# Euroopa Liidu L 134/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik31. mai 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik31. mai 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/787, 25. mai 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/788, 30. mai 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1993, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse nimetatud riikidest pärinevatena või mitte | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/789, 25. mai 2018, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 10 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2018/790, 25. aprill 2018, teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/787, 25. mai 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/788, 30. mai 2018, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1993, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse nimetatud riikidest pärinevatena või mitte

5

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/789, 25. mai 2018, millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

10

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2018/790, 25. aprill 2018, teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta

12

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/366 (millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 lõikele 2 ja pärast osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõikele 3 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud) parandus ( ELT L 56, 3.3.2017 ) | 19 |

Parandused

*

Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/366 (millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 lõikele 2 ja pärast osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõikele 3 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud) parandus ( ELT L 56, 3.3.2017 )

( ELT L 56, 3.3.2017 )

19

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/787,

25. mai 2018,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. mai 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Mitmest tekstiilmaterjalitükist kokkuõmmeldud toode (nn paeltega ortoos) lahtise kanna- ja varvasteosaga. Toote avaused ja servad on kandiga ääristatud. Pealise piirkonna suleb heegeldatud tekstiilmaterjalist keel. Muud tekstiilosad koosnevad mitmekihilisest elastsest heegeldatud tekstiilmaterjalist.
  Tekstiilmaterjali külge on kinnitatud elastsest plastist plaat, mis toote välisküljel on vaid osaliselt nähtav. Plastplaat ulatub tallaosani. Selles on piki toote pealse servi augud ja piki sääreosa servi aasad paelte jaoks, et toodet saaks tekstiilpaeltega labajala ja sääre ümber pingule tõmmata.
  Plastplaat annab tootele teatava stabiilsuse. See on siiski elastne ning paeltega kokku tõmmatuna avaldab labajalale ja säärele survet.
  Toode esitatakse tollile jalatsi sees kantava tootena ning seda kasutatakse hüppeliigese nikastuste ja põrutuste, sideme rebendite ja vigastuste korral pahkluu tugisidemena, nende vigastuste ärahoidmiseks ja ka ebastabiilsete sidemete toetamiseks. Toote abil ei saa siiski täielikult ära hoida kahjustunud kehaosa teatud liikumist.
  Operatsioonijärgses taastusravis hõlbustab toode täie raskusega taas jalale toetumist.
  Vt fotosid (*1). | 6307 90 10 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga c ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 6307 , 6307 90 ja 6307 90 10 sõnastusega.
  Toodet ei saa kohandada patsiendi konkreetsele puudele, vaid seda saab kasutada mitmel otstarbel. Toode sarnaneb lihtsa tekstiilmaterjalist sidemega, mis pannakse ümber liigese ja tõmmatakse teatud osade ümber pingule nendele surve avaldamiseks, et soodustada paranemist või hoida ära edasisi vigastusi, tagades, et tahtmatult ei tehtaks soovimatuid reflektoorseid liigutusi (vt ka Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriigi 9021 10 10 kohta, teine lõik).
  Järelikult ei erista toote objektiivsed omadused seda tavalistest üldkasutatavatest tugedest, eelkõige materjalide tõttu, millest toode on valmistatud (elastsed materjalid), toimimismeetodi (surve avaldamine pinguletõmbamisega) ja kohandatavuse tõttu patsiendi konkreetsele puudele (vt ka grupi 90 märkus 6 ja 7. novembri 2002. aasta otsus ühendatud kohtuasjades Lohmann ja Medi Bayreuth, C-260/00 – C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, punktid 39 ja 45).
  Lisaks ei või toodet klassifitseerida ortopeedilise abivahendina CN-koodi 9021 10 10 alla, sest toote elastsuse tõttu ei saa selle abil täielikult ära hoida kahjustunud kehaosa teatavat liikumist edasiste vigastuste vältimiseks (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriigi 9021 10 10 kohta, teine lõik). Näiteks sideme rebendite korral peaks toode muutma hüppeliigese kallutamise võimatuks isegi jooksmisel ja hüppamisel. Toote valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjal ja elastne plastmaterjal aga ei suuda jooksmise ajal keharaskust kanda.
  Soovitud survet avaldavad nii plast- kui ka tekstiilmaterjal. Järelikult on mõlemad materjalid võrdselt olulised kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses ja toode tuleb klassifitseerida rubriiki, mis on seda võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane (rubriigid 3926 ja 6307 ).
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6307 90 10 alla kui muu tekstiilmaterjalist valmistoode. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Mitmest tekstiilmaterjalitükist kokkuõmmeldud toode (nn paeltega ortoos) lahtise kanna- ja varvasteosaga. Toote avaused ja servad on kandiga ääristatud. Pealise piirkonna suleb heegeldatud tekstiilmaterjalist keel. Muud tekstiilosad koosnevad mitmekihilisest elastsest heegeldatud tekstiilmaterjalist.

Tekstiilmaterjali külge on kinnitatud elastsest plastist plaat, mis toote välisküljel on vaid osaliselt nähtav. Plastplaat ulatub tallaosani. Selles on piki toote pealse servi augud ja piki sääreosa servi aasad paelte jaoks, et toodet saaks tekstiilpaeltega labajala ja sääre ümber pingule tõmmata.

Plastplaat annab tootele teatava stabiilsuse. See on siiski elastne ning paeltega kokku tõmmatuna avaldab labajalale ja säärele survet.

Toode esitatakse tollile jalatsi sees kantava tootena ning seda kasutatakse hüppeliigese nikastuste ja põrutuste, sideme rebendite ja vigastuste korral pahkluu tugisidemena, nende vigastuste ärahoidmiseks ja ka ebastabiilsete sidemete toetamiseks. Toote abil ei saa siiski täielikult ära hoida kahjustunud kehaosa teatud liikumist.

Operatsioonijärgses taastusravis hõlbustab toode täie raskusega taas jalale toetumist.

Vt fotosid (*1).

6307 90 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga c ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 6307 , 6307 90 ja 6307 90 10 sõnastusega.

Toodet ei saa kohandada patsiendi konkreetsele puudele, vaid seda saab kasutada mitmel otstarbel. Toode sarnaneb lihtsa tekstiilmaterjalist sidemega, mis pannakse ümber liigese ja tõmmatakse teatud osade ümber pingule nendele surve avaldamiseks, et soodustada paranemist või hoida ära edasisi vigastusi, tagades, et tahtmatult ei tehtaks soovimatuid reflektoorseid liigutusi (vt ka Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriigi 9021 10 10 kohta, teine lõik).

Järelikult ei erista toote objektiivsed omadused seda tavalistest üldkasutatavatest tugedest, eelkõige materjalide tõttu, millest toode on valmistatud (elastsed materjalid), toimimismeetodi (surve avaldamine pinguletõmbamisega) ja kohandatavuse tõttu patsiendi konkreetsele puudele (vt ka grupi 90 märkus 6 ja 7. novembri 2002. aasta otsus ühendatud kohtuasjades Lohmann ja Medi Bayreuth, C-260/00 – C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, punktid 39 ja 45).

Lisaks ei või toodet klassifitseerida ortopeedilise abivahendina CN-koodi 9021 10 10 alla, sest toote elastsuse tõttu ei saa selle abil täielikult ära hoida kahjustunud kehaosa teatavat liikumist edasiste vigastuste vältimiseks (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused alamrubriigi 9021 10 10 kohta, teine lõik). Näiteks sideme rebendite korral peaks toode muutma hüppeliigese kallutamise võimatuks isegi jooksmisel ja hüppamisel. Toote valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjal ja elastne plastmaterjal aga ei suuda jooksmise ajal keharaskust kanda.

Soovitud survet avaldavad nii plast- kui ka tekstiilmaterjal. Järelikult on mõlemad materjalid võrdselt olulised kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b tähenduses ja toode tuleb klassifitseerida rubriiki, mis on seda võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane (rubriigid 3926 ja 6307 ).

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 6307 90 10 alla kui muu tekstiilmaterjalist valmistoode.

Image 1

---

(*1)  Fotod on üksnes illustreerivad.

---

| 31.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/788,

30. mai 2018,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/1993, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse nimetatud riikidest pärinevatena või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EL) nr 791/2011 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes 62,9 % suuruse dumpinguvastase jääktollimaksu. Alusmääruse artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel laiendati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1371/2013 (3) neid meetmeid Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte (edaspidi „laiendatud meetmed“). Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest üks India eksportiv tootja. Hiljem vabastati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1507 (4) veel üks India eksportiv tootja laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EL) nr 791/2011 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes 62,9 % suuruse dumpinguvastase jääktollimaksu. Alusmääruse artikli 13 kohase kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel laiendati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1371/2013 (3) neid meetmeid Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevana või mitte (edaspidi „laiendatud meetmed“). Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest üks India eksportiv tootja. Hiljem vabastati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1507 (4) veel üks India eksportiv tootja laiendatud meetmetest.

2

3

4

| (2) | Pärast alusmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati dumpinguvastaseid meetmeid ka Malaisiale, (5) Taiwanile ja Taile (6). |
| --- | --- |

(2)

Pärast alusmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendati dumpinguvastaseid meetmeid ka Malaisiale, (5) Taiwanile ja Taile (6).

5

6

| (3) | Praegu kohaldatavad meetmed on dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1993 (7) pärast aegumise läbivaatamist, mille tulemusel otsustati meetmete rakendamist jätkata. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kohaldatavad meetmed on dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1993 (7) pärast aegumise läbivaatamist, mille tulemusel otsustati meetmete rakendamist jätkata.

7

2.   LÄBIVAATAMISTAOTLUS

LÄBIVAATAMISTAOTLUS

| (4) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) sai alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse vabastada taotluse esitaja dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ning mida laiendatakse Indiast saadetud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) sai alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse vabastada taotluse esitaja dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ning mida laiendatakse Indiast saadetud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast pärinevana või mitte.

| (5) | Taotluse esitas 26. jaanuaril 2017 äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on Indias (edaspidi „asjaomane riik“) asuv vaatlusaluse toote eksportiv tootja. Taotlus piirdus taotluse esitaja puhul tema võimaliku vabastamisega laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas 26. jaanuaril 2017 äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on Indias (edaspidi „asjaomane riik“) asuv vaatlusaluse toote eksportiv tootja. Taotlus piirdus taotluse esitaja puhul tema võimaliku vabastamisega laiendatud meetmetest.

| (6) | Komisjon tutvus taotluse esitaja esitatud tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada uurimine alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 alusel. Komisjon algatas uurimise 1. septembril 2017 komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1514 (8) avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tutvus taotluse esitaja esitatud tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada uurimine alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 alusel. Komisjon algatas uurimise 1. septembril 2017 komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1514 (8) avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas.

8

Euroopa Liidu Teatajas

| (7) | Lisaks andis komisjon rakendusmääruse (EL) 2017/1514 artikliga 3 tolliasutustele kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5 korralduse võtta asjakohaseid meetmeid, et registreerida taotluse esitaja poolt Indiast saadetud ning liitu eksportimiseks toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote import liitu. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks andis komisjon rakendusmääruse (EL) 2017/1514 artikliga 3 tolliasutustele kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5 korralduse võtta asjakohaseid meetmeid, et registreerida taotluse esitaja poolt Indiast saadetud ning liitu eksportimiseks toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote import liitu.

3.   VAATLUSALUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE

| (8) | Käesoleva läbivaatuse vaatlusalune toode on hõreda koega klaaskiust kangas (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist või saadetud Indiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast pärinevatena või mitte (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva läbivaatuse vaatlusalune toode on hõreda koega klaaskiust kangas (välja arvatud klaaskiust plaadid), mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm, mis kaaluvad rohkem kui 35 g/m2 ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist või saadetud Indiast, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Indiast pärinevatena või mitte (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2

4.   UURIMINE

UURIMINE

a)   Uurimisperiood

Uurimisperiood

| (9) | Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Andmeid koguti alates uurimisperioodist, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati (1. aprill 2012 – 31. märts 2013) kuni aruandlusperioodi lõpuni (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(9)

Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017. Andmeid koguti alates uurimisperioodist, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati (1. aprill 2012 – 31. märts 2013) kuni aruandlusperioodi lõpuni (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

| (10) | Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ning India valitsuse esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Ühtegi märkust ei saadud ning huvitatud isikud ei taotlenud komisjonilt ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas ametlikult liidu tootmisharule, taotluse esitajale ning India valitsuse esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Ühtegi märkust ei saadud ning huvitatud isikud ei taotlenud komisjonilt ärakuulamist.

| (11) | Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon hankis kõik läbivaatamiseks vajalikud andmed ja kontrollis neid kohapeal. Taotluse esitaja valdustesse Mumbais ja Umbergaonis (India) tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon hankis kõik läbivaatamiseks vajalikud andmed ja kontrollis neid kohapeal. Taotluse esitaja valdustesse Mumbais ja Umbergaonis (India) tehti kontrollkäik.

b)   Taotluse esitaja

Taotluse esitaja

| (12) | Taotluse esitaja on äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD, vaatlusaluse toote eksportiv tootja Indias. |
| --- | --- |

(12)

Taotluse esitaja on äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD, vaatlusaluse toote eksportiv tootja Indias.

c)   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (13) | Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase vabastuse andmise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase vabastuse andmise tingimused on täidetud.

| (14) | Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud vaatlusalust toodet ELi eksportinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodil, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati, st 1. aprillist 2012 kuni 31. märtsini 2013. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud vaatlusalust toodet ELi eksportinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodil, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati, st 1. aprillist 2012 kuni 31. märtsini 2013.

| (15) | Uurimisel leidis kinnitust, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisel leidis kinnitust, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

| (16) | Lisaks kinnitas uurimine, et taotluse esitaja on vaatlusaluse toote tegelik tootja ega hoia meetmetest kõrvale. Taotluse esitaja on integreeritud tootja, kes ostab omamaiselt toodetud klaaskuule klaaskiu tootmiseks ja kasutab saadud klaaskiudu toorainena hõreda koega kangaste tootmisel. Seejärel on lõpptoodet pidevalt müüdud kodumaisel turul. Hiljuti on taotluse esitaja võtnud eesmärgiks oma toodete ekspordi ning teinud mõned eksporditehingud väljaspool Euroopa Liitu asuvate riikidega. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks kinnitas uurimine, et taotluse esitaja on vaatlusaluse toote tegelik tootja ega hoia meetmetest kõrvale. Taotluse esitaja on integreeritud tootja, kes ostab omamaiselt toodetud klaaskuule klaaskiu tootmiseks ja kasutab saadud klaaskiudu toorainena hõreda koega kangaste tootmisel. Seejärel on lõpptoodet pidevalt müüdud kodumaisel turul. Hiljuti on taotluse esitaja võtnud eesmärgiks oma toodete ekspordi ning teinud mõned eksporditehingud väljaspool Euroopa Liitu asuvate riikidega.

| (17) | Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei ostnud vaatlusalust lõpptoodet Hiinast, et müüa seda edasi või lähetada Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei ostnud vaatlusalust lõpptoodet Hiinast, et müüa seda edasi või lähetada Euroopa Liitu.

| (18) | Taotluse esitaja esitas ka lepinguliselt siduva laadiga kirjalikud tõendid, mis sisaldasid kohustust tarnida vaatlusalust toodet liidus asuvale kliendile. Tarneid ei ole veel toimunud, kuna vastastikku lepiti kokku, et enne tarnete tegemist oodatakse ära käesoleva menetluse tulemused. |
| --- | --- |

(18)

Taotluse esitaja esitas ka lepinguliselt siduva laadiga kirjalikud tõendid, mis sisaldasid kohustust tarnida vaatlusalust toodet liidus asuvale kliendile. Tarneid ei ole veel toimunud, kuna vastastikku lepiti kokku, et enne tarnete tegemist oodatakse ära käesoleva menetluse tulemused.

| (19) | Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks taotluse esitajale ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Taotluse esitaja teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega. |
| --- | --- |

(19)

Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks taotluse esitajale ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Taotluse esitaja teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega.

| (20) | Liidu tootmisharu tegi esitatud järelduste kohta märkusi, olles vabastuse andmise vastu. Eelkõige väljendas ta kahtlust SPG integreeritud tootmise suhtes ja järelduse suhtes, et tooraine ei olnud Hiinast pärit. Samuti vaidlustas ta väite, et SPG toodab ise klaaskiudu, kuna sellega kaasneksid vananenud sulatamisprotsess ja liiga suured energiakulud. Ta kaebas, et avalik toimik ei võimaldanud tal neid probleeme uurida, eriti seoses varasemate registreeritud andmetega. |
| --- | --- |

(20)

Liidu tootmisharu tegi esitatud järelduste kohta märkusi, olles vabastuse andmise vastu. Eelkõige väljendas ta kahtlust SPG integreeritud tootmise suhtes ja järelduse suhtes, et tooraine ei olnud Hiinast pärit. Samuti vaidlustas ta väite, et SPG toodab ise klaaskiudu, kuna sellega kaasneksid vananenud sulatamisprotsess ja liiga suured energiakulud. Ta kaebas, et avalik toimik ei võimaldanud tal neid probleeme uurida, eriti seoses varasemate registreeritud andmetega.

| (21) | Komisjon lisas avalikku toimikusse selgitava märkuse, milles kinnitatakse, et alates 2016. aastast, kui osteti vastavad seadmed, asendas SPG Hiinast tarnitud C-tüüpi klaaskiudlõnga ja -heide oma toodanguga, valmistades klaaskiudu Indiast tarnitud klaaskuulidest, ning sellega muutus SPG asjaomase toote integreeritud tootjaks. Need asjaolud ja sellega kaasnev suurenenud energiakulu leidsid kohapealse kontrollkäigu ajal kinnitust. Kõnealuste järelduste alusel ei saa siiski tootmisportsessi kohasust hinnata. Seega lükati liidu tootmisharu väited tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon lisas avalikku toimikusse selgitava märkuse, milles kinnitatakse, et alates 2016. aastast, kui osteti vastavad seadmed, asendas SPG Hiinast tarnitud C-tüüpi klaaskiudlõnga ja -heide oma toodanguga, valmistades klaaskiudu Indiast tarnitud klaaskuulidest, ning sellega muutus SPG asjaomase toote integreeritud tootjaks. Need asjaolud ja sellega kaasnev suurenenud energiakulu leidsid kohapealse kontrollkäigu ajal kinnitust. Kõnealuste järelduste alusel ei saa siiski tootmisportsessi kohasust hinnata. Seega lükati liidu tootmisharu väited tagasi.

d)   Järeldused

Järeldused

| (22) | Kooskõlas põhjendustes 13–18 esitatud järeldustega leiab komisjon, et taotluse esitaja vastab alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimustele vabastuse saamiseks ning ta tuleks lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) 2017/1993 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas põhjendustes 13–18 esitatud järeldustega leiab komisjon, et taotluse esitaja vastab alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud tingimustele vabastuse saamiseks ning ta tuleks lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) 2017/1993 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.

| (23) | Taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote impordi vabastamine laiendatud meetmetest alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt jääb kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad vabastamist. Kui uued esmapilgul usutavad tõendid peaksid kinnitama vastupidist, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(23)

Taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote impordi vabastamine laiendatud meetmetest alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt jääb kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad vabastamist. Kui uued esmapilgul usutavad tõendid peaksid kinnitama vastupidist, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada.

| (24) | Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote import laiendatud meetmetest. Kõnealust vabastust kohaldatakse seega ainult Indiast saadetud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud vaatlusaluse toote impordile. Kõnealune vabastus ei tohiks kehtida imporditava vaatlusaluse toote suhtes, mille tootjaks on äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) 2017/1993 artikli 1 lõikes 3 eraldi nimetatud, sealhulgas ka eraldi nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleks maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote import laiendatud meetmetest. Kõnealust vabastust kohaldatakse seega ainult Indiast saadetud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud vaatlusaluse toote impordile. Kõnealune vabastus ei tohiks kehtida imporditava vaatlusaluse toote suhtes, mille tootjaks on äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) 2017/1993 artikli 1 lõikes 3 eraldi nimetatud, sealhulgas ka eraldi nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleks maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu.

| (25) | Rakendusmäärust (EL) 2017/1993 tuleks muuta, et lisada äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD selle artikli 1 lõikesse 3. |
| --- | --- |

(25)

Rakendusmäärust (EL) 2017/1993 tuleks muuta, et lisada äriühing SPG Glass Fibre PVT. LTD selle artikli 1 lõikesse 3.

| (26) | Maksuvabastuse saamiseks tuleb tolliasutustele esitada teatavatele nõuetele vastav arve. Märgitakse, et sama nõue kehtib äriühingute Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd ja Pyrotek India Pvt. Ltd. suhtes. Nimetatud äriühingud on kehtivatest meetmetest juba vabastatud. Kuna kõnealust tingimust rakendusmääruses (EL) 2017/1993 ei nimetatud, parandatakse see väljajätmine käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(26)

Maksuvabastuse saamiseks tuleb tolliasutustele esitada teatavatele nõuetele vastav arve. Märgitakse, et sama nõue kehtib äriühingute Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd ja Pyrotek India Pvt. Ltd. suhtes. Nimetatud äriühingud on kehtivatest meetmetest juba vabastatud. Kuna kõnealust tingimust rakendusmääruses (EL) 2017/1993 ei nimetatud, parandatakse see väljajätmine käesoleva määrusega.

5.   KOMITEEMENETLUSE NÕUDED

KOMITEEMENETLUSE NÕUDED

| (27) | Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2017/1993 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Indiast ja Indoneesiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510014, 7019510015, 7019590014 ja 7019590015), välja arvatud kangad, mille on tootnud äriühingud Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (TARICi lisakood B942), Pyrotek India Pvt. Ltd. (TARICi lisakood C051) ja SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARICi lisakood C205), Malaisiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510011 ja 7019590011), ning Taiwanist ja Taist saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taiwanist ja Taist pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510012, 7019510013, 7019590012 ja 7019590013).
  Äriühingutele Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., Pyrotek India Pvt. Ltd. ja SPG Glass Fibre PVT. LTD antud vabastust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.“ |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes kohaldatavat lõikes 2 sätestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse Indiast ja Indoneesiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510014, 7019510015, 7019590014 ja 7019590015), välja arvatud kangad, mille on tootnud äriühingud Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (TARICi lisakood B942), Pyrotek India Pvt. Ltd. (TARICi lisakood C051) ja SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARICi lisakood C205), Malaisiast saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510011 ja 7019590011), ning Taiwanist ja Taist saadetud samasuguste hõreda koega kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taiwanist ja Taist pärinevatena või mitte (TARICi koodid 7019510012, 7019510013, 7019590012 ja 7019590013).

Äriühingutele Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., Pyrotek India Pvt. Ltd. ja SPG Glass Fibre PVT. LTD antud vabastust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Vastava arve puudumisel kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.“

| 2) | Käesoleva määruse lisas esitatud tekst lisatakse II lisana. |
| --- | --- |

2)

Käesoleva määruse lisas esitatud tekst lisatakse II lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 3. augusti 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 791/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 204, 9.8.2011, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1371/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast lähetatud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärinevatena või mitte (ELT L 346, 20.12.2013, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 9. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1507, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1371/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu muu hulgas Indiast saadetud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Indiast pärinevana või mitte (ELT L 236, 10.9.2015, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 16. juuli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 672/2012, millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte (ELT L 196, 24.7.2012, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 10. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 21/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Taiwanist ja Taist saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Taiwanist ja Taist pärinevatena või mitte (ELT L 11, 16.1.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 6. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1993, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist saadetud hõreda koega klaaskiust kangaste impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse neist riikidest pärinevatena või mitte (ELT L 288, 7.11.2017, lk 4).

7

(8)  Komisjoni 31. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1514, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1371/2013 (millega laiendatakse rakendusmäärusega (EL) nr 791/2011 teatava, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kanga impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Indiast ja Indoneesiast saadetud hõreda koega klaaskiust kanga impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Indiast ja Indoneesiast pärit impordina või mitte) läbivaatamine, et selgitada välja võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele India eksportivale tootjale, tühistatakse dumpinguvastane tollimaks kõnealuse eksportiva tootja impordi suhtes ning kehtestatakse sellelt eksportivalt tootjalt pärit impordi registreerimise nõue (ELT L 226, 1.9.2017, lk 1).

8

---

LISA

„II LISA

Artiklis 1 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht; |
| --- | --- |

1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht;

| 2) | järgmine avaldus:

  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) vaatlusalust toodet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) poolt (asjaomane riik). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“; |
| --- | --- |

2)

järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) vaatlusalust toodet, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) poolt (asjaomane riik). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“;

| 3) | kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

3)

kuupäev ja allkiri.

---

OTSUSED

| 31.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/10

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/789,

25. mai 2018,

millega lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduritele käibemaksu tasuma kohustatud maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduritele käibemaksu tasuma kohustatud maksustatavaid kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane.

| (2) | Komisjonis 13. juulil 2017. aastal registreeritud kirjaga taotles Ungari luba sellise meetme kasutuselevõtmiseks, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 („erimeede“) seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga teatavate tarnete puhul, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 13. juulil 2017. aastal registreeritud kirjaga taotles Ungari luba sellise meetme kasutuselevõtmiseks, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 („erimeede“) seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isikuga teatavate tarnete puhul, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus.

| (3) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 15.jaanuari 2018. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 16. jaanuari 2018. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 15.jaanuari 2018. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 16. jaanuari 2018. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (4) | Ungari väidab, et maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud likvideerimis- või maksejõuetusmenetlus, jätavad sageli tasumisele kuuluva käibemaksu maksuhaldurile maksmata. Samas võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, mõjutades seega negatiivselt eelarvet ja rahastades likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul väljastavad äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tegutsevatele äriühingutele fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puudub tagatis, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks. |
| --- | --- |

(4)

Ungari väidab, et maksukohustuslased, kelle suhtes on algatatud likvideerimis- või maksejõuetusmenetlus, jätavad sageli tasumisele kuuluva käibemaksu maksuhaldurile maksmata. Samas võib ostja, kes on mahaarvamisõigusega maksukohustuslane, endiselt arvata maha tekkinud käibemaksu, mõjutades seega negatiivselt eelarvet ja rahastades likvideerimist. Ungari on registreerinud ka pettusjuhtumeid, mille puhul väljastavad äriühingud, kelle suhtes on algatatud likvideerimismenetlus, tegutsevatele äriühingutele fiktiivseid arveid, vähendades sellega oluliselt nende tasumisele kuuluvat maksu, kuid puudub tagatis, et sellise arve väljastaja tasumisele kuuluva käibemaksu ära maksaks.

| (5) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus („pöördmaksustamine“). Riigieelarvele tekitatava kahju korvamiseks on Ungari taotlenud erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, et lubada pöördmaksustamise kasutuselevõttu maksejõuetusmenetlusega hõlmatud maksukohustuslaste tehtavate muude selliste tarnete suhtes nagu kapitalikaupade tarned ja 100 000 Ungari forinti suurust turuväärtust ületavate muude kaupade tarned või teenuste osutamine. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199 lõike 1 punkti g kohaselt võivad liikmesriigid sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele läheb üle kinnisasi, mille kohtuotsuse alusel võlgnikuks tunnistatu on müünud sundvõõrandamismenetluse käigus („pöördmaksustamine“). Riigieelarvele tekitatava kahju korvamiseks on Ungari taotlenud erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, et lubada pöördmaksustamise kasutuselevõttu maksejõuetusmenetlusega hõlmatud maksukohustuslaste tehtavate muude selliste tarnete suhtes nagu kapitalikaupade tarned ja 100 000 Ungari forinti suurust turuväärtust ületavate muude kaupade tarned või teenuste osutamine.

| (6) | Ungari esitatud teabele tuginedes saab kõnealustel konkreetsetel juhtudel maksukohustuslasest tarne saaja määramisega käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks lihtsustada käibemaksu kogumist ning hoida ära maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist. Ungari on seisukohal, et erimeetme kasutuselevõtuga saab piirata riigi maksutuludele kahju tekitamist ning luua täiendavaid tulusid. |
| --- | --- |

(6)

Ungari esitatud teabele tuginedes saab kõnealustel konkreetsetel juhtudel maksukohustuslasest tarne saaja määramisega käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks lihtsustada käibemaksu kogumist ning hoida ära maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist. Ungari on seisukohal, et erimeetme kasutuselevõtuga saab piirata riigi maksutuludele kahju tekitamist ning luua täiendavaid tulusid.

| (7) | Seetõttu tuleks Ungaril lubada kohaldada pöördmaksustamist nende kapitalikaupade tarnete ja 100 000 Ungari forinti suuruste turuväärtust ületavate muude kaupade tarnete või teenuste osutamise suhtes, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks Ungaril lubada kohaldada pöördmaksustamist nende kapitalikaupade tarnete ja 100 000 Ungari forinti suuruste turuväärtust ületavate muude kaupade tarnete või teenuste osutamise suhtes, mille on teinud maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus.

| (8) | Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(8)

Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud.

| (9) | Erimeetme kohaldamisala ja uudsust arvesse võttes on oluline hinnata selle mõju. Seega juhul, kui Ungari peab vajalikuks kohaldada erimeedet kauem kui 2021. aastani, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2020 aruande koos erimeetme kohaldamise ülevaate ning pikendamistaotlusega. |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme kohaldamisala ja uudsust arvesse võttes on oluline hinnata selle mõju. Seega juhul, kui Ungari peab vajalikuks kohaldada erimeedet kauem kui 2021. aastani, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2020 aruande koos erimeetme kohaldamise ülevaate ning pikendamistaotlusega.

| (10) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(10)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ega mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 lubatakse Ungaril sätestada, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele tehakse mis tahes järgmisi tarneid:

| a) | kapitalikaupade tarned, mida teeb maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus; |
| --- | --- |

a)

kapitalikaupade tarned, mida teeb maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus;

| b) | tarnimise ajal 100 000 Ungari forinti suurust turuväärtust ületavate muude kaupade tarnimine või teenuste osutamine sellise maksukohustuslase poolt, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus. |
| --- | --- |

b)

tarnimise ajal 100 000 Ungari forinti suurust turuväärtust ületavate muude kaupade tarnimine või teenuste osutamine sellise maksukohustuslase poolt, kelle suhtes kohaldatakse likvideerimis- või mis tahes muud menetlust, millega seaduslikult tuvastatakse tema maksejõuetus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 25. mai 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

V. GORANOV

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

SOOVITUSED

| 31.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/12

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2018/790,

25. aprill 2018,

teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2012. aasta juulis võttis Euroopa Komisjon vastu teadusinfo paketi, mis koosnes teatisest „Teadusinfo paremini kättesaadavaks: rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest teadustegevusse“ (1) ning komisjoni soovitusest 2012/417/EL (2). Soovituse 2012/417/EL kohaselt vaatab komisjon kogu Euroopa Liidus tehtud edusammud üle, et hinnata vajadust võtta kehtestatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

2012. aasta juulis võttis Euroopa Komisjon vastu teadusinfo paketi, mis koosnes teatisest „Teadusinfo paremini kättesaadavaks: rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest teadustegevusse“ (1) ning komisjoni soovitusest 2012/417/EL (2). Soovituse 2012/417/EL kohaselt vaatab komisjon kogu Euroopa Liidus tehtud edusammud üle, et hinnata vajadust võtta kehtestatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid.

| (2) | Teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (3) rõhutatakse, et andmete levitamine on majanduskasvu, innovatsiooni ja digiteerimise katalüsaator majanduse kõigis sektorites, seda eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sh idufirmade) jaoks, samuti ühiskonna jaoks tervikuna. Selles nenditakse, et suurandmed ja kõrgjõudlusega andmetöötlus muudavad teaduse tegemise ja teabe jagamise viise ning et see on tõhusamale ja reageerimisvõimelisemale avatud teadusele ülemineku osa (4). Selles teatakse komisjoni kavatsusest soodustada juurdepääsu avalikele andmetele, et innovatsioonile hoogu anda, ning alustada osana Euroopa pilvandmetöötluse algatusest tööd teadusotstarbelise avatud pilvandmetöötluse loomise nimel. Digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõttes (5) teatab komisjon oma kavatsusest teha avaliku sektori ja avaliku sektori rahastatud andmed veelgi paremini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(2)

Teatises „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (3) rõhutatakse, et andmete levitamine on majanduskasvu, innovatsiooni ja digiteerimise katalüsaator majanduse kõigis sektorites, seda eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sh idufirmade) jaoks, samuti ühiskonna jaoks tervikuna. Selles nenditakse, et suurandmed ja kõrgjõudlusega andmetöötlus muudavad teaduse tegemise ja teabe jagamise viise ning et see on tõhusamale ja reageerimisvõimelisemale avatud teadusele ülemineku osa (4). Selles teatakse komisjoni kavatsusest soodustada juurdepääsu avalikele andmetele, et innovatsioonile hoogu anda, ning alustada osana Euroopa pilvandmetöötluse algatusest tööd teadusotstarbelise avatud pilvandmetöötluse loomise nimel. Digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõttes (5) teatab komisjon oma kavatsusest teha avaliku sektori ja avaliku sektori rahastatud andmed veelgi paremini kättesaadavaks.

| (3) | Teatises „Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“, (6) mis käsitleb Euroopa pilvandmetöötluse algatust, esitatakse ratsionaalne ja ulatuslik kava, mille alusel arendada Euroopa avatud teaduse pilv teadusandmete ja -tulemuste talletamise, jagamise ja taaskasutamise usaldusväärseks avatud keskkonnaks. Samuti teatatakse selles komisjoni kavast vaadata läbi soovitus 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta, et õhutada teadusinfot jagama ning looma teadlaste ja ettevõtjate jaoks andmete jagamist võimaldavaid stimuleerimiskavasid, preemiasüsteeme ning haridus- ja koolitusprogramme. Komisjoni talituste töödokumendis „Euroopa avatud teaduse pilve rakendamise tegevuskava“ (7) esitatakse liikmesriikide ja sidusrühmadega Euroopa avatud teaduse pilve võimalike juhtimis- ja rahastamismehhanismide teemal peetud mõttetalgute tulemused ning täpsustatakse meetmeid, mille eesmärk on kujundada Euroopa avatud teaduse pilvest teadusandmete taristute liit. |
| --- | --- |

(3)

Teatises „Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“, (6) mis käsitleb Euroopa pilvandmetöötluse algatust, esitatakse ratsionaalne ja ulatuslik kava, mille alusel arendada Euroopa avatud teaduse pilv teadusandmete ja -tulemuste talletamise, jagamise ja taaskasutamise usaldusväärseks avatud keskkonnaks. Samuti teatatakse selles komisjoni kavast vaadata läbi soovitus 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta, et õhutada teadusinfot jagama ning looma teadlaste ja ettevõtjate jaoks andmete jagamist võimaldavaid stimuleerimiskavasid, preemiasüsteeme ning haridus- ja koolitusprogramme. Komisjoni talituste töödokumendis „Euroopa avatud teaduse pilve rakendamise tegevuskava“ (7) esitatakse liikmesriikide ja sidusrühmadega Euroopa avatud teaduse pilve võimalike juhtimis- ja rahastamismehhanismide teemal peetud mõttetalgute tulemused ning täpsustatakse meetmeid, mille eesmärk on kujundada Euroopa avatud teaduse pilvest teadusandmete taristute liit.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/98/EÜ (8) on kehtestatud põhimõte, et kõigil huvitatud isikutel peab olema võimalik taaskasutada kõiki avaliku sektori asutuse valduses olevaid kättesaadavaid andmeid ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel, võrreldavate taaskasutamisviiside osas mittediskrimineerivatel tingimustel ning tasu eest, mille ülempiiriks on andmete edastamisega seotud piirkulu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/98/EÜ (8) on kehtestatud põhimõte, et kõigil huvitatud isikutel peab olema võimalik taaskasutada kõiki avaliku sektori asutuse valduses olevaid kättesaadavaid andmeid ärilistel ja mitteärilistel eesmärkidel, võrreldavate taaskasutamisviiside osas mittediskrimineerivatel tingimustel ning tasu eest, mille ülempiiriks on andmete edastamisega seotud piirkulu.

| (5) | Avatud juurdepääsu (9) poliitika eesmärk on teha vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslikud väljaanded, teadusandmed ja muud teadustöö väljundid teadlastele ja laiemale avalikkusele levitamisprotsessi võimalikult varases etapis tasuta, avatud ja mittediskrimineerival viisil kättesaadavaks ning võimaldada teadusuuringute tulemusi taaskasutada. Avatud juurdepääs aitab parandada andmete kvaliteeti, vähendab vajadust teadusuuringuid tarbetult dubleerida, kiirendab teaduse arengut, aitab võidelda teaduspettusega ning soodustab üldisemalt majanduskasvu ja innovatsiooni. Lisaks avatud juurdepääsule on standardseks teadustavaks saamas andmehalduskavade koostamine. |
| --- | --- |

(5)

Avatud juurdepääsu (9) poliitika eesmärk on teha vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduslikud väljaanded, teadusandmed ja muud teadustöö väljundid teadlastele ja laiemale avalikkusele levitamisprotsessi võimalikult varases etapis tasuta, avatud ja mittediskrimineerival viisil kättesaadavaks ning võimaldada teadusuuringute tulemusi taaskasutada. Avatud juurdepääs aitab parandada andmete kvaliteeti, vähendab vajadust teadusuuringuid tarbetult dubleerida, kiirendab teaduse arengut, aitab võidelda teaduspettusega ning soodustab üldisemalt majanduskasvu ja innovatsiooni. Lisaks avatud juurdepääsule on standardseks teadustavaks saamas andmehalduskavade koostamine.

| (6) | Avatud juurdepääs on levitamisviis neile teadlastele, kes võivad otsustada oma töö avaldada, eriti avaliku sektori rahastatava teadustegevuse puhul. Litsentsimislahenduste eesmärk peaks olema teaduslike väljaannete levitamise ja taaskasutamise hõlbustamine. |
| --- | --- |

(6)

Avatud juurdepääs on levitamisviis neile teadlastele, kes võivad otsustada oma töö avaldada, eriti avaliku sektori rahastatava teadustegevuse puhul. Litsentsimislahenduste eesmärk peaks olema teaduslike väljaannete levitamise ja taaskasutamise hõlbustamine.

| (7) | Teadusuuringute tulemuste säilitamine on avalikes huvides. Tavapäraselt on see olnud raamatukogude ja arhiivide, eelkõige kohustusliku hoiustamisega tegelevate riiklike raamatukogude ülesanne. Uurimistulemuste maht suureneb pidevalt. Selleks et uurimistulemusi saaks digitaalsel kujul pikaajaliselt säilitada, peaksid olema loodud selleks vajalikud mehhanismid, taristud ja tarkvaralahendused. Oluline on rahastada säilitamist jätkusuutlikult, kuna digiteeritud sisu jooksev haldus on endiselt suhteliselt kulukas. Võttes arvesse uurimistulemuste säilitamise olulisust nende tulevase kasutamise seisukohast, tuleks liikmesriikidele anda soovitus töötada selles valdkonnas välja vastav poliitika või seda tõhustada. |
| --- | --- |

(7)

Teadusuuringute tulemuste säilitamine on avalikes huvides. Tavapäraselt on see olnud raamatukogude ja arhiivide, eelkõige kohustusliku hoiustamisega tegelevate riiklike raamatukogude ülesanne. Uurimistulemuste maht suureneb pidevalt. Selleks et uurimistulemusi saaks digitaalsel kujul pikaajaliselt säilitada, peaksid olema loodud selleks vajalikud mehhanismid, taristud ja tarkvaralahendused. Oluline on rahastada säilitamist jätkusuutlikult, kuna digiteeritud sisu jooksev haldus on endiselt suhteliselt kulukas. Võttes arvesse uurimistulemuste säilitamise olulisust nende tulevase kasutamise seisukohast, tuleks liikmesriikidele anda soovitus töötada selles valdkonnas välja vastav poliitika või seda tõhustada.

| (8) | Tehnoloogia edusammud on võimaldanud luua veebipõhised teadustaristud, millele on aluse pannud riikide valitsused, ülikoolid või teadusorganisatsioonid. Need toetavad käesoleva soovituse eesmärke, aidates teadlastel oma teadustöö tulemusi hallata ja võimaldades nende levitamist. Euroopa pilvandmetöötluse algatust käsitlevas teatises anti teada: „Euroopa avatud teaduse pilv ühendab alustuseks olemasolevad teadusandmete taristud, mis on praegu hajutatud eri teadusharude ja liikmesriikide vahel“. Vaja on kindlaks teha riikliku tasandi meetmed, mis peaksid võimaldama Euroopa avatud teaduse pilve tõhusat toimimist ja kasutamist, ning nende rakendamist soovitada. |
| --- | --- |

(8)

Tehnoloogia edusammud on võimaldanud luua veebipõhised teadustaristud, millele on aluse pannud riikide valitsused, ülikoolid või teadusorganisatsioonid. Need toetavad käesoleva soovituse eesmärke, aidates teadlastel oma teadustöö tulemusi hallata ja võimaldades nende levitamist. Euroopa pilvandmetöötluse algatust käsitlevas teatises anti teada: „Euroopa avatud teaduse pilv ühendab alustuseks olemasolevad teadusandmete taristud, mis on praegu hajutatud eri teadusharude ja liikmesriikide vahel“. Vaja on kindlaks teha riikliku tasandi meetmed, mis peaksid võimaldama Euroopa avatud teaduse pilve tõhusat toimimist ja kasutamist, ning nende rakendamist soovitada.

| (9) | Tehnoloogia edusammud on aja jooksul tinginud teadusmaailma olulise liikumise üha enam koostööl põhinevate meetodite suunas ja aidanud püsikindlalt kaasa teadusliku materjali mahu kasvule. Järjest koostööaltimaks ja läbipaistvamaks muutuva teadusliku lähenemise puhul tuleks tagada, et teadlastel on kõigis oma haridustee ja karjääri etappides võimalus oma kutseoskusi edasi arendada, sealhulgas kõrgharidusprogrammide varal. Samuti peaks neil olema võimalus omandada oskused, mis on vajalikud täielikuks kaasaminekuks avatud teadusega vastavalt digiõppe tegevuskavale (10). |
| --- | --- |

(9)

Tehnoloogia edusammud on aja jooksul tinginud teadusmaailma olulise liikumise üha enam koostööl põhinevate meetodite suunas ja aidanud püsikindlalt kaasa teadusliku materjali mahu kasvule. Järjest koostööaltimaks ja läbipaistvamaks muutuva teadusliku lähenemise puhul tuleks tagada, et teadlastel on kõigis oma haridustee ja karjääri etappides võimalus oma kutseoskusi edasi arendada, sealhulgas kõrgharidusprogrammide varal. Samuti peaks neil olema võimalus omandada oskused, mis on vajalikud täielikuks kaasaminekuks avatud teadusega vastavalt digiõppe tegevuskavale (10).

| (10) | Ametialase karjääri oluline osa on stiimulid ja preemiad. Ehkki teadlasi õhutatakse vaatama kaugemale riigi-, teadusharude ja valdkondade piiridest ning võtma omaks töötulemuste jagamise kultuuri, jääb selline tegevus nende ametialase karjääri seisukohast sageli tunnustuse ja tähelepanuta. Avatud teaduse tavade juurutamiseks tänapäevastes ülikoolides on välja töötamisel läbipaistvad ja vastutustundlikult koostatud näitajad. Selleks et mõõta paremini Euroopas tehtavat teadustööd ja pakkuda väärtuslikke stiimuleid teadlastele teadustöö tulemuste jagamiseks ning ülikoolidele ettevõtlusvaimu õhutamiseks, edendades samal ajal konkurentsi siseturul, võiks kasutada ajakohastatud preemiamehhanisme, mis kasutavad uue põlvkonna parameetreid. |
| --- | --- |

(10)

Ametialase karjääri oluline osa on stiimulid ja preemiad. Ehkki teadlasi õhutatakse vaatama kaugemale riigi-, teadusharude ja valdkondade piiridest ning võtma omaks töötulemuste jagamise kultuuri, jääb selline tegevus nende ametialase karjääri seisukohast sageli tunnustuse ja tähelepanuta. Avatud teaduse tavade juurutamiseks tänapäevastes ülikoolides on välja töötamisel läbipaistvad ja vastutustundlikult koostatud näitajad. Selleks et mõõta paremini Euroopas tehtavat teadustööd ja pakkuda väärtuslikke stiimuleid teadlastele teadustöö tulemuste jagamiseks ning ülikoolidele ettevõtlusvaimu õhutamiseks, edendades samal ajal konkurentsi siseturul, võiks kasutada ajakohastatud preemiamehhanisme, mis kasutavad uue põlvkonna parameetreid.

| (11) | Nagu on sedastatud nõukogu järeldustes, mis käsitlevad avatud, andmemahuka ja võrgustatud teadustööd kiirema ja laiema innovatsiooni hoogustajana (11) ning avatud teaduse süsteemile üleminekut, (12) peaksid liikmesriigid toetama avatud teadust ja avatud juurdepääsu. |
| --- | --- |

(11)

Nagu on sedastatud nõukogu järeldustes, mis käsitlevad avatud, andmemahuka ja võrgustatud teadustööd kiirema ja laiema innovatsiooni hoogustajana (11) ning avatud teaduse süsteemile üleminekut, (12) peaksid liikmesriigid toetama avatud teadust ja avatud juurdepääsu.

| (12) | Kõikjal maailmas tehakse jõupingutusi selleks, et liikuda avatud juurdepääsu poole. Liikmesriigid on osalenud nende püüdlustes ning nende jõupingutusi vastastikkusel põhineva, avatud ja koostööalti üleilmse teaduskeskkonna loomiseks tuleks toetada. Avatud teadus on liikmesriikide vastutustundlike teadusuuringute ja avatud innovatsiooni poliitika oluline aspekt. Sedamööda, kuidas digitehnoloogia kättesaadavaks muutub, tuleks teadus- ja rahastamispoliitikat selle uue keskkonnaga kohandada. |
| --- | --- |

(12)

Kõikjal maailmas tehakse jõupingutusi selleks, et liikuda avatud juurdepääsu poole. Liikmesriigid on osalenud nende püüdlustes ning nende jõupingutusi vastastikkusel põhineva, avatud ja koostööalti üleilmse teaduskeskkonna loomiseks tuleks toetada. Avatud teadus on liikmesriikide vastutustundlike teadusuuringute ja avatud innovatsiooni poliitika oluline aspekt. Sedamööda, kuidas digitehnoloogia kättesaadavaks muutub, tuleks teadus- ja rahastamispoliitikat selle uue keskkonnaga kohandada.

| (13) | Komisjon on näidanud eeskuju sellistes valdkondades nagu võimalikult laialdane juurdepääs avatud teaduskeskkonnas (sealhulgas raamprogrammide käigus) toimunud teadustöö tulemustele ja nende taaskasutamine. Samuti on ta rakendanud arvatud andmete poliitikat komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusandmete suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on näidanud eeskuju sellistes valdkondades nagu võimalikult laialdane juurdepääs avatud teaduskeskkonnas (sealhulgas raamprogrammide käigus) toimunud teadustöö tulemustele ja nende taaskasutamine. Samuti on ta rakendanud arvatud andmete poliitikat komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadusandmete suhtes.

| (14) | Valdkondades, mida käsitletakse soovituses 2012/417/EL ning teistes eelmistes põhjendustes nimetatud dokumentides, on tehtud hulgaliselt edusamme, kuid kõik eesmärgid ei ole saavutatud ning areng on liikmesriigiti olnud ebaühtlane. Euroopa teadustöö- ja innovatsioonipotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama. |
| --- | --- |

(14)

Valdkondades, mida käsitletakse soovituses 2012/417/EL ning teistes eelmistes põhjendustes nimetatud dokumentides, on tehtud hulgaliselt edusamme, kuid kõik eesmärgid ei ole saavutatud ning areng on liikmesriigiti olnud ebaühtlane. Euroopa teadustöö- ja innovatsioonipotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks peavad kõik liikmesriigid rohkem pingutama.

| (15) | Käesolev soovitus tugineb soovitusele 2012/417/EL ning asendab selle, |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus tugineb soovitusele 2012/417/EL ning asendab selle,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Avatud juurdepääs teadusväljaannetele

| 1. | Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ja rakendama selge poliitika (vastavalt riiklikele tegevuskavadele) avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusväljaannete levitamiseks ja neile avatud juurdepääsuks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

1.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid kooskõlas autoriõiguse alase liidu acquis' ja sellega kaasnevate õigustega tagama, et nimetatud poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | hiljemalt 2020. aastast on avatud juurdepääsu kaudu kättesaadavad kõik avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusena avaldatud teadusväljaanded; |
| --- | --- |

—

hiljemalt 2020. aastast on avatud juurdepääsu kaudu kättesaadavad kõik avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusena avaldatud teadusväljaanded;

| — | sõltumata avaldamise kanalist (teadusajakiri, digitaristu, multimeediakanalid või mis tahes uus ja eksperimentaalne akadeemilise teabevahetuse kanal) antakse avatud juurdepääs avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetele niipea kui võimalik, eelistatavalt nende avaldamise hetkel ning igal juhul mitte hiljem kui kuus kuud pärast avaldamise kuupäeva (12 kuud sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul); |
| --- | --- |

—

sõltumata avaldamise kanalist (teadusajakiri, digitaristu, multimeediakanalid või mis tahes uus ja eksperimentaalne akadeemilise teabevahetuse kanal) antakse avatud juurdepääs avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetele niipea kui võimalik, eelistatavalt nende avaldamise hetkel ning igal juhul mitte hiljem kui kuus kuud pärast avaldamise kuupäeva (12 kuud sotsiaal- ja humanitaarteaduste puhul);

| — | turul kasutatavad litsentsimistingimused, mille puhul võetakse arvesse tehnoloogia arengut, ei piira tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist; |
| --- | --- |

—

turul kasutatavad litsentsimistingimused, mille puhul võetakse arvesse tehnoloogia arengut, ei piira tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel avaldatud väljaannetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist;

| — | teadlane säilitab teaduskirjastusega lepingut sõlmides sellised õigused intellektuaalomandile, mis on vajalikud muu hulgas avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. See puudutab ennekõike isearhiveerimist ja taaskasutamist (näiteks teksti- ja andmekaeve kaudu); |
| --- | --- |

—

teadlane säilitab teaduskirjastusega lepingut sõlmides sellised õigused intellektuaalomandile, mis on vajalikud muu hulgas avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. See puudutab ennekõike isearhiveerimist ja taaskasutamist (näiteks teksti- ja andmekaeve kaudu);

| — | turu läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi suurendamiseks avaldatakse teave lepingute kohta, mille avaliku sektori institutsioonid või avaliku sektori institutsioonide rühmad ja kirjastaja on sõlminud teadusinfo kasutamise kohta, ilma et see piiraks oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) kaitset. See peaks hõlmama mitut liiki kokkuleppeid, eelkõige nn supersooduspakkumisi (st paberkandjal ja elektroonilisest väljaandest koosnevaid komplektabonemente, mida pakutakse soodushinnaga), ja nendega seotud nn kompensatsioonitehinguid, mille eesmärk on võimaldada konsortsiumidele avatud juurdepääsu raames toimuva avaldamise puhul soodustust; |
| --- | --- |

—

turu läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi suurendamiseks avaldatakse teave lepingute kohta, mille avaliku sektori institutsioonid või avaliku sektori institutsioonide rühmad ja kirjastaja on sõlminud teadusinfo kasutamise kohta, ilma et see piiraks oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) kaitset. See peaks hõlmama mitut liiki kokkuleppeid, eelkõige nn supersooduspakkumisi (st paberkandjal ja elektroonilisest väljaandest koosnevaid komplektabonemente, mida pakutakse soodushinnaga), ja nendega seotud nn kompensatsioonitehinguid, mille eesmärk on võimaldada konsortsiumidele avatud juurdepääsu raames toimuva avaldamise puhul soodustust;

| — | innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusväljaannetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi. |
| --- | --- |

—

innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusväljaannetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi.

| 2. | Liikmesriigid peaksid tagama, et teadustööd rahastavad institutsioonid, kes vastutavad teadustöö riikliku rahastamise eest, ja riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused rakendavad punktis 1 osutatud poliitikat ja riiklikke tegevuskavasid riiklikul tasandil koordineeritult järgmiselt:






  — | kehtestavad rahastamisasutuses teadusväljaannete levitamise ja nendele avatud juurdepääsu poliitika ning koostavad rakenduskavad; |
| --- | --- | --- |

2.

—

kehtestavad rahastamisasutuses teadusväljaannete levitamise ja nendele avatud juurdepääsu poliitika ning koostavad rakenduskavad;

| — | lisavad toetuslepingute sõlmimise ja teadusuuringutele antavate muude rahaliste toetuste andmise eeltingimuste hulka avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded, loovad mehhanismid nendele nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

—

lisavad toetuslepingute sõlmimise ja teadusuuringutele antavate muude rahaliste toetuste andmise eeltingimuste hulka avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded, loovad mehhanismid nendele nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks;

| — | eraldavad vajalikud rahalised vahendid teadusinfo läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil levitamiseks (sealhulgas avatud juurdepääsu ja taaskasutamise kaudu) ning võimaldavad teadlastel kasutada selleks eri kanaleid, sealhulgas võimaluse korral digitaristuid, samuti uusi ja eksperimentaalseid viise akadeemiliseks teabevahetuseks; |
| --- | --- |

—

eraldavad vajalikud rahalised vahendid teadusinfo läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil levitamiseks (sealhulgas avatud juurdepääsu ja taaskasutamise kaudu) ning võimaldavad teadlastel kasutada selleks eri kanaleid, sealhulgas võimaluse korral digitaristuid, samuti uusi ja eksperimentaalseid viise akadeemiliseks teabevahetuseks;

| — | annavad teadlastele juhtnööre avatud juurdepääsu käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses nende intellektuaalomandiõiguste haldamisega, et tagada avatud juurdepääs nende poolt avaldatud väljaannetele; |
| --- | --- |

—

annavad teadlastele juhtnööre avatud juurdepääsu käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses nende intellektuaalomandiõiguste haldamisega, et tagada avatud juurdepääs nende poolt avaldatud väljaannetele;

| — | peavad ühiseid läbirääkimisi kirjastajatega, et saada läbipaistvad ja võimalikult soodsad tingimused väljaannetele juurdepääsuks, sealhulgas nende kasutamiseks ja taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

—

peavad ühiseid läbirääkimisi kirjastajatega, et saada läbipaistvad ja võimalikult soodsad tingimused väljaannetele juurdepääsuks, sealhulgas nende kasutamiseks ja taaskasutamiseks;

| — | tagavad, et avaliku sektori rahastamise varal avaldatud väljaanded on asjakohaste tehniliste vahenditega kergesti tuvastatavad, muu hulgas teadustulemuste elektroonilistele versioonidele lisatud metaandmete ja püsivate tunnuskoodide kaudu. |
| --- | --- |

—

tagavad, et avaliku sektori rahastamise varal avaldatud väljaanded on asjakohaste tehniliste vahenditega kergesti tuvastatavad, muu hulgas teadustulemuste elektroonilistele versioonidele lisatud metaandmete ja püsivate tunnuskoodide kaudu.

Teadusandmete haldamine, mis hõlmab avatud juurdepääsu

| 3. | Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmete haldamiseks, sealhulgas neile avatud juurdepääsuks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | andmete haldamisest saab standardne teadustava teadusuuringute varajases etapis, kui andmeid genereeritakse või kogutakse; sel eesmärgil nõutakse muu hulgas andmehalduskavade koostamist; |
| --- | --- |

—

andmete haldamisest saab standardne teadustava teadusuuringute varajases etapis, kui andmeid genereeritakse või kogutakse; sel eesmärgil nõutakse muu hulgas andmehalduskavade koostamist;

| — | avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmed on turvalises ja usaldusväärses keskkonnas digitaristute, sealhulgas vajaduse korral Euroopa avatud teaduse pilve taristute kaudu leitavad, kättesaadavad, ühilduvad ja taaskasutatavad (nn FAIR-põhimõtted) ning püsivad sellisena, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või kui see muudaks võimatuks uurimistulemuste edasise kasutamise (põhimõte „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“). Ennekõike võivad selle põhjused olla seotud eraelu puutumatuse, ärisaladuse, riikliku julgeoleku, õigustatud ärihuvide ning kolmandate isikute intellektuaalomandiõigustega. Nimetatud poliitika või riiklikud tegevuskavad ei tohiks mõjutada selliseid mis tahes kujul või mis tahes liiki andmeid, oskusteavet ja/või teavet, mis on enne teadustegevuse algust avaliku ja erasektori ühispartnerluses osalevate eraõiguslike isikute valduses; |
| --- | --- |

—

avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmed on turvalises ja usaldusväärses keskkonnas digitaristute, sealhulgas vajaduse korral Euroopa avatud teaduse pilve taristute kaudu leitavad, kättesaadavad, ühilduvad ja taaskasutatavad (nn FAIR-põhimõtted) ning püsivad sellisena, välja arvatud juhul, kui see on võimatu või kui see muudaks võimatuks uurimistulemuste edasise kasutamise (põhimõte „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“). Ennekõike võivad selle põhjused olla seotud eraelu puutumatuse, ärisaladuse, riikliku julgeoleku, õigustatud ärihuvide ning kolmandate isikute intellektuaalomandiõigustega. Nimetatud poliitika või riiklikud tegevuskavad ei tohiks mõjutada selliseid mis tahes kujul või mis tahes liiki andmeid, oskusteavet ja/või teavet, mis on enne teadustegevuse algust avaliku ja erasektori ühispartnerluses osalevate eraõiguslike isikute valduses;

| — | võttes arvesse tehnoloogia arengut (sealhulgas dünaamilisi (reaalajas saadavaid) andmeid), ei piira turul kasutatavad litsentsimislahendused tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigusaktidega ja ei piira nende kohaldamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tehnoloogia arengut (sealhulgas dünaamilisi (reaalajas saadavaid) andmeid), ei piira turul kasutatavad litsentsimislahendused tarbetult teksti- ja andmekaevet avalikest vahenditest rahastatava teadustegevuse tulemusel saadud teadusandmetest, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigusaktidega ja ei piira nende kohaldamist;

| — | innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusandmetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi. |
| --- | --- |

—

innovatsiooni võimaldamiseks, avaliku sektori toetamiseks ja kodanike teavitamiseks on innovaatilistel ettevõtetel, eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel, sõltumatutel teadlastel (näiteks nn kodanikualgatuse korras teadlastel), avalikul sektoril, ajakirjandusel ja kodanikel üldiselt läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil võimalikult laialdane juurdepääs teadusandmetele, milles avaldatakse avaliku sektori rahastatava teadustegevuse tulemusi.

| 4. | Liikmesriigid peaksid tagama, et teadustööd rahastavad institutsioonid, kes vastutavad teadustöö riikliku rahastamise eest, ja riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused rakendavad punktis 3 osutatud poliitikat ja riiklikke tegevuskavasid riiklikul tasandil koordineeritult järgmiselt:






  — | kehtestavad rahastamisasutuse tasandil uurimisandmete haldamise poliitika ja koostavad rakenduskavad; |
| --- | --- | --- |

4.

—

kehtestavad rahastamisasutuse tasandil uurimisandmete haldamise poliitika ja koostavad rakenduskavad;

| — | lisavad teadusandmeid produtseerivate projektide puhul toetuslepingutele ja muudele teadusuuringutele antavatele rahalistele toetustele andmehalduskava koostamise ja teadusandmetele avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded (põhimõttel „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“), loovad mehhanismid nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

—

lisavad teadusandmeid produtseerivate projektide puhul toetuslepingutele ja muudele teadusuuringutele antavatele rahalistele toetustele andmehalduskava koostamise ja teadusandmetele avatud juurdepääsu käsitlevad nõuded (põhimõttel „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“), loovad mehhanismid nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks ning võtavad järelmeetmed nõuetele mittevastavuse kõrvaldamiseks;

| — | eraldavad vajalikud rahalised vahendid andmete haldamiseks; |
| --- | --- |

—

eraldavad vajalikud rahalised vahendid andmete haldamiseks;

| — | annavad teadlastele juhtnööre teadusandmete haldamist käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses vilumuse omandamisega andmehalduse kavandamisel ning selliste digitaristute väljaarendamisega, mis toetavad juurdepääsu teadusandmetele ja nende säilitamist; |
| --- | --- |

—

annavad teadlastele juhtnööre teadusandmete haldamist käsitleva poliitika järgimise kohta ja õhutavad neid seda järgima, eelkõige seoses vilumuse omandamisega andmehalduse kavandamisel ning selliste digitaristute väljaarendamisega, mis toetavad juurdepääsu teadusandmetele ja nende säilitamist;

| — | tagavad, et andmekogumid on püsivate tunnuskoodide abil kergesti tuvastatavad, et need saab sobilike mehhanismide kaudu muude andmekogumite ja väljaannetega linkida ning et esitatud on lisateave, mis võimaldab neid nõuetekohaselt hinnata ja kasutada. |
| --- | --- |

—

tagavad, et andmekogumid on püsivate tunnuskoodide abil kergesti tuvastatavad, et need saab sobilike mehhanismide kaudu muude andmekogumite ja väljaannetega linkida ning et esitatud on lisateave, mis võimaldab neid nõuetekohaselt hinnata ja kasutada.

Teadusinfo säilitamine ja taaskasutamine

| 5. | Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika teadusinfo (väljaanded, andmekogumid ja muud uurimistegevuse väljundid) säilitamiseks ja taaskasutamiseks. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | avaliku sektori toetust saavad akadeemilised asutused töötavad välja oma teadustulemuste säilitamise poliitika; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori toetust saavad akadeemilised asutused töötavad välja oma teadustulemuste säilitamise poliitika;

| — | olemas on tõhus elektroonilise teadusinfo hoidmise süsteem, mis hõlmab juba algselt digitaalkujul avaldatavaid väljaandeid ning nendega seotud uurimistegevuse väljundeid; |
| --- | --- |

—

olemas on tõhus elektroonilise teadusinfo hoidmise süsteem, mis hõlmab juba algselt digitaalkujul avaldatavaid väljaandeid ning nendega seotud uurimistegevuse väljundeid;

| — | pikaajaliseks säilitamiseks valitud teadusinfot kureeritakse asjakohaselt ja olemas on andmete taaskasutamist võimaldav riist- ja tarkvara; |
| --- | --- |

—

pikaajaliseks säilitamiseks valitud teadusinfot kureeritakse asjakohaselt ja olemas on andmete taaskasutamist võimaldav riist- ja tarkvara;

| — | laia valiku püsivate tunnuskoodide kaudu õhutatakse kasutama kordumatut identifitseerimist (uurimistegevuse väljundite, teadlaste, nende koduinstitutsioonide ja rahastajate ning rahalise panuse andjate omavahel seostamine), et uurimistulemusi oleks võimalik leida, korrata ka pikaajaliselt säilitada; |
| --- | --- |

—

laia valiku püsivate tunnuskoodide kaudu õhutatakse kasutama kordumatut identifitseerimist (uurimistegevuse väljundite, teadlaste, nende koduinstitutsioonide ja rahastajate ning rahalise panuse andjate omavahel seostamine), et uurimistulemusi oleks võimalik leida, korrata ka pikaajaliselt säilitada;

| — | olemas on masinloetavad litsentsimissüsteemid ja -tingimused, mis ühilduvad juba olemasolevate avatud litsentsidega, mis võimaldavad taaskasutada avaliku sektori rahastatud teadustegevuse tulemusena saadud teadusinfot, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist, et võimaldada seaduslikku taaskasutamist ja säilitamist; |
| --- | --- |

—

olemas on masinloetavad litsentsimissüsteemid ja -tingimused, mis ühilduvad juba olemasolevate avatud litsentsidega, mis võimaldavad taaskasutada avaliku sektori rahastatud teadustegevuse tulemusena saadud teadusinfot, kui see on kooskõlas kehtivate autoriõigustealaste õigustaktidega ja ei piira nende kohaldamist, et võimaldada seaduslikku taaskasutamist ja säilitamist;

| — | edendatakse soodsaid tingimusi sidusrühmadele, et pakkuda teadusinfo taaskasutamisel põhinevaid lisaväärtusteenuseid. |
| --- | --- |

—

edendatakse soodsaid tingimusi sidusrühmadele, et pakkuda teadusinfo taaskasutamisel põhinevaid lisaväärtusteenuseid.

Avatud teaduse taristud

| 6. | Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama ja rakendama selge poliitika selliste taristute edasiarendamiseks, millel põhineb teadusinfole juurdepääsu ning selle säilitamise, jagamise ja taaskasutamise süsteem, ning edendama nende liidendust Euroopa avatud teaduse pilve. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, mis hõlmavad vastutusala jaotust ja asjakohast litsentsimist;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid tagama, et nimetatud poliitikal või riiklikel tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | vahendid määratakse, kaasatakse ja luuakse majanduslikult tõhusal ja innovatsiooni soodustaval viisil, edendades samal ajal konkurentsi siseturul; |
| --- | --- |

—

vahendid määratakse, kaasatakse ja luuakse majanduslikult tõhusal ja innovatsiooni soodustaval viisil, edendades samal ajal konkurentsi siseturul;

| — | on tagatud taristu kvaliteet ja usaldusväärsus, sealhulgas laialdaselt tunnustatud sertifitseerimismehhanismide, spetsifikaatide ja standardite kaudu; |
| --- | --- |

—

on tagatud taristu kvaliteet ja usaldusväärsus, sealhulgas laialdaselt tunnustatud sertifitseerimismehhanismide, spetsifikaatide ja standardite kaudu;

| — | teadlastel on läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil parem juurdepääs teadusressurssidele ja -teenustele teadusinfo talletamiseks, haldamiseks, analüüsiks, jagamiseks ja taaskasutamiseks, sealhulgas Euroopa avatud teaduse pilve kaudu, kui see on kättesaadav; |
| --- | --- |

—

teadlastel on läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil parem juurdepääs teadusressurssidele ja -teenustele teadusinfo talletamiseks, haldamiseks, analüüsiks, jagamiseks ja taaskasutamiseks, sealhulgas Euroopa avatud teaduse pilve kaudu, kui see on kättesaadav;

| — | taristud kasutavad täiendavaid näitajaid ja parameetreid ning on sellest tulenevalt võimelised koguma teavet, mille alusel jälgitakse ja hinnatakse avatust ja avatud teadust, samuti teadustegevust ja teenistuskäigu hindamist. |
| --- | --- |

—

taristud kasutavad täiendavaid näitajaid ja parameetreid ning on sellest tulenevalt võimelised koguma teavet, mille alusel jälgitakse ja hinnatakse avatust ja avatud teadust, samuti teadustegevust ja teenistuskäigu hindamist.

| 7. | Liikmesriigid peaksid tagama riiklike taristute omavahelise koostoime ning koostoime Euroopa avatud teaduse pilve ja muude üleilmsete algatustega järgmisel viisil:






  — | osaledes töös, mille eesmärk on määratleda Euroopa avatud teaduse pilve kaudu juurdepääsetavate andmete ja teenuste suhtes kehtivad standardid, samuti näitajad ja parameetrid, mida kasutatakse teadustegevuse mõju mõõtmiseks Euroopa avatud teaduse pilve kontekstis; |
| --- | --- | --- |

7.

—

osaledes töös, mille eesmärk on määratleda Euroopa avatud teaduse pilve kaudu juurdepääsetavate andmete ja teenuste suhtes kehtivad standardid, samuti näitajad ja parameetrid, mida kasutatakse teadustegevuse mõju mõõtmiseks Euroopa avatud teaduse pilve kontekstis;

| — | tagades uute või äsja uuendatud taristute koostalitlusvõime, võttes seejuures arvesse Euroopa avatud teaduse pilve arengut ja vältides nii kapseldumist, aidates kaasa killustatuse vähendamisele ning edendades teadusavastusi ja teadusharude- ning riikideülest koostööd; |
| --- | --- |

—

tagades uute või äsja uuendatud taristute koostalitlusvõime, võttes seejuures arvesse Euroopa avatud teaduse pilve arengut ja vältides nii kapseldumist, aidates kaasa killustatuse vähendamisele ning edendades teadusavastusi ja teadusharude- ning riikideülest koostööd;

| — | tehes ära eeltöö teenuste kasutamiseks ja teadusinfo jagamiseks Euroopa avatud teaduse pilve kaudu. |
| --- | --- |

—

tehes ära eeltöö teenuste kasutamiseks ja teadusinfo jagamiseks Euroopa avatud teaduse pilve kaudu.

Oskused ja pädevused

| 8. | Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama selge poliitika seoses oskuste ja pädevustega, mida teadlased ja akadeemiliste asutuste töötajad teadusinfoga seoses vajavad. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

8.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | osana kõrgharidus- ja koolitussüsteemist tagatakse karjääri kõigis etappides vajalikud teadmised ja koolitus avatud juurdepääsu, andmete uurimise haldamise, andmete teenindamise, andmete säilitamise, andmete hooldamise ja avatud teaduse kohta ning nende varal jõutakse asjaomases valdkonnas parimate tavadeni; |
| --- | --- |

—

osana kõrgharidus- ja koolitussüsteemist tagatakse karjääri kõigis etappides vajalikud teadmised ja koolitus avatud juurdepääsu, andmete uurimise haldamise, andmete teenindamise, andmete säilitamise, andmete hooldamise ja avatud teaduse kohta ning nende varal jõutakse asjaomases valdkonnas parimate tavadeni;

| — | edendatakse ja/või käivitatakse kraadiõppe programme, et luua andmetöötlustehnoloogia valdkonnas uusi ametiprofiile; |
| --- | --- |

—

edendatakse ja/või käivitatakse kraadiõppe programme, et luua andmetöötlustehnoloogia valdkonnas uusi ametiprofiile;

| — | toetatakse andmemahuka andmetöötluse ekspertide, sealhulgas andmespetsialistide, tehnikute ja andmehaldurite väljaõpet ja koolitamist. |
| --- | --- |

—

toetatakse andmemahuka andmetöötluse ekspertide, sealhulgas andmespetsialistide, tehnikute ja andmehaldurite väljaõpet ja koolitamist.

Stiimulid ja preemiad

| 9. | Liikmesriigid peaksid vastavalt riiklikele tegevuskavadele kehtestama selge poliitika, mille alusel otsustada, milliseid muudatusi teha seoses teadusinfoga teadlaste töölevõtmise ja nende teenistuskäigu hindamise süsteemi, hindamissüsteemi, mida kasutatakse teadlastele toetuste andmisel, ja hindamissüsteemidesse, mis on ette nähtud teadustööga tegelevatele institutsioonidele. Nimetatud poliitika ja tegevuskavadega tuleks ette näha järgmine:






  — | konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

9.

—

konkreetsed eesmärgid ja näitajad edusammude mõõtmiseks;

| — | rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus; |
| --- | --- |

—

rakenduskavad, sealhulgas vastutusala jaotus;

| — | sellega seonduv finantsplaneerimine. |
| --- | --- |

—

sellega seonduv finantsplaneerimine.

Liikmesriigid peaksid tagama, et kõnealusel poliitikal või tegevuskavadel on järgmised tulemused:

| — | akadeemilise karjääri süsteem toetab ja tunnustab teadlasi, kes osalevad oma uurimistulemuste vahetamises, eelkõige tagades oma väljaannete ja muude uurimistegevuse väljundite varajase jagamise ning neile avatud juurdepääsu; |
| --- | --- |

—

akadeemilise karjääri süsteem toetab ja tunnustab teadlasi, kes osalevad oma uurimistulemuste vahetamises, eelkõige tagades oma väljaannete ja muude uurimistegevuse väljundite varajase jagamise ning neile avatud juurdepääsu;

| — | teadusuuringute avaliku sektori rahastamisvahendite haldamise eest vastutavad asutused ning riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused toetavad riikliku poliitika rakendamist, nähes ette mehhanismid, mis võimaldavad, mõõdavad ja tunnustavad teadusandmete vahetamist; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute avaliku sektori rahastamisvahendite haldamise eest vastutavad asutused ning riiklikest vahenditest rahastatavad akadeemilised asutused toetavad riikliku poliitika rakendamist, nähes ette mehhanismid, mis võimaldavad, mõõdavad ja tunnustavad teadusandmete vahetamist;

| — | uurimistegevuse ja teenistuskäigu hindamise süsteemidesse lisatakse täiendavad näitajad ja parameetrid, mille abil saab hinnata avatust, niihästi (kuid mitte ainult) uurimistegevuse laiema sotsiaalse mõju plaanis kui ka konkreetse teadlase tasandil (nn uue põlvkonna parameetrid). |
| --- | --- |

—

uurimistegevuse ja teenistuskäigu hindamise süsteemidesse lisatakse täiendavad näitajad ja parameetrid, mille abil saab hinnata avatust, niihästi (kuid mitte ainult) uurimistegevuse laiema sotsiaalse mõju plaanis kui ka konkreetse teadlase tasandil (nn uue põlvkonna parameetrid).

Mitmeid sidusrühmi hõlmav dialoog avatud teaduse teemal riikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil

| 10. | Liikmesriigid peaksid seoses punktides 1–9 käsitletud küsimustega osalema avatud teadusele ülemineku teemal peetavates, mitmeid sidusrühmi hõlmavates riikliku, Euroopa ja/või rahvusvahelise tasandi dialoogides.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et






  — | sellised dialoogid tugevdavad avatud teaduse ühendatud tehnoloogilist keskkonda, mis hõlmab kõiki uurimistegevuse väljundeid selle elutsükli kõigis etappides (andmed, väljaanded, tarkvara, meetodid, protokollid jne); |
| --- | --- | --- |

10.

Liikmesriigid peaksid tagama, et

—

sellised dialoogid tugevdavad avatud teaduse ühendatud tehnoloogilist keskkonda, mis hõlmab kõiki uurimistegevuse väljundeid selle elutsükli kõigis etappides (andmed, väljaanded, tarkvara, meetodid, protokollid jne);

| — | järk-järgult saavutatakse süsteemi üleminek avatud teadusele ja see hõlmab lisaks tehnilistele muutustele ja tõhususele vastastikkuse põhimõtet, muutust teadlaste suhtumises, samuti akadeemilistes astutustes toimuva teadustegevuse ja rahastajate institutsioonide tasandi kursimuutust avatud teaduse suunas, ning vajaduse korral selliseid küsimusi nagu teadusväärikus ja -eetika. |
| --- | --- |

—

järk-järgult saavutatakse süsteemi üleminek avatud teadusele ja see hõlmab lisaks tehnilistele muutustele ja tõhususele vastastikkuse põhimõtet, muutust teadlaste suhtumises, samuti akadeemilistes astutustes toimuva teadustegevuse ja rahastajate institutsioonide tasandi kursimuutust avatud teaduse suunas, ning vajaduse korral selliseid küsimusi nagu teadusväärikus ja -eetika.

Liikmesriikide struktureeritud koordineerimine Euroopa Liidu tasandil ja käesoleva soovituse järelmeetmed

| 11. | Liikmesriikidel peaks olema riiklik kontaktpunkt, mille ülesanded oleksid järgmised:






  — | koordineerida käesolevas soovituses loetletud meetmeid; |
| --- | --- | --- |

11.

—

koordineerida käesolevas soovituses loetletud meetmeid;

| — | olla vahendajaks komisjoniga suhtlemisel selliste küsimuste korral, mis on seotud teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamisega, ennekõike ühiste põhimõtete ja standardite paremad määratlused, rakendusmeetmed ning uurimistulemuste Euroopa teadusruumis levitamise ja vahetamise uued viisid; |
| --- | --- |

—

olla vahendajaks komisjoniga suhtlemisel selliste küsimuste korral, mis on seotud teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamisega, ennekõike ühiste põhimõtete ja standardite paremad määratlused, rakendusmeetmed ning uurimistulemuste Euroopa teadusruumis levitamise ja vahetamise uued viisid;

| — | koostada aruanne käesoleva soovituse järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

koostada aruanne käesoleva soovituse järelmeetmete kohta.

| 12. | Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni käesoleva soovituse elementide põhjal võetud meetmetest 18 kuud pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seejärel iga kahe aasta järel. Selle alusel peaks komisjon kogu ELis tehtud edusammud üle vaatama, et hinnata vajadust võtta kehtestatud eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

12.

Brüssel, 25. aprill 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariya GABRIEL

komisjoni liige

Carlos MOEDAS

---

(1)  COM(2012) 401 final, 17. juuli 2012.

1

(2)  Komisjoni 17. juuli 2012. aasta soovitus 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta (ELT L 194, 21.7.2012, lk 39).

2

(3)  COM(2015) 192 final, 6. mai 2015.

3

(4)  Avatud teadus tähistab koostöö ja teadmiste levitamise uutel viisidel põhinevat uut lähenemist teadusprotsessile, mis parandab digitehnoloogiat ja uusi koostöövahendeid kasutades uurimistulemuste kättesaadavust ja nende taaskasutatavust.

4

(5)  COM(2017) 228 final, 10. mai 2017.

5

(6)  COM(2016) 178 (final), 19. aprill 2016.

6

(7)  SWD(2018) 83 final, 14. märts 2018.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 90).

8

(9)  Avatud juurdepääs tähendab võimalikult väheseid piiranguid hõlmavat võimalust saada juurdepääs uurimistegevuse digiteeritud väljunditele ja neid taaskasutada.

9

(10)  COM(2018) 22 final.

10

(11)  Nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldused 9360/15.

11

(12)  Nõukogu 27. mai 2016. aasta järeldused 9526/16.

12

---

Parandused

| 31.5.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/19

---

Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2017/366 (millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 lõikele 2 ja pärast osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõikele 3 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 56, 3. märts 2017
  )

Leheküljel 126 1. lisas

asendatakse

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| „Years Solar Co. Ltd | B898 “ |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

„Years Solar Co. Ltd

B898 “

järgmisega:

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| „LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | B898 “ |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

„LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

B898 “

---