundar, a unor „ateliere de generație următoare”, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”); |
| --- | --- |

—

prin organizarea a trei conferințe anuale majore și, ca eveniment secundar, a unor „ateliere de generație următoare”, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”);

| — | prin organizarea a trei reuniuni consultative între reprezentanții instituțiilor Uniunii, reprezentanții statelor membre și experții din mediul academic în vederea schimbului de opinii cu privire la aspecte majore și evoluții esențiale în domeniul dezarmării, al neproliferării și al controlului exporturilor de arme, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR; |
| --- | --- |

—

prin organizarea a trei reuniuni consultative între reprezentanții instituțiilor Uniunii, reprezentanții statelor membre și experții din mediul academic în vederea schimbului de opinii cu privire la aspecte majore și evoluții esențiale în domeniul dezarmării, al neproliferării și al controlului exporturilor de arme, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR;

| — | prin organizarea a maximum nouă seminare ad-hoc pentru experți și practicieni referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR; |
| --- | --- |

—

prin organizarea a maximum nouă seminare ad-hoc pentru experți și practicieni referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, în vederea transmiterii de rapoarte și/sau recomandări reprezentanților ÎR;

| — | prin pregătirea și publicarea a maximum 20 de documente de politică care vor cuprinde subiectele incluse în mandatul consorțiului și vor prezenta opțiuni politice și/sau de politică operațională; |
| --- | --- |

—

prin pregătirea și publicarea a maximum 20 de documente de politică care vor cuprinde subiectele incluse în mandatul consorțiului și vor prezenta opțiuni politice și/sau de politică operațională;

| — | prin gestionarea permanentă și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică în cadrul consorțiului, pentru a oferi cunoștințe de specialitate ad-hoc privind întrebările referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, răspunsurile fiind trimise în termen de două până la trei săptămâni, incluzând pregătirea a maximum 18 documente specializate; |
| --- | --- |

—

prin gestionarea permanentă și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică în cadrul consorțiului, pentru a oferi cunoștințe de specialitate ad-hoc privind întrebările referitoare la toate aspectele privind neproliferarea și dezarmarea, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și armele convenționale, răspunsurile fiind trimise în termen de două până la trei săptămâni, incluzând pregătirea a maximum 18 documente specializate;

| — | prin întreținerea și dezvoltarea în continuare a unui curs de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante ale neproliferării și dezarmării; |
| --- | --- |

—

prin întreținerea și dezvoltarea în continuare a unui curs de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante ale neproliferării și dezarmării;

| — | prin instituirea a maximum 36 de stagii în materie de neproliferare și dezarmare pentru absolvenții de studii universitare sau tinerii diplomați din Uniune și din țări terțe; |
| --- | --- |

—

prin instituirea a maximum 36 de stagii în materie de neproliferare și dezarmare pentru absolvenții de studii universitare sau tinerii diplomați din Uniune și din țări terțe;

| — | prin organizarea unor vizite de studiu anuale la Bruxelles pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea, pentru a promova și a spori vizibilitatea politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al dezarmării și al controlului exporturilor de arme; |
| --- | --- |

—

prin organizarea unor vizite de studiu anuale la Bruxelles pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea, pentru a promova și a spori vizibilitatea politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al dezarmării și al controlului exporturilor de arme;

| — | prin dezvoltarea unui curs-pilot de formare pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la riscul de proliferare, inclusiv cele rezultate în urma evoluțiilor științifice și tehnologice, în rândul absolvenților de studii universitare și postuniversitare de științe naturale; |
| --- | --- |

—

prin dezvoltarea unui curs-pilot de formare pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la riscul de proliferare, inclusiv cele rezultate în urma evoluțiilor științifice și tehnologice, în rândul absolvenților de studii universitare și postuniversitare de științe naturale;

| — | prin întreținerea, gestionarea și dezvoltarea în continuare a unei platforme de internet și a unor rețele sociale conexe, pentru a facilita contactele, a oferi un forum unic pentru cercetarea europeană în materie de dezarmare și neproliferare, a promova rețeaua, a informa comunitatea mondială în domeniul neproliferării și al dezarmării și a promova ofertele educaționale ale consorțiului atât cu privire la cursurile de formare la fața locului, cât și cu privire la cursurile de învățare online. |
| --- | --- |

—

prin întreținerea, gestionarea și dezvoltarea în continuare a unei platforme de internet și a unor rețele sociale conexe, pentru a facilita contactele, a oferi un forum unic pentru cercetarea europeană în materie de dezarmare și neproliferare, a promova rețeaua, a informa comunitatea mondială în domeniul neproliferării și al dezarmării și a promova ofertele educaționale ale consorțiului atât cu privire la cursurile de formare la fața locului, cât și cu privire la cursurile de învățare online.

2.   Organizarea rețelei

Rețeaua este deschisă tuturor grupurilor de reflecție și institutelor de cercetare relevante din Uniune și din statele asociate și respectă pe deplin diversitatea opiniilor în cadrul Uniunii. Aceasta va fi implicată în toate activitățile consorțiului cât mai mult posibil, pentru a oferi membrilor săi vizibilitate și a le permite asumarea responsabilității.

Rețeaua va continua să promoveze contactele cu comunitatea de cercetare la nivel european în domeniul neproliferării și al dezarmării și va implica mai ales specialiștii în materie de științe naturale care lucrează în domeniul securității CBRN. Aceasta va facilita în continuare contactele dintre experții neguvernamentali, reprezentanții statelor membre și instituțiile Uniunii. Rețeaua va fi pregătită să colaboreze cu actorii neguvernamentali din țările terțe, în conformitate cu Strategia UE împotriva proliferării ADM și Strategia UE privind SALW.

Mandatul rețelei include neproliferarea ADM, a vectorilor acestora, dezarmarea și aspecte referitoare la armele convenționale, inclusiv SALW, precum și controlul exporturilor de arme și securitatea spațială.

Participanții la grupurile de pregătire relevante ale Consiliului (cum ar fi CONOP/CODUN și COARM) vor putea consulta rețeaua cu privire la aspecte referitoare la dezarmare și la neproliferarea armelor neconvenționale și convenționale, inclusiv SALW, iar reprezentanții acestora pot participa la reuniunile rețelei. Atunci când este posibil, reuniunile rețelei și cele ale grupurilor de lucru pot fi organizate consecutiv.

Rețeaua va fi condusă în continuare de consorțiul UE pentru neproliferare constituit de FRS, HSFK/PRIF, IISS, SIPRI, IAI și VCDNP și căruia îi revine gestionarea proiectelor, în strânsă cooperare cu reprezentanții ÎR.

Consorțiul, în consultare cu reprezentanții ÎR și cu statele membre, va invita participanții cu cunoștințe de specialitate în politicile referitoare la neproliferare și la dezarmare, în ceea ce privește ADM și armele convenționale, la seminare între experți și la conferințe anuale majore, precum și la împărtășirea publicațiilor și a activităților lor pe un site internet special. Consorțiul va contribui, de asemenea, la dezvoltarea competențelor atât ale funcționarilor, cât și ale savanților din cadrul Uniunii și din afara acesteia cu privire la aspectele ce țin de neproliferare și dezarmare.

3.   Descrierea proiectelor

3.1.   Proiectul nr. 1: Organizarea unei conferințe anuale majore, inclusiv elaborarea unui raport și/sau a unor recomandări

3.1.1.   Scopul proiectului

În cadrul conferințelor anuale majore privind neproliferarea și dezarmarea, la care vor participa experți guvernamentali și grupuri de reflecție independente, alți specialiști din mediul academic din Uniune și din statele asociate, precum și din țări terțe, vor fi discutate și identificate măsuri suplimentare împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și obiectivele corelate privind dezarmarea și se vor aborda totodată provocările referitoare la armele convenționale, inclusiv combaterea traficului ilicit și a acumulării excesive de SALW și de muniție aferentă. În calitate de eveniment emblematic al proiectului, conferința anuală va continua să sporească gradul de sensibilizare cu privire la Strategia UE împotriva proliferării ADM și la Strategia UE privind SALW și la noile linii de acțiune, precum și la eforturile de punere în aplicare asociate din partea instituțiilor.

Conferințele anuale vor servi, de asemenea, la promovarea rolului și a coeziunii grupurilor de reflecție europene specializate în domeniul neproliferării și al dezarmării și vor contribui la consolidarea capacității acestor instituții și a altor instituții, inclusiv în zone ale lumii fără cunoștințe de specialitate aprofundate în materie de dezarmare și neproliferare.

Conferințele anuale și orice reuniune pregătitoare vor aborda aspectele referitoare la dezarmare și neproliferare relevante în prezent pentru activitatea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE). Pe baza acestor discuții și a altor activități sub supravegherea consorțiului, vor fi elaborate rapoarte orientate către politici, împreună cu o serie de recomandări orientate către acțiune, destinate reprezentanților ÎR. Respectivul raport ar urma să fie distribuit instituțiilor relevante ale Uniunii și statelor membre și pus la dispoziție online.

3.1.2.   Rezultatele proiectului

| — | Menținerea unei conferințe internaționale majore conduse de Europa în domeniul neproliferării și al dezarmării, care va fi în continuare cadrul principal pentru promovarea discuțiilor strategice referitoare la măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și la obiectivele corelate ale dezarmării în vederea abordării provocărilor referitoare la armele convenționale, inclusiv combaterea traficului ilicit și a acumulării excesive de SALW, precum și de muniție aferentă; |
| --- | --- |

—

Menținerea unei conferințe internaționale majore conduse de Europa în domeniul neproliferării și al dezarmării, care va fi în continuare cadrul principal pentru promovarea discuțiilor strategice referitoare la măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora și la obiectivele corelate ale dezarmării în vederea abordării provocărilor referitoare la armele convenționale, inclusiv combaterea traficului ilicit și a acumulării excesive de SALW, precum și de muniție aferentă;

| — | sporirea vizibilității și a gradului de conștientizare a politicilor Uniunii în domeniul neproliferării ADM și SALW și în domeniul acțiunii chimice, biologice, radioactive și nucleare (CBRN) în rândul funcționarilor guvernamentali, al mediului academic și al societății civile din țările terțe; |
| --- | --- |

—

sporirea vizibilității și a gradului de conștientizare a politicilor Uniunii în domeniul neproliferării ADM și SALW și în domeniul acțiunii chimice, biologice, radioactive și nucleare (CBRN) în rândul funcționarilor guvernamentali, al mediului academic și al societății civile din țările terțe;

| — | promovarea rolului și a coeziunii rețelei și a rolului Uniunii în acest domeniu, precum și acumularea de cunoștințe de specialitate privind neproliferarea în țările în care acestea sunt insuficiente, inclusiv în țările terțe; |
| --- | --- |

—

promovarea rolului și a coeziunii rețelei și a rolului Uniunii în acest domeniu, precum și acumularea de cunoștințe de specialitate privind neproliferarea în țările în care acestea sunt insuficiente, inclusiv în țările terțe;

| — | prezentarea unor rapoarte orientate către politici și/sau a unor recomandări orientate către acțiune, care ar consolida punerea în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW și ar constitui o etapă utilă în cadrul acțiunilor Uniunii și ale comunității internaționale în domeniul neproliferării și al armelor convenționale; |
| --- | --- |

—

prezentarea unor rapoarte orientate către politici și/sau a unor recomandări orientate către acțiune, care ar consolida punerea în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW și ar constitui o etapă utilă în cadrul acțiunilor Uniunii și ale comunității internaționale în domeniul neproliferării și al armelor convenționale;

| — | sporirea gradului de sensibilizare și de cunoaștere în rândul instituțiilor Uniunii, statelor membre, societății civile și țărilor terțe cu privire la amenințările reprezentate de ADM și de vectorii acestora, permițându-le să anticipeze mai bine. |
| --- | --- |

—

sporirea gradului de sensibilizare și de cunoaștere în rândul instituțiilor Uniunii, statelor membre, societății civile și țărilor terțe cu privire la amenințările reprezentate de ADM și de vectorii acestora, permițându-le să anticipeze mai bine.

3.1.3.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede organizarea a trei conferințe anuale majore, cu reuniuni pregătitoare în funcție de necesități, precum și pregătirea unor rapoarte și/sau recomandări conexe:

| — | o conferință anuală de 1,5 zile care va avea loc la Bruxelles, cu participarea a maximum 300 de experți din cadrul grupurilor de reflecție, mediului academic și guvernelor din Uniune, din statele asociate și din țări terțe, specializați în aspecte referitoare la neproliferare, dezarmare, controlul armelor și al armelor convenționale, inclusiv SALW; |
| --- | --- |

—

o conferință anuală de 1,5 zile care va avea loc la Bruxelles, cu participarea a maximum 300 de experți din cadrul grupurilor de reflecție, mediului academic și guvernelor din Uniune, din statele asociate și din țări terțe, specializați în aspecte referitoare la neproliferare, dezarmare, controlul armelor și al armelor convenționale, inclusiv SALW;

| — | atenție acordată dezvoltării „generației următoare” de specialiști, inclusiv din țări din afara Europei și Americii de Nord, care vor fi invitați să petreacă o zi în plus înainte sau după conferință în vederea unei formări de specialitate și a familiarizării cu instituțiile Uniunii relevante; |
| --- | --- |

—

atenție acordată dezvoltării „generației următoare” de specialiști, inclusiv din țări din afara Europei și Americii de Nord, care vor fi invitați să petreacă o zi în plus înainte sau după conferință în vederea unei formări de specialitate și a familiarizării cu instituțiile Uniunii relevante;

| — | rapoarte orientate către politici și/sau recomandări orientate către acțiune, care ar urma să stimuleze punerea în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW. |
| --- | --- |

—

rapoarte orientate către politici și/sau recomandări orientate către acțiune, care ar urma să stimuleze punerea în aplicare a Strategiei UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW.

3.2.   Proiectul nr. 2: Organizarea de reuniuni consultative anuale ale Uniunii

3.2.1.   Scopul proiectului

Proiectul prevede organizarea a trei reuniuni consultative anuale, cu pregătirea rapoartelor și/sau a recomandărilor conexe. Seminarele ar trebui să răspundă atât provocărilor pe termen scurt, cât și celor pe termen mediu cu care se confruntă Uniunea în domeniul neproliferării și al dezarmării, în special în ce privește ADM și vectorii acestora, armele convenționale inclusiv SALW, noile tipuri de arme și de vectori. Seminarele ar trebui, de asemenea, să ofere factorilor de decizie din Uniune ocazia de a se concentra asupra provocărilor și tendințelor pe termen mai lung din domeniul neproliferării și al dezarmării, precum și asupra altor aspecte relevante, care depășesc preocupările lor cotidiene obișnuite.

Reuniunile consultative vor servi, de asemenea, la consolidarea coeziunii grupurilor de reflecție europene specializate în domeniul neproliferării și al dezarmării și vor contribui la consolidarea capacității în aceste domenii, inclusiv în acele regiuni ale Uniunii în care cunoștințele de specialitate în materie de dezarmare și neproliferare pot fi în continuare îmbunătățite.

3.2.2.   Rezultatele proiectului

| — | Schimbul de informații și de analize privind tendințele actuale în materie de proliferare în rândul practicienilor din domeniul politicilor și al experților din mediul academic din statele membre, precum și al personalului specializat din SEAE și din instituțiile Uniunii; |
| --- | --- |

—

Schimbul de informații și de analize privind tendințele actuale în materie de proliferare în rândul practicienilor din domeniul politicilor și al experților din mediul academic din statele membre, precum și al personalului specializat din SEAE și din instituțiile Uniunii;

| — | discuții privind cele mai bune metode și mijloace de a pune în aplicare politicile Uniunii împotriva proliferării; |
| --- | --- |

—

discuții privind cele mai bune metode și mijloace de a pune în aplicare politicile Uniunii împotriva proliferării;

| — | furnizarea unor informații constructive către Uniune cu privire la Strategia UE împotriva proliferării ADM și la Strategia UE privind SALW din partea grupurilor de reflecție independente din cadrul Uniunii, precum și a unor sugestii din partea practicienilor, adresate grupurilor de reflecție, privind cele mai relevante subiecte pentru politica în cauză, care să facă obiectul unor cercetări ulterioare; |
| --- | --- |

—

furnizarea unor informații constructive către Uniune cu privire la Strategia UE împotriva proliferării ADM și la Strategia UE privind SALW din partea grupurilor de reflecție independente din cadrul Uniunii, precum și a unor sugestii din partea practicienilor, adresate grupurilor de reflecție, privind cele mai relevante subiecte pentru politica în cauză, care să facă obiectul unor cercetări ulterioare;

| — | identificarea chestiunilor relevante în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru rapoartele axate pe politica în cauză; |
| --- | --- |

—

identificarea chestiunilor relevante în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru rapoartele axate pe politica în cauză;

| — | elaborarea unor rapoarte axate pe politică și a unui set de recomandări axate pe acțiuni, adresate reprezentanților ÎR. |
| --- | --- |

—

elaborarea unor rapoarte axate pe politică și a unui set de recomandări axate pe acțiuni, adresate reprezentanților ÎR.

3.2.3.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede organizarea a trei reuniuni consultative anuale, cu pregătirea rapoartelor și/sau a recomandărilor conexe. Ordinea de zi a acestor evenimente este pregătită în strânsă colaborare cu grupurile de lucru PESC ale Consiliului din domeniul neproliferării și al dezarmării (CODUN/CONOP) și al controlului exporturilor de arme (COARM). Seminarele ar trebui să răspundă atât provocărilor pe termen scurt, cât și celor pe termen mediu cu care se confruntă Uniunea în domeniul neproliferării și al dezarmării, pentru următoarele categorii de arme: ADM și vectori ai acestora, arme convenționale, inclusiv SALW, noi tipuri de arme și de vectori.

Reuniunile consultative anuale au o durată de 1,5 zile și prevăd participarea a până la 100 de persoane provenite din grupuri de reflecție din Uniune, state membre și instituții ale Uniunii, specializate în aspecte referitoare la neproliferare și la armele convenționale, inclusiv SALW. Aceste seminare ar trebui să aibă drept obiectiv principal consultarea dintre grupurile de reflecție din Uniune în domeniul neproliferării și al dezarmării, Uniunea și statele sale membre. Reuniunile consultative anuale ar trebui să aibă loc la Bruxelles.

3.3.   Proiectul nr. 3: Organizarea de seminare ad-hoc

3.3.1.   Scopul proiectului

Proiectul prevede organizarea a până la nouă seminare ad-hoc între experți, cu pregătirea rapoartelor și/sau a recomandărilor conexe. Aceste seminare ar trebui să aibă drept obiectiv principal consultarea dintre grupurile de reflecție din Uniune în domeniul neproliferării, Uniunea Europeană și statele sale membre, pe o bază ad-hoc, pentru a aborda evenimentele marcante și opțiunile de politică ale UE, precum și pentru a acorda grupurilor de reflecție din Uniune, statelor membre și instituțiilor Uniunii oportunitatea de a informa publicul-țintă din interiorul și din exteriorul Uniunii.

3.3.2.   Rezultatele proiectului

| — | Schimbul de informații și de analize privind tendințele actuale în materie de proliferare în rândul practicienilor din domeniul politicilor și al experților din mediul academic din statele membre, precum și al personalului specializat din SEAE și din instituții ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

Schimbul de informații și de analize privind tendințele actuale în materie de proliferare în rândul practicienilor din domeniul politicilor și al experților din mediul academic din statele membre, precum și al personalului specializat din SEAE și din instituții ale Uniunii;

| — | discuții privind cele mai bune metode și mijloace de a pune în aplicare politicile Uniunii împotriva proliferării; |
| --- | --- |

—

discuții privind cele mai bune metode și mijloace de a pune în aplicare politicile Uniunii împotriva proliferării;

| — | furnizarea unor informații constructive către Uniune cu privire la Strategia UE împotriva proliferării ADM și Strategia UE privind SALW din partea grupurilor de reflecție independente din cadrul Uniunii, precum și a unor sugestii din partea practicienilor, adresate grupurilor de reflecție, privind cele mai relevante subiecte pentru politica în cauză, care să facă obiectul unor cercetări ulterioare; |
| --- | --- |

—

furnizarea unor informații constructive către Uniune cu privire la Strategia UE împotriva proliferării ADM și Strategia UE privind SALW din partea grupurilor de reflecție independente din cadrul Uniunii, precum și a unor sugestii din partea practicienilor, adresate grupurilor de reflecție, privind cele mai relevante subiecte pentru politica în cauză, care să facă obiectul unor cercetări ulterioare;

| — | identificarea chestiunilor relevante în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru rapoartele axate pe politica în cauză; |
| --- | --- |

—

identificarea chestiunilor relevante în domeniul neproliferării și al dezarmării pentru rapoartele axate pe politica în cauză;

| — | elaborarea unor rapoarte axate pe politică și a unui set de recomandări axate pe acțiuni, adresate reprezentanților ÎR. Respectivele rapoarte ar urma să fie distribuite instituțiilor relevante ale Uniunii și statelor membre. |
| --- | --- |

—

elaborarea unor rapoarte axate pe politică și a unui set de recomandări axate pe acțiuni, adresate reprezentanților ÎR. Respectivele rapoarte ar urma să fie distribuite instituțiilor relevante ale Uniunii și statelor membre.

3.3.3.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede organizarea a până la nouă seminare ad-hoc între experți, cu pregătirea rapoartelor și/sau a recomandărilor conexe. Seminarele ad-hoc au o durată maximă de două zile și prevăd participarea a până la 45 de persoane, aceasta urmând a fi stabilită pentru fiecare caz în parte.

3.4.   Proiectul nr. 4: Publicații

3.4.1.   Scopul proiectului

| — | Furnizarea de informații și analize privind subiecte referitoare la neproliferarea ADM, la vectorii acestora, la armele convenționale inclusiv SALW și la dezarmare, care alimentează un dialog politic și în materie de securitate cu privire la aceste aspecte, în principal la nivel de experți, cercetători și cadre universitare; |
| --- | --- |

—

Furnizarea de informații și analize privind subiecte referitoare la neproliferarea ADM, la vectorii acestora, la armele convenționale inclusiv SALW și la dezarmare, care alimentează un dialog politic și în materie de securitate cu privire la aceste aspecte, în principal la nivel de experți, cercetători și cadre universitare;

| — | furnizarea unei resurse pe care participanții la grupurile de pregătire relevante ale Consiliului o pot utiliza drept bază a discuțiilor lor privind politica și practica Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

furnizarea unei resurse pe care participanții la grupurile de pregătire relevante ale Consiliului o pot utiliza drept bază a discuțiilor lor privind politica și practica Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării;

| — | furnizarea de idei, informații și analize care pot sprijini dezvoltarea la nivelul Uniunii a acțiunilor în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării. |
| --- | --- |

—

furnizarea de idei, informații și analize care pot sprijini dezvoltarea la nivelul Uniunii a acțiunilor în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării.

3.4.2.   Rezultatele proiectului

| — | Consolidarea dialogului politic și pe probleme de securitate privind măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora, controlul armelor și dezarmarea, în primul rând la nivel de experți, cercetători și personal academic; |
| --- | --- |

—

Consolidarea dialogului politic și pe probleme de securitate privind măsurile împotriva proliferării ADM și a vectorilor acestora, controlul armelor și dezarmarea, în primul rând la nivel de experți, cercetători și personal academic;

| — | sporirea gradului de conștientizare, a cunoștințelor și a înțelegerii în rândul societății civile, în special al rețelei Uniunii mai extinse de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, precum și al guvernelor, în ceea ce privește aspectele aferente politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

sporirea gradului de conștientizare, a cunoștințelor și a înțelegerii în rândul societății civile, în special al rețelei Uniunii mai extinse de grupuri de reflecție independente în domeniul neproliferării, precum și al guvernelor, în ceea ce privește aspectele aferente politicilor Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării;

| — | opțiuni politice și/sau de politică operațională, transmise ÎR, instituțiilor Uniunii și statelor membre; |
| --- | --- |

—

opțiuni politice și/sau de politică operațională, transmise ÎR, instituțiilor Uniunii și statelor membre;

| — | dezvoltarea unor acțiuni la nivelul Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării, sprijinite prin idei, informații și analize. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor acțiuni la nivelul Uniunii în domeniul neproliferării, al controlului armelor și al dezarmării, sprijinite prin idei, informații și analize.

3.4.3.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede elaborarea și publicarea a până la 20 de documente strategice. Consorțiul va elabora sau va dispune redactarea documentelor strategice, care nu reprezintă neapărat opiniile instituțiilor Uniunii sau ale statelor membre. Documentele strategice vor acoperi subiectele incluse în mandatul consorțiului. Fiecare document va prezenta opțiuni politice și/sau de politică operațională. Toate documentele strategice vor fi publicate pe site-ul consorțiului.

3.5.   Proiectul nr. 5: Gestionarea și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică

3.5.1.   Scopul proiectului

Gestionarea permanentă și dezvoltarea în continuare a unui serviciu de asistență tehnică în cadrul consorțiului, pentru a pune la dispoziție cunoștințe de specialitate ad-hoc privind întrebările referitoare la întreaga gamă a aspectelor referitoare la neproliferare și la dezarmare, cuprinzând atât armele neconvenționale, cât și cele convenționale, vor constitui baza și vor facilita modelarea politicii Uniunii privind acțiunea acesteia în raport cu subiectele specifice și urgente.

3.5.2.   Rezultatele proiectului

| — | Gestionarea cererilor de cercetări ad-hoc, cu răspunsuri în termen de două până la trei săptămâni, cu privire la aspecte specifice solicitate de SEAE; |
| --- | --- |

—

Gestionarea cererilor de cercetări ad-hoc, cu răspunsuri în termen de două până la trei săptămâni, cu privire la aspecte specifice solicitate de SEAE;

| — | promovarea dialogului tematic ad-hoc dintre grupurile de reflecție din cadrul consorțiului și SEAE; |
| --- | --- |

—

promovarea dialogului tematic ad-hoc dintre grupurile de reflecție din cadrul consorțiului și SEAE;

| — | consolidarea în acest fel a bazei de cunoștințe pentru discuțiile în derulare privind aspectele referitoare la neproliferare în Uniune; |
| --- | --- |

—

consolidarea în acest fel a bazei de cunoștințe pentru discuțiile în derulare privind aspectele referitoare la neproliferare în Uniune;

| — | posibilitatea SEAE de a avea un acces cuprinzător la cunoștințele de specialitate ale consorțiului și la resursele acestuia dedicate cercetării pentru cereri de scurtă durată și ocazionale. |
| --- | --- |

—

posibilitatea SEAE de a avea un acces cuprinzător la cunoștințele de specialitate ale consorțiului și la resursele acestuia dedicate cercetării pentru cereri de scurtă durată și ocazionale.

3.5.3.   Descrierea proiectului

Proiectul va pune la dispoziția SEAE și a grupurilor de lucru relevante ale Consiliului maximum optsprezece documente specializate de 5-10 pagini cu privire la aspecte actuale referitoare la neproliferare și la dezarmare, în termen de două până la trei săptămâni de la data la care au fost solicitate de către SEAE. Documentele se vor baza pe analiza literaturii academice existente și pe documente primare (nefiind o cercetare originală). Prin discuții cu SEAE vor fi identificate subiecte potențiale din perspectiva agendei internaționale, a viitoarelor evenimente ale Uniunii și a documentelor de politică ale Uniunii. SEAE poate solicita această funcție (a) sub forma unui document; și/sau (b) sub forma unei informări către CONOP sau COARM; și/sau (c) sub forma unei contribuții a experților de pe teren atunci când este nevoie de un aviz de urgență.

3.6.   Proiectul nr. 6: Învățare online

3.6.1.   Scopul proiectului

| — | Consolidarea capacității viitoarei generații de cercetători și de practicieni în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

Consolidarea capacității viitoarei generații de cercetători și de practicieni în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | consolidarea cunoștințelor aprofundate privind politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării, în Uniune și în țări terțe; |
| --- | --- |

—

consolidarea cunoștințelor aprofundate privind politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării, în Uniune și în țări terțe;

| — | contribuția la inițiativele globale destinate promovării educației în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

contribuția la inițiativele globale destinate promovării educației în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | actualizarea și dezvoltarea cunoștințelor de specialitate privind aspecte referitoare la ADM și la SALW în cadrul Uniunii și în țările partenere; |
| --- | --- |

—

actualizarea și dezvoltarea cunoștințelor de specialitate privind aspecte referitoare la ADM și la SALW în cadrul Uniunii și în țările partenere;

| — | punerea la dispoziția instituțiilor Uniunii, a statelor membre și a rețelei europene de grupuri de reflecție a unor cunoștințe adaptate și actualizate cu privire la întregul spectru al controlului armelor convenționale și neconvenționale. |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziția instituțiilor Uniunii, a statelor membre și a rețelei europene de grupuri de reflecție a unor cunoștințe adaptate și actualizate cu privire la întregul spectru al controlului armelor convenționale și neconvenționale.

3.6.2.   Rezultatele proiectului

| — | Întreținerea și optimizarea unui curs complet de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante referitoare la neproliferare și la dezarmare; |
| --- | --- |

—

Întreținerea și optimizarea unui curs complet de învățare online care să cuprindă toate aspectele relevante referitoare la neproliferare și la dezarmare;

| — | informare și asistență pentru educatori și formatori în vederea utilizării resurselor educaționale ale Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

informare și asistență pentru educatori și formatori în vederea utilizării resurselor educaționale ale Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | sprijin pentru integrarea resurselor de învățare online ale Uniunii în programele universitare de master; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru integrarea resurselor de învățare online ale Uniunii în programele universitare de master;

| — | o combinație de învățare online și formare în săli de curs pentru formarea pe tema conștientizării în materie de proliferare, proiectată de consorțiu („învățare mixtă”); |
| --- | --- |

—

o combinație de învățare online și formare în săli de curs pentru formarea pe tema conștientizării în materie de proliferare, proiectată de consorțiu („învățare mixtă”);

| — | cunoștințe aprofundate consolidate privind politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării, în Uniune și în țări terțe; |
| --- | --- |

—

cunoștințe aprofundate consolidate privind politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării, în Uniune și în țări terțe;

| — | furnizarea unei resurse educaționale deschise actualizate în mod constant pentru toate părțile interesate implicate în cercetarea și programarea în domeniul neproliferării; |
| --- | --- |

—

furnizarea unei resurse educaționale deschise actualizate în mod constant pentru toate părțile interesate implicate în cercetarea și programarea în domeniul neproliferării;

| — | dezvoltarea de conținut online suplimentar pentru a îmbunătăți programa cursului și pentru a oferi cunoștințe esențiale în sprijinul practicienilor și cercetătorilor în domeniul neproliferării. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de conținut online suplimentar pentru a îmbunătăți programa cursului și pentru a oferi cunoștințe esențiale în sprijinul practicienilor și cercetătorilor în domeniul neproliferării.

3.6.3.   Descrierea proiectului

Proiectul se va axa pe difuzarea și utilizarea la nivel mondial a instrumentului de învățate online, elaborat în temeiul Deciziei 2014/129/PESC.

În acest scop, accesibilitatea site-ului de învățare online și secțiunea privind certificatul aferentă vor fi îmbunătățite în mod continuu, în funcție de reacțiile primite din partea participanților și de evaluarea comportamentului utilizatorilor prin intermediul diferitelor instrumente statistice. Se va acorda o atenție deosebită actualizării ofertei de învățare online pentru utilizatorii cu deficiențe de vedere sau de auz, pentru a facilita utilizarea fără obstacole a cursului și pentru a permite un număr maxim de participanți potențiali. De asemenea, inteligibilitatea întregului curs va fi sporită printr-o revizie lingvistică aprofundată, efectuată de vorbitori nativi de limbă engleză specializați.

Toate cele 15 unități de învățare vor fi actualizate pentru a furniza studenților cele mai recente date și cifre. Acțiunile de sensibilizare și de sprijin pentru instituțiile de învățământ vor permite integrarea cu ușurință a învățării online în programele universitare de master și în alte oferte educaționale și vor încuraja utilizarea cursului de învățare online la nivel mondial.

În perioada 2018-2020 vor fi instituite și lansate până la 5 unități de învățare suplimentare. Conținutul suplimentar al învățării online va fi elaborat în strânsă consultare cu SEAE și statele membre ale UE și se poate încadra în una dintre următoarele categorii:

| (a) | unitatea de învățare avansată, care dezvoltă conținutul existent al cursului și furnizează cunoștințe mai aprofundate; |
| --- | --- |

(a)

unitatea de învățare avansată, care dezvoltă conținutul existent al cursului și furnizează cunoștințe mai aprofundate;

| (b) | unitatea de învățare practică, axată pe aspectele practice ale punerii în aplicare a regimurilor de neproliferare sau de control al exporturilor; |
| --- | --- |

(b)

unitatea de învățare practică, axată pe aspectele practice ale punerii în aplicare a regimurilor de neproliferare sau de control al exporturilor;

| (c) | unitatea de învățare academică, care oferă reflecții teoretice privind neproliferarea și dezarmarea; |
| --- | --- |

(c)

unitatea de învățare academică, care oferă reflecții teoretice privind neproliferarea și dezarmarea;

| (d) | unitatea de învățare de sprijin, care furnizează cunoștințe esențiale pentru o mai bună înțelegere a problematicii ample a neproliferării și dezarmării (de exemplu, aspecte juridice, financiare sau etice); |
| --- | --- |

(d)

unitatea de învățare de sprijin, care furnizează cunoștințe esențiale pentru o mai bună înțelegere a problematicii ample a neproliferării și dezarmării (de exemplu, aspecte juridice, financiare sau etice);

| (e) | unitatea de învățare personalizată, care sprijină anumite formări desfășurate în săli de curs și este utilizată în combinație cu aceste cursuri („învățarea mixtă”). |
| --- | --- |

(e)

unitatea de învățare personalizată, care sprijină anumite formări desfășurate în săli de curs și este utilizată în combinație cu aceste cursuri („învățarea mixtă”).

3.7.   Proiectul nr. 7: Stagii

3.7.1.   Scopul proiectului

| — | Consolidarea capacității viitoarei generații de cercetători și de practicieni în ceea ce privește politica și programarea în domeniul neproliferării; |
| --- | --- |

—

Consolidarea capacității viitoarei generații de cercetători și de practicieni în ceea ce privește politica și programarea în domeniul neproliferării;

| — | o mai bună înțelegere și asumare, în Uniune, a politicilor Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

o mai bună înțelegere și asumare, în Uniune, a politicilor Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | difuzarea și consolidarea cunoștințelor, în țările terțe, a politicilor Uniunii în materie de SALW și de AMD; |
| --- | --- |

—

difuzarea și consolidarea cunoștințelor, în țările terțe, a politicilor Uniunii în materie de SALW și de AMD;

| — | crearea unor rețele de tineri experți la nivel regional, nivel la care Uniunea manifestă un interes puternic în neproliferare; |
| --- | --- |

—

crearea unor rețele de tineri experți la nivel regional, nivel la care Uniunea manifestă un interes puternic în neproliferare;

| — | intensificarea consolidării capacităților în cadrul rețelei europene de grupuri de reflecție în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

intensificarea consolidării capacităților în cadrul rețelei europene de grupuri de reflecție în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | actualizarea și dezvoltarea, în Uniune și în țările partenere, a cunoștințelor de specialitate privind aspecte referitoare la ADM și la SALW. |
| --- | --- |

—

actualizarea și dezvoltarea, în Uniune și în țările partenere, a cunoștințelor de specialitate privind aspecte referitoare la ADM și la SALW.

3.7.2.   Rezultatele proiectului

| — | Capacitatea consolidată a viitoarei generații de cercetători și de practicieni în ceea ce privește politica și programarea în domeniul neproliferării; |
| --- | --- |

—

Capacitatea consolidată a viitoarei generații de cercetători și de practicieni în ceea ce privește politica și programarea în domeniul neproliferării;

| — | cunoștințe aprofundate consolidate în Uniune cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

cunoștințe aprofundate consolidate în Uniune cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | o mai bună înțelegere în țările terțe a strategiilor, politicilor și abordărilor Uniunii în materie de neproliferare; |
| --- | --- |

—

o mai bună înțelegere în țările terțe a strategiilor, politicilor și abordărilor Uniunii în materie de neproliferare;

| — | crearea unor rețele de tineri practicieni și personal academic tânăr și facilitarea cooperării practice; |
| --- | --- |

—

crearea unor rețele de tineri practicieni și personal academic tânăr și facilitarea cooperării practice;

| — | o consolidare mai eficientă a capacităților privind politicile Uniunii referitoare la ADM și la SALW în cadrul rețelei europene de grupuri de reflecție independente. |
| --- | --- |

—

o consolidare mai eficientă a capacităților privind politicile Uniunii referitoare la ADM și la SALW în cadrul rețelei europene de grupuri de reflecție independente.

3.7.3.   Descrierea proiectului

Proiectul prevede organizarea unor stagii europene privind neproliferarea și dezarmarea pentru maximum 36 de absolvenți de studii superioare sau tineri diplomați, fiecare pentru o perioadă de maximum trei luni. Stagiile vor fi instituite, supravegheate și documentate de consorțiu și vor combina prelegeri, sesiuni de dezbateri, lectură structurată și integrare de proiect.

Toate institutele care aparțin rețelei sunt eligibile ca institute-gazdă. 30 din cele 36 de stagii sunt rezervate candidaților europeni, în timp ce restul de șase stagii sunt rezervate pentru candidați din afara Europei, în mod ideal din Asia de Sud, Asia de Est, Orientul Mijlociu și Africa de Nord.

Toți stagiarii vor fi invitați – în măsura posibilului – la conferințele și seminarele organizate de consorțiu care au loc pe parcursul stagiului lor.

3.8.   Proiectul nr. 8: Vizită de studiu în Uniune pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea

3.8.1.   Scopul proiectului

| — | Consolidarea în țările terțe a cunoștințelor aprofundate și asigurarea vizibilității cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării; |
| --- | --- |

—

Consolidarea în țările terțe a cunoștințelor aprofundate și asigurarea vizibilității cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al dezarmării;

| — | actualizarea și dezvoltarea în țările terțe a cunoștințelor de specialitate privind aspectele referitoare la ADM și la SALW, în special prin sporirea gradului de conștientizare a posibilităților create prin programele Uniunii de consolidare a capacităților în domenii precum controlul exporturilor de arme, neproliferarea și dezarmarea și atenuarea riscurilor CBRN; |
| --- | --- |

—

actualizarea și dezvoltarea în țările terțe a cunoștințelor de specialitate privind aspectele referitoare la ADM și la SALW, în special prin sporirea gradului de conștientizare a posibilităților create prin programele Uniunii de consolidare a capacităților în domenii precum controlul exporturilor de arme, neproliferarea și dezarmarea și atenuarea riscurilor CBRN;

| — | sprijinirea eforturilor ONU în vederea consolidării educației în materie de dezarmare și a promovării multilateralismului. |
| --- | --- |

—

sprijinirea eforturilor ONU în vederea consolidării educației în materie de dezarmare și a promovării multilateralismului.

3.8.2.   Rezultatele proiectului

| — | Sporirea în țările terțe a cunoștințelor aprofundate și a vizibilității cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al la dezarmării; |
| --- | --- |

—

Sporirea în țările terțe a cunoștințelor aprofundate și a vizibilității cu privire la politicile Uniunii în domeniul neproliferării și al la dezarmării;

| — | consolidarea în țările partenere a cunoștințelor de specialitate privind aspectele referitoare la ADM și SALW; |
| --- | --- |

—

consolidarea în țările partenere a cunoștințelor de specialitate privind aspectele referitoare la ADM și SALW;

| — | consolidarea educației ONU în materie de dezarmare. |
| --- | --- |

—

consolidarea educației ONU în materie de dezarmare.

3.8.3.   Descrierea proiectului

În cadrul proiectului va fi organizată o vizită de studiu anuală de 2-3 zile la Bruxelles pentru participanții la programul de burse al ONU privind dezarmarea, inclusiv un seminar cu prezentări din partea reprezentanților instituțiilor Uniunii și a experților din rețeaua consorțiului, precum și o vizită pe teren în locațiile relevante. Vizita va fi programată astfel încât să se încadreze în componenta europeană a programului de burse, de obicei înaintea Adunării Generale a ONU.

3.9.   Proiectul nr. 9: Formare pe tema sensibilizării în materie de proliferare

3.9.1.   Scopul proiectului

| — | Sensibilizarea domeniului științelor naturale și al altor domenii conexe cu privire la riscurile de proliferare a AMD asociate anumitor materiale, programe informatice și tehnologii, precum și cu privire la tratatele și mecanismele internaționale relevante; |
| --- | --- |

—

Sensibilizarea domeniului științelor naturale și al altor domenii conexe cu privire la riscurile de proliferare a AMD asociate anumitor materiale, programe informatice și tehnologii, precum și cu privire la tratatele și mecanismele internaționale relevante;

| — | consolidarea capacității acestor grupuri de a stabili mecanisme de asigurare a conformității interne în instituțiile lor pentru a controla fluxurile tehnologice sensibile, precum și siguranța și securitatea materialelor; |
| --- | --- |

—

consolidarea capacității acestor grupuri de a stabili mecanisme de asigurare a conformității interne în instituțiile lor pentru a controla fluxurile tehnologice sensibile, precum și siguranța și securitatea materialelor;

| — | punerea la dispoziția instituțiilor Uniunii, a statelor membre și a rețelei Uniunii pentru neproliferare a unor idei noi privind evoluțiile tehnologice și impactul potențial al acestora asupra neproliferării. |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziția instituțiilor Uniunii, a statelor membre și a rețelei Uniunii pentru neproliferare a unor idei noi privind evoluțiile tehnologice și impactul potențial al acestora asupra neproliferării.

3.9.2.   Rezultatele proiectului

| — | O capacitate consolidată a viitoarei generații de cercetători din domeniul științelor naturale și din alte domenii relevante, în materie de instrumente și politici de neproliferare; |
| --- | --- |

—

O capacitate consolidată a viitoarei generații de cercetători din domeniul științelor naturale și din alte domenii relevante, în materie de instrumente și politici de neproliferare;

| — | contribuția la îndeplinirea obiectivelor stabilite de politica Uniunii în materie de neproliferare prin sporirea gradului de sensibilizare cu privire la riscurile de proliferare în rândul disciplinelor cu riscuri majore de proliferare și care fac obiectul unor evoluții tehnologice majore; |
| --- | --- |

—

contribuția la îndeplinirea obiectivelor stabilite de politica Uniunii în materie de neproliferare prin sporirea gradului de sensibilizare cu privire la riscurile de proliferare în rândul disciplinelor cu riscuri majore de proliferare și care fac obiectul unor evoluții tehnologice majore;

| — | o combinație de învățământ la distanță (învățare online) și formare la fața locului („învățarea mixtă”). |
| --- | --- |

—

o combinație de învățământ la distanță (învățare online) și formare la fața locului („învățarea mixtă”).

3.9.3.   Descrierea proiectului

În cadrul acestui proiect va fi elaborat un curs-pilot pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la riscurile de proliferare în rândul absolvenților de studii universitare și postuniversitare de științe naturale și din alte domenii relevante. Aceasta ar include elaborarea unei programe de învățământ specifice pentru două categorii de public diferite (de exemplu, sectorul biomedical, al ingineriei sau nuclear) și predarea unui curs-pilot pentru fiecare dintre aceste grupuri țintă.

3.10.   Proiectul nr. 10: Crearea unei platforme de internet

3.10.1.   Scopul proiectului

Întreținerea și dezvoltarea unui site internet vor facilita contactele în perioada dintre reuniunile rețelei și vor favoriza dialogul privind cercetarea în rândul grupurilor de reflecție în domeniul neproliferării. Instituțiile Uniunii și statele membre ar putea, de asemenea, beneficia de pe urma unui site internet specializat în cadrul căruia participanții la rețea au libertatea de a face schimb de informații, de a partaja idei și de a publica studiile lor privind aspectele referitoare la neproliferarea ADM și a vectorilor acestora și a armelor convenționale, inclusiv SALW. Proiectul va include informații online privind activitățile în urma evenimentelor și un portal pentru cercetarea europeană. Acesta va contribui la difuzarea eficientă a rezultatelor cercetării în rândurile comunității grupurilor de reflecție și ale cercurilor guvernamentale. Acest lucru va conduce la o mai bună anticipare și cunoaștere a amenințărilor reprezentate de proliferarea ADM și a vectorilor acestora și a armelor convenționale, inclusiv de traficul ilicit și acumularea excesivă de SALW, precum și de muniție aferentă.

3.10.2.   Rezultatele proiectului

| — | Gestionarea unei platforme în cadrul căreia grupurile de reflecție în domeniul neproliferării să își poată partaja încontinuu opiniile și analizele independente privind aspectele referitoare la proliferarea ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW; |
| --- | --- |

—

Gestionarea unei platforme în cadrul căreia grupurile de reflecție în domeniul neproliferării să își poată partaja încontinuu opiniile și analizele independente privind aspectele referitoare la proliferarea ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW;

| — | extinderea, gestionarea și actualizarea rețelei existente de grupuri de reflecție independente; |
| --- | --- |

—

extinderea, gestionarea și actualizarea rețelei existente de grupuri de reflecție independente;

| — | promovarea unei mai bune înțelegeri a Strategia UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW în cadrul societății civile și constituirea unei interfețe între Uniune și rețeaua de grupuri de reflecție; |
| --- | --- |

—

promovarea unei mai bune înțelegeri a Strategia UE împotriva proliferării ADM și a Strategiei UE privind SALW în cadrul societății civile și constituirea unei interfețe între Uniune și rețeaua de grupuri de reflecție;

| — | descărcarea gratuită permanentă de documente provenind de la reuniunile rețelei și de la grupuri de reflecție independente care ar dori să partajeze rezultatele cercetărilor lor fără compensații financiare; |
| --- | --- |

—

descărcarea gratuită permanentă de documente provenind de la reuniunile rețelei și de la grupuri de reflecție independente care ar dori să partajeze rezultatele cercetărilor lor fără compensații financiare;

| — | sporirea gradului de sensibilizare și de cunoaștere al instituțiilor Uniunii, al statelor membre, al societății civile și al țărilor terțe cu privire la amenințările reprezentate de armele convenționale, ADM și vectorii acestora, permițându-le o mai bună anticipare. |
| --- | --- |

—

sporirea gradului de sensibilizare și de cunoaștere al instituțiilor Uniunii, al statelor membre, al societății civile și al țărilor terțe cu privire la amenințările reprezentate de armele convenționale, ADM și vectorii acestora, permițându-le o mai bună anticipare.

3.10.3.   Descrierea proiectului

| — | Utilizarea unei tehnologii de tipul unui serviciu de rețea socială, atunci când acest lucru este fezabil și adecvat, ar putea fi dezvoltată, în scopul de a permite comunicarea activă și schimbul activ de informații online între participanții la rețea, într-un mediu familiar. |
| --- | --- |

—

Utilizarea unei tehnologii de tipul unui serviciu de rețea socială, atunci când acest lucru este fezabil și adecvat, ar putea fi dezvoltată, în scopul de a permite comunicarea activă și schimbul activ de informații online între participanții la rețea, într-un mediu familiar.

| — | Consorțiul, însărcinat cu proiectul, va fi responsabil de găzduirea site-ului internet, de conceperea și de administrarea tehnică a acestuia. |
| --- | --- |

—

Consorțiul, însărcinat cu proiectul, va fi responsabil de găzduirea site-ului internet, de conceperea și de administrarea tehnică a acestuia.

| — | Politicile Uniunii privind aspectele referitoare la proliferarea ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW, vor fi urmărite și susținute constant printr-o documentație corespunzătoare. |
| --- | --- |

—

Politicile Uniunii privind aspectele referitoare la proliferarea ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW, vor fi urmărite și susținute constant printr-o documentație corespunzătoare.

| — | Publicațiile consorțiului vor fi promovate și susținute prin evidențe cronologice specifice. |
| --- | --- |

—

Publicațiile consorțiului vor fi promovate și susținute prin evidențe cronologice specifice.

| — | Conferințele organizate de consorțiu vor fi promovate și prezentate pe site-ul internet (documente de referință, ordine de zi, prezentări, înregistrarea video a reuniunilor deschise, după caz). |
| --- | --- |

—

Conferințele organizate de consorțiu vor fi promovate și prezentate pe site-ul internet (documente de referință, ordine de zi, prezentări, înregistrarea video a reuniunilor deschise, după caz).

| — | Cursul de învățare online al consorțiului va fi pus la dispoziție prin intermediul site-ului web. Va fi dezvoltat accesul dedicat la intranet pentru membrii rețelei și funcționari ai Uniunii (un instrument integrat pentru cursul de învățare online). |
| --- | --- |

—

Cursul de învățare online al consorțiului va fi pus la dispoziție prin intermediul site-ului web. Va fi dezvoltat accesul dedicat la intranet pentru membrii rețelei și funcționari ai Uniunii (un instrument integrat pentru cursul de învățare online).

| — | Vor fi publicate bilunar pagini privind subiecte specializate în domeniul proliferării ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW. |
| --- | --- |

—

Vor fi publicate bilunar pagini privind subiecte specializate în domeniul proliferării ADM și a armelor convenționale, inclusiv a SALW.

4.   Durata

Durata totală a punerii în aplicare a proiectelor este estimată la 42 de luni.

5.   Beneficiari

5.1.   Beneficiarii direcți

Proiectele propuse îndeplinesc obiectivele PESC și contribuie la realizarea obiectivelor strategice prevăzute în Strategia UE împotriva proliferării ADM și în Strategia UE privind SALW.

5.2.   Beneficiarii indirecți

Beneficiarii indirecți ai proiectelor sunt:

| (a) | grupurile de reflecție independente și persoanele din sectorul academic specializate în domeniul neproliferării, al dezarmării și al armelor convenționale, inclusiv SALW, din Uniune și din țări terțe; |
| --- | --- |

(a)

grupurile de reflecție independente și persoanele din sectorul academic specializate în domeniul neproliferării, al dezarmării și al armelor convenționale, inclusiv SALW, din Uniune și din țări terțe;

| (b) | instituțiile Uniunii, inclusiv instituțiile de învățământ, studenții și alți beneficiari ai cursului de învățare online; |
| --- | --- |

(b)

instituțiile Uniunii, inclusiv instituțiile de învățământ, studenții și alți beneficiari ai cursului de învățare online;

| (c) | statele membre; |
| --- | --- |

(c)

statele membre;

| (d) | țările terțe. |
| --- | --- |

(d)

țările terțe.

6.   Părțile terțe participante

Proiectele vor fi finanțate în întregime prin prezenta decizie. Experții din cadrul rețelei pot fi considerați drept participanți terți. Aceștia își vor desfășura activitatea în conformitate cu regimul lor standard.

7.   Comitetul director

Pentru acest proiect, comitetul director va fi format din reprezentanți ai ÎR și ai entității de punere în aplicare menționate la punctul 8 din prezenta anexă. Comitetul director va revizui periodic punerea în aplicare a prezentei decizii, cel puțin o dată pe an, inclusiv prin utilizarea unor mijloace electronice de comunicare.

8.   Entitatea de punere în aplicare

Punerea în aplicare tehnică a prezentei decizii va fi încredințată consorțiului, care își va îndeplini misiunea sub controlul ÎR. În desfășurarea activităților sale, consorțiul va coopera cu ÎR, cu statele membre și cu alte state părți și organizații internaționale, după caz.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/60

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/300 A COMISIEI

din 11 ianuarie 2018

privind conformitatea propunerii comune prezentate de statele membre interesate în extinderea coridorului atlantic de transport feroviar de marfă cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2018) 51]

(Numai textele în limbile franceză, germană, portugheză și spaniolă sunt autentice)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (1), în special articolul 5 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 913/2010, miniștrii responsabili cu transportul feroviar în Germania, Spania, Franța și Portugalia au trimis Comisiei o scrisoare de intenție, pe care Comisia a primit-o la 6 martie 2017. Scrisoarea conținea propunerea de a extinde coridorul atlantic de transport feroviar de marfă până la terminalul de la Valongo și până la Zaragoza, La Rochelle și Nantes St Nazaire. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 913/2010, miniștrii responsabili cu transportul feroviar în Germania, Spania, Franța și Portugalia au trimis Comisiei o scrisoare de intenție, pe care Comisia a primit-o la 6 martie 2017. Scrisoarea conținea propunerea de a extinde coridorul atlantic de transport feroviar de marfă până la terminalul de la Valongo și până la Zaragoza, La Rochelle și Nantes St Nazaire.

| (2) | Comisia a examinat această propunere, în temeiul articolului 5 alineatul (6) din regulament, și o consideră conformă cu articolul 5 din regulament pentru motivele expuse mai jos. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a examinat această propunere, în temeiul articolului 5 alineatul (6) din regulament, și o consideră conformă cu articolul 5 din regulament pentru motivele expuse mai jos.

| (3) | Propunerea ia în considerare criteriile enunțate la articolul 4 din regulament. Extinderile coridorului de transport feroviar de marfă afectează teritoriile a trei state membre (Spania, Franța și Portugalia), în timp ce numărul total al statelor membre care participă la coridor rămâne în continuare de patru. Noile legături vor ameliora integrarea coridorului de transport feroviar de marfă cu alte moduri de transport. Extinderile vor crea o nouă legătură cu coridorul mediteraneean de transport feroviar de marfă la Zaragoza, coerența între cele două coridoare de transport feroviar de marfă, precum și cu rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) fiind astfel asigurată. Extinderile sunt compatibile cu rețeaua TEN-T, deoarece cele de la Zaragoza și Nantes St Nazaire sunt pe rețeaua centrală, extinderea spre La Rochelle este parte din rețeaua globală, iar extinderea spre terminalul de la Valongo este în zona deservită de nodul central al TEN-T de la Porto. |
| --- | --- |

(3)

Propunerea ia în considerare criteriile enunțate la articolul 4 din regulament. Extinderile coridorului de transport feroviar de marfă afectează teritoriile a trei state membre (Spania, Franța și Portugalia), în timp ce numărul total al statelor membre care participă la coridor rămâne în continuare de patru. Noile legături vor ameliora integrarea coridorului de transport feroviar de marfă cu alte moduri de transport. Extinderile vor crea o nouă legătură cu coridorul mediteraneean de transport feroviar de marfă la Zaragoza, coerența între cele două coridoare de transport feroviar de marfă, precum și cu rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) fiind astfel asigurată. Extinderile sunt compatibile cu rețeaua TEN-T, deoarece cele de la Zaragoza și Nantes St Nazaire sunt pe rețeaua centrală, extinderea spre La Rochelle este parte din rețeaua globală, iar extinderea spre terminalul de la Valongo este în zona deservită de nodul central al TEN-T de la Porto.

| (4) | Rezultatele studiului privind piața transporturilor efectuat de Consiliul de administrație al coridorului de transport feroviar de marfă arată că extinderile se preconizează să conducă la volume suplimentare ale transporturilor feroviare internaționale de-a lungul coridorului atlantic de transport feroviar de marfă, precum și la o creștere constantă a cotei modale a transporturilor feroviare. Acest transfer modal va oferi beneficii socioeconomice semnificative prin reducerea emisiilor de carbon și a congestionărilor rutiere. Legătura cu coridorul mediteraneean de transport feroviar de marfă de la Zaragoza va racorda comunitățile autonome de la Aragón și Navarra la zona deservită de coridor. Conform studiului de piață, extinderile vor stimula dezvoltarea transportului feroviar de marfă prin creșterea cotei modale a transporturilor feroviare dintre Portugalia și cele trei comunități autonome spaniole Madrid, Navarra și Aragón de la 28 % în 2010 la 60 % în 2050. Această dezvoltare ar avea loc în contextul unei creșteri estimate de șase ori a tonajului total al mărfurilor transportate pe calea ferată. În mod similar, legăturile dintre porturi și terminale de la Nantes-St. Nazaire, La Rochelle și Valongo vor consolida coridorul prin facilitarea transporturilor multimodale și prin stimularea creșterii cererilor de transport pe coridor, contribuind astfel la dezvoltarea competitivității transportului feroviar de marfă european. |
| --- | --- |

(4)

Rezultatele studiului privind piața transporturilor efectuat de Consiliul de administrație al coridorului de transport feroviar de marfă arată că extinderile se preconizează să conducă la volume suplimentare ale transporturilor feroviare internaționale de-a lungul coridorului atlantic de transport feroviar de marfă, precum și la o creștere constantă a cotei modale a transporturilor feroviare. Acest transfer modal va oferi beneficii socioeconomice semnificative prin reducerea emisiilor de carbon și a congestionărilor rutiere. Legătura cu coridorul mediteraneean de transport feroviar de marfă de la Zaragoza va racorda comunitățile autonome de la Aragón și Navarra la zona deservită de coridor. Conform studiului de piață, extinderile vor stimula dezvoltarea transportului feroviar de marfă prin creșterea cotei modale a transporturilor feroviare dintre Portugalia și cele trei comunități autonome spaniole Madrid, Navarra și Aragón de la 28 % în 2010 la 60 % în 2050. Această dezvoltare ar avea loc în contextul unei creșteri estimate de șase ori a tonajului total al mărfurilor transportate pe calea ferată. În mod similar, legăturile dintre porturi și terminale de la Nantes-St. Nazaire, La Rochelle și Valongo vor consolida coridorul prin facilitarea transporturilor multimodale și prin stimularea creșterii cererilor de transport pe coridor, contribuind astfel la dezvoltarea competitivității transportului feroviar de marfă european.

| (5) | În conformitate cu scrisoarea de intenție, atât Consiliul de administrație, cât și solicitanții au fost consultați și și-au exprimat sprijinul pentru aceste extinderi. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu scrisoarea de intenție, atât Consiliul de administrație, cât și solicitanții au fost consultați și și-au exprimat sprijinul pentru aceste extinderi.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Propunerea prezentată în scrisoarea de intenție primită la 6 martie 2017 cu privire la extinderile coridorului atlantic de transport feroviar de marfă la terminalul de la Valongo și la Zaragoza, La Rochelle și Nantes St Nazaire, trimisă Comisiei de către miniștrii responsabili cu transportul feroviar în Germania, Spania, Franța și Portugalia, este în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 913/2010.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania, Regatului Spaniei, Republicii Franceze și Republicii Portugheze.

Adoptată la Bruxelles, 11 ianuarie 2018.

Pentru Comisie

Violeta BULC

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 276, 20.10.2010, p. 22.

1

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/62

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/301 A COMISIEI

din 26 februarie 2018

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/926 privind verificarea conturilor agențiilor de plăți ale statelor membre în ceea ce privește cheltuielile finanțate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) pentru exercițiul financiar 2016

[notificată cu numărul C(2018) 1078]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (1), în special articolul 51,

după consultarea Comitetului pentru fondurile agricole,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 a Comisiei (2) au fost validate, pentru exercițiul financiar 2016, conturile aferente perioadei de programare 2014-2020 ale tuturor agențiilor de plăți, cu excepția cu excepția celor ale agenției de plăți „Fondul de Stat pentru Agricultură” din Bulgaria, ale agenției de plăți „Agenția pentru agricultură și pescuit” din Danemarca, ale agenției de plăți „OADRC” din Franța, ale agenției de plăți „ARDA” din Ungaria, ale agențiilor de plăți „AGEA” și „ARCEA” din Italia, ale agenției de plăți „Agenția pentru agricultură și plăți rurale” din Malta și ale agenției de plăți „Agenția de plăți pentru agricultură” din Slovacia. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 a Comisiei (2) au fost validate, pentru exercițiul financiar 2016, conturile aferente perioadei de programare 2014-2020 ale tuturor agențiilor de plăți, cu excepția cu excepția celor ale agenției de plăți „Fondul de Stat pentru Agricultură” din Bulgaria, ale agenției de plăți „Agenția pentru agricultură și pescuit” din Danemarca, ale agenției de plăți „OADRC” din Franța, ale agenției de plăți „ARDA” din Ungaria, ale agențiilor de plăți „AGEA” și „ARCEA” din Italia, ale agenției de plăți „Agenția pentru agricultură și plăți rurale” din Malta și ale agenției de plăți „Agenția de plăți pentru agricultură” din Slovacia.

| (2) | Articolul 54 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 impune statelor membre să atașeze, la conturile anuale pe care trebuie să le prezinte Comisiei în temeiul articolului 29 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei (3), un tabel certificat care să prezinte sumele pe care urmează să le suporte în temeiul articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Normele de aplicare privind obligația statelor membre de a raporta sumele care trebuie recuperate sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014. Anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 stabilește modelul de tabel pe care statele membre trebuie să îl utilizeze pentru a furniza informații cu privire la sumele care urmează să fie recuperate în 2016. Pe baza tabelelor completate de statele membre, Comisia decide asupra consecințelor financiare ale nerecuperării sumelor corespunzătoare neregulilor mai vechi de patru ani sau, respectiv, de opt ani. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 54 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 impune statelor membre să atașeze, la conturile anuale pe care trebuie să le prezinte Comisiei în temeiul articolului 29 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei (3), un tabel certificat care să prezinte sumele pe care urmează să le suporte în temeiul articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Normele de aplicare privind obligația statelor membre de a raporta sumele care trebuie recuperate sunt stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014. Anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 stabilește modelul de tabel pe care statele membre trebuie să îl utilizeze pentru a furniza informații cu privire la sumele care urmează să fie recuperate în 2016. Pe baza tabelelor completate de statele membre, Comisia decide asupra consecințelor financiare ale nerecuperării sumelor corespunzătoare neregulilor mai vechi de patru ani sau, respectiv, de opt ani.

| (3) | În temeiul articolului 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, pe baza unor argumente bine justificate, statele membre pot decide să nu inițieze procedurile de recuperare. O asemenea decizie poate fi luată numai în cazul în care costurile deja suportate și cele estimate a fi suportate depășesc valoarea care trebuie recuperată sau în cazul în care recuperarea se dovedește imposibilă din cauza insolvenței, înregistrată și recunoscută prin legislația internă, a debitorului sau a persoanelor juridic responsabile pentru nereguli. Dacă decizia a fost luată în termen de patru ani de la data solicitării de recuperare sau în termen de opt ani de la inițierea unei acțiuni într-o instanță națională în vederea recuperării, consecințele financiare ale nerecuperării ar trebui să fie suportate în proporție de 100 % din bugetul Uniunii. Sumele pentru care un stat membru a decis să nu inițieze procedurile de recuperare și motivele deciziei sale trebuie incluse în conturile anuale în conformitate cu articolul 29 litera (e) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014, menționate la articolul 102 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Prin urmare, aceste sume nu ar trebui suportate de statele membre respective și, în consecință, trebuie suportate din bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, pe baza unor argumente bine justificate, statele membre pot decide să nu inițieze procedurile de recuperare. O asemenea decizie poate fi luată numai în cazul în care costurile deja suportate și cele estimate a fi suportate depășesc valoarea care trebuie recuperată sau în cazul în care recuperarea se dovedește imposibilă din cauza insolvenței, înregistrată și recunoscută prin legislația internă, a debitorului sau a persoanelor juridic responsabile pentru nereguli. Dacă decizia a fost luată în termen de patru ani de la data solicitării de recuperare sau în termen de opt ani de la inițierea unei acțiuni într-o instanță națională în vederea recuperării, consecințele financiare ale nerecuperării ar trebui să fie suportate în proporție de 100 % din bugetul Uniunii. Sumele pentru care un stat membru a decis să nu inițieze procedurile de recuperare și motivele deciziei sale trebuie incluse în conturile anuale în conformitate cu articolul 29 litera (e) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014, menționate la articolul 102 alineatul (1) litera (c) punctul (iii) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Prin urmare, aceste sume nu ar trebui suportate de statele membre respective și, în consecință, trebuie suportate din bugetul Uniunii.

| (4) | Anexa III la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 stabilește sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2014-2020 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). |
| --- | --- |

(4)

Anexa III la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 stabilește sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2014-2020 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR).

| (5) | Există încă sume imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013 pentru FEADR. |
| --- | --- |

(5)

Există încă sume imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013 pentru FEADR.

| (6) | Pentru a avea o imagine completă a sumelor imputate statelor membre în ceea ce privește FEADR indiferent de perioada de programare și din motive de eficiență administrativă, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(6)

Pentru a avea o imagine completă a sumelor imputate statelor membre în ceea ce privește FEADR indiferent de perioada de programare și din motive de eficiență administrativă, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 3
  Sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2014-2020 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), sunt stabilite în anexa III la prezenta decizie.
  Sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, sunt stabilite în anexa IV la prezenta decizie.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2014-2020 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), sunt stabilite în anexa III la prezenta decizie.

Sumele imputabile statelor membre, rezultate din aplicarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013 pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, sunt stabilite în anexa IV la prezenta decizie.”

| 2. | Textul din anexa la prezenta decizie se adaugă ca anexa IV la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926. |
| --- | --- |

2.

Textul din anexa la prezenta decizie se adaugă ca anexa IV la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 26 februarie 2018.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/926 a Comisiei din 29 mai 2017 privind verificarea conturilor agențiilor de plăți ale statelor membre în ceea ce privește cheltuielile finanțate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) pentru exercițiul financiar 2016 (JO L 140, 31.5.2017, p. 15).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 908/2014 al Comisiei din 6 august 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, normele referitoare la controale, valorile mobiliare și transparența (JO L 255, 28.8.2014, p. 59).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA IV

VALIDAREA CONTURILOR AGENȚIILOR DE PLĂȚI

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2016 – FEADR

Corecții în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013
   (*1)

| Statul membru | Moneda | În moneda națională | În EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | EUR | — | — |
| BE | EUR | — | — |
| BG (*2) | BGN | — | — |
| CY | EUR | — | — |
| CZ | CZK | 36 969,05 | — |
| DE | EUR | — | 41 455,51 |
| DK (*2) | DKK | | — |
| EE | EUR | — | 233 063,44 |
| ES | EUR | — | 260 699,62 |
| FI | EUR | — | 4 602,87 |
| FR (*2) | EUR | — | 601 073,78 |
| UK | GBP | 9 169,51 | — |
| EL | EUR | — | 34 706,51 |
| HR | HRK | — | — |
| HU (*2) | HUF | — | — |
| IE | EUR | — | 179 494,91 |
| IT (*2) | EUR | | 67 180,48 |
| LT | EUR | — | — |
| LU | EUR | — | — |
| LV | EUR | — | 475,29 |
| MT (*2) | EUR | — | — |
| NL | EUR | — | — |
| PL | PLN | 1 563 681,20 | — |
| PT | EUR | — | 22 273,99 |
| RO | RON | 125 075,98 | — |
| SE | SEK | 378 568,89 | — |
| SI | EUR | — | 497,82 |
| SK (*2) | EUR | — | — |

Statul membru

Moneda

În moneda națională

În EUR

AT

EUR

—

—

BE

EUR

—

—

BG (*2)

BGN

—

—

CY

EUR

—

—

CZ

CZK

36 969,05

—

DE

EUR

—

41 455,51

DK (*2)

DKK

—

EE

EUR

—

233 063,44

ES

EUR

—

260 699,62

FI

EUR

—

4 602,87

FR (*2)

EUR

—

601 073,78

UK

GBP

9 169,51

—

EL

EUR

—

34 706,51

HR

HRK

—

—

HU (*2)

HUF

—

—

IE

EUR

—

179 494,91

IT (*2)

EUR

67 180,48

LT

EUR

—

—

LU

EUR

—

—

LV

EUR

—

475,29

MT (*2)

EUR

—

—

NL

EUR

—

—

PL

PLN

1 563 681,20

—

PT

EUR

—

22 273,99

RO

RON

125 075,98

—

SE

SEK

378 568,89

—

SI

EUR

—

497,82

SK (*2)

EUR

—

—

---

(*1)  În prezenta anexă sunt comunicate numai corecțiile legate de perioada de programare 2007-2013.

*1

(*2)  În ceea ce privește agențiile de plăți ale căror conturi au fost disociate, reducerea prevăzută la articolul 54 alineatul (2) trebuie aplicată după ce conturile sunt propuse pentru verificare.

*2

---

Rectificări

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/66

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 175 din 7 iulie 2017
  )

La pagina 135, anexa IIIA apendicele 2, la punctul 4.3.5 litera (c) punctul (ii):

în loc de:

„

  Formula

  ”,

se citește:

„

  Formula

  ”.

La pagina 178, anexa IIIA apendicele 7a, la punctul 3.1.2:

în loc de:

„

  Formula
  , 6, i = 1 la Nt

  ”,

se citește:

„

  Formula
  , i = 1 la Nt

  ”.

La pagina 434, anexa XXI subanexa 2, la punctul 3.5 litera (b):

în loc de:

| „(b) | Pavailable_i,i < Prequired,j”, |
| --- | --- |

„(b)

se citește:

| „(b) | Pavailable_i,j ≥ Prequired,j”. |
| --- | --- |

„(b)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 56/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 56/66

---

Rectificare la Regulamentul (UE) nr. 537/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind cerințe specifice referitoare la auditul statutar al entităților de interes public și de abrogare a Deciziei 2005/909/CE a Comisiei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 158 din 27 mai 2014
  )

La pagina 90, articolul 10 alineatul (2) litera (g)

în loc de:

| „(g) | indică eventualele servicii, pe lângă auditul statutar, care au fost prestate de auditorul statutar sau de firma de audit sau de orice membru al rețelei din care face parte auditorul statutar sau firma de audit, în beneficiul entității auditate, al întreprinderii sale mamă sau al întreprinderii controlate de aceasta și care nu au fost comunicate în raportul de administrare sau în declarațiile financiare.”, |
| --- | --- |

„(g)

se citește:

| „(g) | indică eventualele servicii, pe lângă auditul statutar, care au fost prestate de auditorul statutar sau de firma de audit în beneficiul entității auditate și al întreprinderilor controlate de aceasta și care nu au fost comunicate în raportul de administrare sau în declarațiile financiare.” |
| --- | --- |

„(g)

---