# Službeni list L 112/2018

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 112 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 61.2. svibnja 2018. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 112

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 61.2. svibnja 2018.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2018/643 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o statistici željezničkog prijevoza | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2018/644 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o uslugama prekogranične dostave paketa (
  1
  ) | 19 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2018/645 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Direktive 2003/59/EZ o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika i Direktive 2006/126/EZ o vozačkim dozvolama (
  1
  ) | 29 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (
  1
  ) | 42 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2018/643 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o statistici željezničkog prijevoza

1

*

Uredba (EU) 2018/644 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o uslugama prekogranične dostave paketa (
  1
  )

1

19

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2018/645 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o izmjeni Direktive 2003/59/EZ o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika i Direktive 2006/126/EZ o vozačkim dozvolama (
  1
  )

1

29

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 2.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 112/1

---

UREDBA (EU) 2018/643 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o statistici željezničkog prijevoza

(preinaka)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3) značajno je izmijenjena nekoliko puta (4). S obzirom na daljnje izmjene tu bi uredbu radi jasnoće trebalo preinačiti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3) značajno je izmijenjena nekoliko puta (4). S obzirom na daljnje izmjene tu bi uredbu radi jasnoće trebalo preinačiti.

| (2) | Željeznice su važan dio prometnih mreža Unije. |
| --- | --- |

(2)

Željeznice su važan dio prometnih mreža Unije.

| (3) | Statistika o željezničkom prijevozu robe i putnika potrebna je kako bi se Komisiji omogućilo da nadzire i razvija zajedničku prometnu politiku, kao i elemente prometa u politikama koje se odnose na regije i transeuropske mreže. |
| --- | --- |

(3)

Statistika o željezničkom prijevozu robe i putnika potrebna je kako bi se Komisiji omogućilo da nadzire i razvija zajedničku prometnu politiku, kao i elemente prometa u politikama koje se odnose na regije i transeuropske mreže.

| (4) | Statistika o sigurnosti željeznice također je potrebna kako bi se Komisiji omogućilo da priprema i prati djelovanje Unije u području sigurnosti prometa. Agencija Europske unije za željeznice prikuplja podatke o nesrećama u skladu s Prilogom I. Direktivi 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama za izračunavanje troškova nesreća. |
| --- | --- |

(4)

Statistika o sigurnosti željeznice također je potrebna kako bi se Komisiji omogućilo da priprema i prati djelovanje Unije u području sigurnosti prometa. Agencija Europske unije za željeznice prikuplja podatke o nesrećama u skladu s Prilogom I. Direktivi 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) u vezi sa zajedničkim sigurnosnim pokazateljima i zajedničkim metodama za izračunavanje troškova nesreća.

| (5) | Statistika na razini Unije o željezničkom prometu također je potrebna kako bi se ispunile nadzorne zadaće utvrđene u članku 15. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2012/34/EU (6). |
| --- | --- |

(5)

Statistika na razini Unije o željezničkom prometu također je potrebna kako bi se ispunile nadzorne zadaće utvrđene u članku 15. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2012/34/EU (6).

| (6) | Statistiku na razini Unije o svim vrstama prijevoza trebalo bi prikupljati u skladu sa zajedničkim konceptima i standardima, s ciljem postizanja najveće moguće usporedivosti vrsta prijevoza. |
| --- | --- |

(6)

Statistiku na razini Unije o svim vrstama prijevoza trebalo bi prikupljati u skladu sa zajedničkim konceptima i standardima, s ciljem postizanja najveće moguće usporedivosti vrsta prijevoza.

| (7) | Važno je izbjeći udvostručavanje posla i optimizirati upotrebu postojećih informacija kojima se može koristiti u statističke svrhe. U tu svrhu i s ciljem pružanja lako dostupnih i korisnih informacija građanima Unije i ostalim dionicima u području sigurnosti željezničkog prijevoza i interoperabilnosti željezničkog sustava, uključujući željezničku infrastrukturu, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće dogovore o suradnji u statističkim aktivnostima među službama Komisije i relevantnim tijelima, među ostalim na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(7)

Važno je izbjeći udvostručavanje posla i optimizirati upotrebu postojećih informacija kojima se može koristiti u statističke svrhe. U tu svrhu i s ciljem pružanja lako dostupnih i korisnih informacija građanima Unije i ostalim dionicima u području sigurnosti željezničkog prijevoza i interoperabilnosti željezničkog sustava, uključujući željezničku infrastrukturu, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće dogovore o suradnji u statističkim aktivnostima među službama Komisije i relevantnim tijelima, među ostalim na međunarodnoj razini.

| (8) | Trebalo bi uspostaviti ravnotežu između potreba korisnika i opterećenja davatelja podataka pri proizvodnji europske statistike. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi uspostaviti ravnotežu između potreba korisnika i opterećenja davatelja podataka pri proizvodnji europske statistike.

| (9) | U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o iskustvu stečenom pri primjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Komisija se osvrnula na činjenicu da će dugoročan razvoj događaja vjerojatno dovesti do smanjenja ili pojednostavnjenja podataka već prikupljenih u skladu s tom uredbom te da je cilj smanjiti razdoblje dostave podataka za godišnje podatke o putnicima u željezničkom prijevozu. Komisija bi trebala nastaviti redovno izrađivati izvješća o provedbi ove Uredbe. |
| --- | --- |

(9)

U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o iskustvu stečenom pri primjeni Uredbe (EZ) br. 91/2003 Komisija se osvrnula na činjenicu da će dugoročan razvoj događaja vjerojatno dovesti do smanjenja ili pojednostavnjenja podataka već prikupljenih u skladu s tom uredbom te da je cilj smanjiti razdoblje dostave podataka za godišnje podatke o putnicima u željezničkom prijevozu. Komisija bi trebala nastaviti redovno izrađivati izvješća o provedbi ove Uredbe.

| (10) | Istodobno postojanje željezničkih prijevoznika u privatnom i javnom vlasništvu koji djeluju na tržištu komercijalnog željezničkog prijevoza zahtijeva izričito specificiranje statističkih informacija koje bi trebali dostavljati svi željeznički prijevoznici i koje bi trebao diseminirati Eurostat. |
| --- | --- |

(10)

Istodobno postojanje željezničkih prijevoznika u privatnom i javnom vlasništvu koji djeluju na tržištu komercijalnog željezničkog prijevoza zahtijeva izričito specificiranje statističkih informacija koje bi trebali dostavljati svi željeznički prijevoznici i koje bi trebao diseminirati Eurostat.

| (11) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno izradu zajedničkih statističkih standarda koji omogućavaju proizvodnju usklađenih podataka i koji se moraju provoditi u svakoj državi članici pod nadležnošću tijela i institucija zaduženih za proizvodnju službenih statistika, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegovog opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno izradu zajedničkih statističkih standarda koji omogućavaju proizvodnju usklađenih podataka i koji se moraju provoditi u svakoj državi članici pod nadležnošću tijela i institucija zaduženih za proizvodnju službenih statistika, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njegovog opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (12) | Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7) određuje okvir za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7) određuje okvir za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi.

| (13) | Kako bi se uzeo u obzir razvoj događaja u državama članicama i, istodobno, očuvalo usklađeno prikupljanje podataka o željezničkom prijevozu diljem Unije te kako bi se održala visoka kvaliteta podataka koje dostavljaju države članice, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama ove Uredbe radi prilagodbe tehničkih definicija i pružanja dodatnih tehničkih definicija. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (8). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se uzeo u obzir razvoj događaja u državama članicama i, istodobno, očuvalo usklađeno prikupljanje podataka o željezničkom prijevozu diljem Unije te kako bi se održala visoka kvaliteta podataka koje dostavljaju države članice, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama ove Uredbe radi prilagodbe tehničkih definicija i pružanja dodatnih tehničkih definicija. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (8). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (14) | Komisija bi trebala osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili davateljima podataka ne nametne značajno dodatno opterećenje. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi trebala osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili davateljima podataka ne nametne značajno dodatno opterećenje.

| (15) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s određivanjem informacija koje se moraju dostaviti za izvješća o kvaliteti i usporedivosti rezultata, te u vezi s aranžmanima za diseminaciju tih rezultata od strane Komisije (Eurostat). Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(15)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s određivanjem informacija koje se moraju dostaviti za izvješća o kvaliteti i usporedivosti rezultata, te u vezi s aranžmanima za diseminaciju tih rezultata od strane Komisije (Eurostat). Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (16) | Provedeno je savjetovanje s Odborom za Europski statistički sustav, |
| --- | --- |

(16)

Provedeno je savjetovanje s Odborom za Europski statistički sustav,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Cilj

Cilj je ove Uredbe uspostaviti zajednička pravila za proizvodnju statistika željezničkog prometa na razini Unije.

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Uredba odnosi na sve željeznice u Uniji. Svaka država članica izvješćuje o statistici koja se odnosi na željeznički promet na njezinom državnom području. Ako željeznički prijevoznik djeluje u više od jedne države članice, dotična nacionalna tijela traže od takvog prijevoznika da zasebno dostavi podatke za svaku zemlju u kojoj djeluje da bi se omogućila izrada nacionalnih statistika.

Države članice mogu isključiti iz područja primjene ove Uredbe:

| (a) | željezničke prijevoznike koji u potpunosti ili uglavnom djeluju u industrijskim i sličnim postrojenjima, uključujući luke; |
| --- | --- |

(a)

željezničke prijevoznike koji u potpunosti ili uglavnom djeluju u industrijskim i sličnim postrojenjima, uključujući luke;

| (b) | željezničke prijevoznike koji uglavnom pružaju lokalne turističke usluge, poput sačuvanih povijesnih parnih željeznica. |
| --- | --- |

(b)

željezničke prijevoznike koji uglavnom pružaju lokalne turističke usluge, poput sačuvanih povijesnih parnih željeznica.

Članak 3.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „zemlja izvjestiteljica” znači država članica koja dostavlja podatke Eurostatu; |
| --- | --- |

(1)

„zemlja izvjestiteljica” znači država članica koja dostavlja podatke Eurostatu;

| (2) | „nacionalna tijela” znači nacionalni zavodi za statistiku i druga tijela u svakoj državi članici zadužena za proizvodnju Europske statistike; |
| --- | --- |

(2)

„nacionalna tijela” znači nacionalni zavodi za statistiku i druga tijela u svakoj državi članici zadužena za proizvodnju Europske statistike;

| (3) | „željeznica” znači prometna mreža sastavljena od pruga koje koriste isključivo željeznička vozila; |
| --- | --- |

(3)

„željeznica” znači prometna mreža sastavljena od pruga koje koriste isključivo željeznička vozila;

| (4) | „željezničko vozilo” znači pokretno sredstvo koje se kreće isključivo po tračnicama, a pokreće se na vlastiti pogon (vučna vozila) ili ga vuče neko drugo vozilo (putnički vagoni, priključni vagoni, zatvoreni teretni vagoni, teretni vagoni); |
| --- | --- |

(4)

„željezničko vozilo” znači pokretno sredstvo koje se kreće isključivo po tračnicama, a pokreće se na vlastiti pogon (vučna vozila) ili ga vuče neko drugo vozilo (putnički vagoni, priključni vagoni, zatvoreni teretni vagoni, teretni vagoni);

| (5) | „željeznički prijevoznik” znači svaki javni ili privatni prijevoznik koji pruža usluge željezničkog prijevoza robe i/ili putnika. Isključeni su prijevoznici čije je jedino poslovanje pružanje usluga prijevoza putnika podzemnom željeznicom, tramvajem i/ili lakom željeznicom; |
| --- | --- |

(5)

„željeznički prijevoznik” znači svaki javni ili privatni prijevoznik koji pruža usluge željezničkog prijevoza robe i/ili putnika. Isključeni su prijevoznici čije je jedino poslovanje pružanje usluga prijevoza putnika podzemnom željeznicom, tramvajem i/ili lakom željeznicom;

| (6) | „željeznički prijevoz robe” znači prijevoz robe željezničkim vozilima između mjesta utovara i mjesta istovara; |
| --- | --- |

(6)

„željeznički prijevoz robe” znači prijevoz robe željezničkim vozilima između mjesta utovara i mjesta istovara;

| (7) | „željeznički prijevoz putnika” znači prijevoz putnika željezničkim vozilima između mjesta ukrcaja i mjesta iskrcaja. Isključuje se prijevoz putnika podzemnom željeznicom, tramvajem i/ili lakom željeznicom; |
| --- | --- |

(7)

„željeznički prijevoz putnika” znači prijevoz putnika željezničkim vozilima između mjesta ukrcaja i mjesta iskrcaja. Isključuje se prijevoz putnika podzemnom željeznicom, tramvajem i/ili lakom željeznicom;

| (8) | „podzemna željeznica” (poznata i pod nazivom „gradska željeznica” ili „metro”) znači električna željeznica za prijevoz putnika s kapacitetom za velik opseg prometa, a karakterizira je isključivo pravo prolaska, vlakovi s više vagona, velika brzina i veliko ubrzanje, usavršena signalizacija, te nepostojanje željezničko-cestovnih prijelaza u razini kako bi se omogućila velika frekvencija vlakova i velika popunjenost perona. Za podzemnu željeznicu su također karakteristične gusto raspoređene postaje, što obično znači udaljenost od 700 do 1 200 m između pojedinih postaja. „Velika brzina” odnosi se na usporedbu s tramvajem i lakom željeznicom, što ovdje znači približno 30 do 40 km/h na manjim udaljenostima, a 40 do 70 km/h na većim udaljenostima; |
| --- | --- |

(8)

„podzemna željeznica” (poznata i pod nazivom „gradska željeznica” ili „metro”) znači električna željeznica za prijevoz putnika s kapacitetom za velik opseg prometa, a karakterizira je isključivo pravo prolaska, vlakovi s više vagona, velika brzina i veliko ubrzanje, usavršena signalizacija, te nepostojanje željezničko-cestovnih prijelaza u razini kako bi se omogućila velika frekvencija vlakova i velika popunjenost perona. Za podzemnu željeznicu su također karakteristične gusto raspoređene postaje, što obično znači udaljenost od 700 do 1 200 m između pojedinih postaja. „Velika brzina” odnosi se na usporedbu s tramvajem i lakom željeznicom, što ovdje znači približno 30 do 40 km/h na manjim udaljenostima, a 40 do 70 km/h na većim udaljenostima;

| (9) | „tramvaj (električni gradski vlak)” znači putničko cestovno vozilo koje može primiti na sjedećim mjestima više od devet osoba (uključujući vozača), spojeno na električne vodiče ili pokretano dizelskim motorom, a kreće se tračnicama; |
| --- | --- |

(9)

„tramvaj (električni gradski vlak)” znači putničko cestovno vozilo koje može primiti na sjedećim mjestima više od devet osoba (uključujući vozača), spojeno na električne vodiče ili pokretano dizelskim motorom, a kreće se tračnicama;

| (10) | „laka željeznica” znači željeznica za prijevoz putnika koja često koristi vozila na električni pogon koja se kreću na tračnicama pojedinačno ili u malim vlakovima na dvotračnoj pruzi. Obično je udaljenost između postaja/stajališta manja od 1 200 m. U usporedbi s podzemnom željeznicom, laka željeznica je lakše konstrukcije, namijenjena je za manji opseg prometa i obično se kreće manjom brzinom. Ponekad je teško točno razlikovati laku željeznicu od tramvaja; tramvaji obično nisu izdvojeni iz cestovnog prometa, dok laka željeznica može biti odvojena od drugih sustava; |
| --- | --- |

(10)

„laka željeznica” znači željeznica za prijevoz putnika koja često koristi vozila na električni pogon koja se kreću na tračnicama pojedinačno ili u malim vlakovima na dvotračnoj pruzi. Obično je udaljenost između postaja/stajališta manja od 1 200 m. U usporedbi s podzemnom željeznicom, laka željeznica je lakše konstrukcije, namijenjena je za manji opseg prometa i obično se kreće manjom brzinom. Ponekad je teško točno razlikovati laku željeznicu od tramvaja; tramvaji obično nisu izdvojeni iz cestovnog prometa, dok laka željeznica može biti odvojena od drugih sustava;

| (11) | „unutarnji prijevoz” znači željeznički prijevoz između dva mjesta (mjesto utovara/ukrcaja i mjesto istovara/iskrcaja), koja se nalaze u zemlji izvjestiteljici. Može uključivati tranzit kroz drugu zemlju; |
| --- | --- |

(11)

„unutarnji prijevoz” znači željeznički prijevoz između dva mjesta (mjesto utovara/ukrcaja i mjesto istovara/iskrcaja), koja se nalaze u zemlji izvjestiteljici. Može uključivati tranzit kroz drugu zemlju;

| (12) | „međunarodni prijevoz” znači željeznički prijevoz između mjesta (utovara/ukrcaja ili istovara/iskrcaja) u zemlji izvjestiteljici i mjesta (utovara/ukrcaja ili istovara/iskrcaja) u drugoj zemlji; |
| --- | --- |

(12)

„međunarodni prijevoz” znači željeznički prijevoz između mjesta (utovara/ukrcaja ili istovara/iskrcaja) u zemlji izvjestiteljici i mjesta (utovara/ukrcaja ili istovara/iskrcaja) u drugoj zemlji;

| (13) | „tranzit” znači željeznički prijevoz kroz zemlju izvjestiteljicu između dva mjesta (mjesto utovara/ukrcaja i mjesto istovara/iskrcaja) izvan zemlje izvjestiteljice. Utovar/ukrcaj ili istovar/iskrcaj robe/putnika na granici zemlje izvjestiteljice sa/na neku drugu vrstu prijevoza ne smatra se tranzitom; |
| --- | --- |

(13)

„tranzit” znači željeznički prijevoz kroz zemlju izvjestiteljicu između dva mjesta (mjesto utovara/ukrcaja i mjesto istovara/iskrcaja) izvan zemlje izvjestiteljice. Utovar/ukrcaj ili istovar/iskrcaj robe/putnika na granici zemlje izvjestiteljice sa/na neku drugu vrstu prijevoza ne smatra se tranzitom;

| (14) | „putnik u željezničkom prijevozu” znači svaka osoba, osim članova osoblja vlaka, koja putuje željeznicom. Za statistiku nesreća, uključeni su putnici koji se pokušavaju ukrcati/iskrcati na/s vlaka u kretanju; |
| --- | --- |

(14)

„putnik u željezničkom prijevozu” znači svaka osoba, osim članova osoblja vlaka, koja putuje željeznicom. Za statistiku nesreća, uključeni su putnici koji se pokušavaju ukrcati/iskrcati na/s vlaka u kretanju;

| (15) | „broj putnika” znači broj putovanja putnika u željezničkom prijevozu, pri čemu se svako putovanje definira kao prijevoz od mjesta ukrcaja do mjesta iskrcaja, sa ili bez presjedanja s jednog željezničkog vozila na drugo. Ako se putnici koriste uslugama nekoliko željezničkih prijevoznika, po mogućnosti se ne računaju više od jedanput; |
| --- | --- |

(15)

„broj putnika” znači broj putovanja putnika u željezničkom prijevozu, pri čemu se svako putovanje definira kao prijevoz od mjesta ukrcaja do mjesta iskrcaja, sa ili bez presjedanja s jednog željezničkog vozila na drugo. Ako se putnici koriste uslugama nekoliko željezničkih prijevoznika, po mogućnosti se ne računaju više od jedanput;

| (16) | „putnički kilometar” znači mjerna jedinica koja predstavlja prijevoz jednog putnika željeznicom na udaljenosti od jednog kilometra. Uzima se obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice; |
| --- | --- |

(16)

„putnički kilometar” znači mjerna jedinica koja predstavlja prijevoz jednog putnika željeznicom na udaljenosti od jednog kilometra. Uzima se obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice;

| (17) | „težina” znači količina robe u tonama (1 000 kilograma). Težina koja se treba uzeti u obzir uključuje, osim težine robe koja se prevozi, i težinu ambalaže i taru težinu kontejnera, izmjenjivih sanduka, paleta, te cestovnih vozila koja se prevoze željezničkim kombiniranim prijevozom. Ako se roba prevozi korištenjem usluga više od jednog željezničkog prijevoznika, po mogućnosti se težina robe ne računa više od jedanput; |
| --- | --- |

(17)

„težina” znači količina robe u tonama (1 000 kilograma). Težina koja se treba uzeti u obzir uključuje, osim težine robe koja se prevozi, i težinu ambalaže i taru težinu kontejnera, izmjenjivih sanduka, paleta, te cestovnih vozila koja se prevoze željezničkim kombiniranim prijevozom. Ako se roba prevozi korištenjem usluga više od jednog željezničkog prijevoznika, po mogućnosti se težina robe ne računa više od jedanput;

| (18) | „tonski kilometar” znači mjerna jedinica za prijevoz robe koja predstavlja željeznički prijevoz jedne tone (1 000 kilograma) robe na udaljenosti od jednog kilometra. Uzima se u obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice; |
| --- | --- |

(18)

„tonski kilometar” znači mjerna jedinica za prijevoz robe koja predstavlja željeznički prijevoz jedne tone (1 000 kilograma) robe na udaljenosti od jednog kilometra. Uzima se u obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice;

| (19) | „vlak” znači jedno ili više željezničkih vozila koje vuče jedna ili više lokomotiva ili pogonskih vučnih vozila ili jedno pogonsko vučno vozilo koje se kreće samostalno, pod određenim brojem ili posebnom oznakom, od početne određene točke do završne određene točke. Laka lokomotiva, odnosno lokomotiva koja se kreće samostalno, ne smatra se vlakom; |
| --- | --- |

(19)

„vlak” znači jedno ili više željezničkih vozila koje vuče jedna ili više lokomotiva ili pogonskih vučnih vozila ili jedno pogonsko vučno vozilo koje se kreće samostalno, pod određenim brojem ili posebnom oznakom, od početne određene točke do završne određene točke. Laka lokomotiva, odnosno lokomotiva koja se kreće samostalno, ne smatra se vlakom;

| (20) | „vlak-km” znači mjerna jedinica koja predstavlja kretanje vlaka na udaljenosti od jednog kilometra. Korištena udaljenost je stvarno prijeđena udaljenost, ako postoji, inače se koristi standardna udaljenost između polazišta i odredišta na mreži. Uzima se u obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice; |
| --- | --- |

(20)

„vlak-km” znači mjerna jedinica koja predstavlja kretanje vlaka na udaljenosti od jednog kilometra. Korištena udaljenost je stvarno prijeđena udaljenost, ako postoji, inače se koristi standardna udaljenost između polazišta i odredišta na mreži. Uzima se u obzir samo udaljenost na državnom području zemlje izvjestiteljice;

| (21) | „cjelovita vlakovna pošiljka” je svaka pošiljka koja sadržava jednu ili više vagonskih pošiljki koje prevozi istodobno isti pošiljatelj na istu postaju, a otprema se bez ikakve promjene u sastavu vlaka na adresu istog primatelja na istu odredišnu postaju; |
| --- | --- |

(21)

„cjelovita vlakovna pošiljka” je svaka pošiljka koja sadržava jednu ili više vagonskih pošiljki koje prevozi istodobno isti pošiljatelj na istu postaju, a otprema se bez ikakve promjene u sastavu vlaka na adresu istog primatelja na istu odredišnu postaju;

| (22) | „cjelovita vagonska pošiljka” znači svaka pošiljka robe za koju se zahtijeva isključivo korištenje vagona, neovisno o tome je li ukupni utovarni kapacitet iskorišten; |
| --- | --- |

(22)

„cjelovita vagonska pošiljka” znači svaka pošiljka robe za koju se zahtijeva isključivo korištenje vagona, neovisno o tome je li ukupni utovarni kapacitet iskorišten;

| (23) | „TEU (Twenty-foot Equivalent Unit /dvadesetstopna ekvivalentna jedinica)” znači standardna jedinica koja se temelji na kontejneru ISO-a duljine 20 stopa (6,10 m), koja se koristi kao statistička mjera protoka prometa ili kapaciteta. Jedan standardni kontejner ISO-a serije 1 od 40' iznosi 2 TEU-a. Izmjenjivi sanduci ispod 20 stopa iznose 0,75 TEU-a, između 20 stopa i 40 stopa 1,5 TEU-a, a preko 40 stopa 2,25 TEU-a. |
| --- | --- |

(23)

„TEU (Twenty-foot Equivalent Unit /dvadesetstopna ekvivalentna jedinica)” znači standardna jedinica koja se temelji na kontejneru ISO-a duljine 20 stopa (6,10 m), koja se koristi kao statistička mjera protoka prometa ili kapaciteta. Jedan standardni kontejner ISO-a serije 1 od 40' iznosi 2 TEU-a. Izmjenjivi sanduci ispod 20 stopa iznose 0,75 TEU-a, između 20 stopa i 40 stopa 1,5 TEU-a, a preko 40 stopa 2,25 TEU-a.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. u vezi s izmjenama ovog članka radi prilagodbe tehničkih definicija navedenih u stavku 1. točkama 8., 9., 10., 21., 22., i 23. ovog članka, i pružanja dodatnih tehničkih definicija kada postoji potreba da se u obzir uzme razvoj događaja koji zahtijeva definiranje određene razine tehničkih podataka kako bi se osiguralo usklađivanje statistike.

Pri izvršavanju te ovlasti Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće značajno dodatno opterećenje državama članicama ni davateljima podataka. Nadalje, Komisija propisno opravdava statističke aktivnosti koje ti delegirani akti predviđaju, upotrebljavajući, gdje je to prikladno, analizu isplativosti, uključujući ocjenu opterećenja za davatelje podataka i troškove proizvodnje, kako je navedeno u članku 14. stavku 3. točki (c) Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Članak 4.

Prikupljanje podataka

1.   Statistike koje se moraju prikupljati navedene su u prilozima ovoj Uredbi. One obuhvaćaju sljedeće vrste podataka:

| (a) | godišnja statistika o prijevozu robe – detajno izvješće (Prilog I.); |
| --- | --- |

(a)

godišnja statistika o prijevozu robe – detajno izvješće (Prilog I.);

| (b) | godišnja statistika o prijevozu putnika – detaljno izvješće (Prilog II.); |
| --- | --- |

(b)

godišnja statistika o prijevozu putnika – detaljno izvješće (Prilog II.);

| (c) | tromjesečna statistika o prijevozu robe i putnika (Prilog III.); |
| --- | --- |

(c)

tromjesečna statistika o prijevozu robe i putnika (Prilog III.);

| (d) | regionalna statistika o prijevozu robe i putnika (Prilog IV.); |
| --- | --- |

(d)

regionalna statistika o prijevozu robe i putnika (Prilog IV.);

| (e) | statistika o prometnim tokovima u željezničkoj mreži (Prilog V.). |
| --- | --- |

(e)

statistika o prometnim tokovima u željezničkoj mreži (Prilog V.).

2.   Države članice prilikom izvješćivanja u skladu s prilozima I. i II. navode podatke za prijevoznike čiji:

| (a) | ukupan opseg prijevoza robe iznosi najmanje 200 000 000 tonskih kilometara ili najmanje 500 000 tona; |
| --- | --- |

(a)

ukupan opseg prijevoza robe iznosi najmanje 200 000 000 tonskih kilometara ili najmanje 500 000 tona;

| (b) | ukupan opseg prijevoza putnika iznosi najmanje 100 000 000 putničkih kilometara. |
| --- | --- |

(b)

ukupan opseg prijevoza putnika iznosi najmanje 100 000 000 putničkih kilometara.

Izvješćivanje u skladu s prilozima I. i II. nije obvezno u pogledu prijevoznika koji potpadaju ispod graničnih vrijednosti iz točaka (a) i (b).

3.   Države članice u skladu s Prilogom VIII. izvješćuju o ukupnim podacima za prijevoznike koji potpadaju ispod graničnih vrijednosti iz stavka 2. ako se o tim podacima ne izvješćuje u skladu s prilozima I. i II., kako je navedeno u Prilogu VIII.

4.   Za potrebe ove Uredbe roba se razvrstava u skladu s Prilogom VI. Opasne tvari dodatno se razvrstavaju u skladu s Prilogom VII.

Članak 5.

Izvori podataka

1.   Države članice određuju javnu ili privatnu organizaciju za sudjelovanje u prikupljanju podataka koji se zahtijevaju u skladu s ovom Uredbom.

2.   Potrebni podaci mogu se dobiti korištenjem bilo koje kombinacije sljedećih izvora:

| (a) | obavezno prikupljanje podataka; |
| --- | --- |

(a)

obavezno prikupljanje podataka;

| (b) | administrativni podaci, uključujući podatke koje su prikupila regulatorna tijela, osobito željeznički teretni list ako je dostupan; |
| --- | --- |

(b)

administrativni podaci, uključujući podatke koje su prikupila regulatorna tijela, osobito željeznički teretni list ako je dostupan;

| (c) | postupci statističkog procjenjivanja; |
| --- | --- |

(c)

postupci statističkog procjenjivanja;

| (d) | podaci dobiveni od stručnih organizacija u željezničkom sektoru; |
| --- | --- |

(d)

podaci dobiveni od stručnih organizacija u željezničkom sektoru;

| (e) | ad hoc studije. |
| --- | --- |

(e)

ad hoc studije.

3.   Nacionalna tijela poduzimaju mjere za koordinaciju korištenih izvora podataka i osiguravaju kvalitetu statistike koja se dostavlja Eurostatu.

Članak 6.

Dostava statistike Eurostatu

1.   Države članice dostavljaju Eurostatu statistike iz članka 4.

2.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju pravila za dostavu statistika iz članka 4. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

Članak 7.

Diseminacija

1.   Statistiku koja se temelji na podacima iz prilogâ od I. do V. i Priloga VIII. diseminira Komisija (Eurostat).

2.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila za diseminaciju rezultata. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

Članak 8.

Kvaliteta statistike

1.   Kako bi se pomoglo državama članicama u održavanju kvalitete statistike u području željezničkog prometa, Eurostat izrađuje i objavljuje metodološke preporuke. U tim se preporukama uzimaju u obzir najbolje prakse nacionalnih tijela, željezničkih prijevoznika i stručnih organizacija željezničkog sektora.

2.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale kvalitetu podataka koje dostavljaju.

3.   Kvalitetu statističkih podataka ocjenjuje Eurostat. Države članice u tu svrhu na zahtjev Eurostata dostavljaju podatke o metodama korištenim pri proizvodnji statistika.

4.   Za potrebe ove Uredbe, kriteriji kvalitete koji se moraju primijeniti na podatke koji se dostavljaju jesu oni navedeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

5.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila, struktura, periodičnost i usporedivost elemenata za standardna izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

Članak 9.

Izvješća o provedbi

Do 31. prosinca 2020., a nakon toga svake četiri godine Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za europski statistički sustav, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Uredbe i o budućem razvoju događaja.

U tom izvješću Komisija uzima u obzir relevantne informacije koje su dostavile države članice u vezi s kvalitetom dostavljenih podataka, korištenim metodama za prikupljanje podataka, potencijalnim poboljšanjima i potrebama korisnika.

U tom se izvješću osobito:

| (a) | ocjenjuju koristi za Uniju, države članice te pružatelje i korisnike statističkih informacija, od proizvedene statistike u odnosu na njezine troškove; |
| --- | --- |

(a)

ocjenjuju koristi za Uniju, države članice te pružatelje i korisnike statističkih informacija, od proizvedene statistike u odnosu na njezine troškove;

| (b) | ocjenjuje kvaliteta dostavljenih podataka, upotrijebljenih metoda za prikupljanje podataka i kvalitete proizvedene statistike. |
| --- | --- |

(b)

ocjenjuje kvaliteta dostavljenih podataka, upotrijebljenih metoda za prikupljanje podataka i kvalitete proizvedene statistike.

Članak 10.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 13. prosinca 2016. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 11.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav, osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 12.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 91/2003 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga X.

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  Mišljenje od 6. prosinca 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 14. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o statistici željezničkog prijevoza (SL L 14, 21.1.2003., str. 1.).

3

(4)  Vidi Prilog IX.

4

(5)  Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznice) (SL L 164, 30.4.2004., str. 44.).

5

(6)  Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (SL L 343, 14.12.2012., str. 32.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

7

(8)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

8

(9)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

9

---

PRILOG I.

| GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE – DETALJNO IZVJEŠĆIVANJE |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezena roba izražena u:






  — | tonama, |

GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE – DETALJNO IZVJEŠĆIVANJE

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezena roba izražena u:

—

tonama,

| — | tonskim kilometrima. |
| --- | --- |

—

tonskim kilometrima.

Kretanje teretnih vlakova izraženo u:

| — | vlak-km. |
| --- | --- |

—

vlak-km.

Broj intermodalnih prijevoznih jedinica po:

| — | broju, |
| --- | --- |

—

broju,

| — | TEU (prijevozne jedinice od 20 stopa) (za kontejnere i izmjenjive sanduke). |
| --- | --- |

—

TEU (prijevozne jedinice od 20 stopa) (za kontejnere i izmjenjive sanduke).

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica I.1: prevezena roba, prema vrsti prijevoza

Tablica I.2: prevezena roba, prema vrsti robe (Prilog VI.)

Tablica I.3: prevezena roba (za međunarodni i tranzitni prijevoz) prema zemlji utovara i zemlji istovara

Tablica I.4: prevezena roba, prema vrsti opasnih tvari (Prilog VII.)

Tablica I.5: prevezena roba, prema vrsti pošiljke (neobvezatno)

Tablica I.6: roba prevezena intermodalnim prijevoznim jedinicama, prema vrsti prijevoza i vrsti prijevozne jedinice

Tablica I.7: broj intermodalnih prijevoznih jedinica s teretom, prema vrsti prijevoza i vrsti prijevozne jedinice

Tablica I.8: broj intermodalnih prijevoznih jedinica bez tereta, prema vrsti prijevoza i vrsti prijevozne jedince

Tablica I.9: kretanje teretnih vlakova

Rok za dostavu podataka

Pet mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje za tablice I.1, I.2 i I.3

2003.

Prvo referentno razdoblje za tablice I.4, I.5, I.6, I.7, I.8 i I.9

2004.

Napomene

| 1. | Vrste prijevoza podijeljene su na:






  — | unutarnji, |
| --- | --- | --- |

1.

Vrste prijevoza podijeljene su na:

—

unutarnji,

| — | međunarodni-ulaz, |
| --- | --- |

—

međunarodni-ulaz,

| — | međunarodni-izlaz, |
| --- | --- |

—

međunarodni-izlaz,

| — | tranzit. |
| --- | --- |

—

tranzit.

| 2. | Vrste pošiljki mogu se podijeliti na:






  — | cjelovite vlakovne pošiljke, |
| --- | --- | --- |

2.

Vrste pošiljki mogu se podijeliti na:

—

cjelovite vlakovne pošiljke,

| — | cjelovite vagonske pošiljke, |
| --- | --- |

—

cjelovite vagonske pošiljke,

| — | drugo. |
| --- | --- |

—

drugo.

| 3. | Vrste prijevoznih jedinica mogu se podijeliti na:






  — | kontejnere i izmjenjive sanduke, |
| --- | --- | --- |

3.

Vrste prijevoznih jedinica mogu se podijeliti na:

—

kontejnere i izmjenjive sanduke,

| — | poluprikolice (nepraćene), |
| --- | --- |

—

poluprikolice (nepraćene),

| — | cestovna vozila (praćena). |
| --- | --- |

—

cestovna vozila (praćena).

| 4. | Za tablicu I.3 Eurostat i države članice mogu dogovoriti kako olakšati objedinjavanje podataka koji potječu od prijevoznika drugih država članica kako bi se osigurala njihova koherentnost. |
| --- | --- |

4.

Za tablicu I.3 Eurostat i države članice mogu dogovoriti kako olakšati objedinjavanje podataka koji potječu od prijevoznika drugih država članica kako bi se osigurala njihova koherentnost.

| 5. | Za tablicu I.4 države članice moraju navesti koje vrste prometa, ako ih ima, nisu obuhvaćene podacima. |
| --- | --- |

5.

Za tablicu I.4 države članice moraju navesti koje vrste prometa, ako ih ima, nisu obuhvaćene podacima.

| 6. | Ako za tablice od I.2 do I.8 ne postoje potpune informacije o tranzitnom prijevozu, države članice moraju u izvješću navesti sve podatke kojima raspolažu. |
| --- | --- |

6.

Ako za tablice od I.2 do I.8 ne postoje potpune informacije o tranzitnom prijevozu, države članice moraju u izvješću navesti sve podatke kojima raspolažu.

---

PRILOG II.

| GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU PUTNIKA – DETALJNO IZVJEŠĆE |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezeni putnici izraženi u:






  — | broju putnika, |

GODIŠNJA STATISTIKA O PRIJEVOZU PUTNIKA – DETALJNO IZVJEŠĆE

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezeni putnici izraženi u:

—

broju putnika,

| — | putničkim kilometrima. |
| --- | --- |

—

putničkim kilometrima.

Kretanje putničkih vlakova izraženo u:

| — | vlak-km. |
| --- | --- |

—

vlak-km.

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica II.1: prevezeni putnici prema vrsti prijevoza

Tablica II.2: međunarodni prijevoz putnika prema državi ukrcaja i državi iskrcaja

Tablica II.3: kretanje putničkih vlakova

Rok za dostavu podataka

Osam mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

2016.

Napomene

| 1. | Vrste prijevoza podijeljene su na:






  — | unutarnji, |
| --- | --- | --- |

1.

Vrste prijevoza podijeljene su na:

—

unutarnji,

| — | međunarodni. |
| --- | --- |

—

međunarodni.

| 2. | Za tablice II.1 i II.2 države članice moraju u izvješću dati podatke koji uključuju i informacije o prodaji karata izvan zemlje izvjestiteljice. Te se informacije mogu dobiti ili izravno od nacionalnih tijela drugih zemalja ili međunarodnim dogovorom o kompenzaciji karata. |
| --- | --- |

2.

Za tablice II.1 i II.2 države članice moraju u izvješću dati podatke koji uključuju i informacije o prodaji karata izvan zemlje izvjestiteljice. Te se informacije mogu dobiti ili izravno od nacionalnih tijela drugih zemalja ili međunarodnim dogovorom o kompenzaciji karata.

---

PRILOG III.

| TROMJESEČNA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE I PUTNIKA |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezena roba izražena u:






  — | tonama, |

TROMJESEČNA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE I PUTNIKA

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezena roba izražena u:

—

tonama,

| — | tonskim kilometrima. |
| --- | --- |

—

tonskim kilometrima.

Prevezeni putnici izraženi u:

| — | broju putnika, |
| --- | --- |

—

broju putnika,

| — | putničkim kilometrima. |
| --- | --- |

—

putničkim kilometrima.

Referentno razdoblje

Tromjesečje

Učestalost

Svako tromjesečje

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica III.1: prevezena roba

Tablica III.2: prevezeni putnici

Rok za dostavu podataka

Tri mjeseca nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

Prvo tromjesečje 2004.

Napomene

| 1. | U tablicama III.1 i III.2 mogu se u izvješću navesti privremeni podaci, uključujući procjene. Za tablicu III.2, države članice mogu u izvješću navesti podatke temeljene na broju prodanih karata u zemlji izvjestiteljici ili na nekom drugom raspoloživom izvoru. |
| --- | --- |

1.

U tablicama III.1 i III.2 mogu se u izvješću navesti privremeni podaci, uključujući procjene. Za tablicu III.2, države članice mogu u izvješću navesti podatke temeljene na broju prodanih karata u zemlji izvjestiteljici ili na nekom drugom raspoloživom izvoru.

| 2. | Ova statistika dostavlja se za prijevoznike obuhvaćene prilozima I. i II. |
| --- | --- |

2.

Ova statistika dostavlja se za prijevoznike obuhvaćene prilozima I. i II.

---

PRILOG IV.

| REGIONALNA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE I PUTNIKA |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezena roba izražena u:






  — | tonama. |

REGIONALNA STATISTIKA O PRIJEVOZU ROBE I PUTNIKA

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezena roba izražena u:

—

tonama.

Prevezeni putnici izraženi u:

| — | broju putnika. |
| --- | --- |

—

broju putnika.

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svakih pet godina

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica IV.1: unutarnji prijevoz robe prema regiji utovara i regiji istovara (NUTS 2)

Tablica IV.2: međunarodni prijevoz robe prema regiji utovara i regiji istovara (NUTS 2)

Tablica IV.3: unutarnji prijevoz putnika prema regiji ukrcaja i regiji iskrcaja putnika (NUTS 2)

Tablica IV.4: međunarodni prijevoz putnika prema regiji ukrcaja i regiji iskrcaja (NUTS 2)

Rok za dostavu podataka

12 mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

2005.

Napomene

| 1. | Ako je mjesto utovara ili istovara robe (tablice IV.1, IV.2) ili ukrcaja ili iskrcaja putnika (tablice IV.3, IV.4) izvan Europskoga gospodarskoga prostora, države članice izvješćuju samo zemlju. |
| --- | --- |

1.

Ako je mjesto utovara ili istovara robe (tablice IV.1, IV.2) ili ukrcaja ili iskrcaja putnika (tablice IV.3, IV.4) izvan Europskoga gospodarskoga prostora, države članice izvješćuju samo zemlju.

| 2. | Kako bi se pomoglo državama članicama u pripremi ovih tablica, Eurostat dostavlja državama članicama popis UIC oznaka postaja i odgovarajuće NUTS oznake. |
| --- | --- |

2.

Kako bi se pomoglo državama članicama u pripremi ovih tablica, Eurostat dostavlja državama članicama popis UIC oznaka postaja i odgovarajuće NUTS oznake.

| 3. | Za tablice IV.3 i IV.4, države članice mogu u izvješću navesti podatke koji se temelje na broju prodanih karata ili nekom drugom raspoloživom izvoru. |
| --- | --- |

3.

Za tablice IV.3 i IV.4, države članice mogu u izvješću navesti podatke koji se temelje na broju prodanih karata ili nekom drugom raspoloživom izvoru.

| 4. | Ova statistika dostavlja se za prijevoznike obuhvaćene prilozima I. i II. |
| --- | --- |

4.

Ova statistika dostavlja se za prijevoznike obuhvaćene prilozima I. i II.

---

PRILOG V.

| STATISTIKA O PROMETNIM TOKOVIMA U ŽELJEZNIČKOJ MREŽI |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prijevoz robe:






  — | broj vlakova. |

STATISTIKA O PROMETNIM TOKOVIMA U ŽELJEZNIČKOJ MREŽI

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prijevoz robe:

—

broj vlakova.

Prijevoz putnika:

| — | broj vlakova. |
| --- | --- |

—

broj vlakova.

Drugo (službeni vlakovi itd.) (neobvezatno):

| — | broj vlakova. |
| --- | --- |

—

broj vlakova.

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svakih pet godina

Popis tablica s razvrstavanjem podataka u njima

Tablica V.1: prijevoz robe, prema dijelu mreže

Tablica V.2: prijevoz putnika, prema dijelu mreže

Tablica V.3: ostalo (službeni vlakovi itd.), prema dijelu mreže (neobvezatno)

Rok za dostavu podataka

18 mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

2005.

Napomene

| 1. | Države članice određuju dijelove mreže koji uključuju barem željezničku transeuropsku mrežu (TEN) na njihovom državnom području. One priopćuju Eurostatu:






  — | zemljopisne koordinate i druge podatke potrebne za određivanje te kartu svakog dijela mreže kao i veze među dijelovima, |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice određuju dijelove mreže koji uključuju barem željezničku transeuropsku mrežu (TEN) na njihovom državnom području. One priopćuju Eurostatu:

—

zemljopisne koordinate i druge podatke potrebne za određivanje te kartu svakog dijela mreže kao i veze među dijelovima,

| — | informacije o značajkama (uključujući kapacitete) vlakova koji voze po svakom dijelu mreže. |
| --- | --- |

—

informacije o značajkama (uključujući kapacitete) vlakova koji voze po svakom dijelu mreže.

| 2. | Svaki dio mreže koji je dio željezničke transeuropske mreže (TEN) određuje se pomoću dodatne oznake u zapisu podatka kako bi se omogućilo kvantificiranje prometa u željezničkoj transeuropskoj mreži (TEN). |
| --- | --- |

2.

Svaki dio mreže koji je dio željezničke transeuropske mreže (TEN) određuje se pomoću dodatne oznake u zapisu podatka kako bi se omogućilo kvantificiranje prometa u željezničkoj transeuropskoj mreži (TEN).

---

PRILOG VI.

NST 2007

| Razred | Opis |
| --- | --- |
| 01 | Proizvodi poljoprivrede, lova i šumarstva, riba i riblji proizvodi |
| 02 | Ugljen i lignit; sirova nafta i prirodni plin |
| 03 | Metalne rude i ostali rudarski proizvodi, treset, uran i torij |
| 04 | Prehrambeni proizvodi, pića, duhan |
| 05 | Tkanine i tekstilni proizvodi, koža i kožni proizvodi |
| 06 | Drvo i proizvodi od drva i pluta (osim namještaja); artikli od slame i pletarskih materijala; drvna celuloza, papir i papirnati proizvodi; tiskani materijali i snimljeni mediji |
| 07 | Proizvodi od koksa i rafiniranih naftnih proizvoda |
| 08 | Kemikalije, kemijski proizvodi i umjetna vlakna; proizvodi od gume i plastike; nuklearno gorivo |
| 09 | Ostali nemetalni mineralni proizvodi |
| 10 | Kovine i izrađeni metalni proizvodi, osim strojeva i opreme |
| 11 | Strojevi i oprema d. n.; uredska oprema i računala; električni strojevi i aparati d. n.; radio, televizijska i komunikacijska oprema i aparati; medicinski, precizni i optički instrumenti; ure i satovi |
| 12 | Prijevozna oprema |
| 13 | Namještaj i ostala proizvedena roba d. n. |
| 14 | Sekundarne sirovine; komunalni otpad i ostali otpad |
| 15 | Pošta, paketne pošiljke |
| 16 | Oprema i materijali za prijevoz robe |
| 17 | Roba koja se premješta tijekom preseljenja kućanstava i poslovnih prostora; prtljage prevezena zasebno od putnika; motorna vozila koja se premještaju zbog popravka; ostala nekomercijalna roba d. n. |
| 18 | Grupirana roba: različite vrste robe koje se prevoze zajedno |
| 19 | Neidentificirana roba; roba koja se iz bilo kojeg razloga ne može identificirati i stoga ne može biti obuhvaćena grupama od 01 do 16 |
| 20 | Ostala roba d.n. |

Razred

Opis

01

Proizvodi poljoprivrede, lova i šumarstva, riba i riblji proizvodi

02

Ugljen i lignit; sirova nafta i prirodni plin

03

Metalne rude i ostali rudarski proizvodi, treset, uran i torij

04

Prehrambeni proizvodi, pića, duhan

05

Tkanine i tekstilni proizvodi, koža i kožni proizvodi

06

Drvo i proizvodi od drva i pluta (osim namještaja); artikli od slame i pletarskih materijala; drvna celuloza, papir i papirnati proizvodi; tiskani materijali i snimljeni mediji

07

Proizvodi od koksa i rafiniranih naftnih proizvoda

08

Kemikalije, kemijski proizvodi i umjetna vlakna; proizvodi od gume i plastike; nuklearno gorivo

09

Ostali nemetalni mineralni proizvodi

10

Kovine i izrađeni metalni proizvodi, osim strojeva i opreme

11

Strojevi i oprema d. n.; uredska oprema i računala; električni strojevi i aparati d. n.; radio, televizijska i komunikacijska oprema i aparati; medicinski, precizni i optički instrumenti; ure i satovi

12

Prijevozna oprema

13

Namještaj i ostala proizvedena roba d. n.

14

Sekundarne sirovine; komunalni otpad i ostali otpad

15

Pošta, paketne pošiljke

16

Oprema i materijali za prijevoz robe

17

Roba koja se premješta tijekom preseljenja kućanstava i poslovnih prostora; prtljage prevezena zasebno od putnika; motorna vozila koja se premještaju zbog popravka; ostala nekomercijalna roba d. n.

18

Grupirana roba: različite vrste robe koje se prevoze zajedno

19

Neidentificirana roba; roba koja se iz bilo kojeg razloga ne može identificirati i stoga ne može biti obuhvaćena grupama od 01 do 16

20

Ostala roba d.n.

---

PRILOG VII.

RAZVRSTAVANJE OPASNIH TVARI

| 1. | Eksplozivne tvari i predmeti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Plinovi, stlačeni, ukapljeni ili pod tlakom |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zapaljive tekućine |
| --- | --- |

3.

| 4.1. | Zapaljive krute tvari |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Spontano zapaljive tvari |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tvari koje u doticaju s vodom stvaraju zapaljive plinove |
| --- | --- |

4.3.

| 5.1. | Oksidirajuće tvari |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Organski peroksidi |
| --- | --- |

5.2.

| 6.1. | Otrovne tvari |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Infektivne tvari |
| --- | --- |

6.2.

| 7. | Radioaktivne tvari |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nagrizajuće tvari |
| --- | --- |

8.

| 9. | Razne opasne tvari i predmeti |
| --- | --- |

9.

Napomena:

Ove su vrste određene u Pravilnikom o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom, poznatom kao RID, kako je donesen na temelju Direktive 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1).

---

(1)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.).

---

PRILOG VIII.

Tablica VIII.1

| RAZINA PRIJEVOZNE AKTIVNOSTI U PRIJEVOZU ROBE |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezena roba izražena u:






  — | ukupno tonama, |

RAZINA PRIJEVOZNE AKTIVNOSTI U PRIJEVOZU ROBE

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezena roba izražena u:

—

ukupno tonama,

| — | ukupno tonskim kilometrima. |
| --- | --- |

—

ukupno tonskim kilometrima.

Kretanje teretnih vlakova izraženo u:

| — | ukupno vlak-km. |
| --- | --- |

—

ukupno vlak-km.

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Rok za dostavu podataka

Pet mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

2017.

Napomene

Samo za prijevoznike kod kojih je ukupan opseg prijevoza robe manji od 200 milijuna tonskih kilometara i manji od 500 000 tona te koji ne izvješćuju u skladu s Prilogom I. (detaljno izvješće).

Tablica VIII.2

| RAZINA PRIJEVOZNE AKTIVNOSTI U PRIJEVOZU PUTNIKA |
| --- |
| Popis varijabli i mjernih jedinica | Prevezeni putnici izraženi u:






  — | ukupno broju putnika, |

RAZINA PRIJEVOZNE AKTIVNOSTI U PRIJEVOZU PUTNIKA

Popis varijabli i mjernih jedinica

Prevezeni putnici izraženi u:

—

ukupno broju putnika,

| — | ukupno putničkim kilometrima. |
| --- | --- |

—

ukupno putničkim kilometrima.

Kretanje putničkih vlakova izraženo u:

| — | ukupno vlak-km. |
| --- | --- |

—

ukupno vlak-km.

Referentno razdoblje

Jedna godina

Učestalost

Svake godine

Rok za dostavu podataka

Osam mjeseci nakon isteka referentnog razdoblja

Prvo referentno razdoblje

2017.

Napomene

Samo za prijevoznike kod kojih je ukupan opseg prijevoza putnika manji od 100 milijuna putničkih kilometara i koji ne izvješćuju u skladu s Prilogom II. (detaljno izvješće).

---

PRILOG IX.

UREDBA STAVLJENA IZVAN SNAGE S POPISOM NJEZINIH UZASTOPNIH IZMJENA

| Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 14, 21.1.2003., str. 1.) | |
| --- | --- |
| Uredba Komisije (EZ) br. 1192/2003
  (SL L 167, 4.7.2003., str. 13.) | |
| Uredba Komisije (EZ) br. 1304/2007
  (SL L 290, 8.11.2007., str. 14.) | Samo članak 3. |
| Uredba (EZ) br. 219/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 87, 31.3.2009., str. 109.) | Samo točka 4.4 Priloga |
| Uredba (EU) 2016/2032 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 317, 23.11.2016., str. 105.) | |

Uredba (EZ) br. 91/2003 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 14, 21.1.2003., str. 1.)

Uredba Komisije (EZ) br. 1192/2003

(SL L 167, 4.7.2003., str. 13.)

Uredba Komisije (EZ) br. 1304/2007

(SL L 290, 8.11.2007., str. 14.)

Samo članak 3.

Uredba (EZ) br. 219/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 87, 31.3.2009., str. 109.)

Samo točka 4.4 Priloga

Uredba (EU) 2016/2032 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 317, 23.11.2016., str. 105.)

---

PRILOG X.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 91/2003 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članci 1., 2. i 3. | Članci 1., 2. i 3. |
| Članak 4. stavak 1., uvodni dio | Članak 4. stavak 1., uvodni dio |
| Članak 4. stavak 1. točka (a) | Članak 4. stavak 1. točka (a) |
| Članak 4. stavak 1. točka (c) | Članak 4. stavak 1. točka (b) |
| Članak 4. stavak 1. točka (e) | Članak 4. stavak 1. točka (c) |
| Članak 4. stavak 1. točka (f) | Članak 4. stavak 1. točka (d) |
| Članak 4. stavak 1. točka (g) | Članak 4. stavak 1. točka (e) |
| Članak 4. stavci 2., 3. i 4. | Članak 4. stavci 2., 3. i 4. |
| Članak 4. stavak 5. | — |
| Članci 5., 6. i 7. | Članci 5., 6. i 7. |
| Članak 8. stavak 1. | Članak 8. stavak 1. |
| Članak 8. stavak 1.a | Članak 8. stavak 2. |
| Članak 8. stavak 2. | Članak 8. stavak 3. |
| Članak 8. stavak 3. | Članak 8. stavak 4. |
| Članak 8. stavak 4. | Članak 8. stavak 5. |
| Članci 9., 10. i 11. | Članci 9., 10. i 11. |
| — | Članak 12. |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Prilog A | Prilog I. |
| Prilog C | Prilog II. |
| Prilog E | Prilog III. |
| Prilog F | Prilog IV. |
| Prilog G | Prilog V. |
| Prilog J | Prilog VI. |
| Prilog K | Prilog VII. |
| Prilog L | Prilog VIII. |
| — | Prilog IX. |
| — | Prilog X. |

Uredba (EZ) br. 91/2003

Ova Uredba

Članci 1., 2. i 3.

Članci 1., 2. i 3.

Članak 4. stavak 1., uvodni dio

Članak 4. stavak 1., uvodni dio

Članak 4. stavak 1. točka (a)

Članak 4. stavak 1. točka (a)

Članak 4. stavak 1. točka (c)

Članak 4. stavak 1. točka (b)

Članak 4. stavak 1. točka (e)

Članak 4. stavak 1. točka (c)

Članak 4. stavak 1. točka (f)

Članak 4. stavak 1. točka (d)

Članak 4. stavak 1. točka (g)

Članak 4. stavak 1. točka (e)

Članak 4. stavci 2., 3. i 4.

Članak 4. stavci 2., 3. i 4.

Članak 4. stavak 5.

—

Članci 5., 6. i 7.

Članci 5., 6. i 7.

Članak 8. stavak 1.

Članak 8. stavak 1.

Članak 8. stavak 1.a

Članak 8. stavak 2.

Članak 8. stavak 2.

Članak 8. stavak 3.

Članak 8. stavak 3.

Članak 8. stavak 4.

Članak 8. stavak 4.

Članak 8. stavak 5.

Članci 9., 10. i 11.

Članci 9., 10. i 11.

—

Članak 12.

Članak 13.

Članak 13.

Prilog A

Prilog I.

Prilog C

Prilog II.

Prilog E

Prilog III.

Prilog F

Prilog IV.

Prilog G

Prilog V.

Prilog J

Prilog VI.

Prilog K

Prilog VII.

Prilog L

Prilog VIII.

—

Prilog IX.

—

Prilog X.

---

| 2.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 112/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 112/19

---

UREDBA (EU) 2018/644 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o uslugama prekogranične dostave paketa

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Tarife koje se primjenjuju na prekogranične pakete i druge poštanske pošiljke pošiljatelja koji šalju male količine, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te pojedinaca, još su relativno visoke. To ima izravan negativan učinak na korisnike koji traže usluge prekogranične dostave paketa, posebno u kontekstu e-trgovine. |
| --- | --- |

(1)

Tarife koje se primjenjuju na prekogranične pakete i druge poštanske pošiljke pošiljatelja koji šalju male količine, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te pojedinaca, još su relativno visoke. To ima izravan negativan učinak na korisnike koji traže usluge prekogranične dostave paketa, posebno u kontekstu e-trgovine.

| (2) | U članku 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) ističe se mjesto koje usluge od općeg gospodarskog interesa, kao što su poštanske usluge, zauzimaju u zajedničkim vrijednostima Unije kao i njihova uloga u promicanju socijalne i teritorijalne kohezije. U njemu se navodi da je potrebno voditi računa da se takve usluge pružaju na temelju načela i uvjeta koji im omogućavaju ispunjavanje njihovih zadataka. |
| --- | --- |

(2)

U članku 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) ističe se mjesto koje usluge od općeg gospodarskog interesa, kao što su poštanske usluge, zauzimaju u zajedničkim vrijednostima Unije kao i njihova uloga u promicanju socijalne i teritorijalne kohezije. U njemu se navodi da je potrebno voditi računa da se takve usluge pružaju na temelju načela i uvjeta koji im omogućavaju ispunjavanje njihovih zadataka.

| (3) | Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, dodatno se ističe da zajedničke vrijednosti Unije u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 14. UFEU-a uključuju razlike između potreba i sklonosti korisnika koje bi mogle proizlaziti iz različitih geografskih, socijalnih ili kulturnih okolnosti kao i visoku razinu kvalitete, sigurnosti i financijske dostupnosti, jednak tretman i promicanje univerzalnog pristupa i pravâ korisnikâ. |
| --- | --- |

(3)

Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i UFEU-u, dodatno se ističe da zajedničke vrijednosti Unije u pogledu usluga od općeg gospodarskog interesa u smislu članka 14. UFEU-a uključuju razlike između potreba i sklonosti korisnika koje bi mogle proizlaziti iz različitih geografskih, socijalnih ili kulturnih okolnosti kao i visoku razinu kvalitete, sigurnosti i financijske dostupnosti, jednak tretman i promicanje univerzalnog pristupa i pravâ korisnikâ.

| (4) | Člankom 169. stavkom 1. i člankom 169. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a predviđa se da Unija treba, mjerama usvojenim na temelju članka 114. UFEU-a, doprinositi ostvarivanju visoke razine zaštite potrošača. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 169. stavkom 1. i člankom 169. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a predviđa se da Unija treba, mjerama usvojenim na temelju članka 114. UFEU-a, doprinositi ostvarivanju visoke razine zaštite potrošača.

| (5) | Postoje temeljne razlike između država članica u pogledu nadležnosti dodijeljenih nacionalnim regulatornim tijelima u vezi s nadzorom tržišta i regulatornim nadzorom pružatelja usluga dostave paketa. Neka tijela mogu, na primjer, uspješno zahtijevati relevantne informacije o cijenama od dobavljača. Postojanje takvi razlika potvrđeno je u zajedničkom mišljenju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije i Skupine europskih regulatora za poštanske usluge, koji su zaključili da su nacionalnim regulatornim tijelima potrebne odgovarajuće regulatorne ovlasti za intervenciju i da se čini da takve ovlasti ne postoje u svim državama članicama. Zbog tih razlika nastaju dodatna administrativna opterećenja i troškovi usklađivanja za pružatelje usluga dostave paketa koji posluju preko granica. Te razlike stoga čine prepreku prekograničnom pružanju usluga dostave paketa i tako izravno utječu na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(5)

Postoje temeljne razlike između država članica u pogledu nadležnosti dodijeljenih nacionalnim regulatornim tijelima u vezi s nadzorom tržišta i regulatornim nadzorom pružatelja usluga dostave paketa. Neka tijela mogu, na primjer, uspješno zahtijevati relevantne informacije o cijenama od dobavljača. Postojanje takvi razlika potvrđeno je u zajedničkom mišljenju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije i Skupine europskih regulatora za poštanske usluge, koji su zaključili da su nacionalnim regulatornim tijelima potrebne odgovarajuće regulatorne ovlasti za intervenciju i da se čini da takve ovlasti ne postoje u svim državama članicama. Zbog tih razlika nastaju dodatna administrativna opterećenja i troškovi usklađivanja za pružatelje usluga dostave paketa koji posluju preko granica. Te razlike stoga čine prepreku prekograničnom pružanju usluga dostave paketa i tako izravno utječu na funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (6) | Zbog međunarodne prirode sektora poštanskih usluga i paketa, daljnji razvoj europskih i međunarodnih tehničkih standarda važan je za dobrobit korisnika i okoliša kao i u smislu proširenja tržišnih mogućnosti za poduzeća. Nadalje, pri prekograničnom slanju, primanju ili vraćanju paketa korisnici često prijavljuju probleme s kvalitetom usluge. Stoga su jednako potrebna daljnja poboljšanja kako standarda kvalitete usluga tako i interoperabilnosti prekogranične dostave paketa. Oboma im i dalje treba davati prednost u skladu s Direktivom 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u okviru Europskog odbora za normizaciju (CEN) i na druge načine. Potreban je i veći napredak u pogledu učinkovitosti usluga, pri čemu bi posebno trebalo uzeti u obzir interese korisnika. |
| --- | --- |

(6)

Zbog međunarodne prirode sektora poštanskih usluga i paketa, daljnji razvoj europskih i međunarodnih tehničkih standarda važan je za dobrobit korisnika i okoliša kao i u smislu proširenja tržišnih mogućnosti za poduzeća. Nadalje, pri prekograničnom slanju, primanju ili vraćanju paketa korisnici često prijavljuju probleme s kvalitetom usluge. Stoga su jednako potrebna daljnja poboljšanja kako standarda kvalitete usluga tako i interoperabilnosti prekogranične dostave paketa. Oboma im i dalje treba davati prednost u skladu s Direktivom 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u okviru Europskog odbora za normizaciju (CEN) i na druge načine. Potreban je i veći napredak u pogledu učinkovitosti usluga, pri čemu bi posebno trebalo uzeti u obzir interese korisnika.

| (7) | Normizacija poštanskih usluga i poboljšanje kvalitete usluga kao mjera potpore Direktivi 97/67/EZ strateški je prioritet Unije kojeg bi trebalo dalje nastaviti ostvarivati. Tehnička normizacija neophodna je za promicanje interoperabilnosti nacionalnih mreža i za postojanje učinkovite univerzalne usluge. Komisija je u kolovozu 2016. godine CEN-u podnijela četvrti zahtjev za normizaciju radi uspostave programa rada i izrade završnog izvješća u kolovozu 2020. godine (4). Tim programom rada trebalo bi se osobito uzeti u obzir interese korisnika i ekološke aspekte te učinkovitost, a trebalo bi doprinijeti promicanju stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta za Uniju. |
| --- | --- |

(7)

Normizacija poštanskih usluga i poboljšanje kvalitete usluga kao mjera potpore Direktivi 97/67/EZ strateški je prioritet Unije kojeg bi trebalo dalje nastaviti ostvarivati. Tehnička normizacija neophodna je za promicanje interoperabilnosti nacionalnih mreža i za postojanje učinkovite univerzalne usluge. Komisija je u kolovozu 2016. godine CEN-u podnijela četvrti zahtjev za normizaciju radi uspostave programa rada i izrade završnog izvješća u kolovozu 2020. godine (4). Tim programom rada trebalo bi se osobito uzeti u obzir interese korisnika i ekološke aspekte te učinkovitost, a trebalo bi doprinijeti promicanju stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta za Uniju.

| (8) | Tržište prekogranične dostave paketa raznoliko je, složeno i konkurentno, a različiti pružatelji nude različite usluge i cijene ovisno o težini, veličini i obliku paketa te o njegovu odredištu, značajkama dodane vrijednosti, poput sustavâ praćenja paketa, i broju poslanih paketa. U nekoliko država članica pružatelji univerzalne usluge nemaju većinski udio na tržištu usluga dostave paketa. Zbog te je raznolikosti potrošačima i korisnicima teško uspoređivati usluge dostave paketa različitih pružatelja u pogledu kvalitete i cijene jer često nisu svjesni toga da se nude različite mogućnosti dostave paketa za slične usluge u prekograničnoj trgovini na internetu. Pristup relevantnim informacijama trebao bi se olakšati prvenstveno MSP-ovima i pojedinačnim korisnicima. Osim toga, mali i srednji trgovci navode probleme s dostavom kao prepreku s kojom se susreću u prekograničnoj prodaji. |
| --- | --- |

(8)

Tržište prekogranične dostave paketa raznoliko je, složeno i konkurentno, a različiti pružatelji nude različite usluge i cijene ovisno o težini, veličini i obliku paketa te o njegovu odredištu, značajkama dodane vrijednosti, poput sustavâ praćenja paketa, i broju poslanih paketa. U nekoliko država članica pružatelji univerzalne usluge nemaju većinski udio na tržištu usluga dostave paketa. Zbog te je raznolikosti potrošačima i korisnicima teško uspoređivati usluge dostave paketa različitih pružatelja u pogledu kvalitete i cijene jer često nisu svjesni toga da se nude različite mogućnosti dostave paketa za slične usluge u prekograničnoj trgovini na internetu. Pristup relevantnim informacijama trebao bi se olakšati prvenstveno MSP-ovima i pojedinačnim korisnicima. Osim toga, mali i srednji trgovci navode probleme s dostavom kao prepreku s kojom se susreću u prekograničnoj prodaji.

| (9) | U cilju unaprjeđenja usluga prekogranične dostave paketa, posebno za pojedince i mikro i mala poduzeća, uključujući one u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te za osobe s invaliditetom ili osobe smanjene pokretljivosti nužno je poboljšati pristup i transparentnost javnih popisa tarifa za ograničen skup usluga prekogranične dostave paketa. Većom transparentnošću prekograničnih cijena i njihovom boljom usporedivošću diljem Unije trebalo bi se potaknuti smanjenje neopravdanih razlika u tarifama, uključujući, prema potrebi, neopravdanih razlika između domaćih i prekograničnih tarifa. |
| --- | --- |

(9)

U cilju unaprjeđenja usluga prekogranične dostave paketa, posebno za pojedince i mikro i mala poduzeća, uključujući one u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te za osobe s invaliditetom ili osobe smanjene pokretljivosti nužno je poboljšati pristup i transparentnost javnih popisa tarifa za ograničen skup usluga prekogranične dostave paketa. Većom transparentnošću prekograničnih cijena i njihovom boljom usporedivošću diljem Unije trebalo bi se potaknuti smanjenje neopravdanih razlika u tarifama, uključujući, prema potrebi, neopravdanih razlika između domaćih i prekograničnih tarifa.

| (10) | Usluge pojedinačnih paketa dio su univerzalne usluge u svakoj državi članici te su također usluge koje najčešće koriste pojedinci i mala poduzeća. Za daljnji razvoj e-trgovine potrebno je poboljšati transparentnost i pristupačnost jedinstvenih tarifa. |
| --- | --- |

(10)

Usluge pojedinačnih paketa dio su univerzalne usluge u svakoj državi članici te su također usluge koje najčešće koriste pojedinci i mala poduzeća. Za daljnji razvoj e-trgovine potrebno je poboljšati transparentnost i pristupačnost jedinstvenih tarifa.

| (11) | Mnoga trgovačka društva koja prodaju, koja su prodavala ili su pokušala prodavati na internetu smatraju problemom visoke troškove dostave zajedno sa skupim postupkom za podnošenje pritužbi te jamstvima. Potrebno je daljnje djelovanje osobito kako bi se osiguralo da MSP-ovi i pojedinci u udaljenim područjima mogu u potpunosti koristiti usluge neometane prekogranične dostave paketa kojoj imaju pristup te da se osigura da te usluge budu cjenovno pristupačne. |
| --- | --- |

(11)

Mnoga trgovačka društva koja prodaju, koja su prodavala ili su pokušala prodavati na internetu smatraju problemom visoke troškove dostave zajedno sa skupim postupkom za podnošenje pritužbi te jamstvima. Potrebno je daljnje djelovanje osobito kako bi se osiguralo da MSP-ovi i pojedinci u udaljenim područjima mogu u potpunosti koristiti usluge neometane prekogranične dostave paketa kojoj imaju pristup te da se osigura da te usluge budu cjenovno pristupačne.

| (12) | Pojam „pružatelji univerzalne usluge” odnosi se na poštanske operatore koji pružaju univerzalnu poštansku uslugu ili dio te usluge unutar određene države članice. Pružatelji univerzalne usluge koji posluju u više država članica trebali bi se smatrati pružateljima univerzalne usluge samo u državi članici (ili više njih) u kojoj pružaju univerzalnu poštansku uslugu. |
| --- | --- |

(12)

Pojam „pružatelji univerzalne usluge” odnosi se na poštanske operatore koji pružaju univerzalnu poštansku uslugu ili dio te usluge unutar određene države članice. Pružatelji univerzalne usluge koji posluju u više država članica trebali bi se smatrati pružateljima univerzalne usluge samo u državi članici (ili više njih) u kojoj pružaju univerzalnu poštansku uslugu.

| (13) | Poštanske usluge trenutačno su uređene Direktivom 97/67/EZ. Tom se Direktivom utvrđuju zajednička pravila kojima se uređuje pružanje poštanskih usluga i univerzalnih poštanskih usluga unutar Unije. Ona je u prvom redu, ali ne isključivo, usmjerena na nacionalne univerzalne usluge i njome nije obuhvaćen regulatorni nadzor pružatelja usluga dostave paketa. Nacionalna regulatorna tijela, koja imenuju države članice, osiguravaju usklađenost s minimalnim zahtjevima za pružanje univerzalne usluge koji su utvrđeni u toj Direktivi. Ovom se Uredbom stoga nadopunjuju, u pogledu usluga prekogranične dostave paketa, pravila iz Direktive 97/67/EZ. Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje prava i jamstva utvrđena Direktivom 97/67/EZ, što se posebno odnosi na stalno pružanje univerzalnih poštanskih usluga korisnicima. |
| --- | --- |

(13)

Poštanske usluge trenutačno su uređene Direktivom 97/67/EZ. Tom se Direktivom utvrđuju zajednička pravila kojima se uređuje pružanje poštanskih usluga i univerzalnih poštanskih usluga unutar Unije. Ona je u prvom redu, ali ne isključivo, usmjerena na nacionalne univerzalne usluge i njome nije obuhvaćen regulatorni nadzor pružatelja usluga dostave paketa. Nacionalna regulatorna tijela, koja imenuju države članice, osiguravaju usklađenost s minimalnim zahtjevima za pružanje univerzalne usluge koji su utvrđeni u toj Direktivi. Ovom se Uredbom stoga nadopunjuju, u pogledu usluga prekogranične dostave paketa, pravila iz Direktive 97/67/EZ. Ovom se Uredbom ne dovode u pitanje prava i jamstva utvrđena Direktivom 97/67/EZ, što se posebno odnosi na stalno pružanje univerzalnih poštanskih usluga korisnicima.

| (14) | Ovom se Uredbom ne mijenja definicija poštanske pošiljke iz članka 2. točke 6. Direktive 97/67/EZ niti, na njoj utemeljenih, definicija nacionalnog prava. |
| --- | --- |

(14)

Ovom se Uredbom ne mijenja definicija poštanske pošiljke iz članka 2. točke 6. Direktive 97/67/EZ niti, na njoj utemeljenih, definicija nacionalnog prava.

| (15) | Procjenjuje se da je težina 80 % adresiranih paketa povezanih s e-trgovinom danas manja od dva kilograma i da se oni često obrađuju u okviru toka poštanskih pošiljki. Međutim, nedostaju informacije o težini paketa koji se dostavljaju na drugi način. Važno je da se ova Uredba primjenjuje na te lakše pošiljke. |
| --- | --- |

(15)

Procjenjuje se da je težina 80 % adresiranih paketa povezanih s e-trgovinom danas manja od dva kilograma i da se oni često obrađuju u okviru toka poštanskih pošiljki. Međutim, nedostaju informacije o težini paketa koji se dostavljaju na drugi način. Važno je da se ova Uredba primjenjuje na te lakše pošiljke.

| (16) | U svrhu provedbe ove Uredbe važno je dati jasne definicije paketa, usluge dostave paketa i pružatelja usluge dostave paketa te precizirati koje su poštanske pošiljke obuhvaćene tim definicijama. Pretpostavlja se da poštanske pošiljke deblje od 20 mm sadrže robu, osim pismovnih pošiljaka, bez obzira obrađuje li ih ili ne pružatelj univerzalne usluge. Poštanske pošiljke koje se sastoje samo od pismovnih pošiljaka ne bi trebale biti obuhvaćene opsegom usluga dostave paketa. Stoga bi ovom Uredbom, u skladu s dosljednom praksom, trebali biti obuhvaćeni paketi koji sadrže robu s komercijalnom vrijednošću ili bez nje, težine do 31,5 kg jer težim pošiljkama ne može rukovati prosječna osoba bez pomoći strojeva, a ta je aktivnost dio sektora teretnog prijevoza i sektora za logistiku. |
| --- | --- |

(16)

U svrhu provedbe ove Uredbe važno je dati jasne definicije paketa, usluge dostave paketa i pružatelja usluge dostave paketa te precizirati koje su poštanske pošiljke obuhvaćene tim definicijama. Pretpostavlja se da poštanske pošiljke deblje od 20 mm sadrže robu, osim pismovnih pošiljaka, bez obzira obrađuje li ih ili ne pružatelj univerzalne usluge. Poštanske pošiljke koje se sastoje samo od pismovnih pošiljaka ne bi trebale biti obuhvaćene opsegom usluga dostave paketa. Stoga bi ovom Uredbom, u skladu s dosljednom praksom, trebali biti obuhvaćeni paketi koji sadrže robu s komercijalnom vrijednošću ili bez nje, težine do 31,5 kg jer težim pošiljkama ne može rukovati prosječna osoba bez pomoći strojeva, a ta je aktivnost dio sektora teretnog prijevoza i sektora za logistiku.

| (17) | Pružatelji usluga dostave paketa koji se služe alternativnim poslovnim modelima, na primjer onima koji se oslanjaju na ekonomiju suradnje i na platforme za e-trgovinu, trebali bi podlijegati ovoj Uredbi ako osiguravaju barem jedan od koraka u poštanskom lancu dostave. Prijam, usmjeravanje i uručenje, uključujući usluge preuzimanja, trebali bi se smatrati uslugama dostave paketa, među ostalim i kada ih pružaju pružatelji hitnih i kurirskih usluga kao i pošiljatelji konsolidirane pošte, u skladu sa sadašnjom praksom. Sam prijevoz, koji se ne obavlja u vezi s nekim od tih koraka ne bi trebao biti obuhvaćen područjem primjene usluga dostave paketa, uključujući kada su za njega zaduženi podugovaratelji bilo u okviru alternativnih poslovnih modela bilo izvan njih, jer bi se u tom slučaju trebalo pretpostaviti da ta aktivnost spada u sektor prijevoza, osim ako predmetno poduzeće ili jedno od njegovih društava kćeri ili povezanih poduzeća nije na neki drugi način obuhvaćeno područjem primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Pružatelji usluga dostave paketa koji se služe alternativnim poslovnim modelima, na primjer onima koji se oslanjaju na ekonomiju suradnje i na platforme za e-trgovinu, trebali bi podlijegati ovoj Uredbi ako osiguravaju barem jedan od koraka u poštanskom lancu dostave. Prijam, usmjeravanje i uručenje, uključujući usluge preuzimanja, trebali bi se smatrati uslugama dostave paketa, među ostalim i kada ih pružaju pružatelji hitnih i kurirskih usluga kao i pošiljatelji konsolidirane pošte, u skladu sa sadašnjom praksom. Sam prijevoz, koji se ne obavlja u vezi s nekim od tih koraka ne bi trebao biti obuhvaćen područjem primjene usluga dostave paketa, uključujući kada su za njega zaduženi podugovaratelji bilo u okviru alternativnih poslovnih modela bilo izvan njih, jer bi se u tom slučaju trebalo pretpostaviti da ta aktivnost spada u sektor prijevoza, osim ako predmetno poduzeće ili jedno od njegovih društava kćeri ili povezanih poduzeća nije na neki drugi način obuhvaćeno područjem primjene ove Uredbe.

| (18) | Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na poduzeća s poslovnim nastanom u samo jednoj državi članici koja imaju samo domaće interne dostavne mreže za izvršavanje narudžaba robe koju su sama prodala u okviru kupoprodajnog ugovora u smislu članka 2. točke 5. Direktive br. 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5). Poduzeća koja se služe i domaćim internim dostavnim mrežama za dostavu robe koju prodaju treće strane trebala bi podlijegati ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(18)

Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na poduzeća s poslovnim nastanom u samo jednoj državi članici koja imaju samo domaće interne dostavne mreže za izvršavanje narudžaba robe koju su sama prodala u okviru kupoprodajnog ugovora u smislu članka 2. točke 5. Direktive br. 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5). Poduzeća koja se služe i domaćim internim dostavnim mrežama za dostavu robe koju prodaju treće strane trebala bi podlijegati ovoj Uredbi.

| (19) | Trebalo bi definirati minimalne povjerljive informacije koje treba proslijediti nacionalnim regulatornim tijelima i postupci koje ta tijela trebaju poduzimati kako bi se zajamčila usklađenost s komercijalnom prirodom nacionalnih operatora kao i osigurati sigurni kanali za prosljeđivanje tih informacija. |
| --- | --- |

(19)

Trebalo bi definirati minimalne povjerljive informacije koje treba proslijediti nacionalnim regulatornim tijelima i postupci koje ta tijela trebaju poduzimati kako bi se zajamčila usklađenost s komercijalnom prirodom nacionalnih operatora kao i osigurati sigurni kanali za prosljeđivanje tih informacija.

| (20) | Nužno je da nacionalna regulatorna tijela u statističke svrhe imaju znanje i informacije o pružateljima usluga dostave paketa koji su aktivni na tržištu na temelju odgovarajućih postupaka odobrenja ili drugih pravnih zahtjeva. Zbog radno intenzivne prirode sektora te kako bi se ograničilo administrativno opterećenje pružatelja usluge dostave malih paketa koji su aktivni samo na nacionalnom ili regionalnom tržištu, trebalo bi primijeniti prag niži od 50 osoba na temelju broja osoba koje su za pružatelja usluge radile u prethodnoj kalendarskoj godini i koje su sudjelovale u pružanju usluga dostave paketa u državi članici u kojoj pružatelj ima poslovni nastan, osim ako taj pružatelj ima poslovni nastan u više država članica. Taj je prag u skladu s Preporukom Komisije 2003/361/EZ (6), odražava radno intenzivnu prirodu sektora i obuhvaća većinu tržišta dostave paketa, posebno u zemljama s niskim razinama protoka paketa. Taj prag trebao bi u prvom redu obuhvaćati osobe koje sudjeluju u pružanju usluga dostave paketa, kao što su zaposlenici koji rade na puno radno vrijeme, zaposlenici na nepuno radno vrijeme, zaposlenici na određeno vrijeme i samozaposleni radnici koji rade za pružatelja usluge dostave paketa. Raščlamba broja zaposlenika prema radnom statusu trebala bi biti usklađena s nacionalnim pravom dotične države članice. U određenim slučajevima, uzimajući u obzir posebnosti dotične države članice, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi moći smanjiti prag na 25 osoba ili zatražiti od pružatelja usluga prekogranične dostave paketa da pragom obuhvati zaposlenike koji rade na puno radno vrijeme, na nepuno radno vrijeme, na određeno vrijeme te samozaposlene radnike koji rade za podugovaratelje, kako bi se povećala transparentnost prekograničnih tarifa i tržišta u cjelini. |
| --- | --- |

(20)

Nužno je da nacionalna regulatorna tijela u statističke svrhe imaju znanje i informacije o pružateljima usluga dostave paketa koji su aktivni na tržištu na temelju odgovarajućih postupaka odobrenja ili drugih pravnih zahtjeva. Zbog radno intenzivne prirode sektora te kako bi se ograničilo administrativno opterećenje pružatelja usluge dostave malih paketa koji su aktivni samo na nacionalnom ili regionalnom tržištu, trebalo bi primijeniti prag niži od 50 osoba na temelju broja osoba koje su za pružatelja usluge radile u prethodnoj kalendarskoj godini i koje su sudjelovale u pružanju usluga dostave paketa u državi članici u kojoj pružatelj ima poslovni nastan, osim ako taj pružatelj ima poslovni nastan u više država članica. Taj je prag u skladu s Preporukom Komisije 2003/361/EZ (6), odražava radno intenzivnu prirodu sektora i obuhvaća većinu tržišta dostave paketa, posebno u zemljama s niskim razinama protoka paketa. Taj prag trebao bi u prvom redu obuhvaćati osobe koje sudjeluju u pružanju usluga dostave paketa, kao što su zaposlenici koji rade na puno radno vrijeme, zaposlenici na nepuno radno vrijeme, zaposlenici na određeno vrijeme i samozaposleni radnici koji rade za pružatelja usluge dostave paketa. Raščlamba broja zaposlenika prema radnom statusu trebala bi biti usklađena s nacionalnim pravom dotične države članice. U određenim slučajevima, uzimajući u obzir posebnosti dotične države članice, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi moći smanjiti prag na 25 osoba ili zatražiti od pružatelja usluga prekogranične dostave paketa da pragom obuhvati zaposlenike koji rade na puno radno vrijeme, na nepuno radno vrijeme, na određeno vrijeme te samozaposlene radnike koji rade za podugovaratelje, kako bi se povećala transparentnost prekograničnih tarifa i tržišta u cjelini.

| (21) | Svako prosljeđivanje nacionalnom regulatornom tijelu informacija o broju osoba koje rade za pružatelja usluge dostave paketa trebalo bi biti u skladu s utvrđenom praksom izvješćivanja poduzeća koja se odnosi na statističke podatke. To je važno kako bi se osigurala usporedivost podataka, a administrativno opterećenje pružateljâ istodobno ostalo minimalno. |
| --- | --- |

(21)

Svako prosljeđivanje nacionalnom regulatornom tijelu informacija o broju osoba koje rade za pružatelja usluge dostave paketa trebalo bi biti u skladu s utvrđenom praksom izvješćivanja poduzeća koja se odnosi na statističke podatke. To je važno kako bi se osigurala usporedivost podataka, a administrativno opterećenje pružateljâ istodobno ostalo minimalno.

| (22) | Mjesto poslovnog nastana pružatelja utvrđuje se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije. Ako pružatelj usluga ima nekoliko poslovnih nastana, važno je odrediti poslovni nastan iz kojeg se pruža dotična usluga. |
| --- | --- |

(22)

Mjesto poslovnog nastana pružatelja utvrđuje se u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije. Ako pružatelj usluga ima nekoliko poslovnih nastana, važno je odrediti poslovni nastan iz kojeg se pruža dotična usluga.

| (23) | Pri dostavljanju informacija nacionalnom regulatornom tijelu u karakteristike usluga dostave paketa trebalo bi uključiti korake u poštanskom lancu dostave (prijam, usmjeravanje, prijevoz i uručenje) koje poduzima taj pružatelj; podatak o tome je li usluga obuhvaćena područjem primjene obveze pružanja univerzalne usluge; koliko je teritorijalno područje primjene usluge (regionalno, domaće, prekogranično) i podatak o tome nudi li se dodana vrijednost. |
| --- | --- |

(23)

Pri dostavljanju informacija nacionalnom regulatornom tijelu u karakteristike usluga dostave paketa trebalo bi uključiti korake u poštanskom lancu dostave (prijam, usmjeravanje, prijevoz i uručenje) koje poduzima taj pružatelj; podatak o tome je li usluga obuhvaćena područjem primjene obveze pružanja univerzalne usluge; koliko je teritorijalno područje primjene usluge (regionalno, domaće, prekogranično) i podatak o tome nudi li se dodana vrijednost.

| (24) | Popis poštanskih pošiljaka koje podliježu mjerama transparentnosti cijena trebao bi biti ograničen kako bi se olakšala usporedivost i na najmanju moguću mjeru svela administrativna opterećenja za pružatelje usluga prekogranične dostave paketa i nacionalna regulatorna tijela. Usluge standardne i preporučene pošte trebale bi biti uključene s obzirom na to da čine temelj obveze pružanja univerzalne usluge i s obzirom na važnost funkcije praćenja za e-trgovinu, cijene praćenja i cijene preporučenih paketa također bi trebale biti uključene, bez obzira na to jesu li dio obveze pružanja univerzalne usluge, kako bi se osigurala usporedivost diljem Unije. Naglasak bi trebao biti na paketima manje težine, koje čine većinu poštanskih pošiljaka koje dostavljaju pružatelji usluga dostave paketa, te na cijenama za poštanske pošiljke deblje od 20 mm koje se obrađuju kao pisma. Trebale bi biti obuhvaćene samo jedinstvene tarife jer su to cijene koje plaćaju najmanji pošiljatelji. Dotične poštanske pošiljke trebale bi biti jasno utvrđene u Prilogu ovoj Uredbi. Ovom Uredbom ne obvezuje se pružatelje usluga prekogranične dostave paketa da nude sve poštanske pošiljke navedene u Prilogu. Da bi se osigurala točnost informacija o tarifama, trebali bi ih pružati sami pružatelji usluga prekogranične dostave paketa. Te bi tarife Komisija trebala objaviti na posebnoj internetskoj stranici neutralnog i nekomercijalnog karaktera. |
| --- | --- |

(24)

Popis poštanskih pošiljaka koje podliježu mjerama transparentnosti cijena trebao bi biti ograničen kako bi se olakšala usporedivost i na najmanju moguću mjeru svela administrativna opterećenja za pružatelje usluga prekogranične dostave paketa i nacionalna regulatorna tijela. Usluge standardne i preporučene pošte trebale bi biti uključene s obzirom na to da čine temelj obveze pružanja univerzalne usluge i s obzirom na važnost funkcije praćenja za e-trgovinu, cijene praćenja i cijene preporučenih paketa također bi trebale biti uključene, bez obzira na to jesu li dio obveze pružanja univerzalne usluge, kako bi se osigurala usporedivost diljem Unije. Naglasak bi trebao biti na paketima manje težine, koje čine većinu poštanskih pošiljaka koje dostavljaju pružatelji usluga dostave paketa, te na cijenama za poštanske pošiljke deblje od 20 mm koje se obrađuju kao pisma. Trebale bi biti obuhvaćene samo jedinstvene tarife jer su to cijene koje plaćaju najmanji pošiljatelji. Dotične poštanske pošiljke trebale bi biti jasno utvrđene u Prilogu ovoj Uredbi. Ovom Uredbom ne obvezuje se pružatelje usluga prekogranične dostave paketa da nude sve poštanske pošiljke navedene u Prilogu. Da bi se osigurala točnost informacija o tarifama, trebali bi ih pružati sami pružatelji usluga prekogranične dostave paketa. Te bi tarife Komisija trebala objaviti na posebnoj internetskoj stranici neutralnog i nekomercijalnog karaktera.

| (25) | Kada nacionalna regulatorna tijela objektivno ocjenjuju prekogranične tarife za koje smatraju da je potrebna ocjena, trebali bi se ravnati prema elementima kao što su domaće i sve ostale relevantne tarife za usporedive usluge dostave paketa u polaznoj državi članici i odredišnoj državi članici; svaka primjena ujednačene tarife na dvije ili više država članica; bilateralne količine, posebni troškovi prijevoza ili rukovanja; drugi relevantni troškovi i standardi kvalitete usluge; te, ako je to moguće, bez nerazmjernog opterećenja, vjerojatni utjecaj prekograničnih tarifa koje se primjenjuju na pojedince i mala i srednja poduzeća, uključujući i one koji se nalaze u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te na pojedinačne korisnike s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću. Ti zajednički elementi mogu se dopuniti drugim elementima koji su posebno važni za objašnjenje predmetnih tarifa, na primjer informacijom primjenjuje li se na tarife posebna regulacija cijena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili jesu li u skladu s relevantnim primjenjivim pravom utvrđene zlouporabe dominantnog položaja na tržištu. Osim toga, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za nacionalna regulatorna tijela i pružatelje usluga dostave paketa koji podliježu obvezi pružanja univerzalne usluge te u skladu s načelom proporcionalnosti, nacionalna regulatorna tijela pri određivanju koje je prekogranične tarife potrebno ocijeniti mogu svoje određenje temeljiti na objektivnom mehanizmu filtriranja prije ocjene. |
| --- | --- |

(25)

Kada nacionalna regulatorna tijela objektivno ocjenjuju prekogranične tarife za koje smatraju da je potrebna ocjena, trebali bi se ravnati prema elementima kao što su domaće i sve ostale relevantne tarife za usporedive usluge dostave paketa u polaznoj državi članici i odredišnoj državi članici; svaka primjena ujednačene tarife na dvije ili više država članica; bilateralne količine, posebni troškovi prijevoza ili rukovanja; drugi relevantni troškovi i standardi kvalitete usluge; te, ako je to moguće, bez nerazmjernog opterećenja, vjerojatni utjecaj prekograničnih tarifa koje se primjenjuju na pojedince i mala i srednja poduzeća, uključujući i one koji se nalaze u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te na pojedinačne korisnike s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću. Ti zajednički elementi mogu se dopuniti drugim elementima koji su posebno važni za objašnjenje predmetnih tarifa, na primjer informacijom primjenjuje li se na tarife posebna regulacija cijena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili jesu li u skladu s relevantnim primjenjivim pravom utvrđene zlouporabe dominantnog položaja na tržištu. Osim toga, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za nacionalna regulatorna tijela i pružatelje usluga dostave paketa koji podliježu obvezi pružanja univerzalne usluge te u skladu s načelom proporcionalnosti, nacionalna regulatorna tijela pri određivanju koje je prekogranične tarife potrebno ocijeniti mogu svoje određenje temeljiti na objektivnom mehanizmu filtriranja prije ocjene.

| (26) | Ujednačene tarife za prekogranične dostave u dvije ili više država članica mogu biti važne radi zaštite regionalne i društvene kohezije. U tom kontekstu treba razmotriti potrebu za promicanjem e-trgovine te pružiti nove mogućnosti za sudjelovanje udaljenih i rijetko naseljenih područja u internetskoj trgovini te poticanje gospodarstva u tim regijama. |
| --- | --- |

(26)

Ujednačene tarife za prekogranične dostave u dvije ili više država članica mogu biti važne radi zaštite regionalne i društvene kohezije. U tom kontekstu treba razmotriti potrebu za promicanjem e-trgovine te pružiti nove mogućnosti za sudjelovanje udaljenih i rijetko naseljenih područja u internetskoj trgovini te poticanje gospodarstva u tim regijama.

| (27) | Značajne razlike između domaćih i prekograničnih tarifa za usluge dostave paketa trebale bi biti opravdane na temelju objektivnih kriterija, poput posebnih troškova prijevoza ili rukovanja ili drugih relevantnih troškova. Može se pokazati nužnim da nacionalno regulatorno tijelo prikupi dokaze potrebne za ocjenu. Te bi dokaze, zajedno sa svim obrazloženjima tarifa u okviru ocjene trebalo, na zahtjev, dostaviti nacionalnom regulatornom tijelu. |
| --- | --- |

(27)

Značajne razlike između domaćih i prekograničnih tarifa za usluge dostave paketa trebale bi biti opravdane na temelju objektivnih kriterija, poput posebnih troškova prijevoza ili rukovanja ili drugih relevantnih troškova. Može se pokazati nužnim da nacionalno regulatorno tijelo prikupi dokaze potrebne za ocjenu. Te bi dokaze, zajedno sa svim obrazloženjima tarifa u okviru ocjene trebalo, na zahtjev, dostaviti nacionalnom regulatornom tijelu.

| (28) | Kako bi se osigurala transparentnost diljem Unije, Komisija bi trebala objaviti inačicu ocjene svakog pojedinog nacionalnoga regulatornog tijela koja neće biti povjerljiva. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osigurala transparentnost diljem Unije, Komisija bi trebala objaviti inačicu ocjene svakog pojedinog nacionalnoga regulatornog tijela koja neće biti povjerljiva.

| (29) | Kako bi se ograničilo administrativno opterećenje, pružatelji usluga dostave paketa, nacionalna regulatorna tijela i Komisija trebali bi podatke prenositi elektronički te bi posebice trebali omogućiti uporabu e-potpisa, kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se ograničilo administrativno opterećenje, pružatelji usluga dostave paketa, nacionalna regulatorna tijela i Komisija trebali bi podatke prenositi elektronički te bi posebice trebali omogućiti uporabu e-potpisa, kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (30) | Budući da se tržišta usluga dostave paketa brzo mijenjaju, Komisija bi trebala ponovno ocijeniti učinkovitost i djelotvornost ove Uredbe, uzimajući u obzir razvoj događaja u e-trgovini, i dostaviti redovito izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. To bi izvješće trebalo biti popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlozima za preispitivanje za Europski parlament i Vijeće. To bi izvješće trebalo sastaviti nakon savjetovanja sa svim odgovarajućim dionicima, uključujući Europski odbor za socijalni dijalog u poštanskom sektoru. |
| --- | --- |

(30)

Budući da se tržišta usluga dostave paketa brzo mijenjaju, Komisija bi trebala ponovno ocijeniti učinkovitost i djelotvornost ove Uredbe, uzimajući u obzir razvoj događaja u e-trgovini, i dostaviti redovito izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. To bi izvješće trebalo biti popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlozima za preispitivanje za Europski parlament i Vijeće. To bi izvješće trebalo sastaviti nakon savjetovanja sa svim odgovarajućim dionicima, uključujući Europski odbor za socijalni dijalog u poštanskom sektoru.

| (31) | Komisija bi trebala kao temelj uzeti vrijedan doprinos Skupine europskih regulatora za poštanske usluge, sastavljene od predstavnika nacionalnih regulatornih tijela. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi trebala kao temelj uzeti vrijedan doprinos Skupine europskih regulatora za poštanske usluge, sastavljene od predstavnika nacionalnih regulatornih tijela.

| (32) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti za utvrđivanje načina na koji će pružatelji usluga dostave paketa podnositi informacije nacionalnim regulatornim tijelima trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

(32)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti za utvrđivanje načina na koji će pružatelji usluga dostave paketa podnositi informacije nacionalnim regulatornim tijelima trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

| (33) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i trebala bi se provoditi u skladu s tim pravima i načelima. |
| --- | --- |

(33)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i trebala bi se provoditi u skladu s tim pravima i načelima.

| (34) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (10) primjenjuju se na obradu osobnih podataka u okviru ove Uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (10) primjenjuju se na obradu osobnih podataka u okviru ove Uredbe.

| (35) | Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju zbog kršenja odredaba ove Uredbe i trebale bi osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(35)

Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju zbog kršenja odredaba ove Uredbe i trebale bi osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.

| (36) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, uspostavu regulatornih načela i pravila nužnih za poboljšanje regulatornog nadzora, za poboljšanje transparentnosti tarifa i uspostavu određenih načela u pogledu usluga prekogranične dostave paketa kojima bi se trebalo podupirati tržišno natjecanje, s krajnjim ciljem poticanja veće pristupačnosti za korisnike usluga prekogranične dostave paketa, a time i većeg povjerenja potrošača u prekograničnu e-trgovinu ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog svog opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(36)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, uspostavu regulatornih načela i pravila nužnih za poboljšanje regulatornog nadzora, za poboljšanje transparentnosti tarifa i uspostavu određenih načela u pogledu usluga prekogranične dostave paketa kojima bi se trebalo podupirati tržišno natjecanje, s krajnjim ciljem poticanja veće pristupačnosti za korisnike usluga prekogranične dostave paketa, a time i većeg povjerenja potrošača u prekograničnu e-trgovinu ne mogu dostatno ostvariti države članice nego se zbog svog opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i ciljevi

Ovom se Uredbom utvrđuju posebne odredbe kojima se potiče unaprjeđenje usluga prekogranične dostave paketa, povrh onih utvrđenih u Direktivi 97/67/EZ, u vezi s:

| (a) | regulatornim nadzorom povezanim s uslugama dostave paketa; |
| --- | --- |

(a)

regulatornim nadzorom povezanim s uslugama dostave paketa;

| (b) | transparentnošću tarifa i ocjenjivanjem tarifa za određene usluge prekogranične dostave paketa kako bi se utvrdile one koje su neopravdano visoke; |
| --- | --- |

(b)

transparentnošću tarifa i ocjenjivanjem tarifa za određene usluge prekogranične dostave paketa kako bi se utvrdile one koje su neopravdano visoke;

| (c) | informacijama za potrošače koje trgovci stavljaju na raspolaganje, a tiču se usluga prekogranične dostave paketa. |
| --- | --- |

(c)

informacijama za potrošače koje trgovci stavljaju na raspolaganje, a tiču se usluga prekogranične dostave paketa.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Direktive 97/67/EZ i iz članka 2. točaka 1., 2. i 5. Direktive 2011/83/EU. Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „paket” znači poštanska pošiljka s robom komercijalne ili nekomercijalne naravi, koja nije pismovna pošiljka i koja ne teži više od 31,5 kg; |
| --- | --- |

1.

„paket” znači poštanska pošiljka s robom komercijalne ili nekomercijalne naravi, koja nije pismovna pošiljka i koja ne teži više od 31,5 kg;

| 2. | „usluge dostave paketa” znači usluge koje uključuju prijam, usmjeravanje, prijevoz i uručenje paketa; |
| --- | --- |

2.

„usluge dostave paketa” znači usluge koje uključuju prijam, usmjeravanje, prijevoz i uručenje paketa;

| 3. | „pružatelj usluge dostave paketa” znači poduzeće koje pruža jednu ili više usluga dostave paketa; uz izuzetak poduzeća s nastanom u samo jednoj državi članici koja samo pružaju usluge domaće dostave paketa u okviru kupoprodajnog ugovora te u okviru tog ugovora osobno dostavljaju ugovorenu robu korisniku; |
| --- | --- |

3.

„pružatelj usluge dostave paketa” znači poduzeće koje pruža jednu ili više usluga dostave paketa; uz izuzetak poduzeća s nastanom u samo jednoj državi članici koja samo pružaju usluge domaće dostave paketa u okviru kupoprodajnog ugovora te u okviru tog ugovora osobno dostavljaju ugovorenu robu korisniku;

| 4. | „podugovaratelj” znači poduzeće koje osigurava prijam, usmjeravanje, prijevoz ili uručenje paketa za pružatelja usluge dostave paketa; |
| --- | --- |

4.

„podugovaratelj” znači poduzeće koje osigurava prijam, usmjeravanje, prijevoz ili uručenje paketa za pružatelja usluge dostave paketa;

Članak 3.

Razina usklađivanja

Zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom su minimalni i ne sprečavaju nijednu državu članicu od zadržavanja ili uvođenja dodatnih nužnih ili proporcionalnih mjera kako bi se osiguralo unaprjeđenje usluga prekogranične dostave paketa pod uvjetom da su takve mjere u skladu s pravom Unije.

POGLAVLJE II.

REGULATORNI NADZOR

Članak 4.

Pružanje informacija

1.   Svi pružatelji usluga dostave paketa dostavljaju nacionalnom regulatornom tijelu države članice u kojoj imaju poslovni nastan sljedeće informacije, osim ako ih je to nacionalno regulatorno tijelo već zatražilo i dobilo:

| (a) | svoje ime, pravni status i oblik, broj upisa u registar trgovačkih društava ili sličan registar, PDV identifikacijski broj, adresu svog poslovnog nastana i kontakt podatke osobe za kontakt; |
| --- | --- |

(a)

svoje ime, pravni status i oblik, broj upisa u registar trgovačkih društava ili sličan registar, PDV identifikacijski broj, adresu svog poslovnog nastana i kontakt podatke osobe za kontakt;

| (b) | značajke i, gdje je to moguće, podroban opis usluga dostave paketa koje nudi; |
| --- | --- |

(b)

značajke i, gdje je to moguće, podroban opis usluga dostave paketa koje nudi;

| (c) | svoje opće uvjete usluga dostave paketa, uključujući pojedinosti o postupcima za podnošenje pritužbi za korisnike i sva potencijalna ograničenja odgovornosti. |
| --- | --- |

(c)

svoje opće uvjete usluga dostave paketa, uključujući pojedinosti o postupcima za podnošenje pritužbi za korisnike i sva potencijalna ograničenja odgovornosti.

2.   Pružatelji usluga dostave paketa obavješćuju nacionalno regulatorno tijelo o svakoj promjeni informacija iz stavka 1. u roku od 30 dana.

3.   Svi pružatelji usluga dostave paketa dostavljaju do 30. lipnja svake kalendarske godine nacionalnom regulatornom tijelu države članice u kojoj imaju poslovni nastan sljedeće informacije, osim ako ih je nacionalno regulatorno tijelo već zatražilo i dobilo:

| (a) | godišnji promet u pogledu usluga dostave paketa za prethodnu kalendarsku godinu u državi članici u kojoj ima poslovni nastan podijeljen prema uslugama koje se odnose na domaću, dolaznu i odlaznu prekograničnu dostavu paketa; |
| --- | --- |

(a)

godišnji promet u pogledu usluga dostave paketa za prethodnu kalendarsku godinu u državi članici u kojoj ima poslovni nastan podijeljen prema uslugama koje se odnose na domaću, dolaznu i odlaznu prekograničnu dostavu paketa;

| (b) | broj osoba koje rade za njega a koje su u prethodnoj kalendarskoj godini sudjelovale u pružanju usluga dostave paketa u državi članici u kojoj ima poslovni nastan, uključujući raščlambu u kojoj se vidjeti broj osoba prema vrsti radnog statusa zaposlenika, posebno broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme, na nepuno radno vrijeme, privremeno zaposlenih radnika i samozaposlenih radnika; |
| --- | --- |

(b)

broj osoba koje rade za njega a koje su u prethodnoj kalendarskoj godini sudjelovale u pružanju usluga dostave paketa u državi članici u kojoj ima poslovni nastan, uključujući raščlambu u kojoj se vidjeti broj osoba prema vrsti radnog statusa zaposlenika, posebno broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme, na nepuno radno vrijeme, privremeno zaposlenih radnika i samozaposlenih radnika;

| (c) | broj paketa obrađenih u prethodnoj kalendarskoj godini u državi članici u kojoj ima poslovni nastan podijeljen na domaće, dolazne i odlazne prekogranične pakete; |
| --- | --- |

(c)

broj paketa obrađenih u prethodnoj kalendarskoj godini u državi članici u kojoj ima poslovni nastan podijeljen na domaće, dolazne i odlazne prekogranične pakete;

| (d) | imena podugovaratelja zajedno sa svim informacijama koje imaju o tipu i funkcioniranju podugovorenih usluga dostave paketa; |
| --- | --- |

(d)

imena podugovaratelja zajedno sa svim informacijama koje imaju o tipu i funkcioniranju podugovorenih usluga dostave paketa;

| (e) | ako je moguće, svaki javno dostupan cjenik za usluge dostave paketa na snazi 1. siječnja svake kalendarske godine. |
| --- | --- |

(e)

ako je moguće, svaki javno dostupan cjenik za usluge dostave paketa na snazi 1. siječnja svake kalendarske godine.

4.   Do 23. rujna 2018. Komisija donosi provedbeni akt kojim utvrđuje obrazac za podnošenja informacija iz stavaka 1. i 3. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12.

5.   Nacionalna regulatorna tijela mogu odrediti zahtjeve za informacije povrh onih navedenih u stavcima 1. I 3. pod uvjetom da su oni nužni i proporcionalni.

6.   Stavci od 1. do 5. ne primjenjuju se ni na jednog pružatelja usluge dostave paketa koji je u prethodnoj kalendarskoj godini u prosjeku imao manje od 50 osoba koje su za njega radile i koje su sudjelovale u pružanju usluga dostave paketa u državi članici u kojoj pružatelj ima poslovni nastan, osim ako taj pružatelj ima poslovni nastan u više država članica. Nacionalno regulatorno tijelo u prag od 50 osoba može uključiti osobe koje rade za podugovaratelja pružatelja usluge dostave paketa.

7.   Neovisno o stavku 6., nacionalno regulatorno tijelo može zatražiti da mu na temelju stavaka od 1. do 5. informacije dostavi bilo koji pružatelj usluge dostave paketa koji je tijekom prethodne kalendarske godine u prosjeku zapošljavao između 25 i 49 osoba ako je to potrebno zbog posebnosti dotične države članice i uz uvjet da je to nužno i proporcionalno kako bi se osigurala sukladnost s ovom Uredbom.

Članak 5.

Transparentnost prekograničnih tarifa

1.   Svi pružatelji usluga prekogranične dostave paketa, osim onih koji su izuzeti člankom 4. stavcima 6. i 7., dostavljaju nacionalnim regulatornim tijelima države članice u kojoj imaju poslovni nastan javni popis tarifa koji se primjenjuje od 1. siječnja svake kalendarske godine na dostavu pojedinačnih poštanskih pošiljki, osim pismovnih pošiljaka, obuhvaćenih kategorijama navedenima u Prilogu. Te se informacije dostavljaju do 31. siječnja svake kalendarske godine.

2.   Nacionalna nadležna tijela dostavljaju Komisiji bez odgode i najkasnije do 28. veljače svake kalendarske godine javne popise tarifa dobivene u skladu sa stavkom 1. Komisija ih objavljuje na posebnoj internetskoj stranici najkasnije do 31. ožujka svake kalendarske godine i osigurava da je to mjesto neutralnog i nekomercijalnog karaktera.

Članak 6.

Ocjenjivanje prekograničnih tarifa koje se naplaćuju po pojedinačnoj pošiljci

1.   Nacionalno regulatorno tijelo na temelju javnih popisa tarifa dobivenih u skladu s člankom 5., za svaku pojedinačnu poštansku pošiljku navedenu u Prilogu, utvrđuje prekogranične tarife pružatelja usluga dostave paketa koji potječe iz njegove države članice i na koje se primjenjuje obveza pružanja univerzalne usluge, a za koje nacionalno regulatorno tijelo objektivno smatra da ih je potrebno ocijeniti.

2.   Nacionalno regulatorno tijelo objektivno ocjenjuje, u skladu s načelima iz članka 12. Direktive 97/67/EZ, prekogranične tarife utvrđene stavkom 1. kako bi se utvrdile one prekogranične tarife koje smatra neopravdano visokima. U toj se ocjeni nacionalno regulatorno tijelo posebno uzima u obzir sljedeće elemente:

| (a) | domaće i sve druge relevantne tarife za usporedive usluge dostave paketa u polaznoj državi članici i odredišnoj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

domaće i sve druge relevantne tarife za usporedive usluge dostave paketa u polaznoj državi članici i odredišnoj državi članici;

| (b) | svaku primjenu ujednačene tarife na dvije ili više država članica; |
| --- | --- |

(b)

svaku primjenu ujednačene tarife na dvije ili više država članica;

| (c) | bilateralne količine, posebne troškove prijevoza ili rukovanja, druge relevantne troškove i standarde kvalitete usluge; |
| --- | --- |

(c)

bilateralne količine, posebne troškove prijevoza ili rukovanja, druge relevantne troškove i standarde kvalitete usluge;

| (d) | moguć utjecaj prekograničnih tarifa koje se primjenjuju na pojedinačne korisnike i mala i srednja poduzeća, uključujući i one u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te na pojedinačne korisnike s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću, ako je to moguće, bez nametanja nerazmjernog opterećenja. |
| --- | --- |

(d)

moguć utjecaj prekograničnih tarifa koje se primjenjuju na pojedinačne korisnike i mala i srednja poduzeća, uključujući i one u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima, te na pojedinačne korisnike s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću, ako je to moguće, bez nametanja nerazmjernog opterećenja.

3.   Osim elemenata iz stavka 2. nacionalno regulatorno tijelo može, ako to smatra potrebnim, također uzeti u obzir osobito sljedeće elemente:

| (a) | činjenicu podliježu li tarife posebnoj regulaciji cijena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(a)

činjenicu podliježu li tarife posebnoj regulaciji cijena u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;

| (b) | zlouporabe dominantnog položaja na tržištu utvrđene u skladu s relevantnim primjenjivim pravom. |
| --- | --- |

(b)

zlouporabe dominantnog položaja na tržištu utvrđene u skladu s relevantnim primjenjivim pravom.

4.   Komisija utvrđuje smjernice u pogledu metodologije koju je potrebno primjenjivati na elemente navedene u stavcima 2. i 3.

5.   Za potrebe ocjenjivanja iz stavka 2. nacionalno regulatorno tijelo, kada to smatra potrebnim, traži sve dodatne relevantne dokaze u vezi s tim tarifama koji su potrebni za ocjenjivanje.

6.   Dokazi iz stavka 5. dostavljaju se nacionalnom regulatornom tijelu u roku od jednog mjeseca od primitka zahtjeva, zajedno sa svim obrazloženjima tarifa koje se ocjenjuju.

7.   Nacionalno regulatorno tijelo do 30. lipnja relevantne kalendarske godine dostavlja svoju ocjenu Komisiji. Usto, nacionalno regulatorno tijelo Komisiji dostavlja inačicu te ocjene koja nije povjerljive prirode.

8.   Komisija bez odgode objavljuje nepovjerljivu inačicu ocjene koju su dostavila nacionalna regulatorna tijela, a u svakom slučaju u roku od jednog mjeseca od dana primitka.

Članak 7.

Informacije za potrošače

Za ugovore koji su obuhvaćeni područjem primjene Direktive 2011/83/EU, svi trgovci koji s potrošačima sklapaju kupoprodajne ugovore koji uključuju prekogranično slanje paketa, ako je to moguće i primjenjivo, u fazi prije sklapanja ugovora stavljaju na raspolaganje informacije o opcijama prekogranične dostave kada je riječ o posebnim kupoprodajnim ugovorima i naknada koje plaćaju potrošači za prekograničnu dostavu paketa, kao i, prema potrebi, o svojim politikama za rješavanje pritužbi.

POGLAVLJE III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 8.

Sankcije

1.   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju zbog kršenja odredaba ove Uredbe i poduzimaju sve mjere potrebne za osiguravanje njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.

2.   Države članice do 23. studenoga 2019. obavješćuju Komisiju o zakonskim odredbama svojih zakona koje donesu u skladu sa stavkom 1. te je obavješćuju bez odgode o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Članak 9.

Povjerljivost

Sve povjerljive poslovne informacije koje se pružaju nacionalnim regulatornim tijelima ili Komisiji u skladu s ovom Uredbom podliježu zahtjevima stroge povjerljivosti uz poštovanje primjenjivih odredbi prava Unije i nacionalnog prava.

Članak 10.

Primjena

Osim ako ovom Uredbom nije izričito propisano drugačije, ovom se Uredbom ne dovode u pitanje odredbe prava Unije i nacionalnog prava, odgovarajući postupci odobrenja koje se primjenjuju na pružatelje usluga dostave paketa, pravila u vezi sa socijalnim pitanjima i zapošljavanjem te zahtjevi da se nacionalnim regulatornim tijelima dostave informacije.

Članak 11.

Preispitivanje

Do 23. svibnja 2020. i svake tri godine nakon toga, Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru evaluacijsko izvješće o primjeni i provedbi ove Uredbe popraćeno, prema potrebi, zakonodavnim prijedlogom za njezino preispitivanje. Svi relevantni dionici trebaju biti uključeni i obaviješteni prije izrade tog izvješća.

Komisija ocjenjuje najmanje sljedeće:

| (a) | doprinos ove Uredbe poboljšanju usluga prekogranične dostave paketa, među ostalim pristupačnost za MSP-ove i pojedinačne korisnike, posebno za one koji se nalaze u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima te povećanje transparentnosti tarifa prekogranične dostave paketa; |
| --- | --- |

(a)

doprinos ove Uredbe poboljšanju usluga prekogranične dostave paketa, među ostalim pristupačnost za MSP-ove i pojedinačne korisnike, posebno za one koji se nalaze u udaljenim ili rijetko naseljenim područjima te povećanje transparentnosti tarifa prekogranične dostave paketa;

| (b) | utjecaj ove Uredbe na razine prekogranične dostave paketa i e-trgovinu, uključujući podatke o naknadama za dostavu; |
| --- | --- |

(b)

utjecaj ove Uredbe na razine prekogranične dostave paketa i e-trgovinu, uključujući podatke o naknadama za dostavu;

| (c) | mjeru u kojoj su nacionalna regulatorna tijela imala poteškoća s primjenom ove Uredbe, uključujući kvantitativnu analizu administrativnih posljedica; |
| --- | --- |

(c)

mjeru u kojoj su nacionalna regulatorna tijela imala poteškoća s primjenom ove Uredbe, uključujući kvantitativnu analizu administrativnih posljedica;

| (d) | napredak postignut u pogledu drugih inicijativa za dovršenje jedinstvenog tržišta usluga dostave paketa, posebno napredak u području zaštite potrošača i razvoja normi. |
| --- | --- |

(d)

napredak postignut u pogledu drugih inicijativa za dovršenje jedinstvenog tržišta usluga dostave paketa, posebno napredak u području zaštite potrošača i razvoja normi.

Članak 12.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za Poštansku direktivu osnovan člankom 21. Direktive 97/67/EZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova Uredba primjenjuje se od 22. svibnja 2018., uz iznimku članka 8., koji se primjenjuje od 23. studenoga 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  
  SL C 34, 2.2.2017., str. 106.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o zajedničkim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici i poboljšanje kvalitete usluga (SL L 15, 21.1.1998., str. 14.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije od 1. kolovoza 2016. o zahtjevu za normizaciju Europskom odboru za normizaciju u pogledu poštanskih usluga i poboljšanja kvalitete usluge radi potpore Direktivi br. 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997.

4

(5)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

5

(6)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

10

---

PRILOG

Pojedinačne poštanske pošiljke za koje tarife pružateljâ usluga dostave paketa podliježu mjerama transparentnosti cijena i ocjenjivanju iz članaka 5. i 6.:

| (a) | standardno pismo težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(a)

standardno pismo težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (b) | standardno pismo težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(b)

standardno pismo težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (c) | standardno pismo težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(c)

standardno pismo težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (d) | preporučeno pismo težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(d)

preporučeno pismo težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (e) | preporučeno pismo težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(e)

preporučeno pismo težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (f) | preporučeno pismo težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(f)

preporučeno pismo težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (g) | pismo koje se može pratiti težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(g)

pismo koje se može pratiti težine 500 g (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (h) | pismo koje se može pratiti težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(h)

pismo koje se može pratiti težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (i) | pismo koje se može pratiti težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(i)

pismo koje se može pratiti težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (j) | standardni paket težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(j)

standardni paket težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (k) | standardni paket težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(k)

standardni paket težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (l) | standardni paket težine 5 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(l)

standardni paket težine 5 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (m) | paket koji se može pratiti težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(m)

paket koji se može pratiti težine 1 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (n) | paket koji se može pratiti težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije); |
| --- | --- |

(n)

paket koji se može pratiti težine 2 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije);

| (o) | paket koji se može pratiti težine 5 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije). |
| --- | --- |

(o)

paket koji se može pratiti težine 5 kg (domaća dostava i dostava unutar Unije).

Poštanske pošiljke navedene u točkama od (a) do (o) ispunjavaju sljedeće kriterije:

| (a) | na ograničenje veličine poštanskih pošiljaka navedenih u točkama od (a) do (i) (proizvodi pismovnih pošiljaka) primjenjuje se sljedeće pravilo:
  kombinacija duljine, širine i debljine: 900 mm, najveća dimenzija ne smije premašivati 600 mm, a najmanja dimenzija veća je od 20 mm; |
| --- | --- |

(a)

na ograničenje veličine poštanskih pošiljaka navedenih u točkama od (a) do (i) (proizvodi pismovnih pošiljaka) primjenjuje se sljedeće pravilo:

kombinacija duljine, širine i debljine: 900 mm, najveća dimenzija ne smije premašivati 600 mm, a najmanja dimenzija veća je od 20 mm;

| (b) | paketi navedeni u točkama od (j) do (o) nisu manji od veličine propisane za one navedene u točkama od (a) do (i). |
| --- | --- |

(b)

paketi navedeni u točkama od (j) do (o) nisu manji od veličine propisane za one navedene u točkama od (a) do (i).

Elementi koje treba uzeti u obzir pri pružanju informacija o tarifama za točke od (a) do (o):

| (*) | Tarife koje odgovaraju poštanskim pošiljkama navode se po pojedinačnom komadu i ne sadržavaju posebne popuste na temelju količine ili neko drugo posebno postupanje. |
| --- | --- |

(*)

Tarife koje odgovaraju poštanskim pošiljkama navode se po pojedinačnom komadu i ne sadržavaju posebne popuste na temelju količine ili neko drugo posebno postupanje.

| (**) | Tarife se dostavljaju nacionalnim regulatornim tijelima bez PDV-a. |
| --- | --- |

(**)

Tarife se dostavljaju nacionalnim regulatornim tijelima bez PDV-a.

| (***) | Pružatelji koji nude više poštanskih pošiljaka koje ispunjavaju navedene kriterije trebali bi dostaviti najnižu tarifu. |
| --- | --- |

(***)

Pružatelji koji nude više poštanskih pošiljaka koje ispunjavaju navedene kriterije trebali bi dostaviti najnižu tarifu.

| (****) | Navedene tarife odnose se na poštanske pošiljke dostavljene u stambene ili druge prostorije primatelja u odredišnoj državi članici ili u druge prostorije koje navede primatelj ako takva tarifa uključuje opciju bez dodatne naknade. |
| --- | --- |

(****)

Navedene tarife odnose se na poštanske pošiljke dostavljene u stambene ili druge prostorije primatelja u odredišnoj državi članici ili u druge prostorije koje navede primatelj ako takva tarifa uključuje opciju bez dodatne naknade.

---

DIREKTIVE

| 2.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 112/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 112/29

---

DIREKTIVA (EU) 2018/645 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o izmjeni Direktive 2003/59/EZ o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika i Direktive 2006/126/EZ o vozačkim dozvolama

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011., naslovljenoj „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”, Komisija utvrđuje cilj „nulta vizija” prema kojem bi se Unija do 2050. trebala približiti nultoj stopi smrtno stradalih u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(1)

U Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011., naslovljenoj „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – Ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”, Komisija utvrđuje cilj „nulta vizija” prema kojem bi se Unija do 2050. trebala približiti nultoj stopi smrtno stradalih u cestovnom prometu.

| (2) | Komisija je u svojoj komunikaciji o smjeru politike u području sigurnosti prometa na cestama za razdoblje 2011.–2020., naslovljenoj „Ususret sigurnom europskom cestovnom prostoru: smjer politike u području sigurnosti prometa na cestama za razdoblje 2011.–2020.”, predložila cilj daljnjeg smanjenja za polovicu ukupnog broja smrtno stradalih na cestama u Uniji do 2020., počevši od 2010. Kako bi postigla taj cilj Komisija je utvrdila sedam strateških ciljeva, uključujući poboljšanje edukacije i osposobljavanja sudionika u cestovnom prometu i zaštitu ranjivih sudionika u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u svojoj komunikaciji o smjeru politike u području sigurnosti prometa na cestama za razdoblje 2011.–2020., naslovljenoj „Ususret sigurnom europskom cestovnom prostoru: smjer politike u području sigurnosti prometa na cestama za razdoblje 2011.–2020.”, predložila cilj daljnjeg smanjenja za polovicu ukupnog broja smrtno stradalih na cestama u Uniji do 2020., počevši od 2010. Kako bi postigla taj cilj Komisija je utvrdila sedam strateških ciljeva, uključujući poboljšanje edukacije i osposobljavanja sudionika u cestovnom prometu i zaštitu ranjivih sudionika u cestovnom prometu.

| (3) | Na sastanku održanom 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće podržalo je obvezujući cilj smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu od najmanje 40 % do 2030. u odnosu na 1990. Taj će cilj smanjenja emisija pomoći u postizanju dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma te bi svi gospodarski sektori trebali pridonijeti njegovu ostvarivanju. Prometni sektor iziskuje sveobuhvatan pristup promicanju smanjenja emisija i energetske učinkovitosti. Trebalo bi postići napredak prema mobilnosti s niskim razinama emisija, između ostalog i s pomoću istraživanja te primjene tehnoloških dostignuća koja su već raspoloživa. Potrebno je odgovarajuće osposobljavanje vozača kako bi vozili na što učinkovitiji način. |
| --- | --- |

(3)

Na sastanku održanom 23. i 24. listopada 2014. Europsko vijeće podržalo je obvezujući cilj smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu od najmanje 40 % do 2030. u odnosu na 1990. Taj će cilj smanjenja emisija pomoći u postizanju dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma te bi svi gospodarski sektori trebali pridonijeti njegovu ostvarivanju. Prometni sektor iziskuje sveobuhvatan pristup promicanju smanjenja emisija i energetske učinkovitosti. Trebalo bi postići napredak prema mobilnosti s niskim razinama emisija, između ostalog i s pomoću istraživanja te primjene tehnoloških dostignuća koja su već raspoloživa. Potrebno je odgovarajuće osposobljavanje vozača kako bi vozili na što učinkovitiji način.

| (4) | Pri procjeni provedbe Direktive 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) Komisija je uočila niz nedostataka. Glavni uočeni nedostaci bili su poteškoće povezane s tumačenjem izuzeća i pravna nesigurnost pri tumačenju izuzeća; sadržaj osposobljavanja za koji je utvrđeno da je tek djelomično relevantan za potrebe vozača; poteškoće za vozače pri ishođenju uzajamnog priznavanja osposobljavanja koje je u potpunosti ili djelomično završeno u drugoj državi članici te nedosljednosti u pogledu zahtjeva u vezi s najnižom starosnom dobi između direktiva 2003/59/EZ i 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(4)

Pri procjeni provedbe Direktive 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) Komisija je uočila niz nedostataka. Glavni uočeni nedostaci bili su poteškoće povezane s tumačenjem izuzeća i pravna nesigurnost pri tumačenju izuzeća; sadržaj osposobljavanja za koji je utvrđeno da je tek djelomično relevantan za potrebe vozača; poteškoće za vozače pri ishođenju uzajamnog priznavanja osposobljavanja koje je u potpunosti ili djelomično završeno u drugoj državi članici te nedosljednosti u pogledu zahtjeva u vezi s najnižom starosnom dobi između direktiva 2003/59/EZ i 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (5) | Kako bi se poboljšala pravna jasnoća u Direktivi 2003/59/EZ, trebalo bi ukloniti ili izmijeniti sva upućivanja na akte Unije koji su stavljeni izvan snage ili su zamijenjeni. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se poboljšala pravna jasnoća u Direktivi 2003/59/EZ, trebalo bi ukloniti ili izmijeniti sva upućivanja na akte Unije koji su stavljeni izvan snage ili su zamijenjeni.

| (6) | Kako bi se osigurala sigurnost i dosljednost s drugim aktima Unije, trebalo bi provesti niz promjena u odnosu na izuzeća iz Direktive 2003/59/EZ, uzimajući u obzir slična izuzeća na temelju Uredbe (EZ) 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Neka od tih izuzeća odnose se na situacije kada upravljanje vozilom nije vozačeva glavna djelatnost i kada bi zahtijevanje usklađivanja sa zahtjevima Direktive 2003/59/EZ predstavljalo nerazmjerno opterećenje za vozače. U načelu, upravljanje vozilom ne smatra se vozačevom glavnom djelatnošću kada ono čini manje od 30 % radnog vremena unutar mjesec dana. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurala sigurnost i dosljednost s drugim aktima Unije, trebalo bi provesti niz promjena u odnosu na izuzeća iz Direktive 2003/59/EZ, uzimajući u obzir slična izuzeća na temelju Uredbe (EZ) 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Neka od tih izuzeća odnose se na situacije kada upravljanje vozilom nije vozačeva glavna djelatnost i kada bi zahtijevanje usklađivanja sa zahtjevima Direktive 2003/59/EZ predstavljalo nerazmjerno opterećenje za vozače. U načelu, upravljanje vozilom ne smatra se vozačevom glavnom djelatnošću kada ono čini manje od 30 % radnog vremena unutar mjesec dana.

| (7) | Ako se upravljanje vozilom odvija rijetko, u ruralnim područjima i ako vozilom upravljaju vozači koji obavljaju prijevoz za vlastite potrebe poduzeća, trebalo bi primjenjivati izuzeća pod uvjetom da je sigurnost prometa na cestama i dalje osigurana. Zbog različitih uvjeta u ruralnim područjima Unije u geografskom i klimatskom pogledu te u pogledu gustoće naseljenosti, države članice trebale bi imati diskrecijsko pravo pri određivanju može li se takvo upravljanje vozilom smatrati povremenim i utječe li takvo izuzeće na sigurnost prometa na cestama: primjerice s obzirom na vrstu ceste, opseg prometa ili prisutnost ranjivih sudionika u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(7)

Ako se upravljanje vozilom odvija rijetko, u ruralnim područjima i ako vozilom upravljaju vozači koji obavljaju prijevoz za vlastite potrebe poduzeća, trebalo bi primjenjivati izuzeća pod uvjetom da je sigurnost prometa na cestama i dalje osigurana. Zbog različitih uvjeta u ruralnim područjima Unije u geografskom i klimatskom pogledu te u pogledu gustoće naseljenosti, države članice trebale bi imati diskrecijsko pravo pri određivanju može li se takvo upravljanje vozilom smatrati povremenim i utječe li takvo izuzeće na sigurnost prometa na cestama: primjerice s obzirom na vrstu ceste, opseg prometa ili prisutnost ranjivih sudionika u cestovnom prometu.

| (8) | S obzirom na to da se udaljenosti koje osobe zaposlene u poljoprivredi, hortikuluri, šumarstvu, ratarstvu i ribarstvu, koje su izuzete od ove Direktive, moraju prijeći u sklopu svojeg posla razlikuju diljem Unije, trebalo bi prepustiti državama članicama da u svojem nacionalnom pravu utvrde najveće dopuštene udaljenosti na koje se primjenjuju izuzeća, izračunane od mjesta na kojem se nalazi poduzeće. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da se udaljenosti koje osobe zaposlene u poljoprivredi, hortikuluri, šumarstvu, ratarstvu i ribarstvu, koje su izuzete od ove Direktive, moraju prijeći u sklopu svojeg posla razlikuju diljem Unije, trebalo bi prepustiti državama članicama da u svojem nacionalnom pravu utvrde najveće dopuštene udaljenosti na koje se primjenjuju izuzeća, izračunane od mjesta na kojem se nalazi poduzeće.

| (9) | Od onih vozača koji su izuzeti od obveze stjecanja početne kvalifikacije trebalo bi ipak zahtijevati da, neovisno o tome što se i dalje koriste tim izuzećem, obave periodično osposobljavanje kako bi osigurali ažurnost svojeg znanja o pitanjima koja su ključna za njihov rad. |
| --- | --- |

(9)

Od onih vozača koji su izuzeti od obveze stjecanja početne kvalifikacije trebalo bi ipak zahtijevati da, neovisno o tome što se i dalje koriste tim izuzećem, obave periodično osposobljavanje kako bi osigurali ažurnost svojeg znanja o pitanjima koja su ključna za njihov rad.

| (10) | Države članice trebale bi u suradnji s Komisijom elektroničkim putem razmjenjivati informacije o svjedodžbama o stručnoj osposobljenosti („SSO”). Trebale bi razviti potrebnu elektroničku platformu vodeći računa o analizi troškova i koristi koju je provela Komisija, uključujući mogućnost proširenja mreže EU za vozačke dozvole uspostavljene Direktivom 2006/126/EZ. Uz druge koristi, to će omogućiti državama članicama da lako pristupaju informacijama o završenom osposobljavanju koje nije dokumentirano u vozačkoj dozvoli vozača. Važno je da države članice i Komisija ulože napore u daljnji razvoj te funkcije s ciljem ostvarivanja pristupa u stvarnom vremenu tijekom provjera na cesti. |
| --- | --- |

(10)

Države članice trebale bi u suradnji s Komisijom elektroničkim putem razmjenjivati informacije o svjedodžbama o stručnoj osposobljenosti („SSO”). Trebale bi razviti potrebnu elektroničku platformu vodeći računa o analizi troškova i koristi koju je provela Komisija, uključujući mogućnost proširenja mreže EU za vozačke dozvole uspostavljene Direktivom 2006/126/EZ. Uz druge koristi, to će omogućiti državama članicama da lako pristupaju informacijama o završenom osposobljavanju koje nije dokumentirano u vozačkoj dozvoli vozača. Važno je da države članice i Komisija ulože napore u daljnji razvoj te funkcije s ciljem ostvarivanja pristupa u stvarnom vremenu tijekom provjera na cesti.

| (11) | Uzimajući u obzir razvoj na području osposobljavanja i edukacije te s ciljem povećanja doprinosa Direktive 2003/59/EZ sigurnosti prometa na cestama i relevantnosti osposobljavanja za vozače, u tečajevima osposobljavanja trebalo bi pojačati predmete koji se odnose na sigurnost prometa na cestama, kao što su uočavanje opasnosti; zaštita ranjivih sudionika u cestovnom prometu, a posebno pješaka, biciklista i osoba s ograničenom pokretljivošću; učinkovita vožnja u smislu potrošnje goriva; vožnja u ekstremnim vremenskim uvjetima i izvanredni prijevozi. U tom kontekstu tečajevi bi također trebali obuhvaćati inteligentne prometne sustave te bi se trebali razvijati kako bi ostali ukorak s tehnološkim promjenama. |
| --- | --- |

(11)

Uzimajući u obzir razvoj na području osposobljavanja i edukacije te s ciljem povećanja doprinosa Direktive 2003/59/EZ sigurnosti prometa na cestama i relevantnosti osposobljavanja za vozače, u tečajevima osposobljavanja trebalo bi pojačati predmete koji se odnose na sigurnost prometa na cestama, kao što su uočavanje opasnosti; zaštita ranjivih sudionika u cestovnom prometu, a posebno pješaka, biciklista i osoba s ograničenom pokretljivošću; učinkovita vožnja u smislu potrošnje goriva; vožnja u ekstremnim vremenskim uvjetima i izvanredni prijevozi. U tom kontekstu tečajevi bi također trebali obuhvaćati inteligentne prometne sustave te bi se trebali razvijati kako bi ostali ukorak s tehnološkim promjenama.

| (12) | Državama članicama trebalo bi dati jasnu mogućnost da unaprijede i moderniziraju prakse osposobljavanja primjenom alata informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT), kao što su e-učenje i kombinirano učenje, tijekom dijela osposobljavanja, pri čemu istodobno osiguravaju kvalitetu osposobljavanja. Pri unaprjeđivanju i modernizaciji prakse osposobljavanja s pomoću alata ICT-a važno je voditi računa o činjenici da pojedine specifične teme, na primjer postavljanje lanaca za snijeg ili osiguravanje tereta ili pak drugi elementi osposobljavanja za koje je važan praktični aspekt, zahtijevaju praktično osposobljavanje te ih se ne može na odgovarajući način obuhvatiti tim alatima za učenje. Praktično osposobljavanje moglo bi se sastojati od upravljanja vozilom, ali ne nužno. Znatan dio osposobljavanja koje se zahtijeva u skladu s ovom Direktivom trebao bi se provoditi u odobrenom centru za osposobljavanje. |
| --- | --- |

(12)

Državama članicama trebalo bi dati jasnu mogućnost da unaprijede i moderniziraju prakse osposobljavanja primjenom alata informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT), kao što su e-učenje i kombinirano učenje, tijekom dijela osposobljavanja, pri čemu istodobno osiguravaju kvalitetu osposobljavanja. Pri unaprjeđivanju i modernizaciji prakse osposobljavanja s pomoću alata ICT-a važno je voditi računa o činjenici da pojedine specifične teme, na primjer postavljanje lanaca za snijeg ili osiguravanje tereta ili pak drugi elementi osposobljavanja za koje je važan praktični aspekt, zahtijevaju praktično osposobljavanje te ih se ne može na odgovarajući način obuhvatiti tim alatima za učenje. Praktično osposobljavanje moglo bi se sastojati od upravljanja vozilom, ali ne nužno. Znatan dio osposobljavanja koje se zahtijeva u skladu s ovom Direktivom trebao bi se provoditi u odobrenom centru za osposobljavanje.

| (13) | Kako bi se osigurala dosljednost između različitih oblika osposobljavanja koji se zahtijevaju na temelju prava Unije, države članice trebale bi imati mogućnost kombiniranja različitih vrsta relevantnog osposobljavanja: primjerice, trebale bi moći kombinirati osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, o podizanju svijesti o invaliditetu ili o prijevozu životinja, s osposobljavanjem predviđenim u Direktivi 2003/59/EZ. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osigurala dosljednost između različitih oblika osposobljavanja koji se zahtijevaju na temelju prava Unije, države članice trebale bi imati mogućnost kombiniranja različitih vrsta relevantnog osposobljavanja: primjerice, trebale bi moći kombinirati osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, o podizanju svijesti o invaliditetu ili o prijevozu životinja, s osposobljavanjem predviđenim u Direktivi 2003/59/EZ.

| (14) | Kako bi se spriječilo da se različitim praksama koje države članice primjenjuju ometa uzajamno priznavanje i ograničava pravo vozača na obavljanje periodičnog osposobljavanja u državi članici u kojoj rade, tijela države članice trebala bi, u slučaju da se završeno osposobljavanje ne može unijeti u vozačku dozvolu, biti dužna izdati vozačku karticu o kvalifikacijama, u obliku koji je propisan standardnim obrascima, kojom će se osigurati uzajamno priznavanje za svakog vozača koji ispunjava zahtjeve Direktive 2003/59/EZ. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se spriječilo da se različitim praksama koje države članice primjenjuju ometa uzajamno priznavanje i ograničava pravo vozača na obavljanje periodičnog osposobljavanja u državi članici u kojoj rade, tijela države članice trebala bi, u slučaju da se završeno osposobljavanje ne može unijeti u vozačku dozvolu, biti dužna izdati vozačku karticu o kvalifikacijama, u obliku koji je propisan standardnim obrascima, kojom će se osigurati uzajamno priznavanje za svakog vozača koji ispunjava zahtjeve Direktive 2003/59/EZ.

| (15) | Upotreba potvrda za vozače kao dokaza o usklađenosti vozača iz trećih zemalja sa zahtjevima u pogledu osposobljavanja mogla bi predstavljati prepreku za vozače kada prijevoznik vrati potvrdu tijelima koja su je izdala, posebno kada se ti vozači žele zaposliti u drugoj državi članici. Kako bi se izbjegle situacije u kojima vozači u takvim okolnostima moraju ponoviti osposobljavanje pri novom zapošljavanju, države članice trebale bi poticati suradnju i razmjenu informacija o kvalifikacijama vozača. |
| --- | --- |

(15)

Upotreba potvrda za vozače kao dokaza o usklađenosti vozača iz trećih zemalja sa zahtjevima u pogledu osposobljavanja mogla bi predstavljati prepreku za vozače kada prijevoznik vrati potvrdu tijelima koja su je izdala, posebno kada se ti vozači žele zaposliti u drugoj državi članici. Kako bi se izbjegle situacije u kojima vozači u takvim okolnostima moraju ponoviti osposobljavanje pri novom zapošljavanju, države članice trebale bi poticati suradnju i razmjenu informacija o kvalifikacijama vozača.

| (16) | Kako bi se omogućio nesmetan prijelaz, valjane potvrde za vozače i valjane vozačke kartice o kvalifikacijama izdane u skladu s pravilima koja su se primjenjivala prije početka primjene odredbi izmijenjenih ovom Direktivom trebale bi se priznavati tijekom razdoblja do datuma njihova isteka. Navedenim izmjenama ne proglašava se nevažećim osposobljavanje koje je obavljeno prije početka primjene tih izmjena, kao ni vozačke dozvole koje su radi potvrđivanja takvog osposobljavanja izdane prije početka primjene tih izmjena. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se omogućio nesmetan prijelaz, valjane potvrde za vozače i valjane vozačke kartice o kvalifikacijama izdane u skladu s pravilima koja su se primjenjivala prije početka primjene odredbi izmijenjenih ovom Direktivom trebale bi se priznavati tijekom razdoblja do datuma njihova isteka. Navedenim izmjenama ne proglašava se nevažećim osposobljavanje koje je obavljeno prije početka primjene tih izmjena, kao ni vozačke dozvole koje su radi potvrđivanja takvog osposobljavanja izdane prije početka primjene tih izmjena.

| (17) | Kako bi se pružila pravna jasnoća i osigurali usklađeni zahtjevi u pogledu najniže starosne dobi za potrebe utvrđene u Direktivi 2003/59/EZ, trebalo bi u Direktivi 2006/126/EZ predvidjeti jasno odstupanje kojim se propisuje da se vozačke dozvole mogu izdati kada se dosegne najniža starosna dob predviđena u Direktivi 2003/59/EZ. Ovo pojašnjenje odnosi se na opću najnižu starosnu dob za vozače određenih kategorija vozila koji posjeduju SSO i ne utječe na postojeće mogućnosti za smanjenje takvih zahtjeva u pogledu najniže starosne dobi ili za predviđanje izuzećâ od takvih zahtjeva. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se pružila pravna jasnoća i osigurali usklađeni zahtjevi u pogledu najniže starosne dobi za potrebe utvrđene u Direktivi 2003/59/EZ, trebalo bi u Direktivi 2006/126/EZ predvidjeti jasno odstupanje kojim se propisuje da se vozačke dozvole mogu izdati kada se dosegne najniža starosna dob predviđena u Direktivi 2003/59/EZ. Ovo pojašnjenje odnosi se na opću najnižu starosnu dob za vozače određenih kategorija vozila koji posjeduju SSO i ne utječe na postojeće mogućnosti za smanjenje takvih zahtjeva u pogledu najniže starosne dobi ili za predviđanje izuzećâ od takvih zahtjeva.

| (18) | Izmjene Direktive 2006/126/EZ trebalo bi ograničiti na one koje su u izravnoj vezi s revizijom Direktive 2003/59/EZ i olakšavanjem upotrebe vozila s pogonom na alternativna goriva. Temeljitija analiza provedbe i primjene Direktive 2006/126/EZ, uključujući razgraničenje između određenih kategorija vozila, čini se poželjnom te bi je trebalo uključiti u eventualnu buduću reviziju Direktive 2006/126/EZ. |
| --- | --- |

(18)

Izmjene Direktive 2006/126/EZ trebalo bi ograničiti na one koje su u izravnoj vezi s revizijom Direktive 2003/59/EZ i olakšavanjem upotrebe vozila s pogonom na alternativna goriva. Temeljitija analiza provedbe i primjene Direktive 2006/126/EZ, uključujući razgraničenje između određenih kategorija vozila, čini se poželjnom te bi je trebalo uključiti u eventualnu buduću reviziju Direktive 2006/126/EZ.

| (19) | Kako bi se doprinijelo smanjenju emisija stakleničkih plinova i poboljšanju kvalitete zraka olakšavanjem upotrebe vozila s pogonom na alternativna goriva, države članice trebale bi dobiti mogućnost na svojem državnom području dopustiti osobama koje posjeduju vozačku dozvolu B kategorije upravljanje određenim vrstama vozila s pogonom na alternativna goriva čija je najveća dopuštena masa veća od 3 500 kg, ali nije veća od 4 250 kg. Ta mogućnost da se premaši masa od 3 500 kg trebala bi biti uvjetovana time da dopuštena dodatna masa proizlazi isključivo iz prekoračenja mase uvjetovanog alternativnim pogonskim sustavom te bi trebala biti podložna ograničenjima i uvjetima čija je svrha izbjegavanje štetnih posljedica na sigurnost prometa na cestama. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se doprinijelo smanjenju emisija stakleničkih plinova i poboljšanju kvalitete zraka olakšavanjem upotrebe vozila s pogonom na alternativna goriva, države članice trebale bi dobiti mogućnost na svojem državnom području dopustiti osobama koje posjeduju vozačku dozvolu B kategorije upravljanje određenim vrstama vozila s pogonom na alternativna goriva čija je najveća dopuštena masa veća od 3 500 kg, ali nije veća od 4 250 kg. Ta mogućnost da se premaši masa od 3 500 kg trebala bi biti uvjetovana time da dopuštena dodatna masa proizlazi isključivo iz prekoračenja mase uvjetovanog alternativnim pogonskim sustavom te bi trebala biti podložna ograničenjima i uvjetima čija je svrha izbjegavanje štetnih posljedica na sigurnost prometa na cestama.

| (20) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno unaprjeđenje standarda koji se primjenjuje diljem Unije za početnu kvalifikaciju i periodično osposobljavanje vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične prirode cestovnog prometa i pitanja koja se trebaju riješiti ovom Direktivom on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno unaprjeđenje standarda koji se primjenjuje diljem Unije za početnu kvalifikaciju i periodično osposobljavanje vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične prirode cestovnog prometa i pitanja koja se trebaju riješiti ovom Direktivom on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (21) | Direktive 2003/59/EZ i 2006/126/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(21)

Direktive 2003/59/EZ i 2006/126/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Direktiva 2003/59/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Područje primjene
  Ova se Direktiva primjenjuje na vožnju koju obavljaju:






  (a) | državljani države članice i |
| --- | --- | --- |

1.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Područje primjene

Ova se Direktiva primjenjuje na vožnju koju obavljaju:

(a)

državljani države članice i

| (b) | državljani trećih zemalja koji su zaposleni u poduzeću sa sjedištem u državi članici ili koji za njega rade, |
| --- | --- |

(b)

državljani trećih zemalja koji su zaposleni u poduzeću sa sjedištem u državi članici ili koji za njega rade,

dalje u tekstu ‚vozači’, koji obavljaju cestovni prijevoz na javnim cestama unutar Unije i pritom upravljaju:

| — | vozilima za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije C1, C1+E, C ili C+E, kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1), ili vozačka dozvola koja se priznaje kao istovjetna, |
| --- | --- |

—

vozilima za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije C1, C1+E, C ili C+E, kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1), ili vozačka dozvola koja se priznaje kao istovjetna,

| — | vozilima za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije D1, D1+E, D ili D+E, kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ, ili vozačka dozvola koja se priznaje kao istovjetna. |
| --- | --- |

—

vozilima za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije D1, D1+E, D ili D+E, kako su definirane u Direktivi 2006/126/EZ, ili vozačka dozvola koja se priznaje kao istovjetna.

Za potrebe ove Direktive upućivanja na kategorije vozačkih dozvola koje sadržavaju znak plus („+”) čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga III.

(*1)  Direktiva 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o vozačkim dozvolama (SL L 403, 30.12.2006., str. 18.).”;"

*1

| 2. | Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 2.
  Izuzeća

  1.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na vozače vozila:






  (a) | čija najveća dopuštena brzina ne prelazi 45 km/h; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Izuzeća

1.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na vozače vozila:

(a)

čija najveća dopuštena brzina ne prelazi 45 km/h;

| (b) | kojima se koriste ili ih nadziru oružane snage, civilna zaštita, vatrogasne službe, snage odgovorne za održavanje javnog reda i mira te službe hitne pomoći, kada se prijevoz obavlja za potrebe zadaća povjerenih navedenim službama; |
| --- | --- |

(b)

kojima se koriste ili ih nadziru oružane snage, civilna zaštita, vatrogasne službe, snage odgovorne za održavanje javnog reda i mira te službe hitne pomoći, kada se prijevoz obavlja za potrebe zadaća povjerenih navedenim službama;

| (c) | na kojima se obavljaju ispitivanja na cesti u svrhu tehničkog razvoja, popravka ili održavanja, ili vozače novih ili prerađenih vozila koja još nisu stavljena u promet; |
| --- | --- |

(c)

na kojima se obavljaju ispitivanja na cesti u svrhu tehničkog razvoja, popravka ili održavanja, ili vozače novih ili prerađenih vozila koja još nisu stavljena u promet;

| (d) | za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije D ili D1 i kojima upravlja osoblje koje se bavi održavanjem, bez putnika, prema centru za održavanje smještenom u blizini najbliže baze za održavanje kojom se koristi prijevoznik ili iz njega, pod uvjetom da upravljanje tim vozilom nije vozačeva glavna djelatnost; |
| --- | --- |

(d)

za koja je potrebna vozačka dozvola kategorije D ili D1 i kojima upravlja osoblje koje se bavi održavanjem, bez putnika, prema centru za održavanje smještenom u blizini najbliže baze za održavanje kojom se koristi prijevoznik ili iz njega, pod uvjetom da upravljanje tim vozilom nije vozačeva glavna djelatnost;

| (e) | koja se upotrebljavaju u hitnim intervencijama ili u spasilačkim misijama, uključujući vozila koja se upotrebljavaju pri nekomercijalnom prijevozu humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

(e)

koja se upotrebljavaju u hitnim intervencijama ili u spasilačkim misijama, uključujući vozila koja se upotrebljavaju pri nekomercijalnom prijevozu humanitarne pomoći;

| (f) | koja se upotrebljavaju za obuku vozača i vozački ispit svake osobe koja želi ishoditi vozačku dozvolu ili svjedodžbu o stručnoj osposobljenosti (‚SSO’) u skladu s člankom 6. i člankom 8. stavkom 1., pod uvjetom da se ta vozila ne upotrebljavaju za komercijalni prijevoz robe i putnika; |
| --- | --- |

(f)

koja se upotrebljavaju za obuku vozača i vozački ispit svake osobe koja želi ishoditi vozačku dozvolu ili svjedodžbu o stručnoj osposobljenosti (‚SSO’) u skladu s člankom 6. i člankom 8. stavkom 1., pod uvjetom da se ta vozila ne upotrebljavaju za komercijalni prijevoz robe i putnika;

| (g) | koja se upotrebljavaju za nekomercijalni prijevoz putnika ili robe; |
| --- | --- |

(g)

koja se upotrebljavaju za nekomercijalni prijevoz putnika ili robe;

| (h) | kojima se prevozi materijal, oprema ili strojevi koje vozači upotrebljavaju tijekom rada, pod uvjetom da upravljanje tim vozilom nije vozačeva glavna djelatnost. |
| --- | --- |

(h)

kojima se prevozi materijal, oprema ili strojevi koje vozači upotrebljavaju tijekom rada, pod uvjetom da upravljanje tim vozilom nije vozačeva glavna djelatnost.

U pogledu točke (f) ovog stavka, ova Direktiva ne primjenjuje se na osobe koje žele ishoditi vozačku dozvolu ili SSO u skladu s člankom 6. i člankom 8. stavkom 1. kada te osobe tijekom učenja kroz rad obavljaju dodatno vozačko osposobljavanje, pod uvjetom da su te osobe u pratnji druge osobe koja posjeduje SSO ili instruktora vožnje, za kategoriju vozila koje se upotrebljava u svrhu utvrđenu u toj točki.

2.   Ova Direktiva ne primjenjuje se ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | vozači vozilima prometuju u ruralnim područjima radi obavljanja prijevoza za vlastite potrebe vozačeva poduzeća; |
| --- | --- |

(a)

vozači vozilima prometuju u ruralnim područjima radi obavljanja prijevoza za vlastite potrebe vozačeva poduzeća;

| (b) | vozači ne nude usluge prijevoza te |
| --- | --- |

(b)

vozači ne nude usluge prijevoza te

| (c) | države članice smatraju da se dotični prijevoz obavlja povremeno i nema utjecaja na sigurnost prometa na cestama. |
| --- | --- |

(c)

države članice smatraju da se dotični prijevoz obavlja povremeno i nema utjecaja na sigurnost prometa na cestama.

3.   Ova Direktiva ne primjenjuje se na vozače vozila koja upotrebljavaju ili bez vozača unajmljuju poljoprivredna, hortikulturna, šumarska, ratarska ili ribarska poduzeća za prijevoz robe, kao dio vlastite poduzetničke djelatnosti, osim ako je upravljanje tim vozilom dio vozačeve glavne djelatnosti ili ako se tijekom vožnje premaši u nacionalnom pravu utvrđena udaljenost od mjesta na kojem se nalazi poduzeće koje vozilo ima u vlasništvu, najmu ili zakupu.”;

| 3. | Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.
  Periodično osposobljavanje
  Periodično osposobljavanje sastoji se od osposobljavanja koje imateljima SSO-a omogućuje ažuriranje znanja ključnih za njihov rad, s posebnim naglaskom na sigurnost prometa na cestama, zdravlje i sigurnost na radu te smanjenje utjecaja vožnje na okoliš.
  Navedeno osposobljavanje organiziraju odobreni centri za osposobljavanje u skladu s odjeljkom 5. Priloga I. Osposobljavanje se sastoji od nastave u učionici, praktičnog osposobljavanja i, po mogućnosti, osposobljavanja s pomoću alata informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) ili visokokvalitetnih simulatora. Ako se vozač zaposli u drugom poduzeću, već obavljeno periodično osposobljavanje mora se uzeti u obzir.
  Periodično osposobljavanje osmišljeno je na način da se njime produbljuju i revidiraju neki od predmeta navedenih u odjeljku 1. Priloga I. Ono mora obuhvaćati niz predmeta te uvijek mora uključivati najmanje jedan predmet koji se odnosi na sigurnost prometa na cestama. Predmetima osposobljavanja moraju se uzimati u obzir promjene u relevantnom zakonodavstvu i tehnologiji te, u najvećoj mogućoj mjeri, posebne potrebe vozača u pogledu osposobljavanja.”; |
| --- | --- |

3.

Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Periodično osposobljavanje

Periodično osposobljavanje sastoji se od osposobljavanja koje imateljima SSO-a omogućuje ažuriranje znanja ključnih za njihov rad, s posebnim naglaskom na sigurnost prometa na cestama, zdravlje i sigurnost na radu te smanjenje utjecaja vožnje na okoliš.

Navedeno osposobljavanje organiziraju odobreni centri za osposobljavanje u skladu s odjeljkom 5. Priloga I. Osposobljavanje se sastoji od nastave u učionici, praktičnog osposobljavanja i, po mogućnosti, osposobljavanja s pomoću alata informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) ili visokokvalitetnih simulatora. Ako se vozač zaposli u drugom poduzeću, već obavljeno periodično osposobljavanje mora se uzeti u obzir.

Periodično osposobljavanje osmišljeno je na način da se njime produbljuju i revidiraju neki od predmeta navedenih u odjeljku 1. Priloga I. Ono mora obuhvaćati niz predmeta te uvijek mora uključivati najmanje jedan predmet koji se odnosi na sigurnost prometa na cestama. Predmetima osposobljavanja moraju se uzimati u obzir promjene u relevantnom zakonodavstvu i tehnologiji te, u najvećoj mogućoj mjeri, posebne potrebe vozača u pogledu osposobljavanja.”;

| 4. | U članku 9. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Vozači iz članka 1. točke (a) ove Direktive stječu početnu kvalifikaciju iz članka 5. ove Direktive u državi članici u kojoj imaju uobičajeno boravište, kako je definirano u članku 12. Direktive 2006/126/EZ.”; |
| --- | --- |

4.

U članku 9. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Vozači iz članka 1. točke (a) ove Direktive stječu početnu kvalifikaciju iz članka 5. ove Direktive u državi članici u kojoj imaju uobičajeno boravište, kako je definirano u članku 12. Direktive 2006/126/EZ.”;

| 5. | Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 10.
  Oznaka Unije

  1.   Na temelju SSO-a kojim se potvrđuje početna kvalifikacija i SSO-a kojim se potvrđuje periodično osposobljavanje, nadležna tijela država članica, uzimajući u obzir odredbe članka 5. stavaka 2. i 3. ove Direktive i članka 8. ove Direktive, navode usklađenu oznaku ‚95’ Unije, predviđenu u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ, pored odgovarajućih kategorija dozvola:






  — | na vozačkoj dozvoli ili |
| --- | --- | --- |

5.

Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Oznaka Unije

1.   Na temelju SSO-a kojim se potvrđuje početna kvalifikacija i SSO-a kojim se potvrđuje periodično osposobljavanje, nadležna tijela država članica, uzimajući u obzir odredbe članka 5. stavaka 2. i 3. ove Direktive i članka 8. ove Direktive, navode usklađenu oznaku ‚95’ Unije, predviđenu u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ, pored odgovarajućih kategorija dozvola:

—

na vozačkoj dozvoli ili

| — | na vozačkoj kartici o kvalifikacijama izrađenoj u skladu s obrascem navedenim u Prilogu II. ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

—

na vozačkoj kartici o kvalifikacijama izrađenoj u skladu s obrascem navedenim u Prilogu II. ovoj Direktivi.

Ako nadležna tijela države članice u kojoj je ishođen SSO ne mogu u vozačkoj dozvoli navesti oznaku Unije, ona vozaču izdaju vozačku karticu o kvalifikacijama.

Vozačke kartice o kvalifikacijama koje su izdale države članice uzajamno se priznaju. Prilikom izdavanja kartice nadležna tijela provjeravaju valjanost vozačke dozvole s obzirom na kategoriju dotičnog vozila.

2.   Vozaču iz članka 1. točke (b) koji upravlja vozilom namijenjenim za cestovni prijevoz robe također se dopušta da kvalifikaciju i osposobljavanje predviđene u ovoj Direktivi dokaže putem potvrde za vozače predviđene u Uredbi (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) pod uvjetom da se na njoj nalazi oznaka „95” Unije. Za potrebe ove Direktive država članica izdavateljica navodi oznaku „95” Unije u odjeljku za napomene u potvrdi ako je dotični vozač ispunio zahtjeve u vezi s kvalifikacijom i osposobljavanjem predviđene u ovoj Direktivi.

3.   Potvrde za vozače koje ne nose oznaku „95” Unije i koje su izdane prije 23. svibnja 2020. u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1072/2009, a posebno njegovim stavkom 7., s ciljem potvrđivanja usklađenosti sa zahtjevima u pogledu osposobljavanja na temelju ove Direktive, prihvaćaju se kao dokaz o kvalifikacijama do datuma njihova isteka.

(*2)  Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).”."

*2

| 6. | Umeće se sljedeći članak:

  „Članak 10.a
  Mreža za izvršavanje

  1.   Za potrebe izvršavanja države članice razmjenjuju informacije o izdanim ili povučenim SSO-ima. U tu svrhu države članice u suradnji s Komisijom razvijaju elektroničku mrežu ili rade na proširenju postojeće mreže, vodeći računa o Komisijinoj ocjeni najisplativije opcije.


  2.   Mreža može sadržavati informacije zabilježene u SSO-ima kao i informacije o administrativnim postupcima povezanima s SSO-ima.


  3.   Države članice osiguravaju da se obrada podataka provodi isključivo za potrebe provjere usklađenosti s ovom Direktivom, a posebno sa zahtjevima u pogledu osposobljavanja utvrđenima u ovoj Direktivi, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (*3).


  4.   Pristup mreži mora biti zaštićen. Države članice mogu odobriti pristup samo nadležnim tijelima koja su odgovorna za provedbu ove Direktive i nadzor nad usklađenosti s njome.



  (*3)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).”." |
| --- | --- |

6.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 10.a

Mreža za izvršavanje

1.   Za potrebe izvršavanja države članice razmjenjuju informacije o izdanim ili povučenim SSO-ima. U tu svrhu države članice u suradnji s Komisijom razvijaju elektroničku mrežu ili rade na proširenju postojeće mreže, vodeći računa o Komisijinoj ocjeni najisplativije opcije.

2.   Mreža može sadržavati informacije zabilježene u SSO-ima kao i informacije o administrativnim postupcima povezanima s SSO-ima.

3.   Države članice osiguravaju da se obrada podataka provodi isključivo za potrebe provjere usklađenosti s ovom Direktivom, a posebno sa zahtjevima u pogledu osposobljavanja utvrđenima u ovoj Direktivi, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (*3).

4.   Pristup mreži mora biti zaštićen. Države članice mogu odobriti pristup samo nadležnim tijelima koja su odgovorna za provedbu ove Direktive i nadzor nad usklađenosti s njome.

(*3)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).”."

*3

| 7. | Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

7.

Prilozi I. i II. mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

Članak 2.

Direktiva 2006/126/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 4. mijenja se kako slijedi:






  i. | u točki (e) treća alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | najniža starosna dob za kategorije C1 i C1E je 18 godina;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 4. mijenja se kako slijedi:

i.

u točki (e) treća alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

najniža starosna dob za kategorije C1 i C1E je 18 godina;”;

| ii. | u točki (g) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | najniža starosna dob za kategorije C i CE je 21 godina;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

u točki (g) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

najniža starosna dob za kategorije C i CE je 21 godina;”;

| iii. | u točki i. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | najniža starosna dob za kategorije D1 i D1E je 21 godina;”; |
| --- | --- | --- |

iii.

u točki i. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

najniža starosna dob za kategorije D1 i D1E je 21 godina;”;

| iv. | u točki (k) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | najniža starosna dob za kategorije D i DE je 24 godine;”; |
| --- | --- | --- |

iv.

u točki (k) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

najniža starosna dob za kategorije D i DE je 24 godine;”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:

  „7.   Odstupanjem od najniže starosne dobi utvrđene u stavku 4. točkama (g), (i) i (k) ovog članka, najniža starosna dob za izdavanje vozačke dozvole za kategorije C i CE; D1 i D1E; odnosno D i DE najniža je starosna dob propisana za upravljanje takvim vozilima za imatelje SSO-a utvrđena u članku 5. stavku 2., članku 5. stavku 3. točki (a) podtočki i. prvom stavku, članku 5. stavku 3. točki (a) podtočki ii. prvom stavku te članku 5. stavku 3. točki (b) Direktive 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4), ovisno o slučaju.
  Ako u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) podtočkom i. drugim stavkom ili člankom 5. stavkom 3. točkom (a) podtočkom ii. drugim stavkom Direktive 2003/59/EZ država članica odobri upravljanje vozilom na svojem državnom području za nižu starosnu dob, valjanost vozačke dozvole ograničena je na državno područje države članice koja izdaje vozačku dozvolu, sve dok imatelj dozvole ne dosegne relevantnu najnižu starosnu dob iz prvog podstavka ovog stavka i dobije SSO.


  (*4)  Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika, o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i Direktive Vijeća 91/439/EEZ te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/914/EEZ (SL L 226, 10.9.2003., str. 4.).”." |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„7.   Odstupanjem od najniže starosne dobi utvrđene u stavku 4. točkama (g), (i) i (k) ovog članka, najniža starosna dob za izdavanje vozačke dozvole za kategorije C i CE; D1 i D1E; odnosno D i DE najniža je starosna dob propisana za upravljanje takvim vozilima za imatelje SSO-a utvrđena u članku 5. stavku 2., članku 5. stavku 3. točki (a) podtočki i. prvom stavku, članku 5. stavku 3. točki (a) podtočki ii. prvom stavku te članku 5. stavku 3. točki (b) Direktive 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4), ovisno o slučaju.

Ako u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) podtočkom i. drugim stavkom ili člankom 5. stavkom 3. točkom (a) podtočkom ii. drugim stavkom Direktive 2003/59/EZ država članica odobri upravljanje vozilom na svojem državnom području za nižu starosnu dob, valjanost vozačke dozvole ograničena je na državno područje države članice koja izdaje vozačku dozvolu, sve dok imatelj dozvole ne dosegne relevantnu najnižu starosnu dob iz prvog podstavka ovog stavka i dobije SSO.

(*4)  Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika, o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i Direktive Vijeća 91/439/EEZ te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/914/EEZ (SL L 226, 10.9.2003., str. 4.).”."

*4

| 2. | U članku 6. stavku 4. dodaje se sljedeća točka:






  „(c) | upravljanje vozilima s pogonom na alternativna goriva iz članka 2. Direktive Vijeća 96/53/EZ (*5) najveće dopuštene mase veće od 3 500 kg, ali ne veće od 4 250 kg, za prijevoz robe, bez prikolice, kojima upravljaju osobe koje su imatelji vozačke dozvole kategorije B najmanje dvije godine, pod uvjetom da masa koja premašuje 3 500 kg proizlazi isključivo iz prekoračenja mase pogonskog sustava u odnosu na pogonski sustav vozila istih dimenzija koje je opremljeno konvencionalnim motorom s unutarnjim izgaranjem s vanjskim izvorom paljenja ili s kompresijskim paljenjem, i pod uvjetom da kapacitet nosivosti vozila nije povećan u odnosu na isto vozilo. |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 6. stavku 4. dodaje se sljedeća točka:

„(c)

upravljanje vozilima s pogonom na alternativna goriva iz članka 2. Direktive Vijeća 96/53/EZ (*5

(*5)  Direktiva Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.).”."

*5

| 3. | Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 15.
  Uzajamna pomoć

  1.   Države članice pomažu jedna drugoj u provedbi ove Direktive i razmjenjuju podatke o dozvolama koje su izdale, zamijenile, nadomjestile, obnovile ili povukle. One se koriste mrežom EU-a za vozačke dozvole, osnovanom za te svrhe, jednom kada ta mreža bude u upotrebi.


  2.   Ta mreža može se upotrebljavati i za razmjenu informacija o vozačkim dozvolama za potrebe kontrole predviđene u zakonodavstvu Unije.


  3.   Države članice osiguravaju da se obrada osobnih podataka iz ove Direktive provodi isključivo za potrebe provedbe ove Direktive i direktiva 2003/59/EZ i (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća (*6). Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive mora biti u skladu s uredbama (EU) 2016/679 (*7) i (EZ) br. 45/2001 (*8) Europskog parlamenta i Vijeća.


  4.   Pristup mreži mora biti zaštićen. Države članice mogu odobriti pristup samo nadležnim tijelima koja su odgovorna za provedbu ove Direktive i direktiva 2003/59/EZ i (EU) 2015/413, te praćenje usklađenosti s njima.



  (*6)  Direktiva (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (SL L 68, 13.3.2015., str. 9.).;"


  (*7)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).;"


  (*8)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).”." |
| --- | --- |

3.

Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 15.

Uzajamna pomoć

1.   Države članice pomažu jedna drugoj u provedbi ove Direktive i razmjenjuju podatke o dozvolama koje su izdale, zamijenile, nadomjestile, obnovile ili povukle. One se koriste mrežom EU-a za vozačke dozvole, osnovanom za te svrhe, jednom kada ta mreža bude u upotrebi.

2.   Ta mreža može se upotrebljavati i za razmjenu informacija o vozačkim dozvolama za potrebe kontrole predviđene u zakonodavstvu Unije.

3.   Države članice osiguravaju da se obrada osobnih podataka iz ove Direktive provodi isključivo za potrebe provedbe ove Direktive i direktiva 2003/59/EZ i (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća (*6). Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive mora biti u skladu s uredbama (EU) 2016/679 (*7) i (EZ) br. 45/2001 (*8) Europskog parlamenta i Vijeća.

4.   Pristup mreži mora biti zaštićen. Države članice mogu odobriti pristup samo nadležnim tijelima koja su odgovorna za provedbu ove Direktive i direktiva 2003/59/EZ i (EU) 2015/413, te praćenje usklađenosti s njima.

(*6)  Direktiva (EU) 2015/413 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o olakšavanju prekogranične razmjene informacija o prometnim prekršajima protiv sigurnosti prometa na cestama (SL L 68, 13.3.2015., str. 9.).;"

*6

(*7)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).;"

*7

(*8)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).”."

*8

Članak 3.

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 23. svibnja 2020., osim zakona i drugih propisa koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 1. točkom 6. ove Direktive, koje se stavlja na snagu do 23. svibnja 2021. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 4.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 5.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  
  SL C 288, 31.8.2017., str. 115.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Direktiva 2003/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o početnim kvalifikacijama i periodičnom osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe ili putnika, o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i Direktive Vijeća 91/439/EEZ te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/914/EEZ (SL L 226, 10.9.2003., str. 4.).

3

(4)  Direktiva 2006/126/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o vozačkim dozvolama (SL L 403, 30.12.2006., str. 18.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.).

5

---

PRILOG

Prilozi Direktivi 2003/59/EZ mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | odjeljak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Minimalna razina kvalifikacije mora biti usporediva najmanje s razinom 2 Europskog kvalifikacijskog okvira, kako je predviđeno u Prilogu II. Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. (*1).

  (*1)  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 111, 6.5.2008., str. 1.).”;" |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

odjeljak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Minimalna razina kvalifikacije mora biti usporediva najmanje s razinom 2 Europskog kvalifikacijskog okvira, kako je predviđeno u Prilogu II. Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. (*1).

(*1)  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 111, 6.5.2008., str. 1.).”;"

| ii. | točka 1.2. zamjenjuje se sljedećim:
  1.2   Cilj: poznavanje tehničkih osobina i rada sigurnosnih mehanizama kako bi se kontroliralo vozilo, habanje svelo na najmanju moguću razinu i spriječile smetnje u radu:
  ograničenja upotrebe kočnica i usporivača, kombinirana upotreba kočnica i usporivača, učinkovitije iskorištavanje omjera brzine i prijenosnika, upotreba inercije vozila, primjena metoda usporavanja i kočenja na nizbrdicama, postupak u slučaju kvara, primjena elektroničkih i mehaničkih uređaja kao što su elektronički program stabilnosti (ESP), napredni sustav za kočenje u nuždi (AEBS), protublokirajući kočioni sustav (ABS), sustav kontrole proklizavanja (TCS) i nadzorni sustavi u vozilu (IVMS) te drugi uređaji za pomoć u vožnji ili automatizaciju vožnje čija je upotreba odobrena.”; |
| --- | --- |

ii.

točka 1.2. zamjenjuje se sljedećim:

1.2   Cilj: poznavanje tehničkih osobina i rada sigurnosnih mehanizama kako bi se kontroliralo vozilo, habanje svelo na najmanju moguću razinu i spriječile smetnje u radu:

ograničenja upotrebe kočnica i usporivača, kombinirana upotreba kočnica i usporivača, učinkovitije iskorištavanje omjera brzine i prijenosnika, upotreba inercije vozila, primjena metoda usporavanja i kočenja na nizbrdicama, postupak u slučaju kvara, primjena elektroničkih i mehaničkih uređaja kao što su elektronički program stabilnosti (ESP), napredni sustav za kočenje u nuždi (AEBS), protublokirajući kočioni sustav (ABS), sustav kontrole proklizavanja (TCS) i nadzorni sustavi u vozilu (IVMS) te drugi uređaji za pomoć u vožnji ili automatizaciju vožnje čija je upotreba odobrena.”;

| iii. | točka 1.3. zamjenjuje se sljedećim:
  1.3   Cilj: sposobnost optimizacije potrošnje goriva:
  optimizacija potrošnje goriva primjenom znanja i iskustva iz točaka 1.1. i 1.2., važnost predviđanja protoka prometa, odgovarajući razmak u odnosu na druga vozila i korištenje momenta vozila, stalna brzina, miran način vožnje (smooth driving style) i odgovarajući tlak u gumama, kao i poznavanje inteligentnih prometnih sustava kojima se unaprjeđuje učinkovitost vožnje i pomaže pri planiranju ruta.”; |
| --- | --- |

iii.

točka 1.3. zamjenjuje se sljedećim:

1.3   Cilj: sposobnost optimizacije potrošnje goriva:

optimizacija potrošnje goriva primjenom znanja i iskustva iz točaka 1.1. i 1.2., važnost predviđanja protoka prometa, odgovarajući razmak u odnosu na druga vozila i korištenje momenta vozila, stalna brzina, miran način vožnje (smooth driving style) i odgovarajući tlak u gumama, kao i poznavanje inteligentnih prometnih sustava kojima se unaprjeđuje učinkovitost vožnje i pomaže pri planiranju ruta.”;

| iv. | sljedeća točka umeće se ispred naslova ‚Dozvole C, C+E, C1, C1+E’:
  1.3.a   Cilj: sposobnost predviđanja i procjene rizika u prometu te prilagodba na rizike: | svijest o različitim uvjetima na cesti, u prometu i vremenskim uvjetima te prilagođavanje njima, predviđanje predstojećih događaja; znanje o tome kako pripremiti i planirati putovanje tijekom neuobičajenih vremenskih uvjeta; poznavanje upotrebe povezane sigurnosne opreme i znanje o tome kada se mora odgoditi ili otkazati putovanje zbog ekstremnih vremenskih prilika; prilagođavanje rizicima u prometu, uključujući opasno ponašanje u prometu ili rastresenu vožnju (zbog korištenja elektroničkih uređaja, konzumiranja hrane ili pića itd.); prepoznavanje opasnih situacija i prilagodba njima te sposobnost nošenja sa stresom koji one izazivaju, posebice s obzirom na dimenzije i masu vozilâ i ranjive sudionike u cestovnom prometu, kao što su pješaci, biciklisti i motorna vozila na dva kotača; |
| --- | --- | --- |

iv.

sljedeća točka umeće se ispred naslova ‚Dozvole C, C+E, C1, C1+E’:

1.3.a   Cilj: sposobnost predviđanja i procjene rizika u prometu te prilagodba na rizike:

svijest o različitim uvjetima na cesti, u prometu i vremenskim uvjetima te prilagođavanje njima, predviđanje predstojećih događaja; znanje o tome kako pripremiti i planirati putovanje tijekom neuobičajenih vremenskih uvjeta; poznavanje upotrebe povezane sigurnosne opreme i znanje o tome kada se mora odgoditi ili otkazati putovanje zbog ekstremnih vremenskih prilika; prilagođavanje rizicima u prometu, uključujući opasno ponašanje u prometu ili rastresenu vožnju (zbog korištenja elektroničkih uređaja, konzumiranja hrane ili pića itd.); prepoznavanje opasnih situacija i prilagodba njima te sposobnost nošenja sa stresom koji one izazivaju, posebice s obzirom na dimenzije i masu vozilâ i ranjive sudionike u cestovnom prometu, kao što su pješaci, biciklisti i motorna vozila na dva kotača;

| | utvrđivanje mogućih opasnih situacija i pravilno tumačenje načina na koje se te potencijalno opasne situacije mogu pretvoriti u situacije u kojima više nije moguće izbjeći sudare te odabir i provedba radnji kojima se povećavaju sigurnosni razmaci u tolikoj mjeri da je još uvijek moguće izbjeći sudar u slučaju nastanka potencijalnih opasnosti.”; |
| --- | --- |

utvrđivanje mogućih opasnih situacija i pravilno tumačenje načina na koje se te potencijalno opasne situacije mogu pretvoriti u situacije u kojima više nije moguće izbjeći sudare te odabir i provedba radnji kojima se povećavaju sigurnosni razmaci u tolikoj mjeri da je još uvijek moguće izbjeći sudar u slučaju nastanka potencijalnih opasnosti.”;

| v. | točka 1.4. zamjenjuje se sljedećim:
  1.4   Cilj: sposobnost utovara vozila uzimajući u obzir sigurnosne propise i ispravnu upotrebu vozila: | sile koje utječu na vozilo tijekom vožnje, upotreba prijenosnih odnosa mjenjača u skladu s opterećenjem vozila i karakteristikama ceste, upotreba automatskih sustava prijenosa, izračun nosivosti vozila ili skupine vozila, izračun ukupnog volumena, raspodjela opterećenja, posljedice preopterećenja osovine, stabilnost vozila i težište, vrste pakiranja i paleta; |
| --- | --- | --- |

v.

točka 1.4. zamjenjuje se sljedećim:

1.4   Cilj: sposobnost utovara vozila uzimajući u obzir sigurnosne propise i ispravnu upotrebu vozila:

sile koje utječu na vozilo tijekom vožnje, upotreba prijenosnih odnosa mjenjača u skladu s opterećenjem vozila i karakteristikama ceste, upotreba automatskih sustava prijenosa, izračun nosivosti vozila ili skupine vozila, izračun ukupnog volumena, raspodjela opterećenja, posljedice preopterećenja osovine, stabilnost vozila i težište, vrste pakiranja i paleta;

| | glavne kategorije robe koje je potrebno zaštititi, tehnike učvršćivanja i privezivanja, upotreba zaštitnih remena, provjera sredstava osiguranja, korištenje opreme za rukovanje teretom, postavljanje i uklanjanje cerade.”; |
| --- | --- |

glavne kategorije robe koje je potrebno zaštititi, tehnike učvršćivanja i privezivanja, upotreba zaštitnih remena, provjera sredstava osiguranja, korištenje opreme za rukovanje teretom, postavljanje i uklanjanje cerade.”;

| vi. | točka 1.5. zamjenjuje se sljedećim:
  1.5   Cilj: sposobnost osiguranja udobnosti i sigurnosti putnika:
  prilagođavanje uzdužnog i postranoga gibanja, poštovanje drugih sudionika u prometu, položaj na cesti, lagano kočenje, dinamika trzaja, korištenje posebnih infrastruktura (javne površine, namjenski trakovi), rješavanje sukoba između sigurne vožnje i drugih uloga vozača, interakcija s putnicima, posebnosti određenih skupina putnika (osobe s invaliditetom, djeca).”; |
| --- | --- |

vi.

točka 1.5. zamjenjuje se sljedećim:

1.5   Cilj: sposobnost osiguranja udobnosti i sigurnosti putnika:

prilagođavanje uzdužnog i postranoga gibanja, poštovanje drugih sudionika u prometu, položaj na cesti, lagano kočenje, dinamika trzaja, korištenje posebnih infrastruktura (javne površine, namjenski trakovi), rješavanje sukoba između sigurne vožnje i drugih uloga vozača, interakcija s putnicima, posebnosti određenih skupina putnika (osobe s invaliditetom, djeca).”;

| vii. | točka 1.6. zamjenjuje se sljedećim:
  1.6   Cilj: sposobnost utovara vozila uzimajući u obzir sigurnosne propise i ispravnu upotrebu vozila:
  sile koje utječu na vozilo tijekom vožnje, upotreba prijenosnih odnosa mjenjača u skladu s opterećenjem vozila i karakteristikama ceste, upotreba automatskih sustava prijenosa, izračun nosivosti vozila ili skupine vozila, raspodjela opterećenja, posljedice preopterećenja osovine, stabilnost vozila i težište.”; |
| --- | --- |

vii.

točka 1.6. zamjenjuje se sljedećim:

1.6   Cilj: sposobnost utovara vozila uzimajući u obzir sigurnosne propise i ispravnu upotrebu vozila:

sile koje utječu na vozilo tijekom vožnje, upotreba prijenosnih odnosa mjenjača u skladu s opterećenjem vozila i karakteristikama ceste, upotreba automatskih sustava prijenosa, izračun nosivosti vozila ili skupine vozila, raspodjela opterećenja, posljedice preopterećenja osovine, stabilnost vozila i težište.”;

| viii. | točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:
  2.1   Cilj: poznavanje socijalnog okoliša cestovnog prometa i propisa koji ga uređuju:
  najdulja neprekinuta vožnja specifična za prijevoznu djelatnost; načela, primjena i posljedice uredbi (EZ) br. 561/2006 (*2) i (EU) br. 165/2014 (*3) Europskog Parlamenta i Vijeća; kazne za neupotrebu, nepravilnu upotrebu tahografa ili neovlašteno rukovanje tahografom; poznavanje socijalnog okoliša cestovnog prometa: prava i obveze vozačâ u pogledu početne kvalifikacije i periodičnog osposobljavanja.

  (*2)  Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.)."


  (*3)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

viii.

točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:

2.1   Cilj: poznavanje socijalnog okoliša cestovnog prometa i propisa koji ga uređuju:

najdulja neprekinuta vožnja specifična za prijevoznu djelatnost; načela, primjena i posljedice uredbi (EZ) br. 561/2006 (*2) i (EU) br. 165/2014 (*3) Europskog Parlamenta i Vijeća; kazne za neupotrebu, nepravilnu upotrebu tahografa ili neovlašteno rukovanje tahografom; poznavanje socijalnog okoliša cestovnog prometa: prava i obveze vozačâ u pogledu početne kvalifikacije i periodičnog osposobljavanja.

(*2)  Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.)."

(*3)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).”;"

| ix. | točka 2.2. zamjenjuje se sljedećim:
  2.2   Cilj: poznavanje propisa o prijevozu robe:
  operativne licencije; dokumenti koji se moraju nalaziti u vozilu; zabrana korištenja određenih cesta; naknade za korištenje cesta; obveze na temelju tipskih ugovora o prijevozu robe; sastavljanje dokumenata od kojih se ugovor o prijevozu sastoji; dozvole za međunarodni prijevoz; obveze na temelju Konvencije o ugovoru o međunarodnom prijevozu robe cestom; sastavljanje međunarodnog teretnog lista; prelazak granica; otpremnici; posebni popratni dokumenti pri prijevozu robe.”; |
| --- | --- |

ix.

točka 2.2. zamjenjuje se sljedećim:

2.2   Cilj: poznavanje propisa o prijevozu robe:

operativne licencije; dokumenti koji se moraju nalaziti u vozilu; zabrana korištenja određenih cesta; naknade za korištenje cesta; obveze na temelju tipskih ugovora o prijevozu robe; sastavljanje dokumenata od kojih se ugovor o prijevozu sastoji; dozvole za međunarodni prijevoz; obveze na temelju Konvencije o ugovoru o međunarodnom prijevozu robe cestom; sastavljanje međunarodnog teretnog lista; prelazak granica; otpremnici; posebni popratni dokumenti pri prijevozu robe.”;

| x. | točka 3.7. zamjenjuje se sljedećim:
  3.7   Cilj: poznavanje gospodarskih uvjeta cestovnog prijevoza roba i organizacije tržišta:
  cestovni prijevoz u usporedbi s drugim načinima prijevoza (konkurencija, otpremnici), različite aktivnosti u cestovnom prometu (prijevoz za tuđi račun, prijevoz za vlastite potrebe, pomoćne prijevozne aktivnosti), organizacija glavnih vrsta prijevozničkih poduzeća i pomoćnih prijevoznih aktivnosti, različite prijevozne specijalizacije (cisterne, prijevoz pri određenoj temperaturi, opasne tvari, prijevoz životinja itd.), promjene u sektoru (diversifikacija usluga koje se pružaju, željeznice i ceste, podugovaranje itd.).”; |
| --- | --- |

x.

točka 3.7. zamjenjuje se sljedećim:

3.7   Cilj: poznavanje gospodarskih uvjeta cestovnog prijevoza roba i organizacije tržišta:

cestovni prijevoz u usporedbi s drugim načinima prijevoza (konkurencija, otpremnici), različite aktivnosti u cestovnom prometu (prijevoz za tuđi račun, prijevoz za vlastite potrebe, pomoćne prijevozne aktivnosti), organizacija glavnih vrsta prijevozničkih poduzeća i pomoćnih prijevoznih aktivnosti, različite prijevozne specijalizacije (cisterne, prijevoz pri određenoj temperaturi, opasne tvari, prijevoz životinja itd.), promjene u sektoru (diversifikacija usluga koje se pružaju, željeznice i ceste, podugovaranje itd.).”;

| xi. | točka 3.8. zamjenjuje se sljedećim:
  3.8   Cilj: poznavanje gospodarskih uvjeta cestovnog prijevoza putnika i organizacije tržišta:
  cestovni prijevoz putnika u usporedbi s drugim načinima prijevoza putnika (željeznica, osobni automobili), različite aktivnosti povezane s cestovnim prijevozom putnika, podizanje svijesti o invaliditetu, prelazak granica (međunarodni prijevoz), organizacija glavnih vrsta trgovačkih društava za cestovni prijevoz putnika.”; |
| --- | --- |

xi.

točka 3.8. zamjenjuje se sljedećim:

3.8   Cilj: poznavanje gospodarskih uvjeta cestovnog prijevoza putnika i organizacije tržišta:

cestovni prijevoz putnika u usporedbi s drugim načinima prijevoza putnika (željeznica, osobni automobili), različite aktivnosti povezane s cestovnim prijevozom putnika, podizanje svijesti o invaliditetu, prelazak granica (međunarodni prijevoz), organizacija glavnih vrsta trgovačkih društava za cestovni prijevoz putnika.”;

| (b) | odjeljak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.1   Opcija koja obuhvaća i pohađanje tečaja i provjeru znanja
  Početna kvalifikacija mora uključivati poduku iz svih predmeta navedenih na popisu iz odjeljka 1. Trajanje poduke za stjecanje početne kvalifikacije mora iznositi 280 sati.
  Svaki kandidat za vozača mora odraditi najmanje 20 sati individualne vožnje u vozilu odgovarajuće kategorije koje ispunjava barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.
  Tijekom individualne vožnje uz kandidata za vozača mora biti instruktor zaposlen u odobrenom centru za osposobljavanje. Svaki kandidat za vozača smije voziti najviše osam sati od 20 sati individualne vožnje na posebnom terenu ili visokokvalitetnom simulatoru kako bi se ocijenila njegova osposobljenost za racionalnu vožnju na temelju sigurnosnih propisa, posebno s obzirom na upravljanje vozilom u različitim uvjetima na cesti i promjenama tih uvjeta ovisno o vremenskim prilikama, dobu dana ili noći te sposobnost optimizacije potrošnje goriva.
  Države članice mogu dopustiti da se dio osposobljavanja provodi u odobrenom centru za osposobljavanje s pomoću alata ICT-a, poput e-učenja, istodobno osiguravajući održavanje visoke kvalitete i djelotvornosti osposobljavanja te odabirući predmete u kojima se alati ICT-a mogu upotrijebiti na najdjelotvorniji način. Države članice posebno zahtijevaju pouzdanu identifikaciju korisnika i odgovarajuća sredstva kontrole. Specifično osposobljavanje koje se zahtijeva na temelju drugog zakonodavstva Unije države članice mogu uračunati kao dio osposobljavanja. To uključuje, ali nije ograničeno na, osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4), osposobljavanje o podizanju svijesti o invaliditetu na temelju Uredbe (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) i osposobljavanje o prijevozu životinja na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 (*6).
  Za vozače iz članka 5. stavka 5. obuka za stjecanje početne kvalifikacije mora trajati 70 sati, uključujući pet sati individualne vožnje.
  Na kraju tog osposobljavanja nadležna tijela država članica ili subjekt koji ona odrede provode pisanu ili usmenu provjeru znanja vozača. Provjera znanja mora sadržavati barem po jedno pitanje o svakom od ciljeva navedenih na popisu predmeta iz odjeljka 1.

  (*4)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.)."


  (*5)  Uredba (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 55, 28.2.2011., str. 1.)."


  (*6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (SL L 3, 5.1.2005., str. 1.).”;" |
| --- | --- | --- |

(b)

odjeljak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:

„2.1   Opcija koja obuhvaća i pohađanje tečaja i provjeru znanja

Početna kvalifikacija mora uključivati poduku iz svih predmeta navedenih na popisu iz odjeljka 1. Trajanje poduke za stjecanje početne kvalifikacije mora iznositi 280 sati.

Svaki kandidat za vozača mora odraditi najmanje 20 sati individualne vožnje u vozilu odgovarajuće kategorije koje ispunjava barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.

Tijekom individualne vožnje uz kandidata za vozača mora biti instruktor zaposlen u odobrenom centru za osposobljavanje. Svaki kandidat za vozača smije voziti najviše osam sati od 20 sati individualne vožnje na posebnom terenu ili visokokvalitetnom simulatoru kako bi se ocijenila njegova osposobljenost za racionalnu vožnju na temelju sigurnosnih propisa, posebno s obzirom na upravljanje vozilom u različitim uvjetima na cesti i promjenama tih uvjeta ovisno o vremenskim prilikama, dobu dana ili noći te sposobnost optimizacije potrošnje goriva.

Države članice mogu dopustiti da se dio osposobljavanja provodi u odobrenom centru za osposobljavanje s pomoću alata ICT-a, poput e-učenja, istodobno osiguravajući održavanje visoke kvalitete i djelotvornosti osposobljavanja te odabirući predmete u kojima se alati ICT-a mogu upotrijebiti na najdjelotvorniji način. Države članice posebno zahtijevaju pouzdanu identifikaciju korisnika i odgovarajuća sredstva kontrole. Specifično osposobljavanje koje se zahtijeva na temelju drugog zakonodavstva Unije države članice mogu uračunati kao dio osposobljavanja. To uključuje, ali nije ograničeno na, osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4), osposobljavanje o podizanju svijesti o invaliditetu na temelju Uredbe (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) i osposobljavanje o prijevozu životinja na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 (*6).

Za vozače iz članka 5. stavka 5. obuka za stjecanje početne kvalifikacije mora trajati 70 sati, uključujući pet sati individualne vožnje.

Na kraju tog osposobljavanja nadležna tijela država članica ili subjekt koji ona odrede provode pisanu ili usmenu provjeru znanja vozača. Provjera znanja mora sadržavati barem po jedno pitanje o svakom od ciljeva navedenih na popisu predmeta iz odjeljka 1.

(*4)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.)."

(*5)  Uredba (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 55, 28.2.2011., str. 1.)."

(*6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (SL L 3, 5.1.2005., str. 1.).”;"

| ii. | u točki 2.2. podtočki (b) drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Vozilo koje se koristi za provjeru vještina i ponašanja mora ispunjavati barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.”; |
| --- | --- |

ii.

u točki 2.2. podtočki (b) drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Vozilo koje se koristi za provjeru vještina i ponašanja mora ispunjavati barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.”;

| (c) | odjeljci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:


  „Odjeljak 3.: Ubrzana početna kvalifikacija predviđena u članku 3. stavku 2.

  Ubrzana početna kvalifikacija mora obuhvaćati poduku iz svih predmeta navedenih na popisu iz odjeljka 1. Trajanje poduke mora iznositi 140 sati.
  Svaki kandidat za vozača mora odraditi najmanje 10 sati individualne vožnje u vozilu odgovarajuće kategorije koje ispunjava barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.
  Tijekom individualne vožnje uz kandidata za vozača mora biti instruktor zaposlen u odobrenom centru za osposobljavanje. Svaki kandidat za vozača smije voziti najviše četiri sata od 10 sati individualne vožnje na posebnom terenu ili visokokvalitetnom simulatoru kako bi se ocijenila njegova osposobljenost za racionalnu vožnju na temelju sigurnosnih propisa, posebno s obzirom na upravljanje vozilom u različitim uvjetima na cesti i promjenama tih uvjeta ovisno o vremenskim prilikama, dobu dana ili noći te sposobnost optimizacije potrošnje goriva.
  Odredbe četvrtog stavka točke 2.1. primjenjuju se i na ubrzanu početnu kvalifikaciju.
  Za vozače iz članka 5. stavka 5. obuka za ubrzanu početnu kvalifikaciju mora trajati 35 sati, uključujući 2,5 sata individualne vožnje.
  Na kraju tog osposobljavanja nadležna tijela država članica ili subjekt koji ona odrede provodi pisanu ili usmenu provjeru znanja vozača. Provjera znanja mora sadržavati barem po jedno pitanje o svakom od ciljeva navedenih na popisu predmeta iz odjeljka 1.

  Odjeljak 4.: Obvezno periodično osposobljavanje predviđeno u članku 3. stavku 1. točki (b)

  Tečajeve obveznog periodičnog osposobljavanja moraju organizirati odobreni centri za osposobljavanje. Navedeni tečajevi moraju trajati po 35 sati svakih pet godina u blokovima od po najmanje sedam sati, koji se mogu raspodijeliti na dva uzastopna dana. Pri primjeni e-učenja odobreni centar za osposobljavanje osigurava održavanje odgovarajuća kvaliteta osposobljavanja, između ostalog i odabirom predmeta u kojima se alati ICT-a mogu upotrijebiti na najdjelotvorniji način. Države članice posebno zahtijevaju pouzdanu identifikaciju korisnika i odgovarajuća sredstva kontrole. Najduže dopušteno trajanje e-učenja je 12 sati. Najmanje jedan blok u sklopu tečaja osposobljavanja mora obuhvatiti predmet povezan sa sigurnošću prometa na cestama. Sadržajem osposobljavanja moraju se uzeti u obzir potrebe za osposobljavanjem koje su specifične za operacije prijevoza koje izvršava vozač, kao i relevantne pravne i tehnološke promjene te bi se njime u najvećoj mogućoj mjeri trebale uzeti u obzir posebne potrebe vozača u pogledu osposobljavanja. Tijekom 35 sati trebalo bi obraditi niz različitih predmeta, uključujući ponavljanje osposobljavanja ako se pokaže da je vozaču potrebno posebno dopunsko osposobljavanje.
  Države članice mogu razmotriti da završeno specifično osposobljavanje koje se zahtijeva na temelju drugog zakonodavstva Unije uračunaju kao najviše jedan od propisanih sedmosatnih blokova. To uključuje, ali nije ograničeno na, osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ, osposobljavanje o prijevozu životinja na temelju Uredbe (EZ) br. 1/2005 te osposobljavanje o podizanju svijesti o invaliditetu u okviru osposobljavanja za prijevoz putnika na temelju Uredbe (EU) br. 181/2011. Međutim, države članice mogu odlučiti da se završeno specifično osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ, uračunava kao dva sedmosatna bloka, pod uvjetom da je to jedino dodatno osposobljavanje koje se uzima u obzir u sklopu periodičnog osposobljavanja.”; |
| --- | --- |

(c)

odjeljci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„Odjeljak 3.: Ubrzana početna kvalifikacija predviđena u članku 3. stavku 2.

Ubrzana početna kvalifikacija mora obuhvaćati poduku iz svih predmeta navedenih na popisu iz odjeljka 1. Trajanje poduke mora iznositi 140 sati.

Svaki kandidat za vozača mora odraditi najmanje 10 sati individualne vožnje u vozilu odgovarajuće kategorije koje ispunjava barem zahtjeve za testna vozila utvrđene u Direktivi 2006/126/EZ.

Tijekom individualne vožnje uz kandidata za vozača mora biti instruktor zaposlen u odobrenom centru za osposobljavanje. Svaki kandidat za vozača smije voziti najviše četiri sata od 10 sati individualne vožnje na posebnom terenu ili visokokvalitetnom simulatoru kako bi se ocijenila njegova osposobljenost za racionalnu vožnju na temelju sigurnosnih propisa, posebno s obzirom na upravljanje vozilom u različitim uvjetima na cesti i promjenama tih uvjeta ovisno o vremenskim prilikama, dobu dana ili noći te sposobnost optimizacije potrošnje goriva.

Odredbe četvrtog stavka točke 2.1. primjenjuju se i na ubrzanu početnu kvalifikaciju.

Za vozače iz članka 5. stavka 5. obuka za ubrzanu početnu kvalifikaciju mora trajati 35 sati, uključujući 2,5 sata individualne vožnje.

Na kraju tog osposobljavanja nadležna tijela država članica ili subjekt koji ona odrede provodi pisanu ili usmenu provjeru znanja vozača. Provjera znanja mora sadržavati barem po jedno pitanje o svakom od ciljeva navedenih na popisu predmeta iz odjeljka 1.

Odjeljak 4.: Obvezno periodično osposobljavanje predviđeno u članku 3. stavku 1. točki (b)

Tečajeve obveznog periodičnog osposobljavanja moraju organizirati odobreni centri za osposobljavanje. Navedeni tečajevi moraju trajati po 35 sati svakih pet godina u blokovima od po najmanje sedam sati, koji se mogu raspodijeliti na dva uzastopna dana. Pri primjeni e-učenja odobreni centar za osposobljavanje osigurava održavanje odgovarajuća kvaliteta osposobljavanja, između ostalog i odabirom predmeta u kojima se alati ICT-a mogu upotrijebiti na najdjelotvorniji način. Države članice posebno zahtijevaju pouzdanu identifikaciju korisnika i odgovarajuća sredstva kontrole. Najduže dopušteno trajanje e-učenja je 12 sati. Najmanje jedan blok u sklopu tečaja osposobljavanja mora obuhvatiti predmet povezan sa sigurnošću prometa na cestama. Sadržajem osposobljavanja moraju se uzeti u obzir potrebe za osposobljavanjem koje su specifične za operacije prijevoza koje izvršava vozač, kao i relevantne pravne i tehnološke promjene te bi se njime u najvećoj mogućoj mjeri trebale uzeti u obzir posebne potrebe vozača u pogledu osposobljavanja. Tijekom 35 sati trebalo bi obraditi niz različitih predmeta, uključujući ponavljanje osposobljavanja ako se pokaže da je vozaču potrebno posebno dopunsko osposobljavanje.

Države članice mogu razmotriti da završeno specifično osposobljavanje koje se zahtijeva na temelju drugog zakonodavstva Unije uračunaju kao najviše jedan od propisanih sedmosatnih blokova. To uključuje, ali nije ograničeno na, osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ, osposobljavanje o prijevozu životinja na temelju Uredbe (EZ) br. 1/2005 te osposobljavanje o podizanju svijesti o invaliditetu u okviru osposobljavanja za prijevoz putnika na temelju Uredbe (EU) br. 181/2011. Međutim, države članice mogu odlučiti da se završeno specifično osposobljavanje o prijevozu opasnih tvari, koje se zahtijeva na temelju Direktive 2008/68/EZ, uračunava kao dva sedmosatna bloka, pod uvjetom da je to jedino dodatno osposobljavanje koje se uzima u obzir u sklopu periodičnog osposobljavanja.”;

| 2. | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „ODREDBE O OBRASCU EUROPSKE UNIJE ZA VOZAČKU KARTICU O KVALIFIKACIJAMA”; |
| --- | --- | --- |

2.

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„ODREDBE O OBRASCU EUROPSKE UNIJE ZA VOZAČKU KARTICU O KVALIFIKACIJAMA”;

| (b) | odjeljak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | u odnosu na prvu stranu vozačke kartice o kvalifikacijama:






  — | u točki (d) podtočka 9. zamjenjuje se sljedećim:







  „9. | kategorije vozila za koje vozač ispunjava zahtjeve u pogledu početne kvalifikacije i periodičnog osposobljavanja;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

odjeljak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

u odnosu na prvu stranu vozačke kartice o kvalifikacijama:

—

u točki (d) podtočka 9. zamjenjuje se sljedećim:

„9.

| — | u točki (e) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:


  „naslov ‚obrazac Europske unije’ na jeziku ili jezicima države članice koja izdaje karticu, te naslov ‚vozačka kartica o kvalifikacijama’ na drugim službenim jezicima Unije, tiskan u plavoj boji tako da čini pozadinu kartice:”; |
| --- | --- |

—

u točki (e) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„naslov ‚obrazac Europske unije’ na jeziku ili jezicima države članice koja izdaje karticu, te naslov ‚vozačka kartica o kvalifikacijama’ na drugim službenim jezicima Unije, tiskan u plavoj boji tako da čini pozadinu kartice:”;

| ii. | u odnosu drugu stranu vozačke kartice o kvalifikacijama, u točki (a) podtočke 9. i 10. zamjenjuju se sljedećim:






  „9. | kategorije vozila za koje vozač ispunjava zahtjeve u pogledu početne kvalifikacije i periodičnog osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

ii.

u odnosu drugu stranu vozačke kartice o kvalifikacijama, u točki (a) podtočke 9. i 10. zamjenjuju se sljedećim:

„9.

kategorije vozila za koje vozač ispunjava zahtjeve u pogledu početne kvalifikacije i periodičnog osposobljavanja;

| 10. | usklađenu oznaku „95” Unije predviđenu u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ;”; |
| --- | --- |

10.

usklađenu oznaku „95” Unije predviđenu u Prilogu I. Direktivi 2006/126/EZ;”;

| (c) | Odjeljak 4. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „OBRAZAC EUROPSKE UNIJE ZA VOZAČKU KARTICU O KVALFIKACIJAMA”; |
| --- | --- | --- |

(c)

Odjeljak 4. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„OBRAZAC EUROPSKE UNIJE ZA VOZAČKU KARTICU O KVALFIKACIJAMA”;

| ii. | na drugoj strani obrasca, pod brojem 10., tekst „Oznaka Zajednice” zamjenjuje se tekstom „Oznaka Unije”; |
| --- | --- |

ii.

na drugoj strani obrasca, pod brojem 10., tekst „Oznaka Zajednice” zamjenjuje se tekstom „Oznaka Unije”;

| (d) | Dodaje se sljedeći odjeljak:
  „5.   Prijelazne odredbe
  Vozačke kartice o kvalifikacijama izdane prije 23. svibnja 2020. valjane su do njihova datuma isteka.”. |
| --- | --- |

(d)

Dodaje se sljedeći odjeljak:

„5.   Prijelazne odredbe

Vozačke kartice o kvalifikacijama izdane prije 23. svibnja 2020. valjane su do njihova datuma isteka.”.

| 3. | Dodaje se sljedeći Prilog:


  „PRILOG III.

  KORELACIJSKA TABLICA ZA UPUĆIVANJA NA ODREĐENE KATEGORIJE VOZAČKIH DOZVOLA







  Upućivanje u ovoj Direktivi | Upućivanje u Direktivi 2006/126/EZ |
| --- | --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

3.

Dodaje se sljedeći Prilog:

„PRILOG III.

KORELACIJSKA TABLICA ZA UPUĆIVANJA NA ODREĐENE KATEGORIJE VOZAČKIH DOZVOLA

Upućivanje u ovoj Direktivi

Upućivanje u Direktivi 2006/126/EZ

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

(*1)  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 111, 6.5.2008., str. 1.).”;

*1

(*2)  Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.).

*2

(*3)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).”;

*3

(*4)  Direktiva 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu opasnih tvari (SL L 260, 30.9.2008., str. 13.).

*4

(*5)  Uredba (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 55, 28.2.2011., str. 1.).

*5

(*6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (SL L 3, 5.1.2005., str. 1.).”;”

*6

---

ODLUKE

| 2.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | L 112/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

L 112/42

---

ODLUKA (EU) 2018/646 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 18. travnja 2018.

o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | U potrazi za zaposlenjem ili pri donošenju odluka o učenju, studiranju ili radu pojedincima su potrebni pristup informacijama i profesionalno usmjeravanje o tome koje su im mogućnosti dostupne, o načinima na koje mogu procijeniti svoje vještine i o načinima na koje mogu predstaviti informacije o svojim vještinama i kvalifikacijama. |
| --- | --- |

(1)

U potrazi za zaposlenjem ili pri donošenju odluka o učenju, studiranju ili radu pojedincima su potrebni pristup informacijama i profesionalno usmjeravanje o tome koje su im mogućnosti dostupne, o načinima na koje mogu procijeniti svoje vještine i o načinima na koje mogu predstaviti informacije o svojim vještinama i kvalifikacijama.

| (2) | Razlike u definicijama, formatima dokumenata, jezicima te metodama procjene i vrednovanja velik su izazov za pojedince, poslodavce i nadležna tijela i organe. Do tih izazova uglavnom dolazi kad pojedinci prelaze iz zemlje u zemlju, uključujući treće zemlje, ali i kad traže novo radno mjesto, počinju učiti ili upravljati svojom karijerom. Za rješavanje tih izazova važne su jasne i široko dostupne informacije, zajednička vizija te poboljšana transparentnost vještina i kvalifikacija. |
| --- | --- |

(2)

Razlike u definicijama, formatima dokumenata, jezicima te metodama procjene i vrednovanja velik su izazov za pojedince, poslodavce i nadležna tijela i organe. Do tih izazova uglavnom dolazi kad pojedinci prelaze iz zemlje u zemlju, uključujući treće zemlje, ali i kad traže novo radno mjesto, počinju učiti ili upravljati svojom karijerom. Za rješavanje tih izazova važne su jasne i široko dostupne informacije, zajednička vizija te poboljšana transparentnost vještina i kvalifikacija.

| (3) | U Novom programu vještina za Europu, koji je Komisija usvojila 10. lipnja 2016., pozivaju se države članice, socijalni partneri, industrija i ostali dionici da zajedno rade na deset mjera za poboljšanje kvalitete i relevantnosti stjecanja vještina, za povećanje vidljivosti i usporedivosti vještina te poboljšanje informacija o vještinama, a posebno informacija potrebnih radi boljeg izbora zanimanja. Revizija okvira Europass predložena je kao jedna od deset mjera koje tvore ključan put prema postizanju i podržavanju tih ciljeva. |
| --- | --- |

(3)

U Novom programu vještina za Europu, koji je Komisija usvojila 10. lipnja 2016., pozivaju se države članice, socijalni partneri, industrija i ostali dionici da zajedno rade na deset mjera za poboljšanje kvalitete i relevantnosti stjecanja vještina, za povećanje vidljivosti i usporedivosti vještina te poboljšanje informacija o vještinama, a posebno informacija potrebnih radi boljeg izbora zanimanja. Revizija okvira Europass predložena je kao jedna od deset mjera koje tvore ključan put prema postizanju i podržavanju tih ciljeva.

| (4) | Odlukom br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je okvir za rješavanje izazova povezanih s traženjem zaposlenja, započinjanjem učenja i upravljanjem karijerom. Cilj Odluke bilo je postizanje bolje transparentnosti kvalifikacija i kompetencija putem portfelja dokumenata nazvanog „Europass”, kojim se pojedinci mogu dobrovoljno služiti. Tom odlukom uspostavljena su i nacionalna tijela, poznata kao nacionalni centri Europass, radi provedbe okvira Europass. |
| --- | --- |

(4)

Odlukom br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je okvir za rješavanje izazova povezanih s traženjem zaposlenja, započinjanjem učenja i upravljanjem karijerom. Cilj Odluke bilo je postizanje bolje transparentnosti kvalifikacija i kompetencija putem portfelja dokumenata nazvanog „Europass”, kojim se pojedinci mogu dobrovoljno služiti. Tom odlukom uspostavljena su i nacionalna tijela, poznata kao nacionalni centri Europass, radi provedbe okvira Europass.

| (5) | Radi postizanja svog glavnog cilja okvir Europass usmjeren je na alate za dokumentiranje vještina i kvalifikacija. Ti se alati naširoko primjenjuju putem Europass informacijskog sustava na internetu. |
| --- | --- |

(5)

Radi postizanja svog glavnog cilja okvir Europass usmjeren je na alate za dokumentiranje vještina i kvalifikacija. Ti se alati naširoko primjenjuju putem Europass informacijskog sustava na internetu.

| (6) | Nacionalni centri Europass pružaju podršku korisnicima i promiču dokumentiranje vještina i kvalifikacija. Mreža Euroguidance, kojom se promiče europska dimenzija u profesionalnom usmjeravanju i koja pruža visokokvalitetne informacije o cjeloživotnom profesionalnom usmjeravanju i transnacionalnoj mobilnosti u svrhu učenja, također je doprinijela razvoju pružanja informacija o alatima Unije za vještine i kvalifikacije. Nacionalne koordinacijske točke za Europski kvalifikacijski okvir podupiru nacionalna tijela u povezivanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom („EQF”) te su usredotočene na približavanje EQF-a pojedincima i organizacijama. Trebalo bi osigurati potporu tim nacionalnim službama, i njihovu bolju koordinaciju, kako bi se povećao njihov utjecaj, uz istodobno poštovanje raznolikosti nacionalnih sustava. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalni centri Europass pružaju podršku korisnicima i promiču dokumentiranje vještina i kvalifikacija. Mreža Euroguidance, kojom se promiče europska dimenzija u profesionalnom usmjeravanju i koja pruža visokokvalitetne informacije o cjeloživotnom profesionalnom usmjeravanju i transnacionalnoj mobilnosti u svrhu učenja, također je doprinijela razvoju pružanja informacija o alatima Unije za vještine i kvalifikacije. Nacionalne koordinacijske točke za Europski kvalifikacijski okvir podupiru nacionalna tijela u povezivanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira i sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom („EQF”) te su usredotočene na približavanje EQF-a pojedincima i organizacijama. Trebalo bi osigurati potporu tim nacionalnim službama, i njihovu bolju koordinaciju, kako bi se povećao njihov utjecaj, uz istodobno poštovanje raznolikosti nacionalnih sustava.

| (7) | U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću od 19. prosinca 2013. o evaluaciji Europassa Komisija je zaključila da misija nacionalnih centara za Europass za podizanje razine osviještenosti o Europassu i pružanje potrebnih informacija zainteresiranim stranama čini zadovoljavajući model provedbe Europassa. Međutim, Komisija je također zaključila da većina alata Europassa i dalje ne dopire do svih potencijalnih korisnika i nema jednak doseg u geografskom pogledu i u pogledu dobnih skupina te da bi se boljom koordinacijom i integracijom usluga za potporu profesionalnom usmjeravanju i mobilnosti unutar okvira Europass omogućilo obuhvaćanjevećeg broja potencijalnih korisnika. |
| --- | --- |

(7)

U svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću od 19. prosinca 2013. o evaluaciji Europassa Komisija je zaključila da misija nacionalnih centara za Europass za podizanje razine osviještenosti o Europassu i pružanje potrebnih informacija zainteresiranim stranama čini zadovoljavajući model provedbe Europassa. Međutim, Komisija je također zaključila da većina alata Europassa i dalje ne dopire do svih potencijalnih korisnika i nema jednak doseg u geografskom pogledu i u pogledu dobnih skupina te da bi se boljom koordinacijom i integracijom usluga za potporu profesionalnom usmjeravanju i mobilnosti unutar okvira Europass omogućilo obuhvaćanjevećeg broja potencijalnih korisnika.

| (8) | Dokazi pokazuju da se Europassom koriste društvene skupine s visokom razinom digitalne pismenosti, dok skupine u nepovoljnijem položaju, kao što su osobe s nižom razinom obrazovanja, starije osobe ili dugotrajno nezaposlene osobe, često nisu svjesne postojanja Europassa i njegovih alata i stoga od njega ne mogu imati koristi. |
| --- | --- |

(8)

Dokazi pokazuju da se Europassom koriste društvene skupine s visokom razinom digitalne pismenosti, dok skupine u nepovoljnijem položaju, kao što su osobe s nižom razinom obrazovanja, starije osobe ili dugotrajno nezaposlene osobe, često nisu svjesne postojanja Europassa i njegovih alata i stoga od njega ne mogu imati koristi.

| (9) | Portfelj Europass jedan je u nizu alata i instrumenata uspostavljenih na razini Unije radi unaprjeđenja transparentnosti i razumijevanja vještina i kvalifikacija. |
| --- | --- |

(9)

Portfelj Europass jedan je u nizu alata i instrumenata uspostavljenih na razini Unije radi unaprjeđenja transparentnosti i razumijevanja vještina i kvalifikacija.

| (10) | Portfelj Europass sastoji se od pet obrazaca dokumenata. Obrascem za životopis Europass omogućuje se pojedincima da sastave svoj životopis u standardiziranom formatu. Od 2004., kada je nastao životopis Europass, na internetu je izrađeno više od 100 milijuna životopisa Europass. Dvama obrascima za dodatke ispravama o kvalifikacijama, odnosno dodatkom diplomi Europass i dodatkom svjedodžbi Europass, pružaju se informacije o sadržaju i ishodima učenja povezanima s kvalifikacijom, kao i o obrazovnom sustavu zemlje koja izdaje tu kvalifikaciju. Jezična putovnica Europass upotrebljava se za opisivanje jezičnih vještina. U obrascu dokumenta o mobilnosti Europass opisuju se vještine stečene u inozemstvu tijekom iskustva mobilnosti za potrebe učenja ili rada. |
| --- | --- |

(10)

Portfelj Europass sastoji se od pet obrazaca dokumenata. Obrascem za životopis Europass omogućuje se pojedincima da sastave svoj životopis u standardiziranom formatu. Od 2004., kada je nastao životopis Europass, na internetu je izrađeno više od 100 milijuna životopisa Europass. Dvama obrascima za dodatke ispravama o kvalifikacijama, odnosno dodatkom diplomi Europass i dodatkom svjedodžbi Europass, pružaju se informacije o sadržaju i ishodima učenja povezanima s kvalifikacijom, kao i o obrazovnom sustavu zemlje koja izdaje tu kvalifikaciju. Jezična putovnica Europass upotrebljava se za opisivanje jezičnih vještina. U obrascu dokumenta o mobilnosti Europass opisuju se vještine stečene u inozemstvu tijekom iskustva mobilnosti za potrebe učenja ili rada.

| (11) | Preporukom Vijeća od 22. svibnja 2017. (4) pružen je zajednički referentni okvir za pomoć pojedincima i organizacijama pri usporedbi različitih sustava kvalifikacija i razina kvalifikacija u tim sustavima. |
| --- | --- |

(11)

Preporukom Vijeća od 22. svibnja 2017. (4) pružen je zajednički referentni okvir za pomoć pojedincima i organizacijama pri usporedbi različitih sustava kvalifikacija i razina kvalifikacija u tim sustavima.

| (12) | Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. (5) države članice pozvane su da do 2018., u skladu s nacionalnim okolnostima i osobitostima te na način koji smatraju prikladnim uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja, kojima će se pojedincima omogućiti vrednovanje njihova znanja, vještina i kompetencija koje su stekli u okviru neformalnog i informalnog učenja te priznavanje cjelovitih kvalifikacija ili, kada je to primjenjivo, djelomičnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

(12)

Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. (5) države članice pozvane su da do 2018., u skladu s nacionalnim okolnostima i osobitostima te na način koji smatraju prikladnim uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja, kojima će se pojedincima omogućiti vrednovanje njihova znanja, vještina i kompetencija koje su stekli u okviru neformalnog i informalnog učenja te priznavanje cjelovitih kvalifikacija ili, kada je to primjenjivo, djelomičnih kvalifikacija.

| (13) | U Rezoluciji Vijeća od 28. svibnja 2004. o jačanju politika, sustava i praksi u području cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja istaknuti su ključni ciljevi politike cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja za sve građane Unije. U Rezoluciji Vijeća od 21. studenoga 2008. (6) ističe se važnost profesionalnog usmjeravanja za cjeloživotno učenje. |
| --- | --- |

(13)

U Rezoluciji Vijeća od 28. svibnja 2004. o jačanju politika, sustava i praksi u području cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja istaknuti su ključni ciljevi politike cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja za sve građane Unije. U Rezoluciji Vijeća od 21. studenoga 2008. (6) ističe se važnost profesionalnog usmjeravanja za cjeloživotno učenje.

| (14) | Portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama u Europi omogućuje pristup informacijama o mogućnostima učenja i kvalifikacijama koje nude različiti obrazovni sustavi u Europi te o usporedbi nacionalnih okvira kvalifikacija s pomoću EQF-a. |
| --- | --- |

(14)

Portal o mogućnostima učenja i kvalifikacijama u Europi omogućuje pristup informacijama o mogućnostima učenja i kvalifikacijama koje nude različiti obrazovni sustavi u Europi te o usporedbi nacionalnih okvira kvalifikacija s pomoću EQF-a.

| (15) | Europska panorama vještina izvor je informacija o vještinama za različita zanimanja i pojedinačne industrije, uključujući potražnju i ponudu na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(15)

Europska panorama vještina izvor je informacija o vještinama za različita zanimanja i pojedinačne industrije, uključujući potražnju i ponudu na nacionalnoj razini.

| (16) | Analiza slobodnih radnih mjesta i drugih trendova na tržištu rada široko je prihvaćen način prikupljanja informacija o vještinama kako bi se shvatili nedostatci i manjak vještina te neusklađenosti u pogledu kvalifikacija. |
| --- | --- |

(16)

Analiza slobodnih radnih mjesta i drugih trendova na tržištu rada široko je prihvaćen način prikupljanja informacija o vještinama kako bi se shvatili nedostatci i manjak vještina te neusklađenosti u pogledu kvalifikacija.

| (17) | Višejezična Europska klasifikacija vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja („ESCO”), koju je Komisija razvila i koju redovito ažurira u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima, namijenjena je promicanju transparentnosti vještina i kvalifikacija za obrazovanje i osposobljavanje, kao i za potrebe zaposlenja. Nakon odgovarajućih ispitivanja i uzimajući u obzir stajališta država članica, Komisija bi se mogla koristiti ESCO-om u okviru Europassa; države članice koriste se ESCO-om na dobrovoljnoj osnovi, nakon što provedu ispitivanja i evaluacije. |
| --- | --- |

(17)

Višejezična Europska klasifikacija vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja („ESCO”), koju je Komisija razvila i koju redovito ažurira u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima, namijenjena je promicanju transparentnosti vještina i kvalifikacija za obrazovanje i osposobljavanje, kao i za potrebe zaposlenja. Nakon odgovarajućih ispitivanja i uzimajući u obzir stajališta država članica, Komisija bi se mogla koristiti ESCO-om u okviru Europassa; države članice koriste se ESCO-om na dobrovoljnoj osnovi, nakon što provedu ispitivanja i evaluacije.

| (18) | Europska mreža službi za zapošljavanje („EURES”) uspostavljena Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kooperativna je mreža za razmjenu informacija i olakšavanje interakcije između tražitelja zaposlenja i poslodavaca. Njome se omogućuje besplatna pomoć tražiteljima zaposlenja koji žele odseliti u drugu zemlju te se pomaže poslodavcima koji žele zaposliti radnike iz drugih zemalja. Sinergijama i suradnjom između portalâ Europass i EURES mogao bi se ojačati učinak obiju usluga. |
| --- | --- |

(18)

Europska mreža službi za zapošljavanje („EURES”) uspostavljena Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (7) kooperativna je mreža za razmjenu informacija i olakšavanje interakcije između tražitelja zaposlenja i poslodavaca. Njome se omogućuje besplatna pomoć tražiteljima zaposlenja koji žele odseliti u drugu zemlju te se pomaže poslodavcima koji žele zaposliti radnike iz drugih zemalja. Sinergijama i suradnjom između portalâ Europass i EURES mogao bi se ojačati učinak obiju usluga.

| (19) | Postupcima na tržištu rada poput objave slobodnih radnih mjesta, prijava za radna mjesta, procjene vještina i zapošljavanja sve se više upravlja na internetu s pomoću alata u okviru kojih se upotrebljavaju društveni mediji, velike količine podataka i druge tehnologije. Odabir kandidata obavlja se s pomoću alata i postupaka kojima se pretražuju informacije o vještinama i kvalifikacijama stečenima u okviru formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja. |
| --- | --- |

(19)

Postupcima na tržištu rada poput objave slobodnih radnih mjesta, prijava za radna mjesta, procjene vještina i zapošljavanja sve se više upravlja na internetu s pomoću alata u okviru kojih se upotrebljavaju društveni mediji, velike količine podataka i druge tehnologije. Odabir kandidata obavlja se s pomoću alata i postupaka kojima se pretražuju informacije o vještinama i kvalifikacijama stečenima u okviru formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja.

| (20) | Formalno, neformalno i informalno učenje također se trenutno provodi u novim oblicima i okruženjima, a nude ih različiti pružatelji tih usluga, posebno upotrebom digitalnih tehnologija i platformi, učenja na daljinu, e-učenja, uzajamnog učenja te masovnih otvorenih internetskih tečajeva i otvorenih obrazovnih sadržaja. Nadalje, vještine, iskustva i postignuća u učenju priznaju se u različitim oblicima, primjerice u obliku otvorenih digitalnih znački. Digitalne tehnologije upotrebljavaju se i za vještine koje se stječu neformalnim učenjem kao što su rad s mladima i volonterski rad. |
| --- | --- |

(20)

Formalno, neformalno i informalno učenje također se trenutno provodi u novim oblicima i okruženjima, a nude ih različiti pružatelji tih usluga, posebno upotrebom digitalnih tehnologija i platformi, učenja na daljinu, e-učenja, uzajamnog učenja te masovnih otvorenih internetskih tečajeva i otvorenih obrazovnih sadržaja. Nadalje, vještine, iskustva i postignuća u učenju priznaju se u različitim oblicima, primjerice u obliku otvorenih digitalnih znački. Digitalne tehnologije upotrebljavaju se i za vještine koje se stječu neformalnim učenjem kao što su rad s mladima i volonterski rad.

| (21) | Za potrebe ove Odluke, vještine se razmatraju u širokom smislu i obuhvaćaju sve što osoba zna, razumije i zna raditi. Vještine se odnose na različite vrste ishoda učenja, uključujući znanje i kompetencije, kao i mogućnost primjene znanja te korištenje znanja i iskustva radi ispunjavanja zadaća i rješavanja problema. Uz priznatu važnost stručnih vještina, prepoznato je da transverzalne ili „meke” vještine, kao što su kritičko razmišljanje, timski rad, rješavanje problema, kreativnost i digitalne ili jezične vještine, imaju sve veću važnost i da su one bitni preduvjeti za osobno i profesionalno ispunjenje te se mogu primijeniti u različitim područjima. Pojedincima bi mogli biti korisni alati i profesionalno usmjeravanje u pogledu procjene i opisivanja tih i drugih vještina. |
| --- | --- |

(21)

Za potrebe ove Odluke, vještine se razmatraju u širokom smislu i obuhvaćaju sve što osoba zna, razumije i zna raditi. Vještine se odnose na različite vrste ishoda učenja, uključujući znanje i kompetencije, kao i mogućnost primjene znanja te korištenje znanja i iskustva radi ispunjavanja zadaća i rješavanja problema. Uz priznatu važnost stručnih vještina, prepoznato je da transverzalne ili „meke” vještine, kao što su kritičko razmišljanje, timski rad, rješavanje problema, kreativnost i digitalne ili jezične vještine, imaju sve veću važnost i da su one bitni preduvjeti za osobno i profesionalno ispunjenje te se mogu primijeniti u različitim područjima. Pojedincima bi mogli biti korisni alati i profesionalno usmjeravanje u pogledu procjene i opisivanja tih i drugih vještina.

| (22) | Tradicionalno, pojedinci informacije o stečenim vještinama i kvalifikacijama predstavljaju u životopisu i pratećim dokumentima poput potvrda ili diploma. Sada su dostupni novi alati kojima se može olakšati predstavljanje vještina i kvalifikacija upotrebom različitih internetskih i digitalnih formata. Ti novi alati mogu podržavati i samoprocjenu vlastitih vještina stečenih u različitim okruženjima. |
| --- | --- |

(22)

Tradicionalno, pojedinci informacije o stečenim vještinama i kvalifikacijama predstavljaju u životopisu i pratećim dokumentima poput potvrda ili diploma. Sada su dostupni novi alati kojima se može olakšati predstavljanje vještina i kvalifikacija upotrebom različitih internetskih i digitalnih formata. Ti novi alati mogu podržavati i samoprocjenu vlastitih vještina stečenih u različitim okruženjima.

| (23) | Okvirom Europass trebalo bi se odgovoriti na trenutačne i buduće potrebe. Korisnicima su potrebni alati za dokumentiranje njihovih vještina i kvalifikacija. Osim toga, alati za procjenu vještina i samoprocjenu vještina, kao i pristup relevantnim informacijama, uključujući informacije o mogućnostima vrednovanja i profesionalnom usmjeravanju, mogu biti korisni za donošenje odluka o zapošljavanju i mogućnostima učenja. |
| --- | --- |

(23)

Okvirom Europass trebalo bi se odgovoriti na trenutačne i buduće potrebe. Korisnicima su potrebni alati za dokumentiranje njihovih vještina i kvalifikacija. Osim toga, alati za procjenu vještina i samoprocjenu vještina, kao i pristup relevantnim informacijama, uključujući informacije o mogućnostima vrednovanja i profesionalnom usmjeravanju, mogu biti korisni za donošenje odluka o zapošljavanju i mogućnostima učenja.

| (24) | Unijine alate za vještine i kvalifikacije trebalo bi prilagoditi promjenjivim praksama i tehnološkom napretku kako bi korisnicima ostali relevantni i korisni. To bi trebalo postići, među ostalim, stvaranjem inovativnih značajki kao što su interaktivni alati, uređivanje i izrada dokumenata, nastojanjem osiguravanja sveobuhvatnijih, djelotvornijih i učinkovitijih alata, kao i pojednostavljenjem te većom tehničkom interoperabilnošću i sinergijama između povezanih alata, uključujući one koje su razvile treće strane, te uzimanjem u obzir posebnih potreba osoba s invaliditetom. Osim toga, kao prilog provjeri digitalnih dokumenata u vezi s vještinama i kvalifikacijama mogle bi se koristiti mjere autentifikacije. |
| --- | --- |

(24)

Unijine alate za vještine i kvalifikacije trebalo bi prilagoditi promjenjivim praksama i tehnološkom napretku kako bi korisnicima ostali relevantni i korisni. To bi trebalo postići, među ostalim, stvaranjem inovativnih značajki kao što su interaktivni alati, uređivanje i izrada dokumenata, nastojanjem osiguravanja sveobuhvatnijih, djelotvornijih i učinkovitijih alata, kao i pojednostavljenjem te većom tehničkom interoperabilnošću i sinergijama između povezanih alata, uključujući one koje su razvile treće strane, te uzimanjem u obzir posebnih potreba osoba s invaliditetom. Osim toga, kao prilog provjeri digitalnih dokumenata u vezi s vještinama i kvalifikacijama mogle bi se koristiti mjere autentifikacije.

| (25) | Okvir Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ stoga bi trebalo zamijeniti novim okvirom kako bi se uzele u obzir novonastale potrebe. |
| --- | --- |

(25)

Okvir Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ stoga bi trebalo zamijeniti novim okvirom kako bi se uzele u obzir novonastale potrebe.

| (26) | Novi okvir Europass trebao bi odgovarati potrebama i očekivanjima svih pojedinačnih krajnjih korisnika, kao što su oni koji stječu znanja i tražitelji zaposlenja, uključujući nezaposlene osobe i radnike, kao i svih drugih relevantnih dionika poput poslodavaca (osobito malih i srednjih poduzeća), gospodarskih komora, organizacija civilnog društva, volontera, savjetnika za profesionalno usmjeravanje, javnih službi za zapošljavanje, socijalnih partnera, pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja, organizacija mladih, pružatelja rada s mladima, nacionalnih nadležnih tijela te tvoraca politika. Njime bi se u obzir trebale uzeti i potrebe državljana trećih zemalja koji dolaze u Uniju ili borave u Uniji, kako bi se podržala njihova integracija. |
| --- | --- |

(26)

Novi okvir Europass trebao bi odgovarati potrebama i očekivanjima svih pojedinačnih krajnjih korisnika, kao što su oni koji stječu znanja i tražitelji zaposlenja, uključujući nezaposlene osobe i radnike, kao i svih drugih relevantnih dionika poput poslodavaca (osobito malih i srednjih poduzeća), gospodarskih komora, organizacija civilnog društva, volontera, savjetnika za profesionalno usmjeravanje, javnih službi za zapošljavanje, socijalnih partnera, pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja, organizacija mladih, pružatelja rada s mladima, nacionalnih nadležnih tijela te tvoraca politika. Njime bi se u obzir trebale uzeti i potrebe državljana trećih zemalja koji dolaze u Uniju ili borave u Uniji, kako bi se podržala njihova integracija.

| (27) | Okvir Europass trebao bi se razviti kako bi se omogućilo opisivanje različitih oblika učenja i vještina, a posebno onih stečenih neformalnim i informalnim učenjem. |
| --- | --- |

(27)

Okvir Europass trebao bi se razviti kako bi se omogućilo opisivanje različitih oblika učenja i vještina, a posebno onih stečenih neformalnim i informalnim učenjem.

| (28) | Okvir Europass trebalo bi razviti s pomoću pristupa usmjerenog na korisnika, koji je utemeljen na povratnim informacijama, i prikupljanjem zahtjeva, među ostalim provođenjem anketa i ispitivanja, uz posvećivanje pozornosti konkretnim postojećim i budućim potrebama ciljnih skupina u sklopu Europassa. Značajke Europassa trebale bi posebno odražavati činjenicu da su se države članice i Unija obvezale na to da će osobama s invaliditetom osigurati jednak pristup tržištu rada te informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i sustavima. Alati Europassa trebali bi biti uočljivi, operabilni, razumljivi i stabilni kako bi bili dostupniji korisnicima, a naročito osobama s invaliditetom. |
| --- | --- |

(28)

Okvir Europass trebalo bi razviti s pomoću pristupa usmjerenog na korisnika, koji je utemeljen na povratnim informacijama, i prikupljanjem zahtjeva, među ostalim provođenjem anketa i ispitivanja, uz posvećivanje pozornosti konkretnim postojećim i budućim potrebama ciljnih skupina u sklopu Europassa. Značajke Europassa trebale bi posebno odražavati činjenicu da su se države članice i Unija obvezale na to da će osobama s invaliditetom osigurati jednak pristup tržištu rada te informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i sustavima. Alati Europassa trebali bi biti uočljivi, operabilni, razumljivi i stabilni kako bi bili dostupniji korisnicima, a naročito osobama s invaliditetom.

| (29) | Okvir Europassa trebalo bi ažurirati i mijenjati u suradnji s relevantnim dionicima kao što su službe za zapošljavanje, savjetnici za profesionalno usmjeravanje, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, socijalni partneri poput sindikata i udruga poslodavaca, te u potpunosti u skladu s aktualnom političkom suradnjom, kao što je Bolonjski proces u Europskom prostoru visokog obrazovanja. Konstruktivna suradnja između Komisije, država članica i dionika ključna je za uspješan razvoj i provedbu okvira Europass. |
| --- | --- |

(29)

Okvir Europassa trebalo bi ažurirati i mijenjati u suradnji s relevantnim dionicima kao što su službe za zapošljavanje, savjetnici za profesionalno usmjeravanje, pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, socijalni partneri poput sindikata i udruga poslodavaca, te u potpunosti u skladu s aktualnom političkom suradnjom, kao što je Bolonjski proces u Europskom prostoru visokog obrazovanja. Konstruktivna suradnja između Komisije, država članica i dionika ključna je za uspješan razvoj i provedbu okvira Europass.

| (30) | Na obradu osobnih podataka koji se pohranjuju i obrađuju u skladu s ovom Odlukom trebali bi se primjenjivati relevantno pravo Unije u području zaštite osobnih podataka i nacionalne provedbene mjere. Korisnici bi trebali moći ograničiti pristup svojim osobnim podatcima. |
| --- | --- |

(30)

Na obradu osobnih podataka koji se pohranjuju i obrađuju u skladu s ovom Odlukom trebali bi se primjenjivati relevantno pravo Unije u području zaštite osobnih podataka i nacionalne provedbene mjere. Korisnici bi trebali moći ograničiti pristup svojim osobnim podatcima.

| (31) | Sudjelovanje u okviru trebalo bi biti otvoreno članicama Europskoga gospodarskog prostora koje nisu države članice EU-a, zemljama pristupnicama, državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama za pristupanje Uniji na temelju njihova dugoročnog interesa i suradnje s Unijom u tom području. Sudjelovanje bi trebalo biti u skladu s odgovarajućim odredbama instrumenata kojima se uređuju odnosi Unije i tih zemalja. Informacije o vještinama i kvalifikacijama pružene putem okvira Europass trebale bi dolaziti iz većeg broja zemalja i obrazovnih sustava, a ne samo iz zemalja sudionica, i odražavati migracijska kretanja iz drugih dijelova svijeta i u druge dijelove svijeta. |
| --- | --- |

(31)

Sudjelovanje u okviru trebalo bi biti otvoreno članicama Europskoga gospodarskog prostora koje nisu države članice EU-a, zemljama pristupnicama, državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama za pristupanje Uniji na temelju njihova dugoročnog interesa i suradnje s Unijom u tom području. Sudjelovanje bi trebalo biti u skladu s odgovarajućim odredbama instrumenata kojima se uređuju odnosi Unije i tih zemalja. Informacije o vještinama i kvalifikacijama pružene putem okvira Europass trebale bi dolaziti iz većeg broja zemalja i obrazovnih sustava, a ne samo iz zemalja sudionica, i odražavati migracijska kretanja iz drugih dijelova svijeta i u druge dijelove svijeta.

| (32) | Komisija bi trebala osigurati dosljednu provedbu i praćenje ove Odluke u okviru savjetodavne skupine za Europass sastavljene od predstavnika država članica i relevantnih dionika. Savjetodavna skupina trebala bi ponajprije razviti strateški pristup provedbi i budućem razvoju Europassa te pružati savjete o razvoju internetskih alata, među ostalim i s pomoću ispitivanja, te o informacijama koje se pružaju putem internetske platforme Europass, prema potrebi u suradnji s drugim skupinama. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi trebala osigurati dosljednu provedbu i praćenje ove Odluke u okviru savjetodavne skupine za Europass sastavljene od predstavnika država članica i relevantnih dionika. Savjetodavna skupina trebala bi ponajprije razviti strateški pristup provedbi i budućem razvoju Europassa te pružati savjete o razvoju internetskih alata, među ostalim i s pomoću ispitivanja, te o informacijama koje se pružaju putem internetske platforme Europass, prema potrebi u suradnji s drugim skupinama.

| (33) | Sufinanciranje radi provedbe ove Odluke osigurava se, među ostalim, programom Unije Erasmus+, kako je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Odbor koji je osnovan u skladu s tom uredbom uključen je u strateške rasprave o napretku provedbe Europassa i o budućem razvoju situacije. |
| --- | --- |

(33)

Sufinanciranje radi provedbe ove Odluke osigurava se, među ostalim, programom Unije Erasmus+, kako je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Odbor koji je osnovan u skladu s tom uredbom uključen je u strateške rasprave o napretku provedbe Europassa i o budućem razvoju situacije.

| (34) | S obzirom na to da cilj ove Odluke, odnosno uspostavu sveobuhvatnog i interoperabilnog okvira alata i informacija, osobito za potrebe mobilnosti u transnacionalnom zapošljavanju i učenju, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog učinka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom na to da cilj ove Odluke, odnosno uspostavu sveobuhvatnog i interoperabilnog okvira alata i informacija, osobito za potrebe mobilnosti u transnacionalnom zapošljavanju i učenju, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog učinka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (35) | Obveze te administrativno i financijsko opterećenje država članica općenito trebaju biti uravnoteženi s obzirom na troškove i koristi. |
| --- | --- |

(35)

Obveze te administrativno i financijsko opterećenje država članica općenito trebaju biti uravnoteženi s obzirom na troškove i koristi.

| (36) | Aktivnosti koje se izvršavaju u kontekstu ove Odluke trebale bi imati stručnu potporu agencija Unije, posebno Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja, u okviru njihovih područja nadležnosti. |
| --- | --- |

(36)

Aktivnosti koje se izvršavaju u kontekstu ove Odluke trebale bi imati stručnu potporu agencija Unije, posebno Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja, u okviru njihovih područja nadležnosti.

| (37) | Stoga bi Odluku br. 2241/2004/EZ trebalo staviti izvan snage. Tim stavljanjem izvan snage ne bi se smjeli dovesti u pitanje valjanost ili status prethodno izdanih dokumenata Europass. Svi utvrđeni obrasci dokumenata Europass trebali bi se zadržati unutar novog okvira sve dok se ne provedu potrebne izmjene ili ažuriranja u skladu s ovom Odlukom. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz na internetsku platformu Europass, internetski informacijski sustav Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ trebao bi nastaviti s radom sve dok internetska platforma Europass ne bude pokrenuta i operativna, |
| --- | --- |

(37)

Stoga bi Odluku br. 2241/2004/EZ trebalo staviti izvan snage. Tim stavljanjem izvan snage ne bi se smjeli dovesti u pitanje valjanost ili status prethodno izdanih dokumenata Europass. Svi utvrđeni obrasci dokumenata Europass trebali bi se zadržati unutar novog okvira sve dok se ne provedu potrebne izmjene ili ažuriranja u skladu s ovom Odlukom. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz na internetsku platformu Europass, internetski informacijski sustav Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ trebao bi nastaviti s radom sve dok internetska platforma Europass ne bude pokrenuta i operativna,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Odlukom uspostavlja europski okvir za potporu transparentnosti i razumijevanju vještina i kvalifikacija stečenih u formalnom, neformalnom i informalnom okruženju, među ostalim i s pomoću praktičnog iskustva, mobilnosti i volonterskog rada („Europass”).

2.   Europass se sastoji od internetskih alata i relevantnih dostupnih informacija, uključujući informacije kojima se podupire europska dimenzija profesionalnog usmjeravanja koji se pružaju putem internetske platforme i podupiru ih nacionalne službe čija je svrha pomoći korisnicima da bolje priopćavaju i predstavljaju vještine i kvalifikacije te da uspoređuju kvalifikacije.

3.   Europass je namijenjen:

| (a) | pojedinačnim krajnjim korisnicima, kao što su oni koji stječu znanja, tražitelji zaposlenja, radnici i volonteri; te |
| --- | --- |

(a)

pojedinačnim krajnjim korisnicima, kao što su oni koji stječu znanja, tražitelji zaposlenja, radnici i volonteri; te

| (b) | relevantnim dionicima, kao što su pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, savjetnici za profesionalno usmjeravanje, poslodavci, javne službe za zapošljavanje, socijalni partneri, pružatelji rada s mladima, organizacije mladih i tvorci politika. |
| --- | --- |

(b)

relevantnim dionicima, kao što su pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, savjetnici za profesionalno usmjeravanje, poslodavci, javne službe za zapošljavanje, socijalni partneri, pružatelji rada s mladima, organizacije mladih i tvorci politika.

4.   Upotreba Europassa dobrovoljna je i njome se ne uvode nikakve obveze niti se dodjeljuju prava osim onih utvrđenih u ovoj Odluci.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „dodatak svjedodžbi” znači dokument koji se prilaže svjedodžbi o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju ili ispravi o stručnoj kvalifikaciji, a izdaju ga nadležna tijela ili organi da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina; |
| --- | --- |

(a)

„dodatak svjedodžbi” znači dokument koji se prilaže svjedodžbi o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju ili ispravi o stručnoj kvalifikaciji, a izdaju ga nadležna tijela ili organi da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina;

| (b) | „dodatak diplomi” znači dokument koji se prilaže ispravi o završenom studiju, a izdaju ga nadležna tijela ili organi da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina; |
| --- | --- |

(b)

„dodatak diplomi” znači dokument koji se prilaže ispravi o završenom studiju, a izdaju ga nadležna tijela ili organi da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i vrste, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina;

| (c) | „dopunske isprave Europass” znači niz dokumenata, kao što su dodatci diplomi i dodatci svjedodžbi, a izdaju ih nadležna tijela ili organi; |
| --- | --- |

(c)

„dopunske isprave Europass” znači niz dokumenata, kao što su dodatci diplomi i dodatci svjedodžbi, a izdaju ih nadležna tijela ili organi;

| (d) | „profesionalno usmjeravanje” znači kontinuirani proces kojim se pojedincima omogućava da utvrde svoje sposobnosti, vještine i interese s pomoću niza individualnih i grupnih aktivnosti, da donose odluke u području obrazovanja, osposobljavanja i zanimanja te da upravljaju svojim vlastitim životnim putovima u učenju, poslu i drugim okruženjima u kojima se te sposobnosti i vještine uče ili koriste; |
| --- | --- |

(d)

„profesionalno usmjeravanje” znači kontinuirani proces kojim se pojedincima omogućava da utvrde svoje sposobnosti, vještine i interese s pomoću niza individualnih i grupnih aktivnosti, da donose odluke u području obrazovanja, osposobljavanja i zanimanja te da upravljaju svojim vlastitim životnim putovima u učenju, poslu i drugim okruženjima u kojima se te sposobnosti i vještine uče ili koriste;

| (e) | „europska dimenzija profesionalnog usmjeravanja” znači suradnja i podrška na razini Unije s ciljem jačanja politika, sustava i praksi za profesionalno usmjeravanje unutar Unije; |
| --- | --- |

(e)

„europska dimenzija profesionalnog usmjeravanja” znači suradnja i podrška na razini Unije s ciljem jačanja politika, sustava i praksi za profesionalno usmjeravanje unutar Unije;

| (f) | „kvalifikacija” znači formalni ishod postupka ocjenjivanja i vrednovanja koji se stječe nakon odluke nadležnog tijela ili organa da je pojedinac ostvario ishode učenja koji odgovaraju određenom standardu; |
| --- | --- |

(f)

„kvalifikacija” znači formalni ishod postupka ocjenjivanja i vrednovanja koji se stječe nakon odluke nadležnog tijela ili organa da je pojedinac ostvario ishode učenja koji odgovaraju određenom standardu;

| (g) | „procjena vještina” znači postupak ili metoda, za evaluaciju, mjerenje i opis, s pomoću samoprocjene ili procjene koju potvrđuje treća strana, ili obojeg, vještina pojedinaca, stečenih u okviru formalnog, neformalnog ili informalnog učenja; |
| --- | --- |

(g)

„procjena vještina” znači postupak ili metoda, za evaluaciju, mjerenje i opis, s pomoću samoprocjene ili procjene koju potvrđuje treća strana, ili obojeg, vještina pojedinaca, stečenih u okviru formalnog, neformalnog ili informalnog učenja;

| (h) | „samoprocjena vještina” znači postupak u okviru kojeg pojedinci sustavno procjenjuju vlastite vještine upućivanjem na utvrđene opise vještina; |
| --- | --- |

(h)

„samoprocjena vještina” znači postupak u okviru kojeg pojedinci sustavno procjenjuju vlastite vještine upućivanjem na utvrđene opise vještina;

| (i) | „informacije o vještinama” znači dostupna kvantitativna ili kvalitativna analiza ukupnih podataka o vještinama iz postojećih izvora u odnosu na tržište rada i odgovarajuće mogućnosti učenja u okviru sustava obrazovanja i osposobljavanja, koja može doprinijeti profesionalnom usmjeravanju i savjetovanju, postupcima zapošljavanja te izboru obrazovanja, osposobljavanja i profesionalnog razvoja; |
| --- | --- |

(i)

„informacije o vještinama” znači dostupna kvantitativna ili kvalitativna analiza ukupnih podataka o vještinama iz postojećih izvora u odnosu na tržište rada i odgovarajuće mogućnosti učenja u okviru sustava obrazovanja i osposobljavanja, koja može doprinijeti profesionalnom usmjeravanju i savjetovanju, postupcima zapošljavanja te izboru obrazovanja, osposobljavanja i profesionalnog razvoja;

| (j) | „usluge autentifikacije” znači tehnički procesi, kao što su elektronički potpisi i autentifikacija internetskih stranica, koji omogućavaju korisnicima da potvrde informacije, poput svog identiteta, s pomoću Europassa; |
| --- | --- |

(j)

„usluge autentifikacije” znači tehnički procesi, kao što su elektronički potpisi i autentifikacija internetskih stranica, koji omogućavaju korisnicima da potvrde informacije, poput svog identiteta, s pomoću Europassa;

| (k) | „tehnička interoperabilnost” znači sposobnost sustava informacijske i komunikacijske tehnologije za interakciju u svrhu omogućivanja dijeljenja informacija, postignutog dogovorom svih strana i vlasnika informacija; |
| --- | --- |

(k)

„tehnička interoperabilnost” znači sposobnost sustava informacijske i komunikacijske tehnologije za interakciju u svrhu omogućivanja dijeljenja informacija, postignutog dogovorom svih strana i vlasnika informacija;

| (l) | „vrednovanje” znači postupak kojim nadležno tijelo ili organ potvrđuje da je pojedinac postigao ishode učenja, uključujući one stečene u okruženju neformalnog i informalnog učenja, u odnosu na odgovarajući standard, a koji se sastoji od četiriju odvojenih faza, i to identifikacije, dokumentiranja, ocjenjivanja i potvrđivanja rezultata ocjenjivanja dodjeljivanjem cjelovitih kvalifikacija, bodova ili djelomičnih kvalifikacija, kada je to primjereno i u skladu s nacionalnim okolnostima; |
| --- | --- |

(l)

„vrednovanje” znači postupak kojim nadležno tijelo ili organ potvrđuje da je pojedinac postigao ishode učenja, uključujući one stečene u okruženju neformalnog i informalnog učenja, u odnosu na odgovarajući standard, a koji se sastoji od četiriju odvojenih faza, i to identifikacije, dokumentiranja, ocjenjivanja i potvrđivanja rezultata ocjenjivanja dodjeljivanjem cjelovitih kvalifikacija, bodova ili djelomičnih kvalifikacija, kada je to primjereno i u skladu s nacionalnim okolnostima;

| (m) | „otvoreni standardi” znači tehnički standardi koji su razvijeni u procesu suradnje te su objavljeni za besplatno korištenje svim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

(m)

„otvoreni standardi” znači tehnički standardi koji su razvijeni u procesu suradnje te su objavljeni za besplatno korištenje svim zainteresiranim stranama;

| (n) | „internetska platforma” znači internetska aplikacija kojom se krajnjim korisnicima pružaju informacije i alati te im se omogućuje da izvrše određene zadatke na internetu; |
| --- | --- |

(n)

„internetska platforma” znači internetska aplikacija kojom se krajnjim korisnicima pružaju informacije i alati te im se omogućuje da izvrše određene zadatke na internetu;

| (o) | „osobni podatci” znači svaka informacija koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati. |
| --- | --- |

(o)

„osobni podatci” znači svaka informacija koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati.

Članak 3.

Internetska platforma

1.   Europassom se s pomoću internetske platforme stavljaju na raspolaganje internetski alati za:

| (a) | dokumentiranje i opisivanje osobnih podataka u različitim formatima, uključujući obrasce za životopise; |
| --- | --- |

(a)

dokumentiranje i opisivanje osobnih podataka u različitim formatima, uključujući obrasce za životopise;

| (b) | dokumentiranje i opisivanje vještina i kvalifikacija stečenih u okviru radnog iskustva i iskustva učenja, uključujući mobilnost i volonterski rad; |
| --- | --- |

(b)

dokumentiranje i opisivanje vještina i kvalifikacija stečenih u okviru radnog iskustva i iskustva učenja, uključujući mobilnost i volonterski rad;

| (c) | procjenu vještina i samoprocjenu vještina; |
| --- | --- |

(c)

procjenu vještina i samoprocjenu vještina;

| (d) | dokumentiranje ishoda učenja u okviru kvalifikacija, uključujući obrasce dopunskih isprava Europass iz članka 5.; |
| --- | --- |

(d)

dokumentiranje ishoda učenja u okviru kvalifikacija, uključujući obrasce dopunskih isprava Europass iz članka 5.;

Upotreba alata Europass za procjenu vještina i samoprocjenu vještina kako je navedeno u točki (c) ne dovodi izravno do formalnog priznavanja ili izdavanja kvalifikacija.

2.   Internetskom platformom Europass pružaju se raspoložive informacije ili poveznice na raspoložive informacije o sljedećim temama:

| (a) | mogućnostima učenja; |
| --- | --- |

(a)

mogućnostima učenja;

| (b) | kvalifikacijama i kvalifikacijskim okvirima ili sustavima; |
| --- | --- |

(b)

kvalifikacijama i kvalifikacijskim okvirima ili sustavima;

| (c) | mogućnostima za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja; |
| --- | --- |

(c)

mogućnostima za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja;

| (d) | praksama i relevantnom zakonodavstvu u pogledu priznavanja u različitim zemljama, uključujući i treće zemlje; |
| --- | --- |

(d)

praksama i relevantnom zakonodavstvu u pogledu priznavanja u različitim zemljama, uključujući i treće zemlje;

| (e) | uslugama kojima se pruža profesionalno usmjeravanje za transnacionalnu mobilnost u svrhu učenja i upravljanje karijerom; |
| --- | --- |

(e)

uslugama kojima se pruža profesionalno usmjeravanje za transnacionalnu mobilnost u svrhu učenja i upravljanje karijerom;

| (f) | informacijama o vještinama prikupljenima u okviru aktivnosti na razini Unije i rada agencija Unije unutar njihova područja nadležnosti; |
| --- | --- |

(f)

informacijama o vještinama prikupljenima u okviru aktivnosti na razini Unije i rada agencija Unije unutar njihova područja nadležnosti;

| (g) | informacijama o vještinama i kvalifikacijama koje bi mogle biti relevantne za posebne potrebe državljana trećih zemalja koji dolaze u Uniju ili borave u Uniji kako bi se podržala njihova integracija. |
| --- | --- |

(g)

informacijama o vještinama i kvalifikacijama koje bi mogle biti relevantne za posebne potrebe državljana trećih zemalja koji dolaze u Uniju ili borave u Uniji kako bi se podržala njihova integracija.

Članak 4.

Glavna načela i značajke

1.   Internetska platforma Europass te internetski alati, uključujući njihov sadržaj i funkcionalnost sigurni su i prilagođeni korisnicima te su besplatno dostupni svim korisnicima.

2.   Internetska platforma Europass te internetski alati, uključujući njihov sadržaj i funkcionalnost, moraju biti dostupni osobama s invaliditetom, u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u mjerodavnom pravu Unije.

3.   Internetski alati Europass koriste otvorene standarde koji trebaju biti dostupni besplatno kako bi ih države članice i drugi dionici mogli dobrovoljno iznova upotrebljavati

4.   Internetski alati Europass upućuju na EQF u informacijama o kvalifikacijama, opisima nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja i kad je riječ o sličnim temama, kada je to primjereno i u skladu s nacionalnim okolnostima.

5.   U internetsku platformu Europass može se uključiti mogućnost za korisnike da pohranjuju svoje osobne podatke, poput osobnog profila. Na obradu takvih osobnih podataka primjenjuje se pravo Unije iz područja zaštite podataka. Korisnicima mora biti ponuđeno više opcija koje im omogućuju da ograniče pristup svojim podatcima ili određenim karakteristikama.

6.   Okvirom Europass podržavaju se usluge autentifikacije svih digitalnih dokumenata ili predstavljenih informacija o vještinama ili kvalifikacijama.

7.   Internetski alati Europass dostupni su na službenim jezicima institucija Unije.

8.   Internetskim alatima Europass podržava se i osigurava tehnička interoperabilnost i sinergije s drugim relevantnim instrumentima i uslugama ponuđenima na razini Unije i, po potrebi, na nacionalnoj razini.

Članak 5.

Dopunske isprave Europass

1.   Dopunske isprave Europass u skladu s obrascima izdaju nadležna tijela ili organi. Točnije, poštuje se redoslijed svake stavke u obrascima kako bi se osiguralo lako razumijevanje i pružanje potpunih informacija.

2.   Obrasce iz stavka 1. razvija i prema potrebi revidira Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama i drugim dionicima, kao što su Vijeće Europe i Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu, te uz savjetovanje s njima, kako bi se zajamčila relevantnost i iskoristivost dopunskih isprava.

3.   Dopunske isprave Europass izdaju se besplatno i po mogućnosti u elektroničkom obliku. Dopunske isprave Europass izdaju se na nacionalnom jeziku i po mogućnosti na još jednom europskom jeziku.

4.   Dopunske isprave Europass ne zamjenjuju originalnu diplomu ili svjedodžbu i ne dovode do toga da na temelju njih nadležna tijela ili organi u drugim zemljama formalno priznaju originalne diplome ili svjedodžbe.

Članak 6.

Zadatci Komisije

1.   Komisija upravlja internetskom platformom Europass. U tom pogledu Komisija:

| (a) | osigurava dostupnost i visoku kvalitetu informacija na razini Unije ili poveznice na takve dostupne informacije, kako je navedeno u članku 3. stavku 2.; |
| --- | --- |

(a)

osigurava dostupnost i visoku kvalitetu informacija na razini Unije ili poveznice na takve dostupne informacije, kako je navedeno u članku 3. stavku 2.;

| (b) | razvija, ispituje i po potrebi ažurira internetsku platformu Europass, uključujući otvorene standarde, u skladu s potrebama korisnika i tehnološkim napretkom te u skladu s promjenama na tržištima rada i u pružanju obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(b)

razvija, ispituje i po potrebi ažurira internetsku platformu Europass, uključujući otvorene standarde, u skladu s potrebama korisnika i tehnološkim napretkom te u skladu s promjenama na tržištima rada i u pružanju obrazovanja i osposobljavanja;

| (c) | prati i po potrebi primjenjuje najnovija tehnološka otkrića koja mogu poboljšati pristupačnost Europassa starijim osobama i osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

(c)

prati i po potrebi primjenjuje najnovija tehnološka otkrića koja mogu poboljšati pristupačnost Europassa starijim osobama i osobama s invaliditetom;

| (d) | osigurava da se svakim razvojem ili ažuriranjem internetske platforme Europass, uključujući otvorene standarde, podržava dosljednost informacija i pokazuje jasna dodana vrijednost; |
| --- | --- |

(d)

osigurava da se svakim razvojem ili ažuriranjem internetske platforme Europass, uključujući otvorene standarde, podržava dosljednost informacija i pokazuje jasna dodana vrijednost;

| (e) | osigurava da su svi internetski alati, a posebno alati za procjenu i samoprocjenu, u potpunosti ispitani i da je zajamčena njihova kvaliteta; i |
| --- | --- |

(e)

osigurava da su svi internetski alati, a posebno alati za procjenu i samoprocjenu, u potpunosti ispitani i da je zajamčena njihova kvaliteta; i

| (f) | osigurava kvalitetu i prati učinkovitost internetske platforme Europass, uključujući i internetske alate, u skladu s potrebama korisnika. |
| --- | --- |

(f)

osigurava kvalitetu i prati učinkovitost internetske platforme Europass, uključujući i internetske alate, u skladu s potrebama korisnika.

2.   Komisija osigurava učinkovitu provedbu ove Odluke. U tom pogledu Komisija:

| (a) | osigurava aktivno sudjelovanje i uključenost država članica u strateško planiranje, uključujući utvrđivanje strateških ciljeva i upravljanje njima, jamčenje kvalitete i financiranje, te uzima u obzir njihova stajališta; |
| --- | --- |

(a)

osigurava aktivno sudjelovanje i uključenost država članica u strateško planiranje, uključujući utvrđivanje strateških ciljeva i upravljanje njima, jamčenje kvalitete i financiranje, te uzima u obzir njihova stajališta;

| (b) | osigurava aktivno sudjelovanje i uključenost država članica u razvoj, ispitivanje, ažuriranje i evaluaciju internetske platforme Europass, uključujući otvorene standarde, te uzima u obzir njihova stajališta; |
| --- | --- |

(b)

osigurava aktivno sudjelovanje i uključenost država članica u razvoj, ispitivanje, ažuriranje i evaluaciju internetske platforme Europass, uključujući otvorene standarde, te uzima u obzir njihova stajališta;

| (c) | osigurava da su relevantni dionici na razini Unije uključeni u provedbu i evaluaciju ove Odluke; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da su relevantni dionici na razini Unije uključeni u provedbu i evaluaciju ove Odluke;

| (d) | organizira aktivnosti učenja i razmjene primjera najbolje prakse među državama članicama i prema potrebi olakšava uzajamno savjetovanje na zahtjev država članica; i |
| --- | --- |

(d)

organizira aktivnosti učenja i razmjene primjera najbolje prakse među državama članicama i prema potrebi olakšava uzajamno savjetovanje na zahtjev država članica; i

| (e) | osigurava da se na razini Unije provode djelotvorne i odgovarajuće aktivnosti promicanja, profesionalnog usmjeravanja i obavješćivanja kako bi se doprlo do relevantnih korisnika i dionika, uključujući osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

(e)

osigurava da se na razini Unije provode djelotvorne i odgovarajuće aktivnosti promicanja, profesionalnog usmjeravanja i obavješćivanja kako bi se doprlo do relevantnih korisnika i dionika, uključujući osobe s invaliditetom.

Članak 7.

Zadatci država članica

1.   Svaka je država članica odgovorna za provedbu ove Odluke na nacionalnoj razini s pomoću relevantnih nacionalnih službi i ne dovodeći u pitanje nacionalne mehanizme u smislu provedbe i organizacije. U tom pogledu države članice:

| (a) | koordiniraju aktivnosti povezane s provedbom internetskih alata Europass; |
| --- | --- |

(a)

koordiniraju aktivnosti povezane s provedbom internetskih alata Europass;

| (b) | promiču upotrebu Europassa, jačaju razinu osviještenosti o njemu te povećavaju njegovu vidljivost; |
| --- | --- |

(b)

promiču upotrebu Europassa, jačaju razinu osviještenosti o njemu te povećavaju njegovu vidljivost;

| (c) | promiču i pružaju informacije o uslugama kojima se pruža profesionalno usmjeravanje za transnacionalnu mobilnost u svrhu učenja i upravljanje karijerom, uključujući prema potrebi usluge individualnog profesionalnog usmjeravanja; |
| --- | --- |

(c)

promiču i pružaju informacije o uslugama kojima se pruža profesionalno usmjeravanje za transnacionalnu mobilnost u svrhu učenja i upravljanje karijerom, uključujući prema potrebi usluge individualnog profesionalnog usmjeravanja;

| (d) | u okviru internetske platforme Europass stavljaju na raspolaganje informacije o mogućnostima učenja, kvalifikacijama i praksama priznavanja, među ostalim i putem poveznica na relevantne nacionalne internetske stranice; |
| --- | --- |

(d)

u okviru internetske platforme Europass stavljaju na raspolaganje informacije o mogućnostima učenja, kvalifikacijama i praksama priznavanja, među ostalim i putem poveznica na relevantne nacionalne internetske stranice;

| (e) | uključuje dionike iz svih relevantnih sektora u aktivnosti za koje su nadležni i promiče suradnju između javnih i privatnih dionika. |
| --- | --- |

(e)

uključuje dionike iz svih relevantnih sektora u aktivnosti za koje su nadležni i promiče suradnju između javnih i privatnih dionika.

2.   Pružanjem informacija za internetsku platformu Europass u skladu s člankom 3. stavkom 2. ne stvaraju se dodatne obveze za države članice.

Članak 8.

Obrada i zaštita podataka

Mjere predviđene ovom Odlukom provode se u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, osobito Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

9

10

Članak 9.

Praćenje i evaluacija

1.   Komisija izvješćuje o napretku i očekivanom budućem razvoju nakon donošenja ove Odluke prema potrebi u kontekstu relevantnih okvira politika u području obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja.

2.   Najkasnije do 23. svibnja 2023., a zatim svakih pet godina, Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o evaluaciji provedbe i učinka ove Odluke.

3.   Evaluaciju provodi neovisno tijelo na temelju kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja koje razvija Komisija uz savjetovanje s državama članicama.

Članak 10.

Zemlje sudionice

1.   Sudjelovanje u aktivnostima iz ove Odluke otvoreno je članicama Europskoga gospodarskog prostora koje nisu države članice Unije u skladu s uvjetima iz Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

2.   Sudjelovanje je otvoreno i državama pristupnicama, državama kandidatkinjama te potencijalnim državama kandidatkinjama za pristupanje Uniji u skladu sa sporazumima koje su sklopile s Unijom.

Članak 11.

Financijske odredbe

Provedba ove Odluke na nacionalnoj razini sufinancira se iz programâ Unije. Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

Članak 12.

Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Odluka br. 2241/2004/EZ stavlja se izvan snage.

2.   Internetski informacijski sustav Europass uspostavljen Odlukom br. 2241/2004/EZ nastavit će s radom sve dok internetska platforma Europass uspostavljena ovom Odlukom ne bude pokrenuta i operativna.

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Strasbourgu 18. travnja 2018.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednica

L. PAVLOVA

---

(1)  
  SL C 173, 31.5.2017., str. 45.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 12. travnja 2018.

2

(3)  Odluka br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o jedinstvenom okviru Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass) (SL L 390, 31.12.2004., str. 6.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (SL C 189, 15.6.2017., str. 15.).

4

(5)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).

5

(6)  Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, od 21. studenoga 2008. o boljoj integraciji cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u strategije cjeloživotnog učenja (SL C 319, 13.12.2008., str. 4.).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013 (SL L 107, 22.4.2016., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

8

(9)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

9

(10)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

10

---