# Jurnalul Oficial L 153/2018

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 153 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6115 iunie 2018 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 153

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6115 iunie 2018

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2018/859 a Comisiei din 4 octombrie 2017 privind ajutorul de stat SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) pus în aplicare de Luxemburg în favoarea Amazon
  [notificată cu numărul C(2017) 6740]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2018/860 a Comisiei din 7 februarie 2018 privind schema de ajutoare SA.45852-2017/C (ex 2017/N) pe care Germania intenționează să o pună în aplicare pentru rezerva de capacitate
  [notificată cu numărul C(2018) 612]

   (
  1
  ) | 143 |
| | | ORIENTĂRI |
| | * | Orientarea (UE) 2018/861 a Băncii Centrale Europene din 24 aprilie 2018 de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2018/13) | 161 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 55 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor mecanice de cuplare a ansamblurilor de vehicule [2018/862] | 179 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2018/859 a Comisiei din 4 octombrie 2017 privind ajutorul de stat SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) pus în aplicare de Luxemburg în favoarea Amazon
  [notificată cu numărul C(2017) 6740]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 6740]

1

1

*

Decizia (UE) 2018/860 a Comisiei din 7 februarie 2018 privind schema de ajutoare SA.45852-2017/C (ex 2017/N) pe care Germania intenționează să o pună în aplicare pentru rezerva de capacitate
  [notificată cu numărul C(2018) 612]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2018) 612]

1

143

ORIENTĂRI

*

Orientarea (UE) 2018/861 a Băncii Centrale Europene din 24 aprilie 2018 de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2018/13)

161

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Regulamentul nr. 55 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor mecanice de cuplare a ansamblurilor de vehicule [2018/862]

179

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 15.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 153/1

---

DECIZIA (UE) 2018/859 A COMISIEI

din 4 octombrie 2017

privind ajutorul de stat SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN) pus în aplicare de Luxemburg în favoarea Amazon

[notificată cu numărul C(2017) 6740]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 24 iunie 2014, Comisia a transmis Luxemburgului o solicitare de informații privind practica sa în materie de soluții fiscale anticipate în ceea ce privește Amazon. În scrisoarea respectivă, Comisia a solicitat Luxemburgului să confirme că Amazon este supusă impozitării în Luxemburg și să precizeze volumul activităților grupului Amazon care beneficiază de o reducere a impozitului în temeiul regimului fiscal pentru proprietatea intelectuală. În plus, Comisia a solicitat toate soluțiile fiscale anticipate adresate grupului Amazon care erau încă în vigoare. Prin e-mailul din 18 iulie 2014, Luxemburg a solicitat o prelungire a termenului de răspuns la scrisoarea Comisiei din 24 iunie 2014, care i-a fost acordată (2). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 24 iunie 2014, Comisia a transmis Luxemburgului o solicitare de informații privind practica sa în materie de soluții fiscale anticipate în ceea ce privește Amazon. În scrisoarea respectivă, Comisia a solicitat Luxemburgului să confirme că Amazon este supusă impozitării în Luxemburg și să precizeze volumul activităților grupului Amazon care beneficiază de o reducere a impozitului în temeiul regimului fiscal pentru proprietatea intelectuală. În plus, Comisia a solicitat toate soluțiile fiscale anticipate adresate grupului Amazon care erau încă în vigoare. Prin e-mailul din 18 iulie 2014, Luxemburg a solicitat o prelungire a termenului de răspuns la scrisoarea Comisiei din 24 iunie 2014, care i-a fost acordată (2).

2

| (2) | La 4 august 2014, Luxemburg a transmis răspunsul său la solicitarea Comisiei din 24 iunie 2014, la care a anexat, printre altele, o scrisoare din 6 noiembrie 2003 adresată Amazon.com, Inc. („soluția fiscală anticipată contestată”) din partea Administration des contributions directes („administrația fiscală luxemburgheză”), o scrisoare din 23 octombrie 2003 din partea Amazon.com, Inc. și o scrisoare din 31 octombrie 2003 întocmită de [consilierul 1] (*1) în numele Amazon.com, Inc. către administrația fiscală luxemburgheză prin care se solicita o soluție fiscală anticipată (denumită în mod colectiv „cererea de soluție fiscală anticipată”), precum și rapoartele financiare anuale depuse de Amazon EU Société à responsabilité limitée („LuxOpCo”) (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS („LuxSCS”) (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée („ASE”), Amazon Media EU Société à responsabilité limitée („AMEU”) și alte entități ale grupului Amazon din Luxemburg. |
| --- | --- |

(2)

La 4 august 2014, Luxemburg a transmis răspunsul său la solicitarea Comisiei din 24 iunie 2014, la care a anexat, printre altele, o scrisoare din 6 noiembrie 2003 adresată Amazon.com, Inc. („soluția fiscală anticipată contestată”) din partea Administration des contributions directes („administrația fiscală luxemburgheză”), o scrisoare din 23 octombrie 2003 din partea Amazon.com, Inc. și o scrisoare din 31 octombrie 2003 întocmită de [consilierul 1] (*1) în numele Amazon.com, Inc. către administrația fiscală luxemburgheză prin care se solicita o soluție fiscală anticipată (denumită în mod colectiv „cererea de soluție fiscală anticipată”), precum și rapoartele financiare anuale depuse de Amazon EU Société à responsabilité limitée („LuxOpCo”) (3), Amazon Europe Holding Technologies SCS („LuxSCS”) (4), Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée („ASE”), Amazon Media EU Société à responsabilité limitée („AMEU”) și alte entități ale grupului Amazon din Luxemburg.

Administration des contributions directes

*1

3

4

| (3) | La 7 octombrie 2014, Comisia a adoptat o decizie de inițiere a procedurii oficiale de investigare în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește soluția fiscală anticipată contestată, pe motivul că avea îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză cu piața internă (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) (5). În decizia de inițiere a procedurii s-a solicitat Luxemburgului să furnizeze informații suplimentare privind soluția fiscală anticipată contestată (6). Prin scrisorile din 3 și 5 noiembrie 2014, Luxemburg a solicitat o prelungire a termenului de răspuns la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(3)

La 7 octombrie 2014, Comisia a adoptat o decizie de inițiere a procedurii oficiale de investigare în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește soluția fiscală anticipată contestată, pe motivul că avea îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea măsurii în cauză cu piața internă (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) (5). În decizia de inițiere a procedurii s-a solicitat Luxemburgului să furnizeze informații suplimentare privind soluția fiscală anticipată contestată (6). Prin scrisorile din 3 și 5 noiembrie 2014, Luxemburg a solicitat o prelungire a termenului de răspuns la decizia de inițiere a procedurii.

5

6

| (4) | Prin scrisoarea din 21 noiembrie 2014, Luxemburg și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Comunicarea respectivă a inclus, printre altele, un raport privind stabilirea prețurilor de transfer elaborat de [consilierul 2] în numele Amazon („raportul privind PT”), care nu fusese comunicat anterior Comisiei. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 21 noiembrie 2014, Luxemburg și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Comunicarea respectivă a inclus, printre altele, un raport privind stabilirea prețurilor de transfer elaborat de [consilierul 2] în numele Amazon („raportul privind PT”), care nu fusese comunicat anterior Comisiei.

| (5) | La 6 februarie 2015, decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7). Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

(5)

La 6 februarie 2015, decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7). Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la aceasta.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7

| (6) | Prin scrisoarea din 13 februarie 2015, Comisia a trimis Luxemburgului o solicitare de informații suplimentare. În scrisoarea menționată, Comisia a solicitat, de asemenea, Luxemburgului să își dea acordul ca aceasta să poată contacta Amazon în mod direct pentru a obține informațiile solicitate în cazul în care respectivele informații nu se află în posesia Luxemburgului. La 24 februarie 2015, Luxemburg a solicitat prelungirea termenului de furnizare a unui răspuns la solicitarea de informații a Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 13 februarie 2015, Comisia a trimis Luxemburgului o solicitare de informații suplimentare. În scrisoarea menționată, Comisia a solicitat, de asemenea, Luxemburgului să își dea acordul ca aceasta să poată contacta Amazon în mod direct pentru a obține informațiile solicitate în cazul în care respectivele informații nu se află în posesia Luxemburgului. La 24 februarie 2015, Luxemburg a solicitat prelungirea termenului de furnizare a unui răspuns la solicitarea de informații a Comisiei.

| (7) | Prin scrisoarea din 5 martie 2015, Amazon și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii au fost prezentate, de asemenea, de către următoarele părți terțe: Oxfam la 14 ianuarie 2015, Bundesarbeitskammer la 4 februarie 2015, Fedil la 27 februarie 2015, Booksellers Association („BA”) la 3 martie 2015, le Syndicat de la librairie française („SLF”) la 4 martie 2015, Federația europeană și internațională a librarilor („EIBF”) la 4 martie 2015, ATOZ S.A. la 5 martie 2015, Computer and Communications Industry Association („CCIA”) la 5 martie 2015 și European Policy Information Center („EPICENTER”) la 5 martie 2015. În plus, Federația Editorilor Europeni („FEP”) și Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels („SDLC”) și-au exprimat, la 5 martie 2015, sprijinul în favoarea poziției EIBF. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 5 martie 2015, Amazon și-a prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii au fost prezentate, de asemenea, de către următoarele părți terțe: Oxfam la 14 ianuarie 2015, Bundesarbeitskammer la 4 februarie 2015, Fedil la 27 februarie 2015, Booksellers Association („BA”) la 3 martie 2015, le Syndicat de la librairie française („SLF”) la 4 martie 2015, Federația europeană și internațională a librarilor („EIBF”) la 4 martie 2015, ATOZ S.A. la 5 martie 2015, Computer and Communications Industry Association („CCIA”) la 5 martie 2015 și European Policy Information Center („EPICENTER”) la 5 martie 2015. În plus, Federația Editorilor Europeni („FEP”) și Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels („SDLC”) și-au exprimat, la 5 martie 2015, sprijinul în favoarea poziției EIBF.

| (8) | La 12 martie 2015, a avut loc o conferință telefonică între Comisie și Luxemburg, în care acesta din urmă a asigurat Comisia că va fi în măsură să furnizeze un răspuns complet la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015 până la data de 17 martie 2015. |
| --- | --- |

(8)

La 12 martie 2015, a avut loc o conferință telefonică între Comisie și Luxemburg, în care acesta din urmă a asigurat Comisia că va fi în măsură să furnizeze un răspuns complet la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015 până la data de 17 martie 2015.

| (9) | Prin scrisoarea din 17 martie 2015, Luxemburg a răspuns parțial la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015. Acesta a explicat în continuare că informațiile lipsă, în special în ceea ce privește anumite relații contractuale între entitățile din cadrul grupului Amazon din Luxemburg și părți terțe, nu se aflau în posesia sa. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din 17 martie 2015, Luxemburg a răspuns parțial la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015. Acesta a explicat în continuare că informațiile lipsă, în special în ceea ce privește anumite relații contractuale între entitățile din cadrul grupului Amazon din Luxemburg și părți terțe, nu se aflau în posesia sa.

| (10) | La 19 martie 2015, Comisia a transmis Luxemburgului observațiile primite de la părțile terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(10)

La 19 martie 2015, Comisia a transmis Luxemburgului observațiile primite de la părțile terțe cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (11) | Prin e-mailul din 19 martie 2015, Amazon a prezentat acordul de partajare a costurilor („APC”) modificat și reformulat, astfel cum a fost încheiat între LuxSCS și două entități din cadrul grupului Amazon din Statele Unite la 1 ianuarie 2005, acord care a fost modificat și reformulat din nou la 2 iulie 2009 (cu efect de la 5 ianuarie 2009) și modificat din nou, cu efect de la 1 ianuarie 2014 (8). |
| --- | --- |

(11)

Prin e-mailul din 19 martie 2015, Amazon a prezentat acordul de partajare a costurilor („APC”) modificat și reformulat, astfel cum a fost încheiat între LuxSCS și două entități din cadrul grupului Amazon din Statele Unite la 1 ianuarie 2005, acord care a fost modificat și reformulat din nou la 2 iulie 2009 (cu efect de la 5 ianuarie 2009) și modificat din nou, cu efect de la 1 ianuarie 2014 (8).

8

| (12) | Prin schimburile de mesaje electronice din 18, 19 și 20 martie 2015, Comisia a comunicat Luxemburgului că răspunsul său din 17 martie 2015 la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015 a fost incomplet și a adresat întrebări suplimentare pentru obținerea de clarificări. |
| --- | --- |

(12)

Prin schimburile de mesaje electronice din 18, 19 și 20 martie 2015, Comisia a comunicat Luxemburgului că răspunsul său din 17 martie 2015 la solicitarea de informații din partea Comisiei din 13 februarie 2015 a fost incomplet și a adresat întrebări suplimentare pentru obținerea de clarificări.

| (13) | La 20 martie 2015, Luxemburg a fost de acord cu adresarea în mod direct a întrebărilor Comisiei către Amazon. La 26 martie 2015, Comisia a notificat Luxemburg că, în conformitate cu articolul 6a din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (9), aceasta a identificat procedura oficială de investigare cu privire la soluția fiscală anticipată contestată ca fiind lipsită de efecte la data respectivă. Pe această bază și cu autorizație din partea Luxemburgului (10), Comisia, în conformitate cu articolul 6a punctul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, a transmis o solicitare societății Amazon la 26 martie 2015 („solicitarea privind MIT”) de a i se furniza toate acordurile încheiate de Amazon începând cu anul 2000 în temeiul cărora drepturile de proprietate intelectuală ale Amazon („PI”) au fost acordate prin licență sau au fost puse la dispoziție în alt mod („acordurile privind PI”), precum și acordurile privind repartizarea costurilor și/sau acordurile de contribuție participativă încheiate între LuxSCS și alte entități din grupul Amazon. De asemenea, Amazon a fost invitată să furnizeze informații cu privire la activitățile desfășurate de LuxSCS și conturile financiare ale filialelor Amazon cu sediul în afara Luxemburgului și să explice sau să reconcilieze anumite date financiare. În sfârșit, au fost solicitate informații cu privire la modificările recente în ceea ce privește structura juridică a grupului Amazon din Luxemburg. |
| --- | --- |

(13)

La 20 martie 2015, Luxemburg a fost de acord cu adresarea în mod direct a întrebărilor Comisiei către Amazon. La 26 martie 2015, Comisia a notificat Luxemburg că, în conformitate cu articolul 6a din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (9), aceasta a identificat procedura oficială de investigare cu privire la soluția fiscală anticipată contestată ca fiind lipsită de efecte la data respectivă. Pe această bază și cu autorizație din partea Luxemburgului (10), Comisia, în conformitate cu articolul 6a punctul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, a transmis o solicitare societății Amazon la 26 martie 2015 („solicitarea privind MIT”) de a i se furniza toate acordurile încheiate de Amazon începând cu anul 2000 în temeiul cărora drepturile de proprietate intelectuală ale Amazon („PI”) au fost acordate prin licență sau au fost puse la dispoziție în alt mod („acordurile privind PI”), precum și acordurile privind repartizarea costurilor și/sau acordurile de contribuție participativă încheiate între LuxSCS și alte entități din grupul Amazon. De asemenea, Amazon a fost invitată să furnizeze informații cu privire la activitățile desfășurate de LuxSCS și conturile financiare ale filialelor Amazon cu sediul în afara Luxemburgului și să explice sau să reconcilieze anumite date financiare. În sfârșit, au fost solicitate informații cu privire la modificările recente în ceea ce privește structura juridică a grupului Amazon din Luxemburg.

9

10

| (14) | Prin scrisoarea din 20 aprilie 2015, Luxemburg a solicitat Comisiei să explice scopul reuniunii pe care aceasta din urmă a avut-o cu Oxfam și Eurodad, despre care Luxemburg nu a fost informat. Acesta a solicitat, de asemenea, nepublicarea deciziei de a transmite solicitarea privind MIT. |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea din 20 aprilie 2015, Luxemburg a solicitat Comisiei să explice scopul reuniunii pe care aceasta din urmă a avut-o cu Oxfam și Eurodad, despre care Luxemburg nu a fost informat. Acesta a solicitat, de asemenea, nepublicarea deciziei de a transmite solicitarea privind MIT.

| (15) | La 4 mai 2015, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 26 martie 2015. De asemenea, Amazon a confirmat că structura sa din Luxemburg a fost modificată în 2014 și că o nouă soluție fiscală a fost acordată de către Luxemburg pe această bază, însă a explicat că modificarea era lipsită de relevanță pentru investigația Comisiei. |
| --- | --- |

(15)

La 4 mai 2015, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 26 martie 2015. De asemenea, Amazon a confirmat că structura sa din Luxemburg a fost modificată în 2014 și că o nouă soluție fiscală a fost acordată de către Luxemburg pe această bază, însă a explicat că modificarea era lipsită de relevanță pentru investigația Comisiei.

| (16) | La 8 mai 2015, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. Prin scrisoarea din 12 iunie 2015, Amazon a prezentat observații suplimentare în urma acestei reuniuni. De asemenea, Amazon a prezentat o listă de acorduri privind PI, menționate de către Amazon ca „acordurile M.com”, în temeiul cărora Amazon a pus la dispoziția părților terțe neafiliate PI legată de tehnologia sa de platformă. |
| --- | --- |

(16)

La 8 mai 2015, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. Prin scrisoarea din 12 iunie 2015, Amazon a prezentat observații suplimentare în urma acestei reuniuni. De asemenea, Amazon a prezentat o listă de acorduri privind PI, menționate de către Amazon ca „acordurile M.com”, în temeiul cărora Amazon a pus la dispoziția părților terțe neafiliate PI legată de tehnologia sa de platformă.

| (17) | Prin scrisoarea din 13 mai 2015, Luxemburg și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile părților terțe privind decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(17)

Prin scrisoarea din 13 mai 2015, Luxemburg și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile părților terțe privind decizia de inițiere a procedurii.

| (18) | Prin scrisoarea din 3 iulie 2015, Comisia a reamintit Amazon să furnizeze anumite informații lipsă, în special cele legate de acordurile privind PI, și a solicitat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(18)

Prin scrisoarea din 3 iulie 2015, Comisia a reamintit Amazon să furnizeze anumite informații lipsă, în special cele legate de acordurile privind PI, și a solicitat informații suplimentare.

| (19) | Prin scrisoarea din 10 iulie 2015 (prezentată, din nou, la 23 iulie 2015), Luxemburg a prezentat o declarație privind neretroactivitatea aplicării deciziei finale negative a Comisiei. |
| --- | --- |

(19)

Prin scrisoarea din 10 iulie 2015 (prezentată, din nou, la 23 iulie 2015), Luxemburg a prezentat o declarație privind neretroactivitatea aplicării deciziei finale negative a Comisiei.

| (20) | Prin scrisorile din 24 și 31 iulie 2015, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea Comisiei din 3 iulie 2015, care a inclus informații privind acordurile M.com. Pe baza acestor răspunsuri, Amazon a considerat că a furnizat un răspuns complet la solicitarea de informații referitoare la acordurile privind PI, întrucât, în opinia sa, niciun alt acord privind PI încheiat de Amazon nu era comparabil cu acordul de licență privind proprietatea intelectuală încheiat între LuxSCS și LuxOpCo la 30 aprilie 2006 („acordul de licență”) (11). De asemenea, Amazon a solicitat o prelungire a termenului pentru furnizarea celorlalte informații solicitate de Comisie. |
| --- | --- |

(20)

Prin scrisorile din 24 și 31 iulie 2015, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea Comisiei din 3 iulie 2015, care a inclus informații privind acordurile M.com. Pe baza acestor răspunsuri, Amazon a considerat că a furnizat un răspuns complet la solicitarea de informații referitoare la acordurile privind PI, întrucât, în opinia sa, niciun alt acord privind PI încheiat de Amazon nu era comparabil cu acordul de licență privind proprietatea intelectuală încheiat între LuxSCS și LuxOpCo la 30 aprilie 2006 („acordul de licență”) (11). De asemenea, Amazon a solicitat o prelungire a termenului pentru furnizarea celorlalte informații solicitate de Comisie.

11

| (21) | Prin scrisoarea din 31 iulie 2015, Comisia a reamintit Amazon să furnizeze toate informațiile solicitate, în special informații complete despre toate acordurile privind PI încheiate de Amazon începând cu 2000. De asemenea, aceasta a solicitat societății Amazon să furnizeze noua soluție fiscală care i-a fost acordată de către Luxemburg în 2014, la care se face referire în scrisoarea transmisă de Luxemburg la 4 august 2014 și în scrisoarea transmisă de Amazon la 4 mai 2015. |
| --- | --- |

(21)

Prin scrisoarea din 31 iulie 2015, Comisia a reamintit Amazon să furnizeze toate informațiile solicitate, în special informații complete despre toate acordurile privind PI încheiate de Amazon începând cu 2000. De asemenea, aceasta a solicitat societății Amazon să furnizeze noua soluție fiscală care i-a fost acordată de către Luxemburg în 2014, la care se face referire în scrisoarea transmisă de Luxemburg la 4 august 2014 și în scrisoarea transmisă de Amazon la 4 mai 2015.

| (22) | Prin scrisoarea din 21 august 2015, Amazon a răspuns solicitării Comisiei, însă fără a prezenta informații privind celelalte acorduri privind PI. |
| --- | --- |

(22)

Prin scrisoarea din 21 august 2015, Amazon a răspuns solicitării Comisiei, însă fără a prezenta informații privind celelalte acorduri privind PI.

| (23) | La 8 septembrie 2015, a avut loc o reuniune între Comisie și Amazon, despre care Luxemburg a fost informată. În urma acestei reuniuni, Comisia a reamintit societății Amazon, prin e-mailul din 8 septembrie 2015, despre solicitarea de informații lipsă în ceea ce privește acordurile privind PI. |
| --- | --- |

(23)

La 8 septembrie 2015, a avut loc o reuniune între Comisie și Amazon, despre care Luxemburg a fost informată. În urma acestei reuniuni, Comisia a reamintit societății Amazon, prin e-mailul din 8 septembrie 2015, despre solicitarea de informații lipsă în ceea ce privește acordurile privind PI.

| (24) | Prin e-mailul din 14 septembrie 2015, Amazon a explicat că nu există alte acorduri în temeiul cărora aceeași proprietate intelectuală ca cea vizată de acordul de licență a fost sau va fi pusă la dispoziția părților afiliate sau independente. În același timp, Amazon a informat Comisia că pregătește o listă de acorduri intra-grup privind PI, indiferent dacă acestea se referă la UE sau la proprietatea intelectuală vizată de acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Lista a fost prezentată Comisiei la 17 septembrie 2015. |
| --- | --- |

(24)

Prin e-mailul din 14 septembrie 2015, Amazon a explicat că nu există alte acorduri în temeiul cărora aceeași proprietate intelectuală ca cea vizată de acordul de licență a fost sau va fi pusă la dispoziția părților afiliate sau independente. În același timp, Amazon a informat Comisia că pregătește o listă de acorduri intra-grup privind PI, indiferent dacă acestea se referă la UE sau la proprietatea intelectuală vizată de acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Lista a fost prezentată Comisiei la 17 septembrie 2015.

| (25) | Prin e-mailul din 23 septembrie 2015, Amazon a prezentat o listă de acorduri prin care elemente ale proprietății intelectuale au fost acordate prin licență de către părți terțe sau pentru acestea. |
| --- | --- |

(25)

Prin e-mailul din 23 septembrie 2015, Amazon a prezentat o listă de acorduri prin care elemente ale proprietății intelectuale au fost acordate prin licență de către părți terțe sau pentru acestea.

| (26) | Prin e-mailul din 29 septembrie 2015, Comisia a reamintit Amazon să prezinte acordurile privind PI solicitate de Comisie la 26 martie și 3 iulie 2015 pe baza listelor furnizate de Amazon la 17 și 23 septembrie 2015. În plus, Comisia a solicitat informații suplimentare de la Amazon referitoare la rapoartele privind partajarea costurilor și la clienții LuxOpCo în funcție de site. |
| --- | --- |

(26)

Prin e-mailul din 29 septembrie 2015, Comisia a reamintit Amazon să prezinte acordurile privind PI solicitate de Comisie la 26 martie și 3 iulie 2015 pe baza listelor furnizate de Amazon la 17 și 23 septembrie 2015. În plus, Comisia a solicitat informații suplimentare de la Amazon referitoare la rapoartele privind partajarea costurilor și la clienții LuxOpCo în funcție de site.

| (27) | Prin e-mailurile din 30 septembrie și 1, 2, 12, 13, 20 și 27 octombrie 2015, Amazon a transmis informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(27)

Prin e-mailurile din 30 septembrie și 1, 2, 12, 13, 20 și 27 octombrie 2015, Amazon a transmis informațiile solicitate.

| (28) | La 28 octombrie 2015, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. |
| --- | --- |

(28)

La 28 octombrie 2015, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon.

| (29) | Prin e-mailul din 20 noiembrie 2015, Comisia a reamintit societății Amazon domeniul de aplicare a solicitării sale de informații din 26 martie 2015 referitoare la acordurile interne și externe privind PI ale Amazon și a solicitat societății Amazon să prezinte informații suplimentare. |
| --- | --- |

(29)

Prin e-mailul din 20 noiembrie 2015, Comisia a reamintit societății Amazon domeniul de aplicare a solicitării sale de informații din 26 martie 2015 referitoare la acordurile interne și externe privind PI ale Amazon și a solicitat societății Amazon să prezinte informații suplimentare.

| (30) | În cursul unei reuniuni organizate la 27 noiembrie 2015, o societate care a solicitat ca numele său să nu fie dezvăluit („societatea X”) a furnizat Comisiei informații cu privire la piață în ceea ce privește investigația Comisiei. În cadrul unei teleconferințe din 15 ianuarie 2016, societatea X a furnizat informații suplimentare cu privire la comerțul electronic în Europa. Prin e-mailul din 25 ianuarie 2016 referitor la procesul-verbal al conferinței telefonice, societatea X a furnizat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(30)

În cursul unei reuniuni organizate la 27 noiembrie 2015, o societate care a solicitat ca numele său să nu fie dezvăluit („societatea X”) a furnizat Comisiei informații cu privire la piață în ceea ce privește investigația Comisiei. În cadrul unei teleconferințe din 15 ianuarie 2016, societatea X a furnizat informații suplimentare cu privire la comerțul electronic în Europa. Prin e-mailul din 25 ianuarie 2016 referitor la procesul-verbal al conferinței telefonice, societatea X a furnizat informații suplimentare.

| (31) | La 30 noiembrie 2016, Amazon a prezentat informații suplimentare. |
| --- | --- |

(31)

La 30 noiembrie 2016, Amazon a prezentat informații suplimentare.

| (32) | Prin e-mailul din 1 decembrie 2015, Amazon a solicitat o prelungire pentru furnizarea răspunsului la solicitarea de informații a Comisiei din 20 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(32)

Prin e-mailul din 1 decembrie 2015, Amazon a solicitat o prelungire pentru furnizarea răspunsului la solicitarea de informații a Comisiei din 20 noiembrie 2015.

| (33) | La 4 decembrie 2015, Amazon a transmis informațiile solicitate de Comisie prin emailul acesteia din 20 noiembrie 2015 și a solicitat o prelungire a termenului pentru furnizarea celorlalte răspunsuri. |
| --- | --- |

(33)

La 4 decembrie 2015, Amazon a transmis informațiile solicitate de Comisie prin emailul acesteia din 20 noiembrie 2015 și a solicitat o prelungire a termenului pentru furnizarea celorlalte răspunsuri.

| (34) | Prin scrisorile din 10 și din 28 decembrie 2015, Luxemburg și-a prezentat observațiile în urma reuniunii din 28 octombrie 2015. |
| --- | --- |

(34)

Prin scrisorile din 10 și din 28 decembrie 2015, Luxemburg și-a prezentat observațiile în urma reuniunii din 28 octombrie 2015.

| (35) | Prin e-mailul din 11 decembrie 2015, Comisia a reamintit societății Amazon de răspunsurile lipsă la solicitarea sa de informații din 20 noiembrie 2015 și a transmis o nouă solicitare de informații cu întrebări suplimentare către Amazon. |
| --- | --- |

(35)

Prin e-mailul din 11 decembrie 2015, Comisia a reamintit societății Amazon de răspunsurile lipsă la solicitarea sa de informații din 20 noiembrie 2015 și a transmis o nouă solicitare de informații cu întrebări suplimentare către Amazon.

| (36) | La 18 decembrie 2015, Amazon a furnizat răspunsuri suplimentare la solicitarea de informații a Comisiei din 20 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(36)

La 18 decembrie 2015, Amazon a furnizat răspunsuri suplimentare la solicitarea de informații a Comisiei din 20 noiembrie 2015.

| (37) | Prin e-mailul din 18 decembrie 2015, Comisia a invitat Luxemburg să își prezinte observațiile și comentariile cu privire la informațiile transmise Comisiei de către Amazon până la momentul respectiv al investigației. |
| --- | --- |

(37)

Prin e-mailul din 18 decembrie 2015, Comisia a invitat Luxemburg să își prezinte observațiile și comentariile cu privire la informațiile transmise Comisiei de către Amazon până la momentul respectiv al investigației.

| (38) | La 12 și la 15 ianuarie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015 și a solicitat o prelungire a termenului pentru informațiile lipsă. |
| --- | --- |

(38)

La 12 și la 15 ianuarie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015 și a solicitat o prelungire a termenului pentru informațiile lipsă.

| (39) | La 18 ianuarie 2016, Amazon a transmis informații suplimentare. |
| --- | --- |

(39)

La 18 ianuarie 2016, Amazon a transmis informații suplimentare.

| (40) | Prin e-mailul din 19 ianuarie 2016, Comisia a informat Amazon că lipseau în continuare anumite răspunsuri la întrebări din solicitările de informații anterioare. Totodată, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare. |
| --- | --- |

(40)

Prin e-mailul din 19 ianuarie 2016, Comisia a informat Amazon că lipseau în continuare anumite răspunsuri la întrebări din solicitările de informații anterioare. Totodată, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare.

| (41) | La 22 ianuarie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 19 decembrie 2015. La 28 ianuarie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015. Prin scrisorile din 5, 15, 19 și 24 februarie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 19 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(41)

La 22 ianuarie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 19 decembrie 2015. La 28 ianuarie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015. Prin scrisorile din 5, 15, 19 și 24 februarie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 19 ianuarie 2016.

| (42) | La 26 februarie 2016, Comisia a transmis societății Amazon o scrisoare de atenționare prin care i-a solicitat să răspundă la întrebările pentru care nu au fost furnizate răspunsuri referitoare la solicitările de informații din 20 noiembrie 2015, 11 și 18 decembrie 2015 și 19 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(42)

La 26 februarie 2016, Comisia a transmis societății Amazon o scrisoare de atenționare prin care i-a solicitat să răspundă la întrebările pentru care nu au fost furnizate răspunsuri referitoare la solicitările de informații din 20 noiembrie 2015, 11 și 18 decembrie 2015 și 19 ianuarie 2016.

| (43) | La 4 și 21 martie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(43)

La 4 și 21 martie 2016, Amazon a prezentat răspunsuri parțiale la solicitarea de informații a Comisiei din 11 decembrie 2015.

| (44) | Prin e-mailul din 11 martie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 26 februarie 2016. |
| --- | --- |

(44)

Prin e-mailul din 11 martie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 26 februarie 2016.

| (45) | Prin e-mailul din 22 martie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitările de informații ale Comisiei din 19 ianuarie 2016 și 26 februarie 2016. |
| --- | --- |

(45)

Prin e-mailul din 22 martie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitările de informații ale Comisiei din 19 ianuarie 2016 și 26 februarie 2016.

| (46) | Prin e-mailul din 8 martie 2016, Amazon a fost de acord să renunțe la cererile de confidențialitate formulate anterior față de Luxemburg în scrisoarea din 22 ianuarie 2016 pentru anumite informații transmise și s-a angajat să împărtășească aceste informații cu Luxemburg. |
| --- | --- |

(46)

Prin e-mailul din 8 martie 2016, Amazon a fost de acord să renunțe la cererile de confidențialitate formulate anterior față de Luxemburg în scrisoarea din 22 ianuarie 2016 pentru anumite informații transmise și s-a angajat să împărtășească aceste informații cu Luxemburg.

| (47) | La 14 martie 2016, Amazon a confirmat faptul că a partajat cu Luxemburg ultimele observații transmise Comisiei. |
| --- | --- |

(47)

La 14 martie 2016, Amazon a confirmat faptul că a partajat cu Luxemburg ultimele observații transmise Comisiei.

| (48) | La 1 aprilie 2016, Comisia a solicitat societății X să consimtă ca anumite informații privind piața furnizate de aceasta să fie comunicate Luxemburgului. La 5 aprilie 2016, societatea X și-a dat consimțământul. |
| --- | --- |

(48)

La 1 aprilie 2016, Comisia a solicitat societății X să consimtă ca anumite informații privind piața furnizate de aceasta să fie comunicate Luxemburgului. La 5 aprilie 2016, societatea X și-a dat consimțământul.

| (49) | La 8 aprilie 2016, Comisia a întrebat Amazon despre informațiile pe care Amazon lea comunicat Luxemburgului până la acel moment al investigației. Comisia a informat, de asemenea, Amazon că anumite informații care făceau obiectul solicitării de informații a Comisiei din 11 februarie 2015 lipseau în continuare. În plus, Comisia a adresat societății Amazon o cerere de furnizare de clarificări și informații suplimentare. |
| --- | --- |

(49)

La 8 aprilie 2016, Comisia a întrebat Amazon despre informațiile pe care Amazon lea comunicat Luxemburgului până la acel moment al investigației. Comisia a informat, de asemenea, Amazon că anumite informații care făceau obiectul solicitării de informații a Comisiei din 11 februarie 2015 lipseau în continuare. În plus, Comisia a adresat societății Amazon o cerere de furnizare de clarificări și informații suplimentare.

| (50) | Prin e-mailul din 11 aprilie 2016, Amazon a menționat informațiile care au fost comunicate Luxemburgului. |
| --- | --- |

(50)

Prin e-mailul din 11 aprilie 2016, Amazon a menționat informațiile care au fost comunicate Luxemburgului.

| (51) | Prin scrisoarea din 18 aprilie 2016, Comisia a solicitat Luxemburgului informațiile pe care societatea Amazon i le-a comunicat și a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire la informațiile respective. Comisia a amintit, de asemenea, emailul său din 18 decembrie 2015, prin care aceasta a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire informațiile comunicate de Amazon. În cele din urmă, Comisia a comunicat Luxemburgului informațiile privind piața, astfel cum a convenit cu societatea X, și a solicitat Luxemburgului să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(51)

Prin scrisoarea din 18 aprilie 2016, Comisia a solicitat Luxemburgului informațiile pe care societatea Amazon i le-a comunicat și a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire la informațiile respective. Comisia a amintit, de asemenea, emailul său din 18 decembrie 2015, prin care aceasta a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire informațiile comunicate de Amazon. În cele din urmă, Comisia a comunicat Luxemburgului informațiile privind piața, astfel cum a convenit cu societatea X, și a solicitat Luxemburgului să își prezinte observațiile.

| (52) | La 22 aprilie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 8 aprilie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului de furnizare a răspunsurilor lipsă. |
| --- | --- |

(52)

La 22 aprilie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 8 aprilie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului de furnizare a răspunsurilor lipsă.

| (53) | Prin scrisoarea din 2 mai 2016 (transmisă, din nou, la 10 mai 2016), Luxemburg a confirmat primirea informațiilor prezentate de Amazon până la acel moment al investigației și și-a prezentat observațiile cu privire la informațiile comunicate de Amazon. În ceea ce privește informațiile privind piața ale societății X, Luxemburg a informat Comisia că a împărtășit societății Amazon informațiile respective, întrucât Amazon ar fi într-o poziție mai bună pentru a prezenta observații. |
| --- | --- |

(53)

Prin scrisoarea din 2 mai 2016 (transmisă, din nou, la 10 mai 2016), Luxemburg a confirmat primirea informațiilor prezentate de Amazon până la acel moment al investigației și și-a prezentat observațiile cu privire la informațiile comunicate de Amazon. În ceea ce privește informațiile privind piața ale societății X, Luxemburg a informat Comisia că a împărtășit societății Amazon informațiile respective, întrucât Amazon ar fi într-o poziție mai bună pentru a prezenta observații.

| (54) | Prin e-mailul din 2 mai 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial și a recunoscut că încă nu au fost furnizate răspunsuri la întrebările formulate în solicitarea de informații a Comisiei din 8 aprilie 2016, astfel cum se menționează în scrisoarea din 22 aprilie 2016. |
| --- | --- |

(54)

Prin e-mailul din 2 mai 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial și a recunoscut că încă nu au fost furnizate răspunsuri la întrebările formulate în solicitarea de informații a Comisiei din 8 aprilie 2016, astfel cum se menționează în scrisoarea din 22 aprilie 2016.

| (55) | Prin e-mailul din 17 mai 2016, Comisia a clarificat domeniul de aplicare a informațiilor solicitate anterior de la Amazon și a reamintit faptul că nu au fost furnizate încă informații legate de solicitările sale de informații din 11 decembrie 2015 și din 8 aprilie 2016. |
| --- | --- |

(55)

Prin e-mailul din 17 mai 2016, Comisia a clarificat domeniul de aplicare a informațiilor solicitate anterior de la Amazon și a reamintit faptul că nu au fost furnizate încă informații legate de solicitările sale de informații din 11 decembrie 2015 și din 8 aprilie 2016.

| (56) | Prin e-mailul din 24 mai 2016, Amazon a transmis răspunsul său la e-mailul Comisiei din 17 mai 2016. |
| --- | --- |

(56)

Prin e-mailul din 24 mai 2016, Amazon a transmis răspunsul său la e-mailul Comisiei din 17 mai 2016.

| (57) | La 26 mai 2016, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. Pe parcursul reuniunii respective și în proiectul de proces-verbal al acesteia, Comisia a adresat întrebări suplimentare societății Amazon. Prin scrisoarea din 20 iunie 2016, Amazon a răspuns la întrebările respective. |
| --- | --- |

(57)

La 26 mai 2016, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. Pe parcursul reuniunii respective și în proiectul de proces-verbal al acesteia, Comisia a adresat întrebări suplimentare societății Amazon. Prin scrisoarea din 20 iunie 2016, Amazon a răspuns la întrebările respective.

| (58) | Prin scrisoarea din 21 iunie 2016, Amazon a transmis observațiile sale referitoare la informațiile privind piața comunicate de societatea X. Aceasta a solicitat, de asemenea, accesul la toate informațiile transmise de societatea X și divulgarea identității sale. |
| --- | --- |

(58)

Prin scrisoarea din 21 iunie 2016, Amazon a transmis observațiile sale referitoare la informațiile privind piața comunicate de societatea X. Aceasta a solicitat, de asemenea, accesul la toate informațiile transmise de societatea X și divulgarea identității sale.

| (59) | La 7 iulie 2016, Comisia a prezentat societății Amazon observațiile acesteia cu privire la procesul-verbal modificat al reuniunii din 26 mai 2016. Totodată, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Amazon. |
| --- | --- |

(59)

La 7 iulie 2016, Comisia a prezentat societății Amazon observațiile acesteia cu privire la procesul-verbal modificat al reuniunii din 26 mai 2016. Totodată, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Amazon.

| (60) | Prin e-mailul din 22 iulie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016. În răspunsul său, Amazon a informat Comisia cu privire la ordinul de protecție care vizează documentele utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA. În consecință, Amazon a propus transmiterea documentelor modificate, întrucât acestea erau la dispoziția Amazon. |
| --- | --- |

(60)

Prin e-mailul din 22 iulie 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016. În răspunsul său, Amazon a informat Comisia cu privire la ordinul de protecție care vizează documentele utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA. În consecință, Amazon a propus transmiterea documentelor modificate, întrucât acestea erau la dispoziția Amazon.

| (61) | Prin e-mailul din 27 iulie 2016, Comisia a reamintit societății Amazon de informațiile lipsă vizate de solicitarea sa de informații din 7 iulie 2016 și a acceptat să primească temporar o versiune modificată a documentelor utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA. În plus, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare de la Amazon. |
| --- | --- |

(61)

Prin e-mailul din 27 iulie 2016, Comisia a reamintit societății Amazon de informațiile lipsă vizate de solicitarea sa de informații din 7 iulie 2016 și a acceptat să primească temporar o versiune modificată a documentelor utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA. În plus, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare de la Amazon.

| (62) | Prin e-mailul din 29 iulie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului de furnizare a răspunsurilor la celelalte întrebări. Prin scrisoarea din 12 august 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și din 27 iulie 2016. |
| --- | --- |

(62)

Prin e-mailul din 29 iulie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului de furnizare a răspunsurilor la celelalte întrebări. Prin scrisoarea din 12 august 2016, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și din 27 iulie 2016.

| (63) | Prin e-mailul din 19 august 2016, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare de la Amazon cu privire la răspunsurile furnizate de Amazon la cererea de informații din 7 iulie 2016. |
| --- | --- |

(63)

Prin e-mailul din 19 august 2016, Comisia a solicitat clarificări și informații suplimentare de la Amazon cu privire la răspunsurile furnizate de Amazon la cererea de informații din 7 iulie 2016.

| (64) | Prin e-mailul din 19 august 2016 și, ulterior, prin scrisoarea din 22 august 2016, Comisia a adresat o solicitare de informații către Amazon prin care a solicitat totalitatea documentelor modificate utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA. |
| --- | --- |

(64)

Prin e-mailul din 19 august 2016 și, ulterior, prin scrisoarea din 22 august 2016, Comisia a adresat o solicitare de informații către Amazon prin care a solicitat totalitatea documentelor modificate utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA.

| (65) | La 26 august 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului pentru a-și completa răspunsul. |
| --- | --- |

(65)

La 26 august 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 7 iulie 2016 și a solicitat o prelungire a termenului pentru a-și completa răspunsul.

| (66) | Prin e-mailul din 30 august 2016, Amazon a informat Comisia cu privire la succesul cererii acesteia de acces la documentele utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA și a anunțat transmiterea în curând de documente nemodificate. |
| --- | --- |

(66)

Prin e-mailul din 30 august 2016, Amazon a informat Comisia cu privire la succesul cererii acesteia de acces la documentele utilizate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA și a anunțat transmiterea în curând de documente nemodificate.

| (67) | La 9 septembrie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 19 august 2016. |
| --- | --- |

(67)

La 9 septembrie 2016, Amazon a prezentat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 19 august 2016.

| (68) | La 30 septembrie 2016, Amazon a transmis documentele nemodificate care au fost prezentate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA, astfel cum a fost solicitate de Comisie la 22 august 2016. |
| --- | --- |

(68)

La 30 septembrie 2016, Amazon a transmis documentele nemodificate care au fost prezentate în cadrul procedurii Tribunalului Fiscal din SUA, astfel cum a fost solicitate de Comisie la 22 august 2016.

| (69) | Prin e-mailurile din 7 și 19 decembrie 2016, Comisia a solicitat societății Amazon informații suplimentare privind procedurile Tribunalului Fiscal din SUA. La 20 decembrie 2016, Amazon a transmis răspunsul său. |
| --- | --- |

(69)

Prin e-mailurile din 7 și 19 decembrie 2016, Comisia a solicitat societății Amazon informații suplimentare privind procedurile Tribunalului Fiscal din SUA. La 20 decembrie 2016, Amazon a transmis răspunsul său.

| (70) | La 21 decembrie 2016, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații, la care Amazon a transmis un răspuns parțial la 20 ianuarie 2017. Printr-un e-mail din 2 februarie 2017, Comisia a transmis Amazon clarificări suplimentare privind solicitarea sa de informații din 21 decembrie 2016. La 6, 8 și 27 februarie și la 6 martie 2017, Amazon a transmis Comisiei informații suplimentare și răspunsuri parțiale. Prin e-mailul din 13 martie 2017, Comisia a reamintit Amazon să prezinte informațiile rămase. |
| --- | --- |

(70)

La 21 decembrie 2016, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații, la care Amazon a transmis un răspuns parțial la 20 ianuarie 2017. Printr-un e-mail din 2 februarie 2017, Comisia a transmis Amazon clarificări suplimentare privind solicitarea sa de informații din 21 decembrie 2016. La 6, 8 și 27 februarie și la 6 martie 2017, Amazon a transmis Comisiei informații suplimentare și răspunsuri parțiale. Prin e-mailul din 13 martie 2017, Comisia a reamintit Amazon să prezinte informațiile rămase.

| (71) | La 14 martie 2017, Comisia a adresat societății Amazon o solicitare de informații. |
| --- | --- |

(71)

La 14 martie 2017, Comisia a adresat societății Amazon o solicitare de informații.

| (72) | Prin e-mailul din 24 martie 2017, Amazon a prezentat Comisiei avizul Tribunalului Fiscal din SUA din 23 martie 2017. |
| --- | --- |

(72)

Prin e-mailul din 24 martie 2017, Amazon a prezentat Comisiei avizul Tribunalului Fiscal din SUA din 23 martie 2017.

| (73) | Prin e-mailul din 27 martie 2017, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Amazon cu privire la avizul Tribunalului Fiscal din SUA. |
| --- | --- |

(73)

Prin e-mailul din 27 martie 2017, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Amazon cu privire la avizul Tribunalului Fiscal din SUA.

| (74) | La 28 martie 2017, Amazon a răspuns Comisiei solicitând timp suplimentar pentru a furniza răspunsuri ca urmare a procedurilor postprocesuale în curs din SUA. |
| --- | --- |

(74)

La 28 martie 2017, Amazon a răspuns Comisiei solicitând timp suplimentar pentru a furniza răspunsuri ca urmare a procedurilor postprocesuale în curs din SUA.

| (75) | Prin e-mailul din 4 aprilie 2017, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 14 martie 2017. |
| --- | --- |

(75)

Prin e-mailul din 4 aprilie 2017, Amazon a furnizat un răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 14 martie 2017.

| (76) | Prin e-mailul din 7 aprilie 2017, Comisia a notificat Luxemburg și Amazon că era obligată să refuze cererea Amazon de acordare a accesului deplin la informațiile comunicate de societatea X. |
| --- | --- |

(76)

Prin e-mailul din 7 aprilie 2017, Comisia a notificat Luxemburg și Amazon că era obligată să refuze cererea Amazon de acordare a accesului deplin la informațiile comunicate de societatea X.

| (77) | La 11 aprilie 2017, Amazon a prezentat un alt răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 14 martie 2017 și a solicitat o prelungire a termenului pentru anumite porțiuni pentru care trebuie furnizat un răspuns. |
| --- | --- |

(77)

La 11 aprilie 2017, Amazon a prezentat un alt răspuns parțial la solicitarea de informații a Comisiei din 14 martie 2017 și a solicitat o prelungire a termenului pentru anumite porțiuni pentru care trebuie furnizat un răspuns.

| (78) | Prin e-mailul din 12 aprilie 2017, Amazon a prezentat Comisiei un răspuns parțial. |
| --- | --- |

(78)

Prin e-mailul din 12 aprilie 2017, Amazon a prezentat Comisiei un răspuns parțial.

| (79) | La 17 aprilie 2017, Amazon a transmis informații suplimentare privind procedura postprocesuală din SUA. |
| --- | --- |

(79)

La 17 aprilie 2017, Amazon a transmis informații suplimentare privind procedura postprocesuală din SUA.

| (80) | La 18 mai 2017, Amazon a transmis un alt răspuns parțial, completând astfel răspunsul său la cererea de informații a Comisiei din 14 martie 2017. |
| --- | --- |

(80)

La 18 mai 2017, Amazon a transmis un alt răspuns parțial, completând astfel răspunsul său la cererea de informații a Comisiei din 14 martie 2017.

| (81) | Prin e-mailul din 19 mai 2017, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații. |
| --- | --- |

(81)

Prin e-mailul din 19 mai 2017, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații.

| (82) | La 29 mai 2017, Amazon a prezentat Comisiei informații suplimentare. |
| --- | --- |

(82)

La 29 mai 2017, Amazon a prezentat Comisiei informații suplimentare.

| (83) | Prin e-mailul din 7 iunie 2017, Amazon a transmis răspunsul său la solicitarea de informații a Comisiei din 19 mai 2017. |
| --- | --- |

(83)

Prin e-mailul din 7 iunie 2017, Amazon a transmis răspunsul său la solicitarea de informații a Comisiei din 19 mai 2017.

| (84) | Prin e-mailul din 14 iunie 2017, Comisia a solicitat societății Amazon să confirme că toate informațiile prezentate de Amazon Comisiei în 2016 și 2017 au fost comunicate, de asemenea, Luxemburgului și a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire la informațiile transmise Comisiei de către Amazon în acest stadiu al investigației. La 19 iunie 2017, Amazon a confirmat faptul că a comunicat Luxemburgului toate informațiile prezentate Comisiei în 2016 și 2017. Prin e-mailul din 21 iunie 2017, Luxemburg a confirmat faptul că a primit toate documentele pe care Amazon le-a prezentat Comisiei în 2016 și 2017 și că nu avea observații suplimentare cu privire la informațiile transmise de Amazon Comisiei în 2016 și în 2017, cu excepția informațiilor transmise de Amazon la 30 septembrie 2016 și 20 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(84)

Prin e-mailul din 14 iunie 2017, Comisia a solicitat societății Amazon să confirme că toate informațiile prezentate de Amazon Comisiei în 2016 și 2017 au fost comunicate, de asemenea, Luxemburgului și a invitat Luxemburgul să își prezinte observațiile cu privire la informațiile transmise Comisiei de către Amazon în acest stadiu al investigației. La 19 iunie 2017, Amazon a confirmat faptul că a comunicat Luxemburgului toate informațiile prezentate Comisiei în 2016 și 2017. Prin e-mailul din 21 iunie 2017, Luxemburg a confirmat faptul că a primit toate documentele pe care Amazon le-a prezentat Comisiei în 2016 și 2017 și că nu avea observații suplimentare cu privire la informațiile transmise de Amazon Comisiei în 2016 și în 2017, cu excepția informațiilor transmise de Amazon la 30 septembrie 2016 și 20 ianuarie 2017.

| (85) | La 22 iunie 2017, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon. |
| --- | --- |

(85)

La 22 iunie 2017, a avut loc o reuniune între Comisie, Luxemburg și Amazon.

| (86) | La 6 iulie 2017, Luxemburg și-a prezentat observațiile cu privire la informațiile prezentate de Amazon la 30 septembrie 2016 și la 20 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(86)

La 6 iulie 2017, Luxemburg și-a prezentat observațiile cu privire la informațiile prezentate de Amazon la 30 septembrie 2016 și la 20 ianuarie 2017.

| (87) | La 6 iulie 2017, Comisia a transmis o solicitare de informații către Amazon, la care Amazon a răspuns la 10 și 27 iulie, precum și la 4 și 7 august 2017. |
| --- | --- |

(87)

La 6 iulie 2017, Comisia a transmis o solicitare de informații către Amazon, la care Amazon a răspuns la 10 și 27 iulie, precum și la 4 și 7 august 2017.

| (88) | Prin e-mailul din 9 august 2017, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații. La 7 septembrie 2017, Amazon a transmis răspunsul său. |
| --- | --- |

(88)

Prin e-mailul din 9 august 2017, Comisia a transmis Amazon o solicitare de informații. La 7 septembrie 2017, Amazon a transmis răspunsul său.

| (89) | La 12 septembrie 2017, Luxemburg a confirmat prin e-mail că nu avea observații suplimentare referitoare la informațiile prezentate de Amazon la 10 și 27 iulie, 4 și 7 august și 7 septembrie 2017. |
| --- | --- |

(89)

La 12 septembrie 2017, Luxemburg a confirmat prin e-mail că nu avea observații suplimentare referitoare la informațiile prezentate de Amazon la 10 și 27 iulie, 4 și 7 august și 7 septembrie 2017.

2.   SITUAȚIA DE FAPT ȘI DE DREPT

SITUAȚIA DE FAPT ȘI DE DREPT

2.1.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI SOLUȚIEI FISCALE ANTICIPATE CONTESTATE

DESCRIEREA BENEFICIARULUI SOLUȚIEI FISCALE ANTICIPATE CONTESTATE

2.1.1.   GRUPUL AMAZON

| (90) | Grupul Amazon cuprinde Amazon.com, Inc. și toate societățile controlate direct sau indirect de către Amazon.com, Inc. (denumite în continuare, în mod colectiv, „Amazon” sau „grupul Amazon”). Amazon are sediul în Seattle, Washington, Statele Unite ale Americii. |
| --- | --- |

(90)

Grupul Amazon cuprinde Amazon.com, Inc. și toate societățile controlate direct sau indirect de către Amazon.com, Inc. (denumite în continuare, în mod colectiv, „Amazon” sau „grupul Amazon”). Amazon are sediul în Seattle, Washington, Statele Unite ale Americii.

| (91) | Amazon desfășoară activități de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii. |
| --- | --- |

(91)

Amazon desfășoară activități de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii.

| (92) | Activitatea societății Amazon de vânzare cu amănuntul constă în vânzarea către clienți a unei game de mărfuri la clienții prin intermediul site-urilor sale web, cum ar fi cărți, DVD-uri, casete video, produse electronice de consum, calculatoare, echipamente de bucătărie și produse casnice, unelte, componente hardware, telefoane mobile etc. și conținut, cum ar fi muzică digitală, cărți electronice, jocuri etc., pe care Amazon le cumpără pentru a fi revândute de la furnizori (12). Amazon execută comenzile clienților în mai multe moduri, inclusiv prin propriile centre și rețele de executare a comenzilor nord-americane și internaționale și prin acordurile de executare a comenzilor externalizate și subcontractate în anumite țări și prin livrare digitală (13). |
| --- | --- |

(92)

Activitatea societății Amazon de vânzare cu amănuntul constă în vânzarea către clienți a unei game de mărfuri la clienții prin intermediul site-urilor sale web, cum ar fi cărți, DVD-uri, casete video, produse electronice de consum, calculatoare, echipamente de bucătărie și produse casnice, unelte, componente hardware, telefoane mobile etc. și conținut, cum ar fi muzică digitală, cărți electronice, jocuri etc., pe care Amazon le cumpără pentru a fi revândute de la furnizori (12). Amazon execută comenzile clienților în mai multe moduri, inclusiv prin propriile centre și rețele de executare a comenzilor nord-americane și internaționale și prin acordurile de executare a comenzilor externalizate și subcontractate în anumite țări și prin livrare digitală (13).

12

13

| (93) | Activitatea Amazon de furnizare de servicii include activitățile sale în cadrul programelor părților terțe („programele vânzătorilor terți”), cum ar fi Marketplace și Merchants@Amazon, prin intermediul cărora Amazon le permite celorlalte întreprinderi (mai mici) și persoane fizice (Marketplace) și vânzători cu amănuntul de dimensiuni medii și mari (Merchants@Amazon) pentru a-și oferi produsele spre vânzare pe site-urile web ale Amazon. Produsele vânzătorilor terți sunt integrate în site-urile web ale Amazon. În schimb, întreprinderile participante și persoanele fizice plătesc comisioane către Amazon (14). Aceste întreprinderi și vânzători terți pot alege, de asemenea, să trimită stocul lor către Amazon, pe care Amazon îl depozitează în centrele sale de executare a comenzilor (15), îl menționează pe toate site-urile sale web, îl ridică, îl împachetează și îl livrează la adresa clientului (activitate de tip „executare a comenzii de către Amazon”) (16). |
| --- | --- |

(93)

Activitatea Amazon de furnizare de servicii include activitățile sale în cadrul programelor părților terțe („programele vânzătorilor terți”), cum ar fi Marketplace și Merchants@Amazon, prin intermediul cărora Amazon le permite celorlalte întreprinderi (mai mici) și persoane fizice (Marketplace) și vânzători cu amănuntul de dimensiuni medii și mari (Merchants@Amazon) pentru a-și oferi produsele spre vânzare pe site-urile web ale Amazon. Produsele vânzătorilor terți sunt integrate în site-urile web ale Amazon. În schimb, întreprinderile participante și persoanele fizice plătesc comisioane către Amazon (14). Aceste întreprinderi și vânzători terți pot alege, de asemenea, să trimită stocul lor către Amazon, pe care Amazon îl depozitează în centrele sale de executare a comenzilor (15), îl menționează pe toate site-urile sale web, îl ridică, îl împachetează și îl livrează la adresa clientului (activitate de tip „executare a comenzii de către Amazon”) (16).

14

15

16

| (94) | De asemenea, Amazon generează venituri prin alte servicii de marketing și de publicitate, cum ar fi publicitatea online și acordurile legate de cardurile de credit în parteneriat cu o altă marcă. Amazon și-a oferit anterior serviciile, caracteristicile și tehnologiile de comerț electronic pentru a opera site-urile web ale altor întreprinderi care își comercializează produsele sub numele de marcă și adresa URL ale Amazon, în cadrul programului său „Merchant.com”. În cadrul programului său „Syndicated Stores”, Amazon și-a oferit anterior serviciile, caracteristicile și tehnologiile de comerț electronic pentru a opera site-urile web ale altor întreprinderi care își comercializează produsele sub o altă denumire comercială și adresă URL (17). Ambele programe au fost eliminate treptat (18). |
| --- | --- |

(94)

De asemenea, Amazon generează venituri prin alte servicii de marketing și de publicitate, cum ar fi publicitatea online și acordurile legate de cardurile de credit în parteneriat cu o altă marcă. Amazon și-a oferit anterior serviciile, caracteristicile și tehnologiile de comerț electronic pentru a opera site-urile web ale altor întreprinderi care își comercializează produsele sub numele de marcă și adresa URL ale Amazon, în cadrul programului său „Merchant.com”. În cadrul programului său „Syndicated Stores”, Amazon și-a oferit anterior serviciile, caracteristicile și tehnologiile de comerț electronic pentru a opera site-urile web ale altor întreprinderi care își comercializează produsele sub o altă denumire comercială și adresă URL (17). Ambele programe au fost eliminate treptat (18).

17

18

| (95) | În sfârșit, Amazon produce și comercializează produse hardware, cum ar fi dispozitivele Amazon Kindle, Amazon Fire și Amazon Echo. |
| --- | --- |

(95)

În sfârșit, Amazon produce și comercializează produse hardware, cum ar fi dispozitivele Amazon Kindle, Amazon Fire și Amazon Echo.

| (96) | Amazon operează treisprezece site-uri web la nivel mondial, inclusiv www.amazon.com și șase de site-uri web europene: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it și www.amazon.es („site-urile web europene”) și www.amazon.nl (19). Operațiunile Amazon sunt organizate în trei segmente: America de Nord, International și Amazon Web Services („AWS”) (20). |
| --- | --- |

(96)

Amazon operează treisprezece site-uri web la nivel mondial, inclusiv www.amazon.com și șase de site-uri web europene: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it și www.amazon.es („site-urile web europene”) și www.amazon.nl (19). Operațiunile Amazon sunt organizate în trei segmente: America de Nord, International și Amazon Web Services („AWS”) (20).

19

20

| (97) | Vânzările pentru segmentul America de Nord constau în principal în vânzarea cu amănuntul a produselor de consum (inclusiv de către vânzători terți) și în abonamente prin intermediul site-urilor web care vizează America de Nord, cum ar fi www.amazon.com, www.amazon.ca și www.amazon.com.mx. Acest segment include, de asemenea, vânzările la export de pe site-urile web respective. |
| --- | --- |

(97)

Vânzările pentru segmentul America de Nord constau în principal în vânzarea cu amănuntul a produselor de consum (inclusiv de către vânzători terți) și în abonamente prin intermediul site-urilor web care vizează America de Nord, cum ar fi www.amazon.com, www.amazon.ca și www.amazon.com.mx. Acest segment include, de asemenea, vânzările la export de pe site-urile web respective.

| (98) | Vânzările pentru segmentul internațional constau în principal în vânzarea cu amănuntul a produselor de consum (inclusiv de către vânzători terți) și în abonamente prin intermediul site-urilor internaționale, precum www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, siteurile internet ale UE și www.amazon.nl. Acest segment include, de asemenea, vânzările la export de pe aceste site-uri internaționale (inclusiv vânzările la export de pe site-urile în cauză către clienți din Statele Unite, Mexic și Canada), dar exclude vânzările la export de pe site-urile web ale Amazon din America de Nord. |
| --- | --- |

(98)

Vânzările pentru segmentul internațional constau în principal în vânzarea cu amănuntul a produselor de consum (inclusiv de către vânzători terți) și în abonamente prin intermediul site-urilor internaționale, precum www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, siteurile internet ale UE și www.amazon.nl. Acest segment include, de asemenea, vânzările la export de pe aceste site-uri internaționale (inclusiv vânzările la export de pe site-urile în cauză către clienți din Statele Unite, Mexic și Canada), dar exclude vânzările la export de pe site-urile web ale Amazon din America de Nord.

| (99) | Segmentul AWS constă în vânzările globale de calculatoare, mijloace de stocare electronică, baze de date și alte oferte de servicii pentru întreprinderi nou-înființate, întreprinderi, agenții guvernamentale și instituții academice. Prin AWS, Amazon oferă acces la infrastructura tehnologică pentru diferite tipuri de activități. |
| --- | --- |

(99)

Segmentul AWS constă în vânzările globale de calculatoare, mijloace de stocare electronică, baze de date și alte oferte de servicii pentru întreprinderi nou-înființate, întreprinderi, agenții guvernamentale și instituții academice. Prin AWS, Amazon oferă acces la infrastructura tehnologică pentru diferite tipuri de activități.

| (100) | În 2016, Amazon a generat la nivel mondial vânzări nete de aproximativ 136 de miliarde USD și venituri nete de 2,37 miliarde USD. La nivel mondial, 91 % din veniturile Amazon provin din activitățile de vânzare cu amănuntul. 59 % din vânzările nete provin din segmentul America de Nord, 32 % din segmentul internațional și 9 % din segmentul AWS. În 2016, Amazon a avut 314 400 de angajați cu normă întreagă și cu fracțiune de normă (21). |
| --- | --- |

(100)

În 2016, Amazon a generat la nivel mondial vânzări nete de aproximativ 136 de miliarde USD și venituri nete de 2,37 miliarde USD. La nivel mondial, 91 % din veniturile Amazon provin din activitățile de vânzare cu amănuntul. 59 % din vânzările nete provin din segmentul America de Nord, 32 % din segmentul internațional și 9 % din segmentul AWS. În 2016, Amazon a avut 314 400 de angajați cu normă întreagă și cu fracțiune de normă (21).

21

2.1.2.   ACTIVITĂȚILE AMAZON LA NIVEL EUROPEAN

| (101) | Înainte de luna mai 2006, Amazon a operat site-urile sale web europene prin intermediul unei filiale americane deținute în întregime de Amazon.com, Inc.: Amazon.com International Sales, Inc. („AIS”). AIS a gestionat în nume propriu activitățile de comerț cu amănuntul pe site-urile web europene ale Amazon (la acea dată: www.amazon.de, www.amazon.co.uk și www.amazon.fr), în timp ce o altă societate din cadrul grupului din SUA, Amazon International Marketplace, Inc. (denumită în continuare „AIM”), a gestionat în nume propriu activitățile de furnizare de servicii pe site-urile internet respective. AIM a fost, la rândul său, unicul acționar al ASE, constituită în 2003, care a acționat în calitate de comisionar de servicii pentru activitățile de furnizare de servicii pe site-urile web europene. În sfârșit, entitățile deținute în întregime de Amazon constituite în Regatul Unit, Germania și Franța („filialele locale din UE”) (22) au prestat anumite servicii în ceea ce privește siteurile web europene, de exemplu servicii de recomandare pentru clienți (23). |
| --- | --- |

(101)

Înainte de luna mai 2006, Amazon a operat site-urile sale web europene prin intermediul unei filiale americane deținute în întregime de Amazon.com, Inc.: Amazon.com International Sales, Inc. („AIS”). AIS a gestionat în nume propriu activitățile de comerț cu amănuntul pe site-urile web europene ale Amazon (la acea dată: www.amazon.de, www.amazon.co.uk și www.amazon.fr), în timp ce o altă societate din cadrul grupului din SUA, Amazon International Marketplace, Inc. (denumită în continuare „AIM”), a gestionat în nume propriu activitățile de furnizare de servicii pe site-urile internet respective. AIM a fost, la rândul său, unicul acționar al ASE, constituită în 2003, care a acționat în calitate de comisionar de servicii pentru activitățile de furnizare de servicii pe site-urile web europene. În sfârșit, entitățile deținute în întregime de Amazon constituite în Regatul Unit, Germania și Franța („filialele locale din UE”) (22) au prestat anumite servicii în ceea ce privește siteurile web europene, de exemplu servicii de recomandare pentru clienți (23).

22

23

| (102) | Începând din mai 2006, a intrat în vigoare restructurarea activităților Amazon la nivel european, astfel cum sunt descrise în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 2006 („restructurarea din 2006”). În cursul exercițiilor financiare care vizează perioada cuprinsă între 1 mai 2006 și 30 iunie 2014 („perioada relevantă”), a fost utilizată structura reflectată în Figura 1. În iulie 2014, Amazon și-a restructurat activitățile la nivel european („restructurarea din 2014”). Restructurarea din 2014 și activitățile Amazon la nivel european efectuate după restructurarea din 2014 nu fac obiectul prezentei decizii.

  Figura 1


  Structura entităților europene ale Amazon în perioada 2006-2014




  Repartizarea costurilor de C&D
  Redevență
  Redevență
  Comision de prestări servicii
  Amazon.de
  Amazon.fr
  Amazon.co.uk
  Amazon Media Europe AMEU
  Amazon Services Europe ASE
  LuxOpCo
  LuxSCS
  Societățile afiliate locale din UE
  LUX
  SUA
  Amazon US |
| --- | --- |

(102)

Începând din mai 2006, a intrat în vigoare restructurarea activităților Amazon la nivel european, astfel cum sunt descrise în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 2006 („restructurarea din 2006”). În cursul exercițiilor financiare care vizează perioada cuprinsă între 1 mai 2006 și 30 iunie 2014 („perioada relevantă”), a fost utilizată structura reflectată în Figura 1. În iulie 2014, Amazon și-a restructurat activitățile la nivel european („restructurarea din 2014”). Restructurarea din 2014 și activitățile Amazon la nivel european efectuate după restructurarea din 2014 nu fac obiectul prezentei decizii.

Figura 1

Figura 1

Structura entităților europene ale Amazon în perioada 2006-2014

Structura entităților europene ale Amazon în perioada 2006-2014

Repartizarea costurilor de C&D

Redevență

Redevență

Comision de prestări servicii

Amazon.de

Amazon.fr

Amazon.co.uk

Amazon Media Europe AMEU

Amazon Services Europe ASE

LuxOpCo

LuxSCS

Societățile afiliate locale din UE

LUX

SUA

Amazon US

2.1.2.1.   
  LuxSCS

LuxSCS

| (103) | LuxSCS este o societate luxemburgheză în comandită simplă (Société en Commandite Simple). Deși structura acționariatului s-a modificat pe parcursul perioadei relevante, partenerii LuxSCS au fost întotdeauna societăți cu sediul în SUA (24). La constituirea acesteia în 2004, partenerii LuxSCS erau Amazon Europe Holding, Inc. (asociatul comanditat); Amazon.com International Sales Inc., și Amazon.com International Marketplace, Inc. În mai 2006, ACI Holdings, Inc. și Amazon.com, Inc. au înlocuit Amazon.com International Marketplace, Inc. în calitate de asociați ai LuxSCS. Începând cu luna septembrie 2009, Amazon Europe Holding, Inc. (asociatul comanditat), Amazon.com International Sales, Inc. și Amazon.com, Inc. au fost asociați ai LuxSCS (25). |
| --- | --- |

(103)

LuxSCS este o societate luxemburgheză în comandită simplă (Société en Commandite Simple). Deși structura acționariatului s-a modificat pe parcursul perioadei relevante, partenerii LuxSCS au fost întotdeauna societăți cu sediul în SUA (24). La constituirea acesteia în 2004, partenerii LuxSCS erau Amazon Europe Holding, Inc. (asociatul comanditat); Amazon.com International Sales Inc., și Amazon.com International Marketplace, Inc. În mai 2006, ACI Holdings, Inc. și Amazon.com, Inc. au înlocuit Amazon.com International Marketplace, Inc. în calitate de asociați ai LuxSCS. Începând cu luna septembrie 2009, Amazon Europe Holding, Inc. (asociatul comanditat), Amazon.com International Sales, Inc. și Amazon.com, Inc. au fost asociați ai LuxSCS (25).

Société en Commandite Simple

24

25

| (104) | Pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS trebuia să funcționeze exclusiv ca o societate deținătoare de active necorporale pentru activitățile Amazon la nivel european, pentru care LuxOpCo era responsabilă în calitate de asociat comanditat (26). Astfel cum le-a descris Amazon într-o scrisoare din 20 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze, activitățile LuxSCS erau limitate la „simpla deținere” a activelor necorporale și a acțiunilor LuxOpCo. „Numărul limitat de acorduri juridice” încheiate de LuxSCS a fost cel „necesar pentru ca structura din Luxemburg să funcționeze”. LuxSCS primea doar veniturile pasive (redevențele și dobânzile) de la filialele sale (27). De asemenea, LuxSCS a furnizat împrumuturi între societăți pentru LuxOpCo și alte societăți din grup (28). LuxSCS nu a avut nicio prezență fizică sau niciun angajat pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(104)

Pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS trebuia să funcționeze exclusiv ca o societate deținătoare de active necorporale pentru activitățile Amazon la nivel european, pentru care LuxOpCo era responsabilă în calitate de asociat comanditat (26). Astfel cum le-a descris Amazon într-o scrisoare din 20 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze, activitățile LuxSCS erau limitate la „simpla deținere” a activelor necorporale și a acțiunilor LuxOpCo. „Numărul limitat de acorduri juridice” încheiate de LuxSCS a fost cel „necesar pentru ca structura din Luxemburg să funcționeze”. LuxSCS primea doar veniturile pasive (redevențele și dobânzile) de la filialele sale (27). De asemenea, LuxSCS a furnizat împrumuturi între societăți pentru LuxOpCo și alte societăți din grup (28). LuxSCS nu a avut nicio prezență fizică sau niciun angajat pe parcursul perioadei relevante.

26

simpla deținere

Numărul limitat de acorduri juridice

necesar pentru ca structura din Luxemburg să funcționeze

27

28

| (105) | În 2005, Lux SCS a încheiat acorduri de licență și de cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală preexistente („acordul de cumpărare”) cu Amazon Buy-In Technologies, Inc. („ATI”) (29) și a încheiat APC cu două entități din grupul Amazon cu sediul în Statele Unite: A9.com, Inc. („A9”) și ATI (30). LuxSCS a încheiat, de asemenea, un acord de licență și cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală cu Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL și Amazon.de GmbH, conform căruia LuxSCS a primit mărcile comerciale și drepturile de proprietate intelectuală pentru site-urile web europene care au fost deținute de filialele locale din UE în cauză până la 30 aprilie 2006 (31). |
| --- | --- |

(105)

În 2005, Lux SCS a încheiat acorduri de licență și de cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală preexistente („acordul de cumpărare”) cu Amazon Buy-In Technologies, Inc. („ATI”) (29) și a încheiat APC cu două entități din grupul Amazon cu sediul în Statele Unite: A9.com, Inc. („A9”) și ATI (30). LuxSCS a încheiat, de asemenea, un acord de licență și cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală cu Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL și Amazon.de GmbH, conform căruia LuxSCS a primit mărcile comerciale și drepturile de proprietate intelectuală pentru site-urile web europene care au fost deținute de filialele locale din UE în cauză până la 30 aprilie 2006 (31).

29

30

31

| (106) | Prin acordul de cumpărare și APC, LuxSCS a obținut dreptul de a exploata și de a acorda prin sublicențe anumite drepturi de proprietate intelectuală ale Amazon și lucrări derivate ale acestora („active necorporale”) (32), astfel cum sunt deținute și dezvoltate de A9, ATI și însuși LuxSCS (33). LuxSCS a obținut drepturile respective de a exploata activele necorporale în scopul administrării site-urilor web europene și în orice alt scop pe teritoriul european (34). În schimb, LuxSCS trebuia să efectueze plăți participative (menționate în tabelul 11) și să plătească cota sa anuală de costuri legate de programul de dezvoltare al APC (specificate în tabelul 12) (35). În conformitate cu APC, LuxSCS trebuia să depună toate eforturile pentru a preveni încălcarea activelor corporale acordate acesteia prin licență de către A9 și ATI (36). În plus, astfel cum se specifică în APC-ul modificat și reformulat din 2009, LuxSCS a trebuit să își asume funcțiile și riscurile enumerate în dovada B din APC (37). |
| --- | --- |

(106)

Prin acordul de cumpărare și APC, LuxSCS a obținut dreptul de a exploata și de a acorda prin sublicențe anumite drepturi de proprietate intelectuală ale Amazon și lucrări derivate ale acestora („active necorporale”) (32), astfel cum sunt deținute și dezvoltate de A9, ATI și însuși LuxSCS (33). LuxSCS a obținut drepturile respective de a exploata activele necorporale în scopul administrării site-urilor web europene și în orice alt scop pe teritoriul european (34). În schimb, LuxSCS trebuia să efectueze plăți participative (menționate în tabelul 11) și să plătească cota sa anuală de costuri legate de programul de dezvoltare al APC (specificate în tabelul 12) (35). În conformitate cu APC, LuxSCS trebuia să depună toate eforturile pentru a preveni încălcarea activelor corporale acordate acesteia prin licență de către A9 și ATI (36). În plus, astfel cum se specifică în APC-ul modificat și reformulat din 2009, LuxSCS a trebuit să își asume funcțiile și riscurile enumerate în dovada B din APC (37).

32

33

34

35

36

37

| (107) | În conformitate cu APC, activele necorporale constau în (i) „toate drepturile de proprietate intelectuală din întreaga lume” pe care ATI și LuxSCS le au în proprietate sau le dețin, precum și anumite drepturi de proprietate intelectuală deținute de A9 (38), (ii) toate drepturile de proprietate intelectuală acordate prin licență, transferate sau cesionate părților respective, și (iii) lucrări derivate din aceste drepturi, astfel cum au fost cedate unei părți în conformitate cu APC. În esență, activele necorporale includ trei categorii de proprietate intelectuală, care sunt denumite în continuare (i) „Tehnologie” (39), (ii) „Date privind clienții” (40) și (iii) „Mărci comerciale” (41). Activele necorporale nu includ numele de domeniu de internet (42). |
| --- | --- |

(107)

În conformitate cu APC, activele necorporale constau în (i) „toate drepturile de proprietate intelectuală din întreaga lume” pe care ATI și LuxSCS le au în proprietate sau le dețin, precum și anumite drepturi de proprietate intelectuală deținute de A9 (38), (ii) toate drepturile de proprietate intelectuală acordate prin licență, transferate sau cesionate părților respective, și (iii) lucrări derivate din aceste drepturi, astfel cum au fost cedate unei părți în conformitate cu APC. În esență, activele necorporale includ trei categorii de proprietate intelectuală, care sunt denumite în continuare (i) „Tehnologie” (39), (ii) „Date privind clienții” (40) și (iii) „Mărci comerciale” (41). Activele necorporale nu includ numele de domeniu de internet (42).

toate drepturile de proprietate intelectuală din întreaga lume

38

39

40

41

42

2.1.2.2.   
  LuxOpCo și filialele acesteia

LuxOpCo și filialele acesteia

| (108) | În perioada relevantă, LuxOpCo a fost o filială deținută în întregime de LuxSCS (43). Ca parte a restructurării din 2006, s-a preconizat că aceasta va prelua rolurile exercitate anterior de ASI și AIM (44). De asemenea, s-a preconizat că aceasta va dezvolta și va îmbunătăți în continuare modelul de afaceri bazat pe software care stă la baza activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii desfășurate de Amazon la nivel european (45). După cum era de așteptat, în această perioadă, LuxOpCo a îndeplinit rolul de sediu social al grupului Amazon în Europa și de operator principal al activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii desfășurate de Amazon în Europa prin intermediul site-urilor web europene (46). LuxOpCo ar gestiona în continuare procesul de luare a deciziilor strategice legate de activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii efectuate prin intermediul site-urilor web europene, precum și principalele componente fizice ale activităților de vânzare cu amănuntul (47). S-a preconizat că aceasta va stabili strategiile și orientările referitoare la produsele care ar putea fi prezentate și vândute pe siteurile web europene, strategiile privind stabilirea prețurilor și comercializarea pentru produsele vândute sau ofertele de servicii, precum și anumite promovări și programe publicitare pentru site-uri oferite pe site-urile web europene. Aceasta ar fi responsabilă, de asemenea, de luarea deciziilor strategice referitoare la selecția comercianților terți și a categoriilor de produse, precum și de comercializarea către părți terțe. În sfârșit, aceasta ar gestiona toate aspectele activităților legate de onorarea comenzilor (48). |
| --- | --- |

(108)

În perioada relevantă, LuxOpCo a fost o filială deținută în întregime de LuxSCS (43). Ca parte a restructurării din 2006, s-a preconizat că aceasta va prelua rolurile exercitate anterior de ASI și AIM (44). De asemenea, s-a preconizat că aceasta va dezvolta și va îmbunătăți în continuare modelul de afaceri bazat pe software care stă la baza activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii desfășurate de Amazon la nivel european (45). După cum era de așteptat, în această perioadă, LuxOpCo a îndeplinit rolul de sediu social al grupului Amazon în Europa și de operator principal al activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii desfășurate de Amazon în Europa prin intermediul site-urilor web europene (46). LuxOpCo ar gestiona în continuare procesul de luare a deciziilor strategice legate de activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii efectuate prin intermediul site-urilor web europene, precum și principalele componente fizice ale activităților de vânzare cu amănuntul (47). S-a preconizat că aceasta va stabili strategiile și orientările referitoare la produsele care ar putea fi prezentate și vândute pe siteurile web europene, strategiile privind stabilirea prețurilor și comercializarea pentru produsele vândute sau ofertele de servicii, precum și anumite promovări și programe publicitare pentru site-uri oferite pe site-urile web europene. Aceasta ar fi responsabilă, de asemenea, de luarea deciziilor strategice referitoare la selecția comercianților terți și a categoriilor de produse, precum și de comercializarea către părți terțe. În sfârșit, aceasta ar gestiona toate aspectele activităților legate de onorarea comenzilor (48).

43

44

45

46

47

48

| (109) | În perioada relevantă, LuxOpCo a înregistrat în conturile sale venituri atât din vânzarea produselor, cât și din serviciile de onorare a comenzilor. Aceasta a achiziționat bunuri destinate revânzării de la vânzători stabiliți în diferite jurisdicții care au fost expediate, la rândul lor, către consumatorii finali care au făcut cumpărături pe site-urile web europene. LuxOpCo a fost vânzătorul autorizat (49) al stocurilor Amazon pe site-urile web europene, a administrat inventarul și a suportat riscul pierderilor în această privință (50). LuxOpCo a fost responsabilă, de asemenea, pentru mărfurile expediate de întreprinderile terțe și persoanele fizice direct către centrele de onorare a comenzilor (51). |
| --- | --- |

(109)

În perioada relevantă, LuxOpCo a înregistrat în conturile sale venituri atât din vânzarea produselor, cât și din serviciile de onorare a comenzilor. Aceasta a achiziționat bunuri destinate revânzării de la vânzători stabiliți în diferite jurisdicții care au fost expediate, la rândul lor, către consumatorii finali care au făcut cumpărături pe site-urile web europene. LuxOpCo a fost vânzătorul autorizat (49) al stocurilor Amazon pe site-urile web europene, a administrat inventarul și a suportat riscul pierderilor în această privință (50). LuxOpCo a fost responsabilă, de asemenea, pentru mărfurile expediate de întreprinderile terțe și persoanele fizice direct către centrele de onorare a comenzilor (51).

49

50

51

| (110) | LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcții de gestionare a trezoreriei (52) și a deținut (direct sau indirect) acțiuni în ASE, AMEU și filialele locale din UE care au efectuat diverse servicii intra-grup în sprijinul activității LuxOpCo. |
| --- | --- |

(110)

LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcții de gestionare a trezoreriei (52) și a deținut (direct sau indirect) acțiuni în ASE, AMEU și filialele locale din UE care au efectuat diverse servicii intra-grup în sprijinul activității LuxOpCo.

52

| (111) | Pe parcursul perioadei relevante, ASE și AMEU, ambele societăți rezidente în Luxemburg, au format un grup de integrare fiscală împreună cu LuxOpCo în ceea ce privește regimul fiscal din Luxemburg, în care LuxOpCo a acționat în calitate de societate integrantă (53). În temeiul legislației fiscale luxemburgheze, aceste societăți naționale luxemburgheze nu au fost tratate, prin urmare, ca entități separate, ci și-au plătit impozitele pe o bază consolidată, și anume ca și cum acestea ar constitui un singur contribuabil (54). |
| --- | --- |

(111)

Pe parcursul perioadei relevante, ASE și AMEU, ambele societăți rezidente în Luxemburg, au format un grup de integrare fiscală împreună cu LuxOpCo în ceea ce privește regimul fiscal din Luxemburg, în care LuxOpCo a acționat în calitate de societate integrantă (53). În temeiul legislației fiscale luxemburgheze, aceste societăți naționale luxemburgheze nu au fost tratate, prin urmare, ca entități separate, ci și-au plătit impozitele pe o bază consolidată, și anume ca și cum acestea ar constitui un singur contribuabil (54).

53

54

| (112) | După restructurarea din 2006, s-a preconizat că ASE va continua să acționeze ca furnizor de servicii pentru LuxOpCo (55). Pe parcursul perioadei relevante, aceasta a gestionat serviciul Amazon pentru vânzătorii terți, „Marketplace”. Marketplace oferă întreprinderilor mici și vânzătorilor posibilitatea de a-și face produsele accesibile prin intermediul site-urilor web europene. De asemenea, acesta le-a permis să își trimită către Amazon stocurile, care erau depozitate în centrele Amazon de onorare a comenzilor și pe care Amazon le ridica, le ambala și le livra oriunde în Europa. Pe parcursul perioadei relevante, AMEU a desfășurat activitățile digitale ale Amazon în UE (care constau, de exemplu, în comercializarea de MP3-uri și cărți electronice). |
| --- | --- |

(112)

După restructurarea din 2006, s-a preconizat că ASE va continua să acționeze ca furnizor de servicii pentru LuxOpCo (55). Pe parcursul perioadei relevante, aceasta a gestionat serviciul Amazon pentru vânzătorii terți, „Marketplace”. Marketplace oferă întreprinderilor mici și vânzătorilor posibilitatea de a-și face produsele accesibile prin intermediul site-urilor web europene. De asemenea, acesta le-a permis să își trimită către Amazon stocurile, care erau depozitate în centrele Amazon de onorare a comenzilor și pe care Amazon le ridica, le ambala și le livra oriunde în Europa. Pe parcursul perioadei relevante, AMEU a desfășurat activitățile digitale ale Amazon în UE (care constau, de exemplu, în comercializarea de MP3-uri și cărți electronice).

55

| (113) | În 2013 și 2014, cifra de afaceri consolidată netă a LuxOpCo s-a ridicat la 13 612 449 784 EUR și, respectiv, 15 463 362 589 EUR. În cursul exercițiului financiar 2013, LuxOpCo a angajat, în medie, 523 de angajați cu normă întreagă („ENI”), ASE a angajat 63 de ENI, iar AMEU a angajat 5 ENI. Angajații LuxOpCo, ASE și AMEU au ocupat, printre altele, posturi de gestionare strategică, prin care gestionează și coordonează ansamblul activităților Amazon la nivel european (56). |
| --- | --- |

(113)

În 2013 și 2014, cifra de afaceri consolidată netă a LuxOpCo s-a ridicat la 13 612 449 784 EUR și, respectiv, 15 463 362 589 EUR. În cursul exercițiului financiar 2013, LuxOpCo a angajat, în medie, 523 de angajați cu normă întreagă („ENI”), ASE a angajat 63 de ENI, iar AMEU a angajat 5 ENI. Angajații LuxOpCo, ASE și AMEU au ocupat, printre altele, posturi de gestionare strategică, prin care gestionează și coordonează ansamblul activităților Amazon la nivel european (56).

56

| (114) | După restructurarea din 2006, s-a preconizat că filialele locale din UE vor continua să furnizeze aceleași servicii pentru LuxOpCo în ceea ce privește site-urile web europene ca cele care au fost furnizate anterior pentru AIS și AIM (57). În consecință, pe parcursul perioadei relevante, filialele locale din UE au furnizat servicii de recomandare pentru clienți în ceea ce privește site-urile web europene prin asigurarea serviciilor pentru clienți și comercianți, a serviciilor de asistență [cum ar fi asistență pentru marketing, asistență pentru localizare și adaptare, asistență pentru cercetare și dezvoltare („asistențăC&D”)], precum și a serviciilor de onorare a comenzilor (58). Filialele locale din UE au creat conținut local pentru a fi utilizat pe site-urile web europene și au sprijinit gestionarea mărfurilor pentru magazine online de vânzare cu amănuntul, astfel cum a solicitat LuxOpCo. Sprijinul pentru serviciul destinat clienților a constat în serviciul de asistență pentru clienți înainte și după vânzare furnizat prin e-mail, telefon, chat sau alte mijloace de comunicare, astfel cum a solicitat LuxOpCo, pentru a răspunde cerințelor clienților. Serviciile de asistență includ asistență generală și asistență administrativă. În sfârșit, filialele locale din UE au sprijinit, de asemenea, solicitarea operatorilor altor site-uri web locale să promoveze site-urile europene către clienții lor (așa-numitul „program pentru parteneri”). |
| --- | --- |

(114)

După restructurarea din 2006, s-a preconizat că filialele locale din UE vor continua să furnizeze aceleași servicii pentru LuxOpCo în ceea ce privește site-urile web europene ca cele care au fost furnizate anterior pentru AIS și AIM (57). În consecință, pe parcursul perioadei relevante, filialele locale din UE au furnizat servicii de recomandare pentru clienți în ceea ce privește site-urile web europene prin asigurarea serviciilor pentru clienți și comercianți, a serviciilor de asistență [cum ar fi asistență pentru marketing, asistență pentru localizare și adaptare, asistență pentru cercetare și dezvoltare („asistențăC&D”)], precum și a serviciilor de onorare a comenzilor (58). Filialele locale din UE au creat conținut local pentru a fi utilizat pe site-urile web europene și au sprijinit gestionarea mărfurilor pentru magazine online de vânzare cu amănuntul, astfel cum a solicitat LuxOpCo. Sprijinul pentru serviciul destinat clienților a constat în serviciul de asistență pentru clienți înainte și după vânzare furnizat prin e-mail, telefon, chat sau alte mijloace de comunicare, astfel cum a solicitat LuxOpCo, pentru a răspunde cerințelor clienților. Serviciile de asistență includ asistență generală și asistență administrativă. În sfârșit, filialele locale din UE au sprijinit, de asemenea, solicitarea operatorilor altor site-uri web locale să promoveze site-urile europene către clienții lor (așa-numitul „program pentru parteneri”).

57

58

| (115) | Serviciile furnizate de societățile afiliate locale din UE pentru LuxOpCo au fost prestate în conformitate cu „acordurile de prestări de servicii” care erau încheiate între fiecare dintre societățile afiliate și LuxOpCo la 1 mai 2006 (59). Societățile afiliate locale din UE au acționat în nume propriu atunci când au furnizat aceste servicii pentru LuxOpCo, însă nu și-au asumat niciun risc pentru vânzări sau pentru stocuri (60). În conformitate cu acordurile de prestări de servicii, societățile afiliate locale din UE au fost remunerate de LuxOpCo prin metoda cost-plus (61), reflectând rolul societăților afiliate locale din UE în raport cu LuxOpCo (62). În practică, costurile suportate de societățile afiliate locale din UE în furnizarea serviciilor pentru LuxOpCo au fost facturate societății LuxOpCo, cu o marjă de profit suplimentară cuprinsă între 3 % și 8 %. În 2013, societățile afiliate locale din UE au înregistrat următoarele cifre de afaceri: Amazon.co.uk Ltd: [400-500] de milioane GBP Amazon Logistik GmbH: [100-200] de milioane EUR; Amazon.de GmbH: [90-100] de milioane EUR; Amazon.fr Logistique SAS: [100-200] de milioane EUR; și Amazon.fr SARL: [5060] de milioane EUR. |
| --- | --- |

(115)

Serviciile furnizate de societățile afiliate locale din UE pentru LuxOpCo au fost prestate în conformitate cu „acordurile de prestări de servicii” care erau încheiate între fiecare dintre societățile afiliate și LuxOpCo la 1 mai 2006 (59). Societățile afiliate locale din UE au acționat în nume propriu atunci când au furnizat aceste servicii pentru LuxOpCo, însă nu și-au asumat niciun risc pentru vânzări sau pentru stocuri (60). În conformitate cu acordurile de prestări de servicii, societățile afiliate locale din UE au fost remunerate de LuxOpCo prin metoda cost-plus (61), reflectând rolul societăților afiliate locale din UE în raport cu LuxOpCo (62). În practică, costurile suportate de societățile afiliate locale din UE în furnizarea serviciilor pentru LuxOpCo au fost facturate societății LuxOpCo, cu o marjă de profit suplimentară cuprinsă între 3 % și 8 %. În 2013, societățile afiliate locale din UE au înregistrat următoarele cifre de afaceri: Amazon.co.uk Ltd: [400-500] de milioane GBP Amazon Logistik GmbH: [100-200] de milioane EUR; Amazon.de GmbH: [90-100] de milioane EUR; Amazon.fr Logistique SAS: [100-200] de milioane EUR; și Amazon.fr SARL: [5060] de milioane EUR.

59

60

61

62

2.1.2.3.   
  Acordul de licență

Acordul de licență

| (116) | LuxOpCo a încheiat un acord de licență cu LuxSCS, cu efect de la 30 aprilie 2006. În temeiul acestui acord, LuxOpCo a obținut în mod irevocabil dreptul exclusiv de a dezvolta, a consolida și a exploata activele necorporale în scopul de a exploata siteurile web europene și în orice alt scop pe teritoriul geografic (63) al țării europene (64) în schimbul plății unei redevențe („redevență pentru licență”) (65). Orice proprietate intelectuală creată sau dezvoltată în continuare de LuxOpCo pe baza activelor necorporale (66) sau ca urmare a accesului la acestea este atribuită LuxSCS (67). LuxOpCo avea obligația să ia măsuri, din proprie inițiativă și pe propriul risc, pentru a proteja și a menține activele necorporale (68). Acordul de licență a prevăzut, de asemenea, serviciile administrative care urmează să fie furnizate de LuxOpCo în beneficiul LuxSCS fără nicio remunerație separată pentru LuxOpCo (69). LuxOpCo a acceptat, de asemenea, să își asume toate riscurile asociate tuturor activităților care urmează să fie desfășurate în temeiul acordului de licență (70). În cazul în care LuxOpCo ar fi dobândit orice drept de proprietate intelectuală pentru a fi utilizat în același scop ca activele necorporale obținute de la părțile terțe, aceasta era obligată să acorde o licență societății LuxSCS pentru respectivul drept de proprietate intelectuală fără plata unei redevențe (71). |
| --- | --- |

(116)

LuxOpCo a încheiat un acord de licență cu LuxSCS, cu efect de la 30 aprilie 2006. În temeiul acestui acord, LuxOpCo a obținut în mod irevocabil dreptul exclusiv de a dezvolta, a consolida și a exploata activele necorporale în scopul de a exploata siteurile web europene și în orice alt scop pe teritoriul geografic (63) al țării europene (64) în schimbul plății unei redevențe („redevență pentru licență”) (65). Orice proprietate intelectuală creată sau dezvoltată în continuare de LuxOpCo pe baza activelor necorporale (66) sau ca urmare a accesului la acestea este atribuită LuxSCS (67). LuxOpCo avea obligația să ia măsuri, din proprie inițiativă și pe propriul risc, pentru a proteja și a menține activele necorporale (68). Acordul de licență a prevăzut, de asemenea, serviciile administrative care urmează să fie furnizate de LuxOpCo în beneficiul LuxSCS fără nicio remunerație separată pentru LuxOpCo (69). LuxOpCo a acceptat, de asemenea, să își asume toate riscurile asociate tuturor activităților care urmează să fie desfășurate în temeiul acordului de licență (70). În cazul în care LuxOpCo ar fi dobândit orice drept de proprietate intelectuală pentru a fi utilizat în același scop ca activele necorporale obținute de la părțile terțe, aceasta era obligată să acorde o licență societății LuxSCS pentru respectivul drept de proprietate intelectuală fără plata unei redevențe (71).

63

64

65

66

67

68

69

70

71

| (117) | LuxOpCo, ASE, AMEU și societățile afiliate locale din UE au utilizat activele necorporale pentru a-și desfășura activitățile comerciale (72). |
| --- | --- |

(117)

LuxOpCo, ASE, AMEU și societățile afiliate locale din UE au utilizat activele necorporale pentru a-și desfășura activitățile comerciale (72).

72

| (118) | În conformitate cu acordul de licență, LuxOpCo a avut dreptul de a acorda societăților afiliate sublicențe pentru activele necorporale (73). La 30 aprilie 2006, LuxOpCo a încheiat un „acord de licență privind proprietatea intelectuală” atât cu ASE, cât și cu AMEU, în temeiul căruia ASE și AMEU au acordat în mod irevocabil licențe neexclusive asupra activelor necorporale. Într-o foarte mare măsură, ambele acorduri în cauză au reflectat acordul de licență dintre LuxOpCo și LuxSCS. În temeiul acestor acorduri, a fost stabilită o redevență pe care ASE și AMEU trebuiau să o plătească societății LuxOpCo în exact același mod ca redevența pe care LuxOpCo și LuxSCS trebuiau să o plătească în temeiul acordului de licență. |
| --- | --- |

(118)

În conformitate cu acordul de licență, LuxOpCo a avut dreptul de a acorda societăților afiliate sublicențe pentru activele necorporale (73). La 30 aprilie 2006, LuxOpCo a încheiat un „acord de licență privind proprietatea intelectuală” atât cu ASE, cât și cu AMEU, în temeiul căruia ASE și AMEU au acordat în mod irevocabil licențe neexclusive asupra activelor necorporale. Într-o foarte mare măsură, ambele acorduri în cauză au reflectat acordul de licență dintre LuxOpCo și LuxSCS. În temeiul acestor acorduri, a fost stabilită o redevență pe care ASE și AMEU trebuiau să o plătească societății LuxOpCo în exact același mod ca redevența pe care LuxOpCo și LuxSCS trebuiau să o plătească în temeiul acordului de licență.

73

| (119) | În conformitate cu acordurile de prestare de servicii, societățile afiliate locale din UE aveau dreptul să utilizeze activele necorporale, precum și alte bunuri necorporale și mărci comerciale aflate în posesia LuxOpCo sau deținute în alt mod de aceasta, în măsura necesară pentru furnizarea serviciilor lor către LuxOpCo. Orice fond comercial creat în urma unei astfel de utilizări aduce beneficii numai pentru LuxOpCo (74). Toate drepturile de proprietate intelectuală și lucrările derivate ale acestora dezvoltate sau achiziționate de către societățile afiliate locale din UE pe parcursul perioadei de prestare a acestor servicii au rămas în proprietatea LuxOpCo (75). |
| --- | --- |

(119)

În conformitate cu acordurile de prestare de servicii, societățile afiliate locale din UE aveau dreptul să utilizeze activele necorporale, precum și alte bunuri necorporale și mărci comerciale aflate în posesia LuxOpCo sau deținute în alt mod de aceasta, în măsura necesară pentru furnizarea serviciilor lor către LuxOpCo. Orice fond comercial creat în urma unei astfel de utilizări aduce beneficii numai pentru LuxOpCo (74). Toate drepturile de proprietate intelectuală și lucrările derivate ale acestora dezvoltate sau achiziționate de către societățile afiliate locale din UE pe parcursul perioadei de prestare a acestor servicii au rămas în proprietatea LuxOpCo (75).

74

75

| (120) | Acordul de licență era în vigoare pe parcursul întregii durate de viață a tuturor activelor corporale (76) pentru care s-au acordat licențe și putea fi reziliat numai în cazul unei modificări a controlului sau al unei grevări substanțiale (77), sau în cazul în care una dintre părți nu a reușit să remedieze neîndeplinirea obligațiilor sale în temeiul respectivului acord (78). În consecință, LuxSCS nu a avut posibilitatea de a rezilia acordul de licență în mod unilateral. Acordul de licență a fost modificat în ianuarie 2010, cu efect de la 1 ianuarie 2009 (79). Această modificare s-a referit la definiția „profitului din exploatare realizat în UE” utilizat în scopul calculării redevenței pentru licență (80). |
| --- | --- |

(120)

Acordul de licență era în vigoare pe parcursul întregii durate de viață a tuturor activelor corporale (76) pentru care s-au acordat licențe și putea fi reziliat numai în cazul unei modificări a controlului sau al unei grevări substanțiale (77), sau în cazul în care una dintre părți nu a reușit să remedieze neîndeplinirea obligațiilor sale în temeiul respectivului acord (78). În consecință, LuxSCS nu a avut posibilitatea de a rezilia acordul de licență în mod unilateral. Acordul de licență a fost modificat în ianuarie 2010, cu efect de la 1 ianuarie 2009 (79). Această modificare s-a referit la definiția „profitului din exploatare realizat în UE” utilizat în scopul calculării redevenței pentru licență (80).

76

77

78

79

80

2.2.   MĂSURA CONTESTATĂ

MĂSURA CONTESTATĂ

2.2.1.   SOLUȚIA FISCALĂ ANTICIPATĂ CONTESTATĂ

| (121) | Soluția fiscală anticipată contestată constă într-o scrisoare din 6 noiembrie 2003, din partea administrației fiscale luxemburgheze către Amazon.com, Inc., care conține o singură frază și care prevede următoarele:

  „După ce am luat cunoștință de scrisoarea din 31 octombrie [sic] 2003, pe care [consilierul 1] mi-a adresat-o, precum și de scrisoarea dumneavoastră din 23 octombrie 2003 și având în vedere poziția dumneavoastră în ceea ce privește tratamentul fiscal al Luxemburgului în ceea ce privește viitoarele dumneavoastră activități, am plăcerea să vă informez că pot aproba conținutul celor două scrisori.” |
| --- | --- |

(121)

Soluția fiscală anticipată contestată constă într-o scrisoare din 6 noiembrie 2003, din partea administrației fiscale luxemburgheze către Amazon.com, Inc., care conține o singură frază și care prevede următoarele:

„După ce am luat cunoștință de scrisoarea din 31 octombrie [sic] 2003, pe care [consilierul 1] mi-a adresat-o, precum și de scrisoarea dumneavoastră din 23 octombrie 2003 și având în vedere poziția dumneavoastră în ceea ce privește tratamentul fiscal al Luxemburgului în ceea ce privește viitoarele dumneavoastră activități, am plăcerea să vă informez că pot aproba conținutul celor două scrisori.”

| (122) | În urma unei întârzieri în punerea în aplicare a restructurării activităților europene ale Amazon, Amazon a solicitat o confirmare din partea administrației fiscale luxemburgheze în ceea ce privește prelungirea valabilității soluției fiscale anticipate contestate prin scrisoarea din 5 decembrie 2004, pe care administrația a confirmat-o prin scrisoarea din 23 decembrie 2004 (81). Soluția fiscală anticipată contestată, acordată inițial pe o perioadă de cinci ani, a fost prelungită în 2010 și a fost aplicată efectiv până în iunie 2014 (82). |
| --- | --- |

(122)

În urma unei întârzieri în punerea în aplicare a restructurării activităților europene ale Amazon, Amazon a solicitat o confirmare din partea administrației fiscale luxemburgheze în ceea ce privește prelungirea valabilității soluției fiscale anticipate contestate prin scrisoarea din 5 decembrie 2004, pe care administrația a confirmat-o prin scrisoarea din 23 decembrie 2004 (81). Soluția fiscală anticipată contestată, acordată inițial pe o perioadă de cinci ani, a fost prelungită în 2010 și a fost aplicată efectiv până în iunie 2014 (82).

81

82

2.2.2.   SCRISOAREA DIN 31 OCTOMBRIE 2003

| (123) | În scrisoarea sa din 31 octombrie 2003 adresată administrației fiscale luxemburgheze („scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003”), Amazon a solicitat o confirmare a tratamentului fiscal al LuxSCS, al partenerilor din SUA și al dividendelor încasate de LuxOpCo în cadrul acestei structuri. Scrisoarea respectivă explică faptul că LuxSCS, în calitate de Société en Commandite Simple, nu este considerată ca având o personalitate fiscală distinctă de cea a partenerilor săi și, prin urmare, nu este supusă unui impozit pe profit sau unui impozit pe avere aplicat activelor nete ale acesteia în Luxemburg. |
| --- | --- |

(123)

În scrisoarea sa din 31 octombrie 2003 adresată administrației fiscale luxemburgheze („scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003”), Amazon a solicitat o confirmare a tratamentului fiscal al LuxSCS, al partenerilor din SUA și al dividendelor încasate de LuxOpCo în cadrul acestei structuri. Scrisoarea respectivă explică faptul că LuxSCS, în calitate de Société en Commandite Simple, nu este considerată ca având o personalitate fiscală distinctă de cea a partenerilor săi și, prin urmare, nu este supusă unui impozit pe profit sau unui impozit pe avere aplicat activelor nete ale acesteia în Luxemburg.

Société en Commandite Simple

| (124) | Fără a aduce atingere transparenței fiscale a LuxSCS, LuxSCS sau partenerii săi din SUA ar putea fi totuși impozitați în Luxemburg în cazul în care se consideră că activitățile lor sunt desfășurate prin intermediul unui sediu permanent în Luxemburg. Prin urmare, scrisoarea explică în continuare că nici LuxSCS, nici partenerii săi nu ar putea fi considerați ca având o prezență efectivă în Luxemburg (birouri, angajați etc.), astfel încât, în absența unui sediu fix pentru desfășurarea activităților, LuxSCS nu ar putea fi considerată ca având o personalitate distinctă de partenerii săi sau ca desfășurând o activitate comercială în Luxemburg (83). De asemenea, partenerii săi nu ar putea fi considerați ca având un sediu permanent în Luxemburg. |
| --- | --- |

(124)

Fără a aduce atingere transparenței fiscale a LuxSCS, LuxSCS sau partenerii săi din SUA ar putea fi totuși impozitați în Luxemburg în cazul în care se consideră că activitățile lor sunt desfășurate prin intermediul unui sediu permanent în Luxemburg. Prin urmare, scrisoarea explică în continuare că nici LuxSCS, nici partenerii săi nu ar putea fi considerați ca având o prezență efectivă în Luxemburg (birouri, angajați etc.), astfel încât, în absența unui sediu fix pentru desfășurarea activităților, LuxSCS nu ar putea fi considerată ca având o personalitate distinctă de partenerii săi sau ca desfășurând o activitate comercială în Luxemburg (83). De asemenea, partenerii săi nu ar putea fi considerați ca având un sediu permanent în Luxemburg.

83

2.2.3.   SCRISOAREA DIN 23 OCTOMBRIE 2003

| (125) | În scrisoarea sa din 23 octombrie 2003 adresată administrației fiscale luxemburgheze („scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003”), Amazon a solicitat o soluție fiscală care confirmă tratamentul LuxOpCo în scopul perceperii impozitului pe profit în Luxemburg (84). Prin această scrisoare se explică structura societății prevăzută de Amazon în Europa și se solicită confirmarea faptului că acordul privind stabilirea prețurilor de transfer pentru acordul de licență descris în scrisoare conduce la „un profit corespunzător și acceptabil” pentru LuxOpCo „în ceea ce privește politica de stabilire a prețurilor de transfer și articolele 56 și 164 alineatul (3) din LITL”. |
| --- | --- |

(125)

În scrisoarea sa din 23 octombrie 2003 adresată administrației fiscale luxemburgheze („scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003”), Amazon a solicitat o soluție fiscală care confirmă tratamentul LuxOpCo în scopul perceperii impozitului pe profit în Luxemburg (84). Prin această scrisoare se explică structura societății prevăzută de Amazon în Europa și se solicită confirmarea faptului că acordul privind stabilirea prețurilor de transfer pentru acordul de licență descris în scrisoare conduce la „un profit corespunzător și acceptabil” pentru LuxOpCo „în ceea ce privește politica de stabilire a prețurilor de transfer și articolele 56 și 164 alineatul (3) din LITL”.

84

| (126) | Această scrisoare face referire la o „analiză economică”, anexată la scrisoare, care enumeră „funcțiile și riscurile pe care LuxOpCo trebuia să și le asume, precum și natura și importanța activelor corporale pentru care se preconizează că vor face obiectul licenței acordate pentru activele necorporale” stabilită de comun acord între LuxSCS și LuxOpCo. Pe baza acestei analize, a fost propusă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, prin care s-a stabilit nivelul redevenței anuale (menționată în scrisoare ca „redevența pentru licență”) pe care LuxOpCo ar fi obligată să o plătească către LuxSCS pentru utilizarea activelor necorporale. |
| --- | --- |

(126)

Această scrisoare face referire la o „analiză economică”, anexată la scrisoare, care enumeră „funcțiile și riscurile pe care LuxOpCo trebuia să și le asume, precum și natura și importanța activelor corporale pentru care se preconizează că vor face obiectul licenței acordate pentru activele necorporale” stabilită de comun acord între LuxSCS și LuxOpCo. Pe baza acestei analize, a fost propusă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, prin care s-a stabilit nivelul redevenței anuale (menționată în scrisoare ca „redevența pentru licență”) pe care LuxOpCo ar fi obligată să o plătească către LuxSCS pentru utilizarea activelor necorporale.

| (127) | Conform metodei respective, redevența anuală ar fi egală cu un procentaj din veniturile totale („rata redevenței”) primite de LuxOpCo în legătură cu operarea site-urilor web europene. Astfel cum se detaliază în scrisoarea respectivă, redevența pentru licență și rata redevenței ar urma să fie calculate prin utilizarea următoarei metode (85):






  „1. | Calcularea și alocarea către LuxOpCo a «rentabilității LuxOpCo», care este egală cu cea mai mică valoare dintre (a) [4-6] % din totalul cheltuielilor de funcționare suportate de LuxOpCo în UE pentru anul respectiv și (b) totalul profitului din exloatare realizat în UE care poate fi atribuit site-urilor web europene pentru anul respectiv; |
| --- | --- | --- |

(127)

Conform metodei respective, redevența anuală ar fi egală cu un procentaj din veniturile totale („rata redevenței”) primite de LuxOpCo în legătură cu operarea site-urilor web europene. Astfel cum se detaliază în scrisoarea respectivă, redevența pentru licență și rata redevenței ar urma să fie calculate prin utilizarea următoarei metode (85):

85

„1.

Calcularea și alocarea către LuxOpCo a «rentabilității LuxOpCo», care este egală cu cea mai mică valoare dintre (a) [4-6] % din totalul cheltuielilor de funcționare suportate de LuxOpCo în UE pentru anul respectiv și (b) totalul profitului din exloatare realizat în UE care poate fi atribuit site-urilor web europene pentru anul respectiv;

| 2. | Redevența pentru licență este egală cu profitul din exploatare realizat în UE minus rentabilitatea LuxOpCo, cu condiția ca redevența pentru licență să nu fie mai mică de zero; |
| --- | --- |

2.

Redevența pentru licență este egală cu profitul din exploatare realizat în UE minus rentabilitatea LuxOpCo, cu condiția ca redevența pentru licență să nu fie mai mică de zero;

| 3. | Rata redevenței pentru anul respectiv este egală cu redevența pentru licență, împărțită la totalul veniturilor realizate în UE pentru anul respectiv; |
| --- | --- |

3.

Rata redevenței pentru anul respectiv este egală cu redevența pentru licență, împărțită la totalul veniturilor realizate în UE pentru anul respectiv;

| 4. | Fără a aduce atingere celor menționate anterior, rata rentabilității LuxOpCo pentru oricare an nu trebuie să fie mai mică de 0,45 % din veniturile realizate în UE și nici mai mare de 0,55 % din veniturile realizate în UE; |
| --- | --- |

4.

Fără a aduce atingere celor menționate anterior, rata rentabilității LuxOpCo pentru oricare an nu trebuie să fie mai mică de 0,45 % din veniturile realizate în UE și nici mai mare de 0,55 % din veniturile realizate în UE;

| 5. | (a) | În cazul în care rata rentabilității LuxOpCo determinată în etapa (1) ar fi mai mică decât 0,45 % din veniturile realizate în UE, rata rentabilității LuxOpCo se ajustează astfel încât aceasta să fie egală cu valoarea cea mai mică situată sub (i) 0,45 % din veniturile sau profitul din exploatare realizat în UE sau (ii) profitul din exploatare realizat în UE; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

În cazul în care rata rentabilității LuxOpCo determinată în etapa (1) ar fi mai mică decât 0,45 % din veniturile realizate în UE, rata rentabilității LuxOpCo se ajustează astfel încât aceasta să fie egală cu valoarea cea mai mică situată sub (i) 0,45 % din veniturile sau profitul din exploatare realizat în UE sau (ii) profitul din exploatare realizat în UE;

| 6. | (b) | În cazul în care rata rentabilității LuxOpCo determinată în etapa (1) ar fi mai mare decât 0,55 % din veniturile realizate în UE, rata rentabilității LuxOpCo se ajustează astfel încât aceasta să fie egală cu valoarea cea mai mică situată sub (i) 0,55 % din veniturile realizate în UE sau (ii) profitul din exploatare realizat în UE.” |
| --- | --- | --- |

6.

(b)

În cazul în care rata rentabilității LuxOpCo determinată în etapa (1) ar fi mai mare decât 0,55 % din veniturile realizate în UE, rata rentabilității LuxOpCo se ajustează astfel încât aceasta să fie egală cu valoarea cea mai mică situată sub (i) 0,55 % din veniturile realizate în UE sau (ii) profitul din exploatare realizat în UE.”

| (128) | În scopul calculării ratei redevenței, se aplică următoarele definiții (86): | „CPV în UE” înseamnă costurile produselor vândute, calculate folosind GAAP din SUA (Generally Accepted Accounting Principles - principiile contabile general acceptate), care sunt atribuite exploatării site-urilor web europene de către LuxOpCo. |
| --- | --- | --- |

(128)

În scopul calculării ratei redevenței, se aplică următoarele definiții (86):

86

„CPV în UE” înseamnă costurile produselor vândute, calculate folosind GAAP din SUA (Generally Accepted Accounting Principles - principiile contabile general acceptate), care sunt atribuite exploatării site-urilor web europene de către LuxOpCo.

| | „Cheltuielile de funcționare din UE” înseamnă costurile totale ale LuxOpCo, inclusiv cheltuielile intra-grup, dar excluzând: CPV în UE, redevența pentru licență, câștigurile sau pierderile din fluctuațiile cursului de schimb și cheltuielile cu dobânzile, calculate în conformitate cu GAAP din SUA. |
| --- | --- |

„Cheltuielile de funcționare din UE” înseamnă costurile totale ale LuxOpCo, inclusiv cheltuielile intra-grup, dar excluzând: CPV în UE, redevența pentru licență, câștigurile sau pierderile din fluctuațiile cursului de schimb și cheltuielile cu dobânzile, calculate în conformitate cu GAAP din SUA.

| | „Veniturile realizate în UE” înseamnă veniturile nete totale obținute din vânzările realizate de LuxOpCo prin intermediul site-urilor web europene, care sunt egale cu suma dintre (a) totalul prețurilor de vânzare ale produselor vândute de LuxOpCo, indicat în facturile emise clienților, inclusiv veniturile atribuite ambalării cadourilor și transportării și manipulării produselor, mai puțin: taxa pe valoare adăugată, rambursările și alte remize, și (b) veniturile totale din serviciile furnizate realizate de LuxOpCo ca urmare a vânzării de produse sau de servicii de către părțile neafiliate prin intermediul site-urilor web europene, cu excepția taxei pe valoare adăugată. |
| --- | --- |

„Veniturile realizate în UE” înseamnă veniturile nete totale obținute din vânzările realizate de LuxOpCo prin intermediul site-urilor web europene, care sunt egale cu suma dintre (a) totalul prețurilor de vânzare ale produselor vândute de LuxOpCo, indicat în facturile emise clienților, inclusiv veniturile atribuite ambalării cadourilor și transportării și manipulării produselor, mai puțin: taxa pe valoare adăugată, rambursările și alte remize, și (b) veniturile totale din serviciile furnizate realizate de LuxOpCo ca urmare a vânzării de produse sau de servicii de către părțile neafiliate prin intermediul site-urilor web europene, cu excepția taxei pe valoare adăugată.

| | „Profitul din exploatare realizat în UE” înseamnă veniturile realizate în UE, cu excepția: CPV în UE și cheltuielile de funcționare în UE. |
| --- | --- |

„Profitul din exploatare realizat în UE” înseamnă veniturile realizate în UE, cu excepția: CPV în UE și cheltuielile de funcționare în UE.

2.2.4.   RAPORTUL PRIVIND PREȚURILE DE TRANSFER

| (129) | Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Luxemburg a prezentat raportul privind PT (87). Luxemburg susține că raportul privind PT este „analiza economică” la care se face referire în scrisoarea transmisă de Amazon la 23 octombrie 2003. Raportul privind PT a fost elaborat prin referire la Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale elaborat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („Liniile directoare ale OCDE privind PT”) (88). |
| --- | --- |

(129)

Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Luxemburg a prezentat raportul privind PT (87). Luxemburg susține că raportul privind PT este „analiza economică” la care se face referire în scrisoarea transmisă de Amazon la 23 octombrie 2003. Raportul privind PT a fost elaborat prin referire la Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale elaborat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („Liniile directoare ale OCDE privind PT”) (88).

87

analiza economică

88

2.2.4.1.   
  Analiza funcțională

Analiza funcțională

| (130) | Secțiunea 3 din raportul privind PT oferă o analiză funcțională a LuxSCS și LuxOpCo. |
| --- | --- |

(130)

Secțiunea 3 din raportul privind PT oferă o analiză funcțională a LuxSCS și LuxOpCo.

| (131) | În conformitate cu această analiză funcțională, activitățile principale ale LuxSCS vor fi limitate la cele ale unei societăți deținătoare de active necorporale și ale unui participant la dezvoltarea continuă a activelor necorporale prin APC (89). LuxSCS va acorda, de asemenea, licențe pentru activele necorporale ale LuxOpCo, în temeiul acordului de licență, și va primi plățile de redevențe în temeiul acordului respectiv. |
| --- | --- |

(131)

În conformitate cu această analiză funcțională, activitățile principale ale LuxSCS vor fi limitate la cele ale unei societăți deținătoare de active necorporale și ale unui participant la dezvoltarea continuă a activelor necorporale prin APC (89). LuxSCS va acorda, de asemenea, licențe pentru activele necorporale ale LuxOpCo, în temeiul acordului de licență, și va primi plățile de redevențe în temeiul acordului respectiv.

89

| (132) | În ceea ce privește LuxOpCo, raportul privind PT menționează că „prin intermediul membrilor personalului său cu normă întreagă responsabili de gestionare, LuxOpCo va gestiona procesul de luare a deciziilor strategice legat de activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii ale site-urilor web ale UE și va gestiona, de asemenea, principalele componente fizice ale activităților de vânzare cu amănuntul” (90). În conformitate cu scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, LuxOpCo trebuia să angajeze „în total, cel puțin între 25 și 30 de salariați cu normă întreagă, dintre care câțiva salariați care să ocupe posturi-cheie de conducere paneuropeană responsabili cu luarea deciziilor strategice în legătură cu site-urile web europene” (91), iar restul de salariați cu normă întreagă (aproximativ 20) să ocupe funcții în domenii precum marketing, tehnologie și gestionarea conturilor creditoare. |
| --- | --- |

(132)

În ceea ce privește LuxOpCo, raportul privind PT menționează că „prin intermediul membrilor personalului său cu normă întreagă responsabili de gestionare, LuxOpCo va gestiona procesul de luare a deciziilor strategice legat de activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii ale site-urilor web ale UE și va gestiona, de asemenea, principalele componente fizice ale activităților de vânzare cu amănuntul” (90). În conformitate cu scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, LuxOpCo trebuia să angajeze „în total, cel puțin între 25 și 30 de salariați cu normă întreagă, dintre care câțiva salariați care să ocupe posturi-cheie de conducere paneuropeană responsabili cu luarea deciziilor strategice în legătură cu site-urile web europene” (91), iar restul de salariați cu normă întreagă (aproximativ 20) să ocupe funcții în domenii precum marketing, tehnologie și gestionarea conturilor creditoare.

90

91

| (133) | Raportul privind PT precizează, în continuare, că „[î]n urma restructurării, se anticipează că activitățile principale ale LuxOpCo se vor axa pe exploatarea platformei software a Amazon în efortul de a dezvolta și de a îmbunătăți în mod constant modelul de afaceri bazat pe software care stă la baza activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii propuse pe site-urile web ale UE. [...] (*2) În cadrul acestui efort, conducerea LuxOpCo va depune eforturi în vederea identificării posibilităților de a îmbunătăți și de a consolida activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii prin exploatarea caracteristicilor și funcționalităților noi și îmbunătățite ale platformei pe măsură ce acestea sunt dezvoltate. Fiind atât un comerciant cu amănuntul, cât și un furnizor de servicii, LuxOpCo va depune eforturi să ofere clientului o experiență optimă în toate domeniile, inclusiv în onorarea comenzilor, în procesarea plăților, în deciziile legate de comercializare și în monitorizarea performanței vânzătorilor terți [...]” (92). |
| --- | --- |

(133)

Raportul privind PT precizează, în continuare, că „[î]n urma restructurării, se anticipează că activitățile principale ale LuxOpCo se vor axa pe exploatarea platformei software a Amazon în efortul de a dezvolta și de a îmbunătăți în mod constant modelul de afaceri bazat pe software care stă la baza activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii propuse pe site-urile web ale UE. [...] (*2) În cadrul acestui efort, conducerea LuxOpCo va depune eforturi în vederea identificării posibilităților de a îmbunătăți și de a consolida activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii prin exploatarea caracteristicilor și funcționalităților noi și îmbunătățite ale platformei pe măsură ce acestea sunt dezvoltate. Fiind atât un comerciant cu amănuntul, cât și un furnizor de servicii, LuxOpCo va depune eforturi să ofere clientului o experiență optimă în toate domeniile, inclusiv în onorarea comenzilor, în procesarea plăților, în deciziile legate de comercializare și în monitorizarea performanței vânzătorilor terți [...]” (92).

*2

92

| (134) | În calitate de comerciant cu amănuntul, s-a prevăzut ca LuxOpCo să ia decizii legate de comercializare și de stabilirea prețurilor și să gestioneze toate aspectele legate de procesul de onorare a comenzilor (93). În calitate de operator al activităților de furnizare de servicii, LuxOpCo ar fi, de asemenea, „responsabil de deciziile strategice referitoare la selecția comercianților terți și a categoriilor de produse, precum și de comercializarea pentru comercianții terți și de negocierile cu aceștia” (94). În scopul exploatării site-urilor web europene, LuxOpCo trebuia să utilizeze activele necorporale care fac obiectul unei licențe acordate de LuxSCS. LuxOpCo trebuia să dețină dreptul de proprietate asupra tuturor stocurilor (95). LuxOpCo și-ar asuma toate riscurile legate de stocurile deținute și de produsele vândute prin intermediul site-urilor web europene (96). În conformitate cu scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, LuxOpCo trebuia să dețină și să utilizeze serverele de procesare a tranzacțiilor situate în Luxemburg pentru a finaliza procesarea tranzacțiilor între clienți și vânzătorii terți și pentru a autoriza plățile pentru aceste tranzacții, inclusiv plățile către comercianții terți (97). |
| --- | --- |

(134)

În calitate de comerciant cu amănuntul, s-a prevăzut ca LuxOpCo să ia decizii legate de comercializare și de stabilirea prețurilor și să gestioneze toate aspectele legate de procesul de onorare a comenzilor (93). În calitate de operator al activităților de furnizare de servicii, LuxOpCo ar fi, de asemenea, „responsabil de deciziile strategice referitoare la selecția comercianților terți și a categoriilor de produse, precum și de comercializarea pentru comercianții terți și de negocierile cu aceștia” (94). În scopul exploatării site-urilor web europene, LuxOpCo trebuia să utilizeze activele necorporale care fac obiectul unei licențe acordate de LuxSCS. LuxOpCo trebuia să dețină dreptul de proprietate asupra tuturor stocurilor (95). LuxOpCo și-ar asuma toate riscurile legate de stocurile deținute și de produsele vândute prin intermediul site-urilor web europene (96). În conformitate cu scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, LuxOpCo trebuia să dețină și să utilizeze serverele de procesare a tranzacțiilor situate în Luxemburg pentru a finaliza procesarea tranzacțiilor între clienți și vânzătorii terți și pentru a autoriza plățile pentru aceste tranzacții, inclusiv plățile către comercianții terți (97).

93

94

95

96

97

| (135) | LuxOpCo trebuia să încheie un contract cu ASE, care ar acționa ca un comisionar de furnizare a serviciilor în nume propriu, însă în beneficiul LuxOpCo, în cadrul programelor Amazon destinate vânzătorilor terți în Europa. Serviciile furnizate de ASE ar consta, în principal, în anumite servicii de prelucrare a comenzilor legate de activitățile de furnizare de servicii. |
| --- | --- |

(135)

LuxOpCo trebuia să încheie un contract cu ASE, care ar acționa ca un comisionar de furnizare a serviciilor în nume propriu, însă în beneficiul LuxOpCo, în cadrul programelor Amazon destinate vânzătorilor terți în Europa. Serviciile furnizate de ASE ar consta, în principal, în anumite servicii de prelucrare a comenzilor legate de activitățile de furnizare de servicii.

| (136) | Societățile afiliate locale din UE situate în Germania, Franța și Regatul Unit trebuiau să furnizeze diferite servicii pentru site-urile web europene, inclusiv anumite servicii de recomandări și asistență pentru clienți, de comercializare și onorare a comenzii (98). |
| --- | --- |

(136)

Societățile afiliate locale din UE situate în Germania, Franța și Regatul Unit trebuiau să furnizeze diferite servicii pentru site-urile web europene, inclusiv anumite servicii de recomandări și asistență pentru clienți, de comercializare și onorare a comenzii (98).

98

| (137) | Conform previziunilor conducerii Amazon prezentate în cadrul raportului privind PT, LuxOpCo trebuia să își extindă veniturile în cursul activităților sale de la aproximativ 3,2 miliarde EUR în 2005 la aproximativ 8,3 miliarde EUR în 2010 și să suporte următoarele costuri: costurile bunurilor, calculate ca procent din venituri, au fost estimate, în medie, la aproximativ 77,5 %, conducând la o marjă brută de aproximativ 22,5 %. În urma restructurării din 2006, LuxOpCo urma să își asume costurile recurente legate de gestionarea și funcționarea platformei Amazon în Europa, inclusiv cheltuielile de procesare a plăților și de recuperare, creanțele neperformante, anumite cheltuieli de sprijinire a sistemului, precum și costurile cu salariile conducerii, cu serviciile de tehnologie și cu alți membri ai personalului responsabili de sprijinirea exploatării platformei Amazon în regiune (99). Ipotezele pe care se bazează previziunile conducerii nu au fost nici publicate, nici analizate în raportul privind PT (100). |
| --- | --- |

(137)

Conform previziunilor conducerii Amazon prezentate în cadrul raportului privind PT, LuxOpCo trebuia să își extindă veniturile în cursul activităților sale de la aproximativ 3,2 miliarde EUR în 2005 la aproximativ 8,3 miliarde EUR în 2010 și să suporte următoarele costuri: costurile bunurilor, calculate ca procent din venituri, au fost estimate, în medie, la aproximativ 77,5 %, conducând la o marjă brută de aproximativ 22,5 %. În urma restructurării din 2006, LuxOpCo urma să își asume costurile recurente legate de gestionarea și funcționarea platformei Amazon în Europa, inclusiv cheltuielile de procesare a plăților și de recuperare, creanțele neperformante, anumite cheltuieli de sprijinire a sistemului, precum și costurile cu salariile conducerii, cu serviciile de tehnologie și cu alți membri ai personalului responsabili de sprijinirea exploatării platformei Amazon în regiune (99). Ipotezele pe care se bazează previziunile conducerii nu au fost nici publicate, nici analizate în raportul privind PT (100).

99

100

2.2.4.2.   
  Alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer

Alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer

| (138) | Secțiunea 5 din raportul privind PT abordează alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer pentru a determina conformitatea ratei redevenței cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(138)

Secțiunea 5 din raportul privind PT abordează alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer pentru a determina conformitatea ratei redevenței cu principiul concurenței depline.

| (139) | Pentru a stabili remunerația atribuibilă LuxOpCo și taxa redevenței în condiții de concurență deplină care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, raportul privind PT propune metode alternative de stabilire a prețurilor de transfer: una bazată pe metoda prețului necontrolat comparabil („metoda PNC”) și alta bazată pe metoda împărțirii profitului rezidual (101). |
| --- | --- |

(139)

Pentru a stabili remunerația atribuibilă LuxOpCo și taxa redevenței în condiții de concurență deplină care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, raportul privind PT propune metode alternative de stabilire a prețurilor de transfer: una bazată pe metoda prețului necontrolat comparabil („metoda PNC”) și alta bazată pe metoda împărțirii profitului rezidual (101).

101

2.2.4.3.   
  Evaluarea prețurilor de transfer bazată pe metoda PNC

Evaluarea prețurilor de transfer bazată pe metoda PNC

| (140) | Secțiunea 6.1 din Raportul privind PT calculează intervalul de concurență deplină pentru redevență pe baza metodei PNC. |
| --- | --- |

(140)

Secțiunea 6.1 din Raportul privind PT calculează intervalul de concurență deplină pentru redevență pe baza metodei PNC.

| (141) | În primul rând, autorii raportului au căutat tranzacții comparabile în baza de date interne ale acordurilor de licență care aparține Amazon, iar o agenție externă a fost însărcinată să caute acorduri de licență care implică active necorporale similare cu cele ale Amazon. Tranzacțiile identificate în urma căutărilor nu au fost considerate suficient de comparabile și, prin urmare, au fost respinse în scopul analizei PNC. |
| --- | --- |

(141)

În primul rând, autorii raportului au căutat tranzacții comparabile în baza de date interne ale acordurilor de licență care aparține Amazon, iar o agenție externă a fost însărcinată să caute acorduri de licență care implică active necorporale similare cu cele ale Amazon. Tranzacțiile identificate în urma căutărilor nu au fost considerate suficient de comparabile și, prin urmare, au fost respinse în scopul analizei PNC.

| (142) | În al doilea rând, raportul privind PT a identificat ca fiind relevante următoarele acorduri încheiate, începând cu 2000, între Amazon și comercianții cu amănuntul terți, în temeiul cărora Amazon a pus platforma tehnologică la dispoziția respectivilor comercianți cu amănuntul: acordul de alianță strategică dintre Rocket.zeta, Inc., Amazon.com, Inc., target.direct LLC și Target Corporation („acordul Target”) (102), acordul de alianță strategică dintre Rock-Bound, Inc. și ToysRUs.com LLC („acordul ToysRUs”); acordul privind listele produselor încheiat între Amazon.com Payments, Inc și Circuit City Stores, Inc. („acordul Circuit City”); acordul privind găzduirea site-urilor oglindă încheiat între Frontier.zeta, Inc. și Borders Online LLC („acordul Borders”); acordul privind găzduirea site-urilor oglindă încheiat între Amazon.com International Sales, Inc., și Waterstone's Bookseller Ltd. („acordul Waterstones”). Amazon se referă la aceste acorduri ca „acordurile M.com”. În urma revizuirii acestor acorduri, raportul privind PT concluzionează că acordul [A] constituie un acord comparabil în măsura în care restul contractelor „nu au inclus furnizarea platformei tehnologice pentru comerțul electronic” (103). |
| --- | --- |

(142)

În al doilea rând, raportul privind PT a identificat ca fiind relevante următoarele acorduri încheiate, începând cu 2000, între Amazon și comercianții cu amănuntul terți, în temeiul cărora Amazon a pus platforma tehnologică la dispoziția respectivilor comercianți cu amănuntul: acordul de alianță strategică dintre Rocket.zeta, Inc., Amazon.com, Inc., target.direct LLC și Target Corporation („acordul Target”) (102), acordul de alianță strategică dintre Rock-Bound, Inc. și ToysRUs.com LLC („acordul ToysRUs”); acordul privind listele produselor încheiat între Amazon.com Payments, Inc și Circuit City Stores, Inc. („acordul Circuit City”); acordul privind găzduirea site-urilor oglindă încheiat între Frontier.zeta, Inc. și Borders Online LLC („acordul Borders”); acordul privind găzduirea site-urilor oglindă încheiat între Amazon.com International Sales, Inc., și Waterstone's Bookseller Ltd. („acordul Waterstones”). Amazon se referă la aceste acorduri ca „acordurile M.com”. În urma revizuirii acestor acorduri, raportul privind PT concluzionează că acordul [A] constituie un acord comparabil în măsura în care restul contractelor „nu au inclus furnizarea platformei tehnologice pentru comerțul electronic” (103).

102

nu au inclus furnizarea platformei tehnologice pentru comerțul electronic

103

| (143) | În conformitate cu acordul [A], Amazon a fost de acord să creeze, să dezvolte, să găzduiască și să mențină un nou site [A] și un nou magazin [A] pe site-urile web ale Amazon, care urmau să înlocuiască site-ul web existent de comerț electronic al [A]. Funcționalitățile care urmau să fie incluse pe site-ul web [A] ar fi în mare măsură echivalente cu cele încorporate, în general, în site-urile web ale Amazon. În schimb, [A] trebuia să plătească Amazon o compensație care consta, printre altele, în taxe pentru crearea site-ului (104), taxe de bază (105) și comisioane din vânzări (106). |
| --- | --- |

(143)

În conformitate cu acordul [A], Amazon a fost de acord să creeze, să dezvolte, să găzduiască și să mențină un nou site [A] și un nou magazin [A] pe site-urile web ale Amazon, care urmau să înlocuiască site-ul web existent de comerț electronic al [A]. Funcționalitățile care urmau să fie incluse pe site-ul web [A] ar fi în mare măsură echivalente cu cele încorporate, în general, în site-urile web ale Amazon. În schimb, [A] trebuia să plătească Amazon o compensație care consta, printre altele, în taxe pentru crearea site-ului (104), taxe de bază (105) și comisioane din vânzări (106).

104

105

106

| (144) | Pentru a realiza o comparație între această compensație și redevența pentru licență (menționată în raportul privind PT ca „rata redevenței”), taxele de creare a site-ului au fost amortizate și alocate fiecăreia dintre cele patru perioade menționate în acord și, împreună cu taxa de bază anuală, acestea au fost convertite într-un procent din vânzări (variind între 3,4 % și 7,2 %). Întrucât taxele de comision incluse în acordul [A] au variat între 4 % și 5 % din vânzări, prima concluzie a raportului privind PT a fost că rata implicită a redevenței prevăzută în acordul [A] a variat între 8,4 % și 11,7 % din vânzări. Cu toate acestea, [A] s-a angajat, de asemenea, să plătească Amazon anumite taxe pentru a compensa atât excesul de capacitate de procesare a comenzilor, cât și stocul excedentar. Taxele respective, menționate în acord, au fost convertite, de asemenea, într-un procentaj din vânzări, variind între 1,2 % și 0,7 %. Prin urmare, intervalul de concurență deplină pentru rata redevenței a fost calculat inițial ca fiind între 9,6 % și 12,6 % din vânzări. |
| --- | --- |

(144)

Pentru a realiza o comparație între această compensație și redevența pentru licență (menționată în raportul privind PT ca „rata redevenței”), taxele de creare a site-ului au fost amortizate și alocate fiecăreia dintre cele patru perioade menționate în acord și, împreună cu taxa de bază anuală, acestea au fost convertite într-un procent din vânzări (variind între 3,4 % și 7,2 %). Întrucât taxele de comision incluse în acordul [A] au variat între 4 % și 5 % din vânzări, prima concluzie a raportului privind PT a fost că rata implicită a redevenței prevăzută în acordul [A] a variat între 8,4 % și 11,7 % din vânzări. Cu toate acestea, [A] s-a angajat, de asemenea, să plătească Amazon anumite taxe pentru a compensa atât excesul de capacitate de procesare a comenzilor, cât și stocul excedentar. Taxele respective, menționate în acord, au fost convertite, de asemenea, într-un procentaj din vânzări, variind între 1,2 % și 0,7 %. Prin urmare, intervalul de concurență deplină pentru rata redevenței a fost calculat inițial ca fiind între 9,6 % și 12,6 % din vânzări.

| (145) | În final, întrucât acordul [A] nu a furnizat [A] acces la datele clienților Amazon, raportul privind PT a inclus o ajustare a prețului comparabil pe piața liberă pentru a lua în considerare faptul că LuxOpCo a acordat LuxSCS acces la datele clienților Amazon. În consecință, utilizând informațiile disponibile în acordul [B], a fost propusă o majorare de 1 %, ceea ce a condus la un interval de concurență deplină pentru rata redevenței situat între 10,6 % și 13,6 % din vânzările LuxOpCo. |
| --- | --- |

(145)

În final, întrucât acordul [A] nu a furnizat [A] acces la datele clienților Amazon, raportul privind PT a inclus o ajustare a prețului comparabil pe piața liberă pentru a lua în considerare faptul că LuxOpCo a acordat LuxSCS acces la datele clienților Amazon. În consecință, utilizând informațiile disponibile în acordul [B], a fost propusă o majorare de 1 %, ceea ce a condus la un interval de concurență deplină pentru rata redevenței situat între 10,6 % și 13,6 % din vânzările LuxOpCo.

2.2.4.4.   
  Evaluarea prețurilor de transfer bazată pe metoda împărțirii profitului rezidual

Evaluarea prețurilor de transfer bazată pe metoda împărțirii profitului rezidual

| (146) | Secțiunea 6.2 din Raportul privind PT calculează intervalul de concurență deplină pentru redevența pentru licență (care este menționată în raportul privind PT ca rata redevenței) pe baza metodei împărțirii profitului rezidual. În aplicarea acestei metode, raportul privind PT a estimat rentabilitatea asociată „funcțiilor de rutină [efectuate de LuxOpCo] în calitatea sa de societate de exploatare europeană” (107) pe baza marjei aplicate costurilor care urmează să fie suportate de LuxOpCo (108). |
| --- | --- |

(146)

Secțiunea 6.2 din Raportul privind PT calculează intervalul de concurență deplină pentru redevența pentru licență (care este menționată în raportul privind PT ca rata redevenței) pe baza metodei împărțirii profitului rezidual. În aplicarea acestei metode, raportul privind PT a estimat rentabilitatea asociată „funcțiilor de rutină [efectuate de LuxOpCo] în calitatea sa de societate de exploatare europeană” (107) pe baza marjei aplicate costurilor care urmează să fie suportate de LuxOpCo (108).

107

108

| (147) | Pentru a determina intervalul de concurență deplină pentru marja respectivă, raportul privind PT a efectuat o căutare pentru a identifica societăți comparabile identificate, în general, ca fiind societăți responsabile de gestionarea și funcționarea activităților bazate pe software. O căutare a societăților comparabile în baza de date Amadeus (109) utilizând criterii de selecție legate de regiunea geografică (110), căutări după cuvinte-cheie în descrierile activităților (111) și clasificarea la nivelul industriei a căutării în funcție de activitățile economice, combinată cu o verificare manuală, a identificat șapte societăți considerate ca fiind comparabile cu Amazon (112). |
| --- | --- |

(147)

Pentru a determina intervalul de concurență deplină pentru marja respectivă, raportul privind PT a efectuat o căutare pentru a identifica societăți comparabile identificate, în general, ca fiind societăți responsabile de gestionarea și funcționarea activităților bazate pe software. O căutare a societăților comparabile în baza de date Amadeus (109) utilizând criterii de selecție legate de regiunea geografică (110), căutări după cuvinte-cheie în descrierile activităților (111) și clasificarea la nivelul industriei a căutării în funcție de activitățile economice, combinată cu o verificare manuală, a identificat șapte societăți considerate ca fiind comparabile cu Amazon (112).

109

110

111

112

| (148) | Pe această bază, raportul privind PT a definit „costul net plus marja de profit” ca un indicator al nivelului de profit pentru determinarea remunerației în condiții de concurență deplină atribuibilă funcțiilor anticipate ale LuxOpCo, care a fost definită ca veniturile din exploatare împărțite la suma dintre costul bunurilor și cheltuielile de funcționare (113). Pe baza datelor privind cele șapte societăți comparabile, s-a calculat următorul interval intercuartilic mediu pe trei ani (1999-2001): cuartila inferioară a fost de 2,3 %, mediana a fost de 4,2 %, iar cuartila superioară a fost de 6,7 %. Tabelul care prezintă rezultatele indică faptul că cifrele sunt exprimate în procente din vânzările nete (114). |
| --- | --- |

(148)

Pe această bază, raportul privind PT a definit „costul net plus marja de profit” ca un indicator al nivelului de profit pentru determinarea remunerației în condiții de concurență deplină atribuibilă funcțiilor anticipate ale LuxOpCo, care a fost definită ca veniturile din exploatare împărțite la suma dintre costul bunurilor și cheltuielile de funcționare (113). Pe baza datelor privind cele șapte societăți comparabile, s-a calculat următorul interval intercuartilic mediu pe trei ani (1999-2001): cuartila inferioară a fost de 2,3 %, mediana a fost de 4,2 %, iar cuartila superioară a fost de 6,7 %. Tabelul care prezintă rezultatele indică faptul că cifrele sunt exprimate în procente din vânzările nete (114).

113

114

| (149) | Prin urmare, a fost aleasă o marjă de profit de [4-6] % care a fost aplicată cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo pentru a determina „rentabilitatea de bază relevantă care poate fi atribuită funcțiilor LuxOpCo” (115). Această rentabilitate a fost dedusă ulterior din profitul de exploatare al LuxOpCo. În raportul privind PT se consideră că diferența astfel obținută între rentabilitatea și profitul înregistrat al LuxOpCo, profitul rezidual, poate fi atribuită în totalitate utilizării activelor necorporale pentru care LuxSCS a acordat o licență. |
| --- | --- |

(149)

Prin urmare, a fost aleasă o marjă de profit de [4-6] % care a fost aplicată cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo pentru a determina „rentabilitatea de bază relevantă care poate fi atribuită funcțiilor LuxOpCo” (115). Această rentabilitate a fost dedusă ulterior din profitul de exploatare al LuxOpCo. În raportul privind PT se consideră că diferența astfel obținută între rentabilitatea și profitul înregistrat al LuxOpCo, profitul rezidual, poate fi atribuită în totalitate utilizării activelor necorporale pentru care LuxSCS a acordat o licență.

115

| (150) | În sfârșit, în raportul privind PT, profitul rezidual net preconizat pentru fiecare an a fost împărțit în funcție de vânzările nete preconizate ale LuxOpCo pentru a obține o indicație cu privire la rata redevenței. Pe această bază, raportul privind PT a concluzionat că „o rată a redevenței situată într-un interval cuprins între 10,1 și 12,3 la sută din veniturile nete care urmează să fie percepută de LuxSCS de la LuxOpCo ar fi în concordanță cu principiul deplinei concurențe în temeiul Liniilor directoare ale OCDE” (116). |
| --- | --- |

(150)

În sfârșit, în raportul privind PT, profitul rezidual net preconizat pentru fiecare an a fost împărțit în funcție de vânzările nete preconizate ale LuxOpCo pentru a obține o indicație cu privire la rata redevenței. Pe această bază, raportul privind PT a concluzionat că „o rată a redevenței situată într-un interval cuprins între 10,1 și 12,3 la sută din veniturile nete care urmează să fie percepută de LuxSCS de la LuxOpCo ar fi în concordanță cu principiul deplinei concurențe în temeiul Liniilor directoare ale OCDE” (116).

116

| (151) | Calculele efectuate în raportul privind PT sunt rezumate și ilustrate în tabelul 1 (117). Coloanele 1 și 3 au fost adăugate de Comisie pentru a explica respectivele calcule:

  Tabelul 1


  Calculul prevăzut în raportul privind PT, a se vedea p. 32 din raportul privind PT (coloanele 1 și 3 adăugate de Comisie)














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| | | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| a | Venituri | | 3 154,2 | 4 299,9 | 5 073,9 | 5 987,1 | 7 064,7 | 8 336,3 |
| b | CPV | | 2 446,9 | 3 332,7 | 3 932,6 | 4 640,5 | 5 475,8 | 6 461,4 |
| c | Profitul brut | a – b | 707,3 | 967,2 | 1 141,3 | 1 346,6 | 1 588,9 | 1 874,9 |
| d | Cheltuieli de exploatare | | 89,9 | 106,0 | 121,7 | 143,7 | 171,2 | 204,2 |
| e | Societăți din grup (co.uk, .de, .fr) | | 279,4 | 338,4 | 395,6 | 456,2 | 524,1 | 602,7 |
| f | Cheltuieli LUX Commissionaire | | 2,8 | 3,4 | 4,1 | 4,9 | 5,9 | 7,0 |
| g | Cheltuieli de exploatare (incl. societățile din grup) | d + e + f | 372,1 | 447,8 | 521,4 | 604,8 | 701,2 | 813,9 |
| h | Estimare a profitului net (a pierderii nete) din exploatare înainte de randamentul standard | c – g | 335,2 | 519,4 | 619,9 | 741,8 | 887,7 | 1 061,0 |
| i | Randamentul standard atribuit LuxASE | | 0,14 | 0,17 | 0,20 | 0,24 | 0,29 | 0,35 |
| j | Randamentul standard atribuit LuxOpCo | [4 – 6] % × g | 16,8 | 20,2 | 23,5 | 27,2 | 31,6 | 36,6 |
| k | Estimare a profitului rezidual care urmează să fie plătit către LuxSCS | h – i – j | 318,3 | 499,1 | 596,2 | 714,3 | 855,8 | 1 024,0 |
| l | Rata redevenței efective (ca % din venituri) | k/a | 10,1 % | 11,6 % | 11,8 % | 11,9 % | 12,1 % | 12,3 % |

(151)

Calculele efectuate în raportul privind PT sunt rezumate și ilustrate în tabelul 1 (117). Coloanele 1 și 3 au fost adăugate de Comisie pentru a explica respectivele calcule:

117

Tabelul 1

Tabelul 1

Calculul prevăzut în raportul privind PT, a se vedea p. 32 din raportul privind PT (coloanele 1 și 3 adăugate de Comisie)

Calculul prevăzut în raportul privind PT, a se vedea p. 32 din raportul privind PT (coloanele 1 și 3 adăugate de Comisie)

(milioane EUR)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

2005

2006

2007

2008

2009

2010

a

Venituri

3 154,2

4 299,9

5 073,9

5 987,1

7 064,7

8 336,3

b

CPV

2 446,9

3 332,7

3 932,6

4 640,5

5 475,8

6 461,4

c

Profitul brut

a – b

707,3

967,2

1 141,3

1 346,6

1 588,9

1 874,9

d

Cheltuieli de exploatare

89,9

106,0

121,7

143,7

171,2

204,2

e

Societăți din grup (co.uk, .de, .fr)

279,4

338,4

395,6

456,2

524,1

602,7

f

Cheltuieli LUX Commissionaire

2,8

3,4

4,1

4,9

5,9

7,0

g

Cheltuieli de exploatare (incl. societățile din grup)

d + e + f

372,1

447,8

521,4

604,8

701,2

813,9

h

Estimare a profitului net (a pierderii nete) din exploatare înainte de randamentul standard

c – g

335,2

519,4

619,9

741,8

887,7

1 061,0

i

Randamentul standard atribuit LuxASE

0,14

0,17

0,20

0,24

0,29

0,35

j

Randamentul standard atribuit LuxOpCo

[4 – 6] % × g

16,8

20,2

23,5

27,2

31,6

36,6

k

Estimare a profitului rezidual care urmează să fie plătit către LuxSCS

h – i – j

318,3

499,1

596,2

714,3

855,8

1 024,0

l

Rata redevenței efective (ca % din venituri)

k/a

10,1 %

11,6 %

11,8 %

11,9 %

12,1 %

12,3 %

2.2.4.5.   
  Reconcilierea celor două analize privind prețurile de transfer

Reconcilierea celor două analize privind prețurile de transfer

| (152) | Rezumând analizele privind prețurile de transfer din acordul de licență utilizând metoda PNC și metoda împărțirii profitului rezidual, raportul privind PT a considerat că rezultatele raportului au fost convergente și au indicat că intervalul de concurență deplină pentru rata redevenței percepută de LuxSCS de la LuxOpCo în temeiul acordului respectiv este situat între 10,1 % și 12,3 % din vânzările LuxOpCo. |
| --- | --- |

(152)

Rezumând analizele privind prețurile de transfer din acordul de licență utilizând metoda PNC și metoda împărțirii profitului rezidual, raportul privind PT a considerat că rezultatele raportului au fost convergente și au indicat că intervalul de concurență deplină pentru rata redevenței percepută de LuxSCS de la LuxOpCo în temeiul acordului respectiv este situat între 10,1 % și 12,3 % din vânzările LuxOpCo.

| (153) | Raportul privind PT conchide că „în timp ce se poate concluziona în mod rezonabil că o rată a redevenței aleasă din intervalul de rate ale redevenței obținut în urma utilizării ambelor metode ar fi conformă cu principiul deplinei concurențe, pot exista diferențe minore în ceea ce privește viitoarele active necorporale transferate efectiv în temeiul acordului [A] care ar lua în considerare micile diferențe constatate în rezultatele obținute prin cele două metode. [...] se poate concluziona în mod rezonabil [...] că este puțin probabil ca analiza repartizării profitului rezidual să producă estimări eronate și, prin urmare, aceasta poate fi considerată ca fiind o măsură mai fiabilă a ratei redevenței în condiții de concurență deplină” (118). |
| --- | --- |

(153)

Raportul privind PT conchide că „în timp ce se poate concluziona în mod rezonabil că o rată a redevenței aleasă din intervalul de rate ale redevenței obținut în urma utilizării ambelor metode ar fi conformă cu principiul deplinei concurențe, pot exista diferențe minore în ceea ce privește viitoarele active necorporale transferate efectiv în temeiul acordului [A] care ar lua în considerare micile diferențe constatate în rezultatele obținute prin cele două metode. [...] se poate concluziona în mod rezonabil [...] că este puțin probabil ca analiza repartizării profitului rezidual să producă estimări eronate și, prin urmare, aceasta poate fi considerată ca fiind o măsură mai fiabilă a ratei redevenței în condiții de concurență deplină” (118).

118

2.2.5.   CONSECINȚELE SOLUȚIEI FISCALE ANTICIPATE CONTESTATE

| (154) | Prin soluția fiscală anticipată contestată, administrația fiscală luxemburgheză a aprobat conținutul scrisorilor Amazon din 23 și 31 octombrie 2003. În special, aceasta a acceptat că metoda de stabilire a prețurilor de transfer, în scopul determinării nivelului redevenței anuale care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, care a determinat, la rândul său, veniturile anuale impozabile ale LuxOpCo în Luxemburg, a respectat principiul concurenței depline. Această metodă este rezumată în Figura 2:

  Figura 2


  Structura entităților europene ale Amazon (2006-2014), inclusiv acordul privind plata redevenței




  [4-6] % asupra chelt. exploatare
  0,55 % asupra vânzărilor
  Profitul înregistrat care depășește profitul impozabil stabilit în soluția fiscală anticipată este platit de LuxOpCo către LuxSCS sub forma unei redevențe.
  Profitul impozabil al LuxOpCo stabilit în soluția fiscală anticipată contestată
  0,45 % asupra vânzărilor
  Amazon.com, Inc.
  SUA
  LUX
  LuxSCS
  Redeverență
  Amazon EU Sàrl LuxOpCo
  Vânzări în UE facturatee și înregistrate în Luxemburg
  Filialele din UE
  Amazon.co.uk
  Amazon.fr
  Amazon.de |
| --- | --- |

(154)

Prin soluția fiscală anticipată contestată, administrația fiscală luxemburgheză a aprobat conținutul scrisorilor Amazon din 23 și 31 octombrie 2003. În special, aceasta a acceptat că metoda de stabilire a prețurilor de transfer, în scopul determinării nivelului redevenței anuale care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, care a determinat, la rândul său, veniturile anuale impozabile ale LuxOpCo în Luxemburg, a respectat principiul concurenței depline. Această metodă este rezumată în Figura 2:

Figura 2

Figura 2

Structura entităților europene ale Amazon (2006-2014), inclusiv acordul privind plata redevenței

Structura entităților europene ale Amazon (2006-2014), inclusiv acordul privind plata redevenței

[4-6] % asupra chelt. exploatare

0,55 % asupra vânzărilor

Profitul înregistrat care depășește profitul impozabil stabilit în soluția fiscală anticipată este platit de LuxOpCo către LuxSCS sub forma unei redevențe.

Profitul impozabil al LuxOpCo stabilit în soluția fiscală anticipată contestată

0,45 % asupra vânzărilor

Amazon.com, Inc.

SUA

LUX

LuxSCS

Redeverență

Amazon EU Sàrl LuxOpCo

Vânzări în UE facturatee și înregistrate în Luxemburg

Filialele din UE

Amazon.co.uk

Amazon.fr

Amazon.de

| (155) | În scopul completării declarațiilor sale fiscale anuale, LuxOpCo s-a bazat pe soluția fiscală anticipată contestată în perioada relevantă pentru a stabili obligația sa de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. LuxSCS și partenerii săi din SUA s-au bazat, de asemenea, pe soluția fiscală anticipată contestată în măsura în care aceasta confirmă că nici LuxSCS, nici partenerii săi nu sunt supuși impozitului pe profit din Luxemburg, impozitului municipal pe profiturile societăților comerciale sau, pentru cei din urmă, taxei pe participația acestora în cadrul LuxSCS (119). |
| --- | --- |

(155)

În scopul completării declarațiilor sale fiscale anuale, LuxOpCo s-a bazat pe soluția fiscală anticipată contestată în perioada relevantă pentru a stabili obligația sa de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. LuxSCS și partenerii săi din SUA s-au bazat, de asemenea, pe soluția fiscală anticipată contestată în măsura în care aceasta confirmă că nici LuxSCS, nici partenerii săi nu sunt supuși impozitului pe profit din Luxemburg, impozitului municipal pe profiturile societăților comerciale sau, pentru cei din urmă, taxei pe participația acestora în cadrul LuxSCS (119).

119

| (156) | Tabelul 2 ilustrează implicațiile soluției fiscale anticipate contestate pentru calcularea bazei impozabile a LuxOpCo în Luxemburg și a valorii plății redevenței (redevența pentru licență) către LuxSCS începând cu 2006. Comisia reamintește că LuxOpCo acționează în calitate de societate integrantă în cadrul grupului de integrare fiscală format cu ASE și AMEU și că aceste societăți sunt tratate, în consecință, ca un singur contribuabil conform normelor fiscale luxemburgheze. Prin urmare, tabelul 2 este realizat pe o bază consolidată și nu se face nicio distincție între LuxOpCo, ASE și AMEU în următoarele părți ale prezentei decizii.

  Tabelul 2


  Calcularea bazei impozabile a LuxOpCo și a plăților redevenței pentru perioada 2006-2013














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Grupul de integrare fiscală din Luxemburg | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Venituri nete | 1 979,4 | 3 545,7 | 4 298,6 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 – 15 500 ] |
| CPV nete | 1 610,8 | 2 828,3 | 3 406,1 | 4 421,6 | 6 084,4 | 8 078,0 | 10 486,6 | [11 500 – 12 000 ] |
| Cheltuieli totale de exploatare | 262,5 | 476,8 | 530,0 | 637,6 | 918,3 | 1 461,7 | 2 252,9 | [3 000 – 3 500 ] |
| Din care |
| Cheltuieli pentru care se aplică o marjă | 262,5 | 439,9 | 493,6 | 597,0 | 801,9 | 1 313,1 | 2 041,7 | [2 500 – 3 000 ] |
| Din care |
| LuxOpCo - Cheltuieli de exploatare | 78,6 | 162,6 | 203,6 | 258,4 | 317,7 | 483,1 | 662,7 | [800 – 900] |
| LuxOpCo - Societăți din grup | 183,8 | 277,3 | 290,0 | 338,6 | 484,1 | 830,1 | 1 379,0 | [1 500 – 2 000 ] |
| Cheltuieli pentru care nu se aplică o marjă (Gestionare și RSU) | 0,0 | 36,9 | 36,4 | 40,6 | 116,4 | 148,5 | 211,2 | [200 – 300] |
| Profitul din exploatare care rezultă | 106,1 | 240,5 | 362,6 | 546,2 | 626,1 | 546,6 | 572,7 | [600 – 700] |
| Estimare a randamentului total pentru grupul de integrare fiscală Lux la [4-6] % din cheltuielile de exploatare ajustate | 11,8 | 19,8 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 59,1 | 91,9 | [100 – 200] |
| Analiza limitei inferioare/superioare |
| Limita superioară pentru profit (0,55 % din venituri) | 10,9 | 19,5 | 23,6 | 30,8 | 42,0 | 55,5 | 73,2 | [80 – 90] |
| Limita inferioară pentru profit (0,45 % din venituri) | 8,9 | 16,0 | 19,3 | 25,2 | 34,3 | 45,4 | 59,9 | [60 – 70] |
| Profit consolidat în Luxemburg- în funcție de limita superioară/inferioară și randament | 10,9 | 19,5 | 22,2 | 26,9 | 36,1 | 55,5 | 73,2 | [80 – 90] |
| Plata redevenței (Grupul de integrare fiscală Lux către LuxSCS) | 95,2 | 221,0 | 340,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500 – 600] |

(156)

Tabelul 2 ilustrează implicațiile soluției fiscale anticipate contestate pentru calcularea bazei impozabile a LuxOpCo în Luxemburg și a valorii plății redevenței (redevența pentru licență) către LuxSCS începând cu 2006. Comisia reamintește că LuxOpCo acționează în calitate de societate integrantă în cadrul grupului de integrare fiscală format cu ASE și AMEU și că aceste societăți sunt tratate, în consecință, ca un singur contribuabil conform normelor fiscale luxemburgheze. Prin urmare, tabelul 2 este realizat pe o bază consolidată și nu se face nicio distincție între LuxOpCo, ASE și AMEU în următoarele părți ale prezentei decizii.

Tabelul 2

Tabelul 2

Calcularea bazei impozabile a LuxOpCo și a plăților redevenței pentru perioada 2006-2013

Calcularea bazei impozabile a LuxOpCo și a plăților redevenței pentru perioada 2006-2013

(milioane EUR)

Grupul de integrare fiscală din Luxemburg

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Venituri nete

1 979,4

3 545,7

4 298,6

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 – 15 500 ]

CPV nete

1 610,8

2 828,3

3 406,1

4 421,6

6 084,4

8 078,0

10 486,6

[11 500 – 12 000 ]

Cheltuieli totale de exploatare

262,5

476,8

530,0

637,6

918,3

1 461,7

2 252,9

[3 000 – 3 500 ]

Din care

Cheltuieli pentru care se aplică o marjă

Cheltuieli pentru care se aplică o marjă

262,5

262,5

439,9

439,9

493,6

493,6

597,0

597,0

801,9

801,9

1 313,1

1 313,1

2 041,7

2 041,7

[2 500 – 3 000 ]

[2 500 – 3 000 ]

Din care

LuxOpCo - Cheltuieli de exploatare

LuxOpCo - Cheltuieli de exploatare

78,6

78,6

162,6

162,6

203,6

203,6

258,4

258,4

317,7

317,7

483,1

483,1

662,7

662,7

[800 – 900]

[800 – 900]

LuxOpCo - Societăți din grup

LuxOpCo - Societăți din grup

183,8

183,8

277,3

277,3

290,0

290,0

338,6

338,6

484,1

484,1

830,1

830,1

1 379,0

1 379,0

[1 500 – 2 000 ]

[1 500 – 2 000 ]

Cheltuieli pentru care nu se aplică o marjă (Gestionare și RSU)

Cheltuieli pentru care nu se aplică o marjă (Gestionare și RSU)

0,0

0,0

36,9

36,9

36,4

36,4

40,6

40,6

116,4

116,4

148,5

148,5

211,2

211,2

[200 – 300]

[200 – 300]

Profitul din exploatare care rezultă

106,1

240,5

362,6

546,2

626,1

546,6

572,7

[600 – 700]

Estimare a randamentului total pentru grupul de integrare fiscală Lux la [4-6] % din cheltuielile de exploatare ajustate

11,8

19,8

22,2

26,9

36,1

59,1

91,9

[100 – 200]

Analiza limitei inferioare/superioare

Analiza limitei inferioare/superioare

Limita superioară pentru profit (0,55 % din venituri)

10,9

19,5

23,6

30,8

42,0

55,5

73,2

[80 – 90]

Limita inferioară pentru profit (0,45 % din venituri)

8,9

16,0

19,3

25,2

34,3

45,4

59,9

[60 – 70]

Profit consolidat în Luxemburg- în funcție de limita superioară/inferioară și randament

Profit consolidat în Luxemburg- în funcție de limita superioară/inferioară și randament

10,9

10,9

19,5

19,5

22,2

22,2

26,9

26,9

36,1

36,1

55,5

55,5

73,2

73,2

[80 – 90]

[80 – 90]

Plata redevenței (Grupul de integrare fiscală Lux către LuxSCS)

Plata redevenței (Grupul de integrare fiscală Lux către LuxSCS)

95,2

95,2

221,0

221,0

340,4

340,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500 – 600]

[500 – 600]

| (157) | În conformitate cu calculul redevenței pentru licență care trebuie plătită LuxSCS (120), baza de costuri utilizată pentru a determina baza impozabilă a LuxOpCo în scopul perceperii impozitului în Luxemburg este formată din cheltuielile sale de exploatare și costurile suportate de societățile afiliate locale din UE, care sunt rambursate ulterior de LuxOpCo (specificate în tabelul 2 ca „LuxOpCo - intragrup”). Costurile bunurilor vândute și anumite alte costuri, denumite „cheltuieli excluse de la aplicarea marjei (Gestionare și RSU)” în tabelul 2, sunt excluse din calculul profitului impozabil al LuxOpCo. Cea din urmă categorie de cheltuieli cuprinde următoarele costuri: (i) începând cu 2008, cheltuielile suportate de societățile afiliate americane Amazon.com, Inc. pentru serviciile de asistență (121), care nu au fost prevăzute la momentul soluției fiscale anticipate contestate; (ii) începând cu 2010, Amazon.com, Inc. a perceput taxe de la LuxOpCo pentru acțiunile acordate angajaților din cadrul LuxOpCo și din cadrul unora dintre filialele sale directe și indirecte din Europa (122) cu titlul de remunerație sub formă de acțiuni. Amazon susține că aceste taxe nu modifică funcțiile și riscurile LuxOpCo. |
| --- | --- |

(157)

În conformitate cu calculul redevenței pentru licență care trebuie plătită LuxSCS (120), baza de costuri utilizată pentru a determina baza impozabilă a LuxOpCo în scopul perceperii impozitului în Luxemburg este formată din cheltuielile sale de exploatare și costurile suportate de societățile afiliate locale din UE, care sunt rambursate ulterior de LuxOpCo (specificate în tabelul 2 ca „LuxOpCo - intragrup”). Costurile bunurilor vândute și anumite alte costuri, denumite „cheltuieli excluse de la aplicarea marjei (Gestionare și RSU)” în tabelul 2, sunt excluse din calculul profitului impozabil al LuxOpCo. Cea din urmă categorie de cheltuieli cuprinde următoarele costuri: (i) începând cu 2008, cheltuielile suportate de societățile afiliate americane Amazon.com, Inc. pentru serviciile de asistență (121), care nu au fost prevăzute la momentul soluției fiscale anticipate contestate; (ii) începând cu 2010, Amazon.com, Inc. a perceput taxe de la LuxOpCo pentru acțiunile acordate angajaților din cadrul LuxOpCo și din cadrul unora dintre filialele sale directe și indirecte din Europa (122) cu titlul de remunerație sub formă de acțiuni. Amazon susține că aceste taxe nu modifică funcțiile și riscurile LuxOpCo.

120

121

122

| (158) | Aplicarea marjei de profit de [4-6] % asupra valorii cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo și cheltuielilor intragrup determină rentabilitatea totală estimată pentru grupul de integrare fiscală din Luxemburg. Acest rezultat este comparat ulterior în raport cu pragul inferior (0,55 % și, respectiv, 0,45 % din venituri). În cazurile în care randamentul total estimat a fost mai mare de 0,55 % din venituri (la fel ca în 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013), aplicarea limitei superioare a fost un factor determinant pentru evaluarea venitului impozabil al LuxOpCo în Luxemburg, menționat în tabelul 2 ca „Profitul consolidat în Luxemburg – în funcție de plafon/prag inferior și de rentabilitate”. |
| --- | --- |

(158)

Aplicarea marjei de profit de [4-6] % asupra valorii cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo și cheltuielilor intragrup determină rentabilitatea totală estimată pentru grupul de integrare fiscală din Luxemburg. Acest rezultat este comparat ulterior în raport cu pragul inferior (0,55 % și, respectiv, 0,45 % din venituri). În cazurile în care randamentul total estimat a fost mai mare de 0,55 % din venituri (la fel ca în 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013), aplicarea limitei superioare a fost un factor determinant pentru evaluarea venitului impozabil al LuxOpCo în Luxemburg, menționat în tabelul 2 ca „Profitul consolidat în Luxemburg – în funcție de plafon/prag inferior și de rentabilitate”.

| (159) | În cele din urmă, profitul consolidat în Luxemburg (menționat în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate ca „rentabilitatea LuxOpCo”) este scăzut din profitul din exploatare (menționat în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate ca „profitul din exploatare realizat în UE”) pentru a stabili redevența pentru licență datorată LuxSCS. |
| --- | --- |

(159)

În cele din urmă, profitul consolidat în Luxemburg (menționat în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate ca „rentabilitatea LuxOpCo”) este scăzut din profitul din exploatare (menționat în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate ca „profitul din exploatare realizat în UE”) pentru a stabili redevența pentru licență datorată LuxSCS.

2.3.   INFORMAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE PE PARCURSUL PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

INFORMAȚII SUPLIMENTARE PREZENTATE PE PARCURSUL PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (160) | Pe parcursul investigației, Amazon a furnizat informații cu privire la piața europeană de comerț cu amănuntul online, la modelul său de afaceri în general și activitățile sale la nivel european în special, la acordurile de licență privind proprietatea intelectuală pe care aceasta le-a încheiat cu entități independente și la noua sa structură corporativă și fiscală în Luxemburg începând cu luna iunie 2014. Aceste informații completează informațiile deja prezentate în secțiunile 2.1 și 2.2. |
| --- | --- |

(160)

Pe parcursul investigației, Amazon a furnizat informații cu privire la piața europeană de comerț cu amănuntul online, la modelul său de afaceri în general și activitățile sale la nivel european în special, la acordurile de licență privind proprietatea intelectuală pe care aceasta le-a încheiat cu entități independente și la noua sa structură corporativă și fiscală în Luxemburg începând cu luna iunie 2014. Aceste informații completează informațiile deja prezentate în secțiunile 2.1 și 2.2.

2.3.1.   INFORMAȚII PRIVIND PIAȚA EUROPEANĂ DE COMERȚ CU AMĂNUNTUL ONLINE

| (161) | Piața online europeană de vânzare cu amănuntul a făcut obiectul unui raport comandat de Amazon societății de consultanță [consilierul 3], care cuprinde o analiză a tendințelor economice ale sectorului de comerț electronic în Europa („raportul consilierului [3]”) (123). Raportul [consilierului 3] descrie „vânzarea cu amănuntul online” ca vânzarea online de bunuri fizice de către comercianții online cu amănuntul, și anume operatori care achiziționează bunuri, le păstrează în inventarul lor și le vând online (124). |
| --- | --- |

(161)

Piața online europeană de vânzare cu amănuntul a făcut obiectul unui raport comandat de Amazon societății de consultanță [consilierul 3], care cuprinde o analiză a tendințelor economice ale sectorului de comerț electronic în Europa („raportul consilierului [3]”) (123). Raportul [consilierului 3] descrie „vânzarea cu amănuntul online” ca vânzarea online de bunuri fizice de către comercianții online cu amănuntul, și anume operatori care achiziționează bunuri, le păstrează în inventarul lor și le vând online (124).

123

124

| (162) | Conform acestui raport, activitățile comercianților online se aseamănă într-o mai mare măsură cu activitățile comercianților fizici cu amănuntul decât cu cele ale furnizorilor de servicii digitale (125). Principala diferență între comercianții fizici cu amănuntul și comercianții online cu amănuntul online constă în canalul de distribuție utilizat (126). De asemenea, studiul indică faptul că comercianții online cu amănuntul realizează un profit mai mic din punct de vedere structural decât furnizorii de servicii digitale, întrucât comercianții online cu amănuntul au costuri în esență variabile. Furnizorii de servicii digitale au o structură a costurilor care este mai stabilă decât cea a comercianților cu amănuntul, care permite realizarea unor economii de scară și obținerea unor marje de profit mai ridicate de îndată ce o societate a atins o dimensiune critică (127). Pentru comercianții cu amănuntul, fie fizici, fie online, impactul economiilor de scară asupra profitabilității este limitat deoarece marea majoritate a costurilor sunt variabile. Variația costurilor bunurilor vândute, a reducerilor și a costurilor logistice, care constituie o parte importantă din costurile totale, este strâns legată de volumul vânzărilor (128). Acest factor, împreună cu intensa concurență caracteristică sectorului comerțului cu amănuntul online, a condus la marje EBIT medii negative pe piața europeană cu amănuntul online. În perioada 2006-2013, raportul între marja EBIT medie și vânzări a fost de – 0,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Conform acestui raport, activitățile comercianților online se aseamănă într-o mai mare măsură cu activitățile comercianților fizici cu amănuntul decât cu cele ale furnizorilor de servicii digitale (125). Principala diferență între comercianții fizici cu amănuntul și comercianții online cu amănuntul online constă în canalul de distribuție utilizat (126). De asemenea, studiul indică faptul că comercianții online cu amănuntul realizează un profit mai mic din punct de vedere structural decât furnizorii de servicii digitale, întrucât comercianții online cu amănuntul au costuri în esență variabile. Furnizorii de servicii digitale au o structură a costurilor care este mai stabilă decât cea a comercianților cu amănuntul, care permite realizarea unor economii de scară și obținerea unor marje de profit mai ridicate de îndată ce o societate a atins o dimensiune critică (127). Pentru comercianții cu amănuntul, fie fizici, fie online, impactul economiilor de scară asupra profitabilității este limitat deoarece marea majoritate a costurilor sunt variabile. Variația costurilor bunurilor vândute, a reducerilor și a costurilor logistice, care constituie o parte importantă din costurile totale, este strâns legată de volumul vânzărilor (128). Acest factor, împreună cu intensa concurență caracteristică sectorului comerțului cu amănuntul online, a condus la marje EBIT medii negative pe piața europeană cu amănuntul online. În perioada 2006-2013, raportul între marja EBIT medie și vânzări a fost de – 0,5 %.

125

126

127

128

| (163) | Analiza raportului [consilierului 3] privind dinamica pieței în primele cele mai populate cinci țări din Europa (129) arată că „segmentul de vânzare cu amănuntul online a cunoscut o creștere puternică și a făcut obiectul unei concurențe intense între 2006 și 2013” (130). În special, „[i]ntensitatea concurenței a impus comercianților cu amănuntul online să investească masiv pentru a susține creșterea segmentului de piață și pentru a ține pasul cu concurența, punând astfel marjele sub presiune atunci când nu le situează într-un interval negativ. Comercianții cu amănuntul online au fost dispuși să își sacrifice profitabilitatea pe termen scurt, cu speranța că investițiile realizate ar genera profit pe termen lung” (131). Raportul concluzionează că, pentru a reuși pe piețele europene de vânzare cu amănuntul competitive, este necesar să se ia în considerare caracteristicile locale specifice ale acestor piețe (132). |
| --- | --- |

(163)

Analiza raportului [consilierului 3] privind dinamica pieței în primele cele mai populate cinci țări din Europa (129) arată că „segmentul de vânzare cu amănuntul online a cunoscut o creștere puternică și a făcut obiectul unei concurențe intense între 2006 și 2013” (130). În special, „[i]ntensitatea concurenței a impus comercianților cu amănuntul online să investească masiv pentru a susține creșterea segmentului de piață și pentru a ține pasul cu concurența, punând astfel marjele sub presiune atunci când nu le situează într-un interval negativ. Comercianții cu amănuntul online au fost dispuși să își sacrifice profitabilitatea pe termen scurt, cu speranța că investițiile realizate ar genera profit pe termen lung” (131). Raportul concluzionează că, pentru a reuși pe piețele europene de vânzare cu amănuntul competitive, este necesar să se ia în considerare caracteristicile locale specifice ale acestor piețe (132).

129

130

131

132

2.3.2.   INFORMAȚII PRIVIND MODELUL DE AFACERI AL AMAZON

2.3.2.1.   
  Cei „trei piloni” ai modelului de afaceri al Amazon

Cei „trei piloni” ai modelului de afaceri al Amazon

| (164) | Potrivit Amazon (133), motoarele principale ale activității sale de vânzare cu amănuntul sunt gama de produse (ofertele de produse/mărfuri (134)), prețul și accesibilitatea (funcționalitate ușor de utilizat, onorare a comenzii rapidă și fiabilă, serviciu de asistență pentru clienți furnizat în timp util, conținut complet și documentat, precum și un mediu sigur pentru realizarea tranzacțiilor) (135), gama de produse aflându-se pe primul loc, apoi prețul și, ulterior, accesibilitatea (136). Aceste elemente-cheie sunt menționate de către Amazon ca fiind cei „trei piloni” (137) și reprezintă obiective tradiționale ale vânzării cu amănuntul (138). Potrivit Amazon, realizarea celor trei piloni este critică și necesită unicitate și inovare în oferta de produse, tehnologie, linia de activitate, geografie etc. (139), depinzând, în principal, de intervenția umană. Cei trei piloni trebuie să fie adaptați la fiecare piață locală pe care Amazon este prezentă (140). |
| --- | --- |

(164)

Potrivit Amazon (133), motoarele principale ale activității sale de vânzare cu amănuntul sunt gama de produse (ofertele de produse/mărfuri (134)), prețul și accesibilitatea (funcționalitate ușor de utilizat, onorare a comenzii rapidă și fiabilă, serviciu de asistență pentru clienți furnizat în timp util, conținut complet și documentat, precum și un mediu sigur pentru realizarea tranzacțiilor) (135), gama de produse aflându-se pe primul loc, apoi prețul și, ulterior, accesibilitatea (136). Aceste elemente-cheie sunt menționate de către Amazon ca fiind cei „trei piloni” (137) și reprezintă obiective tradiționale ale vânzării cu amănuntul (138). Potrivit Amazon, realizarea celor trei piloni este critică și necesită unicitate și inovare în oferta de produse, tehnologie, linia de activitate, geografie etc. (139), depinzând, în principal, de intervenția umană. Cei trei piloni trebuie să fie adaptați la fiecare piață locală pe care Amazon este prezentă (140).

133

134

135

136

137

138

139

140

| (165) | Gama de produse: Potrivit Amazon, gama de produse este unul dintre principalii factori determinanți ai succesului său. Angajații Amazon o descriu ca fiind o ofertă care cuprinde toate produsele pe care clienții doresc să le achiziționeze, ceea ce necesită identificarea gusturilor clienților și a preferințelor de cumpărare pe o anumită piață, recrutarea furnizorilor relevanți și asigurarea faptului că produsele sunt în stoc (141). Potrivit Amazon, există o corelație foarte strânsă între gama de produse și venituri (142). Amazon se străduiește să ofere o gamă de produse cât mai largă posibil și să sporească continuu numărul de produse oferite (143). Amazon își extinde în mod continuu gama de produse deoarece, cu cât este mai largă gama de produse, cu atât clienții vor fi mai mulțumiți (144). |
| --- | --- |

(165)

Gama de produse: Potrivit Amazon, gama de produse este unul dintre principalii factori determinanți ai succesului său. Angajații Amazon o descriu ca fiind o ofertă care cuprinde toate produsele pe care clienții doresc să le achiziționeze, ceea ce necesită identificarea gusturilor clienților și a preferințelor de cumpărare pe o anumită piață, recrutarea furnizorilor relevanți și asigurarea faptului că produsele sunt în stoc (141). Potrivit Amazon, există o corelație foarte strânsă între gama de produse și venituri (142). Amazon se străduiește să ofere o gamă de produse cât mai largă posibil și să sporească continuu numărul de produse oferite (143). Amazon își extinde în mod continuu gama de produse deoarece, cu cât este mai largă gama de produse, cu atât clienții vor fi mai mulțumiți (144).

141

142

143

144

| (166) | Întrucât preferințele sunt locale, iar preferințele legate de categoriile de produse și de vânzători diferă în funcție de zona geografică (145), gama de produse este, de asemenea, locală, întrucât gusturile și culturile sunt diferite în funcție de zonă (146). Acest lucru se poate observa comparând cele mai bine vândute produse ale Amazon, care sunt diferite în fiecare țară (147). Obiectivul – și principala responsabilitate la nivel de țară – este de a dezvolta o activitate care se axează în principal pe comerțul cu amănuntul tradițional și de a crea o gamă relevantă de produse pentru clienți (148). Crearea unei astfel de game relevante are loc prin negocieri cu caracter personal (între persoane) (149). |
| --- | --- |

(166)

Întrucât preferințele sunt locale, iar preferințele legate de categoriile de produse și de vânzători diferă în funcție de zona geografică (145), gama de produse este, de asemenea, locală, întrucât gusturile și culturile sunt diferite în funcție de zonă (146). Acest lucru se poate observa comparând cele mai bine vândute produse ale Amazon, care sunt diferite în fiecare țară (147). Obiectivul – și principala responsabilitate la nivel de țară – este de a dezvolta o activitate care se axează în principal pe comerțul cu amănuntul tradițional și de a crea o gamă relevantă de produse pentru clienți (148). Crearea unei astfel de game relevante are loc prin negocieri cu caracter personal (între persoane) (149).

145

146

147

148

149

| (167) | În cadrul Amazon, gama de produse este dezvoltată în trei moduri: (i) prin achiziționarea de societăți; (ii) prin parteneriatele cu furnizorii; și (iii) prin programele destinate părților terțe, cum ar fi Marketplace. De exemplu, în SUA, Amazon și-a început activitatea în sectorul vânzării de instrumente prin achiziționarea unei societăți care vindea deja instrumente pentru a avea acces la relațiile vânzătorilor și la gama de produse pe care Amazon a dorit să o adauge activității sale de vânzare cu amănuntul (150). Crearea de parteneriate cu furnizorii necesită cunoștințe specifice legate de piață și instaurarea unui climat de încredere cu furnizorii (151). De îndată ce se stabilește un parteneriat cu un furnizor, conducerea societății locale care vinde produse trebuie să mențină această relație, respectând condițiile furnizorilor și având cunoștințe legate de piața locală. Programul Marketplace oferit de Amazon pune la dispoziția altor comercianți cu amănuntul platforma Amazon în scopul de a-și desfășura activitățile de comerț electronic, chiar dacă aceștia sunt concurenți direcți ai Amazon. Amazon a creat echipa de gestionare a contului tehnic (TAM), care este punctul de contact pentru întrebările de natură tehnică ale vânzătorilor din cadrul programului Marketplace după lansarea acestora pe site-urile web ale Amazon. Amazon și-a dezvoltat, de asemenea, tehnologia pentru a permite vânzătorilor potențiali să se înscrie neasistați în programului Marketplace, iar până în 2010-2012 înscrierea neasistată (self-service sign up) a devenit mai importantă pentru afacerea Marketplace a Amazon (152). |
| --- | --- |

(167)

În cadrul Amazon, gama de produse este dezvoltată în trei moduri: (i) prin achiziționarea de societăți; (ii) prin parteneriatele cu furnizorii; și (iii) prin programele destinate părților terțe, cum ar fi Marketplace. De exemplu, în SUA, Amazon și-a început activitatea în sectorul vânzării de instrumente prin achiziționarea unei societăți care vindea deja instrumente pentru a avea acces la relațiile vânzătorilor și la gama de produse pe care Amazon a dorit să o adauge activității sale de vânzare cu amănuntul (150). Crearea de parteneriate cu furnizorii necesită cunoștințe specifice legate de piață și instaurarea unui climat de încredere cu furnizorii (151). De îndată ce se stabilește un parteneriat cu un furnizor, conducerea societății locale care vinde produse trebuie să mențină această relație, respectând condițiile furnizorilor și având cunoștințe legate de piața locală. Programul Marketplace oferit de Amazon pune la dispoziția altor comercianți cu amănuntul platforma Amazon în scopul de a-și desfășura activitățile de comerț electronic, chiar dacă aceștia sunt concurenți direcți ai Amazon. Amazon a creat echipa de gestionare a contului tehnic (TAM), care este punctul de contact pentru întrebările de natură tehnică ale vânzătorilor din cadrul programului Marketplace după lansarea acestora pe site-urile web ale Amazon. Amazon și-a dezvoltat, de asemenea, tehnologia pentru a permite vânzătorilor potențiali să se înscrie neasistați în programului Marketplace, iar până în 2010-2012 înscrierea neasistată (self-service sign up) a devenit mai importantă pentru afacerea Marketplace a Amazon (152).

150

151

self-service sign up

152

| (168) | Prețul: Potrivit Amazon, prețul este cel de al doilea factor determinant al activității sale. Amazon încearcă să mențină prețurile la un nivel cât mai scăzut posibil (153). Deși stabilirea în mod manual a prețurilor a fost utilizată în mod predominant în cadrul Amazon până în 2009 (154), de atunci prețurile sunt stabilite utilizând un algoritm de stabilire a prețurilor. |
| --- | --- |

(168)

Prețul: Potrivit Amazon, prețul este cel de al doilea factor determinant al activității sale. Amazon încearcă să mențină prețurile la un nivel cât mai scăzut posibil (153). Deși stabilirea în mod manual a prețurilor a fost utilizată în mod predominant în cadrul Amazon până în 2009 (154), de atunci prețurile sunt stabilite utilizând un algoritm de stabilire a prețurilor.

153

154

| (169) | Accesibilitatea: Potrivit Amazon, cel de al treilea element determinant al activității sale este accesibilitatea. Accesibilitatea reunește mai multe obiective care urmăresc să faciliteze și să îmbunătățească experiența clienților, cum ar fi: (i) sprijinirea clienților în găsirea produselor căutate, furnizându-le în același timp informații complete privind produsele; și (ii) livrarea produselor achiziționate într-un mod cât mai rapid și mai exact posibil (155). |
| --- | --- |

(169)

Accesibilitatea: Potrivit Amazon, cel de al treilea element determinant al activității sale este accesibilitatea. Accesibilitatea reunește mai multe obiective care urmăresc să faciliteze și să îmbunătățească experiența clienților, cum ar fi: (i) sprijinirea clienților în găsirea produselor căutate, furnizându-le în același timp informații complete privind produsele; și (ii) livrarea produselor achiziționate într-un mod cât mai rapid și mai exact posibil (155).

155

2.3.2.2.   
  Eforturile de marketing online

Eforturile de marketing online

| (170) | Pe lângă gama de produse, prețul și accesibilitatea, eforturile de marketing online ale Amazon sunt un factor-cheie determinant pentru generarea traficului pe site-urile web ale Amazon și creșterea vânzărilor cu amănuntul (156). |
| --- | --- |

(170)

Pe lângă gama de produse, prețul și accesibilitatea, eforturile de marketing online ale Amazon sunt un factor-cheie determinant pentru generarea traficului pe site-urile web ale Amazon și creșterea vânzărilor cu amănuntul (156).

156

| (171) | Înainte de 2003, Amazon a cooperat cu agențiile de publicitate internaționale pentru sprijinirea eforturilor sale de marketing. Acest lucru s-a schimbat în 2003, când Amazon a început să își urmărească propriile eforturi de marketing online. Unul dintre principalele instrumente de marketing online ale Amazon este „programul Parteneri” (Associates Program) (157), care reprezintă o inițiativă esențială de generare a traficului (158). Amazon a dezvoltat programul Parteneri pentru a stabili parteneriate de marketing cu așa-numitele „site-uri web partenere”, care fac publicitate pentru Amazon sau produsele sale în scopul de a orienta traficul internet către site-urile web ale Amazon (159). |
| --- | --- |

(171)

Înainte de 2003, Amazon a cooperat cu agențiile de publicitate internaționale pentru sprijinirea eforturilor sale de marketing. Acest lucru s-a schimbat în 2003, când Amazon a început să își urmărească propriile eforturi de marketing online. Unul dintre principalele instrumente de marketing online ale Amazon este „programul Parteneri” (Associates Program) (157), care reprezintă o inițiativă esențială de generare a traficului (158). Amazon a dezvoltat programul Parteneri pentru a stabili parteneriate de marketing cu așa-numitele „site-uri web partenere”, care fac publicitate pentru Amazon sau produsele sale în scopul de a orienta traficul internet către site-urile web ale Amazon (159).

Associates Program

157

158

159

| (172) | De îndată ce a fost dezvoltată tehnologia pentru programul Parteneri, aceasta a trebuit să fie integrată în fiecare țară cu site-uri web partenere locale. Prin urmare, punerea în aplicare a programului Parteneri putea fi realizată numai la nivel local (160). În consecință, echipa responsabilă de programul Parteneri al Amazon a fost împărțită într-o echipă responsabilă de partea software și o echipă responsabilă de recrutare (și anume, o echipă de dezvoltare a activităților). În timp ce echipa responsabilă de partea software se afla în Seattle, echipele responsabile de recrutare se aflau la nivel local în țările pentru care Amazon a pus la dispoziție un site web (161), cum ar fi Germania, Regatul Unit și Japonia (162). |
| --- | --- |

(172)

De îndată ce a fost dezvoltată tehnologia pentru programul Parteneri, aceasta a trebuit să fie integrată în fiecare țară cu site-uri web partenere locale. Prin urmare, punerea în aplicare a programului Parteneri putea fi realizată numai la nivel local (160). În consecință, echipa responsabilă de programul Parteneri al Amazon a fost împărțită într-o echipă responsabilă de partea software și o echipă responsabilă de recrutare (și anume, o echipă de dezvoltare a activităților). În timp ce echipa responsabilă de partea software se afla în Seattle, echipele responsabile de recrutare se aflau la nivel local în țările pentru care Amazon a pus la dispoziție un site web (161), cum ar fi Germania, Regatul Unit și Japonia (162).

160

161

162

| (173) | Selectarea celor mai relevante site-uri web locale partenere (site-uri web care fac publicitate pentru produsele Amazon) pentru programul Parteneri, care ar conduce la o creștere considerabilă a traficului pe site-urile web ale Amazon, necesită cunoștințe despre piața locală (163). Prin urmare, rețeaua de site-uri web partenere este creată de echipele locale ale Amazon. Aceasta include recrutarea site-urilor web locale (inclusiv site-urile web europene), stabilirea taxei de parteneriat și verificarea cazurilor de fraudă. Acest proces începe cu jucătorii de mare anvergură, precum Google, și ajunge până la site-uri web de interes special care au puțini vizitatori. Toate acordurile sunt negociate la nivel local, întrucât condițiile locale trebuie să fie luate în considerare pentru optimizarea motoarelor de căutare, inclusiv în cazul site-urilor web globale precum Google (164). |
| --- | --- |

(173)

Selectarea celor mai relevante site-uri web locale partenere (site-uri web care fac publicitate pentru produsele Amazon) pentru programul Parteneri, care ar conduce la o creștere considerabilă a traficului pe site-urile web ale Amazon, necesită cunoștințe despre piața locală (163). Prin urmare, rețeaua de site-uri web partenere este creată de echipele locale ale Amazon. Aceasta include recrutarea site-urilor web locale (inclusiv site-urile web europene), stabilirea taxei de parteneriat și verificarea cazurilor de fraudă. Acest proces începe cu jucătorii de mare anvergură, precum Google, și ajunge până la site-uri web de interes special care au puțini vizitatori. Toate acordurile sunt negociate la nivel local, întrucât condițiile locale trebuie să fie luate în considerare pentru optimizarea motoarelor de căutare, inclusiv în cazul site-urilor web globale precum Google (164).

163

164

2.3.2.3.   
  Tehnologie

Tehnologie

| (174) | Amazon se autodefinește ca o societate tehnologică care „abordează comerțul cu amănuntul ca o problemă de inginerie” (165). Prin urmare, tehnologia constituie o parte importantă a activității Amazon. Tehnologia permite Amazon să ofere prețuri competitive, să orienteze sugestii de produse către anumiți clienți, să proceseze plățile, să gestioneze stocurile și să expedieze produsele către clienți. Tehnologia este necesară, de asemenea, pentru a susține scara activității economice, întrucât strategia de afaceri a Amazon se bazează pe extinderea constantă (166). |
| --- | --- |

(174)

Amazon se autodefinește ca o societate tehnologică care „abordează comerțul cu amănuntul ca o problemă de inginerie” (165). Prin urmare, tehnologia constituie o parte importantă a activității Amazon. Tehnologia permite Amazon să ofere prețuri competitive, să orienteze sugestii de produse către anumiți clienți, să proceseze plățile, să gestioneze stocurile și să expedieze produsele către clienți. Tehnologia este necesară, de asemenea, pentru a susține scara activității economice, întrucât strategia de afaceri a Amazon se bazează pe extinderea constantă (166).

165

166

| (175) | Tehnologia Amazon nu este statică, ci este dezvoltată și îmbunătățită permanent. În cazul în care Amazon nu și-ar actualiza și menține tehnologia, aceasta nu ar fi capabilă să ofere „experiența completă a comerțului cu amănuntul online care stă la baza succesului său comercial” (167). Pe lângă menținerea și îmbunătățirea tehnologiei existente, echipele Amazon dezvoltă produse software care susțin noi funcționalități care sunt adăugate de-a lungul anilor (168). Astfel cum a menționat Amazon, acest lucru este esențial pentru activitatea sa, întrucât „[...] dezvoltarea constantă a programelor software și a inovării este indispensabilă pentru a preveni ca tehnologia Amazon să devină învechită și ca operațiunile sale comerciale să sufere un eșec” (169). Amazon se străduiește să fie fiabilă, disponibilă, rapidă și flexibilă în cadrul operațiunilor sale (170). |
| --- | --- |

(175)

Tehnologia Amazon nu este statică, ci este dezvoltată și îmbunătățită permanent. În cazul în care Amazon nu și-ar actualiza și menține tehnologia, aceasta nu ar fi capabilă să ofere „experiența completă a comerțului cu amănuntul online care stă la baza succesului său comercial” (167). Pe lângă menținerea și îmbunătățirea tehnologiei existente, echipele Amazon dezvoltă produse software care susțin noi funcționalități care sunt adăugate de-a lungul anilor (168). Astfel cum a menționat Amazon, acest lucru este esențial pentru activitatea sa, întrucât „[...] dezvoltarea constantă a programelor software și a inovării este indispensabilă pentru a preveni ca tehnologia Amazon să devină învechită și ca operațiunile sale comerciale să sufere un eșec” (169). Amazon se străduiește să fie fiabilă, disponibilă, rapidă și flexibilă în cadrul operațiunilor sale (170).

167

168

169

170

| (176) | Amazon se bazează atât pe tehnologie hardware, cât și pe tehnologie software (171). Infrastructura sa software se bazează pe o așa-numită „arhitectură orientată spre servicii”, care este, în esență, un ansamblu de funcții („servicii”) în programul software care sunt capabile să comunice între ele. Serviciile individuale ale arhitecturii Amazon orientate către servicii colaborează pentru a furniza diferite tipuri de funcționalități legate de comerțul cu amănuntul, atât în cadrul proceselor interne, cât și către clienți (172). Acest lucru asigură, printre altele, o menținere mai ușoară a componentelor software individuale, precum și un grad mai ridicat de inovare. |
| --- | --- |

(176)

Amazon se bazează atât pe tehnologie hardware, cât și pe tehnologie software (171). Infrastructura sa software se bazează pe o așa-numită „arhitectură orientată spre servicii”, care este, în esență, un ansamblu de funcții („servicii”) în programul software care sunt capabile să comunice între ele. Serviciile individuale ale arhitecturii Amazon orientate către servicii colaborează pentru a furniza diferite tipuri de funcționalități legate de comerțul cu amănuntul, atât în cadrul proceselor interne, cât și către clienți (172). Acest lucru asigură, printre altele, o menținere mai ușoară a componentelor software individuale, precum și un grad mai ridicat de inovare.

171

172

| (177) | Principalele componente ale tehnologiei software aparținând Amazon sunt descrise mai jos:






  (a) | Platforma software: codul software dezvoltat de Amazon pentru a opera site-urile sale web constă în instrumente software complexe care gestionează diferite caracteristici ale site-urilor web, cum ar fi cele legate de căutare și de navigare, de prelucrarea comenzilor și de personalizare. Instrumentele software care stau la baza platformei formează un sistem integrat care este îmbunătățit, consolidat și modificat în permanență. Principalele caracteristici includ viteza de execuție, sfera de cuprindere a funcțiilor și flexibilitatea ca răspuns la nevoile utilizatorilor. |
| --- | --- | --- |

(177)

Principalele componente ale tehnologiei software aparținând Amazon sunt descrise mai jos:

(a)

Platforma software: codul software dezvoltat de Amazon pentru a opera site-urile sale web constă în instrumente software complexe care gestionează diferite caracteristici ale site-urilor web, cum ar fi cele legate de căutare și de navigare, de prelucrarea comenzilor și de personalizare. Instrumentele software care stau la baza platformei formează un sistem integrat care este îmbunătățit, consolidat și modificat în permanență. Principalele caracteristici includ viteza de execuție, sfera de cuprindere a funcțiilor și flexibilitatea ca răspuns la nevoile utilizatorilor.

| (b) | Interfața site-ului web: designul creează o „prezentare” unică a site-ului web. |
| --- | --- |

(b)

Interfața site-ului web: designul creează o „prezentare” unică a site-ului web.

| (c) | Programul software al catalogului: catalogul cuprinde toate informațiile privind produsele comercializate de Amazon pe site-urile sale web. Catalogul Amazon se distinge prin volumul informațiilor privind produsele pe care le poate obține prin interogarea altor servicii, cum ar fi disponibilitatea și datele privind prețurile. |
| --- | --- |

(c)

Programul software al catalogului: catalogul cuprinde toate informațiile privind produsele comercializate de Amazon pe site-urile sale web. Catalogul Amazon se distinge prin volumul informațiilor privind produsele pe care le poate obține prin interogarea altor servicii, cum ar fi disponibilitatea și datele privind prețurile.

| (d) | Programul software pentru funcția de căutare și de navigare: instrumentele software care sprijină funcțiile de căutare și de navigare pe site-urile web permit ca volumul mare de informații inclus în cataloagele de produse să fie organizat și sortat în mod flexibil și logic. Dezvoltatorii funcției de navigare pe site-urile web utilizează aceste instrumente pentru a organiza datele astfel încât acestea să poată maximiza probabilitatea ca clienții să găsească ceea ce caută. |
| --- | --- |

(d)

Programul software pentru funcția de căutare și de navigare: instrumentele software care sprijină funcțiile de căutare și de navigare pe site-urile web permit ca volumul mare de informații inclus în cataloagele de produse să fie organizat și sortat în mod flexibil și logic. Dezvoltatorii funcției de navigare pe site-urile web utilizează aceste instrumente pentru a organiza datele astfel încât acestea să poată maximiza probabilitatea ca clienții să găsească ceea ce caută.

| (e) | Programul software de logistică: procesul logistic utilizează programe software dezvoltate de Amazon pentru gestionarea stocurilor, lanțul de aprovizionare, logistică și refacerea stocurilor. |
| --- | --- |

(e)

Programul software de logistică: procesul logistic utilizează programe software dezvoltate de Amazon pentru gestionarea stocurilor, lanțul de aprovizionare, logistică și refacerea stocurilor.

| (f) | Programul software de procesare a comenzilor: procesarea comenzilor utilizează un program software dezvoltat de Amazon pentru a îndeplini anumite funcții, în special comunicarea cu centrele Amazon de procesare a comenzilor pentru a confirma disponibilitatea produselor, pentru a valida expedierea, pentru a estima data livrării și pentru a comunica cerințele legate de ambalarea cadourilor și alte preferințe ale clienților. |
| --- | --- |

(f)

Programul software de procesare a comenzilor: procesarea comenzilor utilizează un program software dezvoltat de Amazon pentru a îndeplini anumite funcții, în special comunicarea cu centrele Amazon de procesare a comenzilor pentru a confirma disponibilitatea produselor, pentru a valida expedierea, pentru a estima data livrării și pentru a comunica cerințele legate de ambalarea cadourilor și alte preferințe ale clienților.

| (g) | Programul software pentru serviciile destinate clienților: reprezentanții serviciilor destinate clienților utilizează un program software dezvoltat de Amazon pentru a monitoriza comenzile clienților și pentru a răspunde integral și rapid la marea varietate a acestor comenzi. |
| --- | --- |

(g)

Programul software pentru serviciile destinate clienților: reprezentanții serviciilor destinate clienților utilizează un program software dezvoltat de Amazon pentru a monitoriza comenzile clienților și pentru a răspunde integral și rapid la marea varietate a acestor comenzi.

| (h) | Programul software pentru funcția de personalizare: Amazon a dezvoltat și continuă să dezvolte instrumente software care permit bazelor de date ale Amazon să stocheze, să organizeze și să extragă un volum mare de date privind preferințele și istoricul de cumpărături ale fiecărui client. Această funcție conduce la o experiență mai bună pentru utilizatori și este mai probabil să genereze achiziționări repetate. |
| --- | --- |

(h)

Programul software pentru funcția de personalizare: Amazon a dezvoltat și continuă să dezvolte instrumente software care permit bazelor de date ale Amazon să stocheze, să organizeze și să extragă un volum mare de date privind preferințele și istoricul de cumpărături ale fiecărui client. Această funcție conduce la o experiență mai bună pentru utilizatori și este mai probabil să genereze achiziționări repetate.

2.3.3.   INFORMAȚII SUPLIMENTARE PRIVIND LUXOPCO

2.3.3.1.   
  Structura organizatorică a LuxOpCo

Structura organizatorică a LuxOpCo

| (178) | În observațiile sale din 18 decembrie 2015 și 15 ianuarie 2016, Amazon a prezentat o imagine de ansamblu asupra structurii organizatorice a LuxOpCo începând cu sfârșitul anului 2013, în care descrie departamentele din cadrul societății. |
| --- | --- |

(178)

În observațiile sale din 18 decembrie 2015 și 15 ianuarie 2016, Amazon a prezentat o imagine de ansamblu asupra structurii organizatorice a LuxOpCo începând cu sfârșitul anului 2013, în care descrie departamentele din cadrul societății.

| (179) | Structura organizatorică a LuxOpCo este ilustrată de organigrama din Figura 3. Numărul de salariați (ENI) (173) care lucrează în cadrul fiecărei echipe a LuxOpCo este indicat între paranteze. De exemplu, echipa de traducere și localizare, care a fost transferată ulterior către [o altă societate Amazon] și redenumită „echipa de dezvoltare și de traducere a programelor software”, avea [60-70] de angajați ENI la sfârșitul anului 2013.

  Figura 3


  Organigrama LuxOpCo la sfârșitul anului 2013

  [...] |
| --- | --- |

(179)

Structura organizatorică a LuxOpCo este ilustrată de organigrama din Figura 3. Numărul de salariați (ENI) (173) care lucrează în cadrul fiecărei echipe a LuxOpCo este indicat între paranteze. De exemplu, echipa de traducere și localizare, care a fost transferată ulterior către [o altă societate Amazon] și redenumită „echipa de dezvoltare și de traducere a programelor software”, avea [60-70] de angajați ENI la sfârșitul anului 2013.

173

Figura 3

Figura 3

Organigrama LuxOpCo la sfârșitul anului 2013

Organigrama LuxOpCo la sfârșitul anului 2013

[...]

| (180) | Potrivit politicii de personal a societății din Luxemburg, inclusă în Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE (174), toate posturile cu o responsabilitate la nivel paneuropean, și anume pentru mai mult de două țări europene, trebuie să fie situate în Luxemburg, în special posturile care depășesc un anumit nivel. În consecință, fiecare dintre entitățile operaționale din Luxemburg (LuxOpCo, ASE și AMEU) trebuie să aibă directori angajați în Luxemburg și nu poate să aibă directori care sunt angajați în altă țară din Europa sau în SUA. Angajații stabiliți în Luxemburg responsabili de comerțul cu amănuntul, operațiunile, întreprinderile asociate și funcțiile sediilor centrale, cum ar fi departamentul juridic, financiar, fiscal, contabilitatea, trezoreria, resursele umane și relațiile publice trebuie să fie angajați de LuxOpCo. ASE angajează vicepreședintele departamentului Vânzări la nivel european și toți angajații implicați în activitățile Marketplace, Merchants@ și Enterprise Solutions (de exemplu, administratorii contului tehnic, administratorii responsabili de relațiile publice pentru activitățile Enterprise Solutions). Administratorii responsabili de relațiile publice pentru activitățile Enterprise Solutions ocupă un post la nivel paneuropean în Luxemburg. Administratorii contului tehnic cu responsabilități la nivelul paneuropean sunt stabiliți în Luxemburg, în timp ce administratorii contului tehnic implicați în activități care vizează comercianții dintr-o anumită țară sunt stabiliți în țara respectivă. |
| --- | --- |

(180)

Potrivit politicii de personal a societății din Luxemburg, inclusă în Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE (174), toate posturile cu o responsabilitate la nivel paneuropean, și anume pentru mai mult de două țări europene, trebuie să fie situate în Luxemburg, în special posturile care depășesc un anumit nivel. În consecință, fiecare dintre entitățile operaționale din Luxemburg (LuxOpCo, ASE și AMEU) trebuie să aibă directori angajați în Luxemburg și nu poate să aibă directori care sunt angajați în altă țară din Europa sau în SUA. Angajații stabiliți în Luxemburg responsabili de comerțul cu amănuntul, operațiunile, întreprinderile asociate și funcțiile sediilor centrale, cum ar fi departamentul juridic, financiar, fiscal, contabilitatea, trezoreria, resursele umane și relațiile publice trebuie să fie angajați de LuxOpCo. ASE angajează vicepreședintele departamentului Vânzări la nivel european și toți angajații implicați în activitățile Marketplace, Merchants@ și Enterprise Solutions (de exemplu, administratorii contului tehnic, administratorii responsabili de relațiile publice pentru activitățile Enterprise Solutions). Administratorii responsabili de relațiile publice pentru activitățile Enterprise Solutions ocupă un post la nivel paneuropean în Luxemburg. Administratorii contului tehnic cu responsabilități la nivelul paneuropean sunt stabiliți în Luxemburg, în timp ce administratorii contului tehnic implicați în activități care vizează comercianții dintr-o anumită țară sunt stabiliți în țara respectivă.

174

| (181) | Politica menționată mai sus se reflectă în distribuția posturilor și a titularilor de posturi în rândul entităților europene ale Amazon, ilustrată de lista angajaților Amazon începând din 1997 (175). Angajații Amazon care îndeplinesc rolurile de director sau vicepreședinte cu responsabilități paneuropene sunt angajați de LuxOpCo [...] sau ASE [...], în timp ce angajații care dețin posturi de nivel inferior sau sunt responsabili de o singură țară sunt angajați de societățile afiliate europene. |
| --- | --- |

(181)

Politica menționată mai sus se reflectă în distribuția posturilor și a titularilor de posturi în rândul entităților europene ale Amazon, ilustrată de lista angajaților Amazon începând din 1997 (175). Angajații Amazon care îndeplinesc rolurile de director sau vicepreședinte cu responsabilități paneuropene sunt angajați de LuxOpCo [...] sau ASE [...], în timp ce angajații care dețin posturi de nivel inferior sau sunt responsabili de o singură țară sunt angajați de societățile afiliate europene.

175

2.3.3.2.   
  Informații financiare privind LuxOpCo

Informații financiare privind LuxOpCo

| (182) | Conturile de profit și pierderi și bilanțurile LuxOpCo, astfel cum sunt prezentate în situațiile sale financiare pentru perioada 2006-2013, sunt redate în tabelul 3.

  Tabelul 3


  Informațiile financiare privind LuxOpCo pentru perioada 2006-2013














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Contul de profit și pierdere al LuxOpCo | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Cifra de afaceri | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 9 130,1 | 11 892,9 | [13 500 – 14 000 ] |
| CPV | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 7 078,4 | 9 171,9 | [10 000 – 10 500 ] |
| Cifra de afaceri netă | 1 930,1 | 3 426,7 | 4 031,6 | 5 191,1 | 7 042,1 | 2 051,7 | 2 721,0 | [3 000 – 3 500 ] |
| Cheltuielile cu personalul | 2,2 | 5,1 | 7,5 | 11,4 | 14,0 | 23,4 | 40,7 | [60 – 70] |
| Ajustări de valoare asupra activului | 4,0 | 14,9 | 16,1 | 15,9 | 31,8 | 81,8 | 254,4 | [200 – 300] |
| Alte venituri din exploatare | 91,3 | 128,6 | 211,7 | 286,6 | 451,0 | 724,6 | 1 183,1 | [1 500 – 2 000 ] |
| din care |
| Redevență primită de la ASE | 78,6 | 126,1 | 196,2 | 285,6 | 449,8 | 694,3 | 1 072,3 | [1 500 – 2 000 ] |
| Redevență primită de la AMEU | | 2,5 | 7,5 | 0,0 | 0,0 | 21,9 | 95,9 | [100 – 200] |
| Alte cheltuieli (externe) de exploatare | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 647,3 | 3 726,2 | [4 500 – 5 000 ] |
| din care |
| CPV | | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | | | |
| Redevență plătită către LuxSCS | 95,2 | 257,9 | 341,4 | 519,3 | 590,0 | 491,1 | 499,4 | [500 – 600] |
| Dobânzi și venituri similare | 10,9 | 22,7 | 29,7 | 19,2 | 23,8 | 65,4 | 131,1 | [40 – 50] |
| Dobânzi și cheltuieli similare | 30,4 | 16,5 | 35,5 | 38,3 | 33,1 | 60,5 | 80,0 | [70-80] |
| | (19,5) | 6,2 | (5,7) | (19,1) | (9,3) | 4,9 | 51,1 | [30 – 40] |
| Impozitul pe profit și cheltuieli similare | 4,6 | (1,6) | 6,7 | 4,2 | 5,5 | 8,2 | 2,2 | [0 – 10] |
| Profit (pierdere) pentru exercițiul financiar | 11,6 | (3,7) | 18,8 | 10,6 | 14,4 | 20,4 | (68,3) | [20 – 30] |

(182)

Conturile de profit și pierderi și bilanțurile LuxOpCo, astfel cum sunt prezentate în situațiile sale financiare pentru perioada 2006-2013, sunt redate în tabelul 3.

Tabelul 3

Tabelul 3

Informațiile financiare privind LuxOpCo pentru perioada 2006-2013

Informațiile financiare privind LuxOpCo pentru perioada 2006-2013

(milioane EUR)

Contul de profit și pierdere al LuxOpCo

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Cifra de afaceri

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

9 130,1

11 892,9

[13 500 – 14 000 ]

CPV

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

7 078,4

9 171,9

[10 000 – 10 500 ]

Cifra de afaceri netă

1 930,1

3 426,7

4 031,6

5 191,1

7 042,1

2 051,7

2 721,0

[3 000 – 3 500 ]

Cheltuielile cu personalul

2,2

5,1

7,5

11,4

14,0

23,4

40,7

[60 – 70]

Ajustări de valoare asupra activului

4,0

14,9

16,1

15,9

31,8

81,8

254,4

[200 – 300]

Alte venituri din exploatare

91,3

128,6

211,7

286,6

451,0

724,6

1 183,1

[1 500 – 2 000 ]

din care

Redevență primită de la ASE

Redevență primită de la ASE

78,6

78,6

126,1

126,1

196,2

196,2

285,6

285,6

449,8

449,8

694,3

694,3

1 072,3

1 072,3

[1 500 – 2 000 ]

[1 500 – 2 000 ]

Redevență primită de la AMEU

Redevență primită de la AMEU

2,5

2,5

7,5

7,5

0,0

0,0

0,0

0,0

21,9

21,9

95,9

95,9

[100 – 200]

[100 – 200]

Alte cheltuieli (externe) de exploatare

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 647,3

3 726,2

[4 500 – 5 000 ]

din care

CPV

CPV

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

Redevență plătită către LuxSCS

Redevență plătită către LuxSCS

95,2

95,2

257,9

257,9

341,4

341,4

519,3

519,3

590,0

590,0

491,1

491,1

499,4

499,4

[500 – 600]

[500 – 600]

Dobânzi și venituri similare

10,9

22,7

29,7

19,2

23,8

65,4

131,1

[40 – 50]

Dobânzi și cheltuieli similare

30,4

16,5

35,5

38,3

33,1

60,5

80,0

[70-80]

(19,5)

6,2

(5,7)

(19,1)

(9,3)

4,9

51,1

[30 – 40]

Impozitul pe profit și cheltuieli similare

4,6

(1,6)

6,7

4,2

5,5

8,2

2,2

[0 – 10]

Profit (pierdere) pentru exercițiul financiar

11,6

(3,7)

18,8

10,6

14,4

20,4

(68,3)

[20 – 30]

| Bilanțul LuxOpCo | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Active |
| Active fixe | 190 | 209 | 275 | 304 | 547 | 915 | 1 361 | [1 500 – 2 000 ] |
| Active necorporale fixe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 121 | [100 – 200] |
| Active corporale fixe | 6 | 5 | 1 | 1 | 3 | 5 | 8 | [0-10] |
| Active financiare fixe | 184 | 203 | 274 | 303 | 544 | 908 | 1 232 | [1 500 -2 000 ] |
| Active curente | 887 | 1 171 | 1 518 | 2 396 | 3 255 | 4 113 | 4 851 | [5 000 -5 500 ] |
| Stocuri | 185 | 227 | 245 | 384 | 591 | 990 | 1 350 | [1 500 -2 000 ] |
| Debitori | 152 | 255 | 266 | 320 | 511 | 798 | 916 | [1 000 – 1 500 ] |
| Valori mobiliare | 99 | 112 | 376 | 1 049 | 1 348 | 1 182 | 924 | [800-900] |
| Lichidități în bancă, lichidități în contul poștal, cecuri și lichidități în casierie | 451 | 577 | 632 | 644 | 805 | 1 143 | 1 661 | [1 500 -2 000 ] |
| Plăți prealabile | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 16 | [10-20] |
| Active totale | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 – 7 500 ] |
| Pasive |
| Capital și rezerve | 35 | 41 | 73 | 89 | 117 | 185 | 109 | [100 – 200] |
| Datorii nesubordonate | 1 011 | 1 302 | 1 676 | 2 521 | 3 553 | 4 636 | 5 817 | [6 500 – 7 000 ] |
| Creditori comerciali | 397 | 597 | 779 | 1 136 | 1 661 | 2 187 | 2 910 | [3 000 – 3 500 ] |
| Sume datorate societăților afiliate | 550 | 632 | 833 | 1 285 | 1 712 | 2 109 | 2 460 | [2 500 -3 000 ] |
| Datorii fiscale și sociale | 2 | 6 | 5 | 3 | 1 | 116 | 121 | [100-200] |
| Alți creditori și angajamente | 61 | 68 | 59 | 96 | 179 | 224 | 327 | [100-200] |
| Venituri din impozitul amânat | 31 | 37 | 46 | 92 | 137 | 210 | 301 | [300-400] |
| Pasive totale | 1 077 | 1 380 | 1 794 | 2 702 | 3 807 | 5 031 | 6 228 | [7 000 -7 500 ] |

Bilanțul LuxOpCo

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Active

Active fixe

190

209

275

304

547

915

1 361

[1 500 – 2 000 ]

Active necorporale fixe

0

0

0

0

0

2

121

[100 – 200]

Active corporale fixe

6

5

1

1

3

5

8

[0-10]

Active financiare fixe

184

203

274

303

544

908

1 232

[1 500 -2 000 ]

Active curente

887

1 171

1 518

2 396

3 255

4 113

4 851

[5 000 -5 500 ]

Stocuri

185

227

245

384

591

990

1 350

[1 500 -2 000 ]

Debitori

152

255

266

320

511

798

916

[1 000 – 1 500 ]

Valori mobiliare

99

112

376

1 049

1 348

1 182

924

[800-900]

Lichidități în bancă, lichidități în contul poștal, cecuri și lichidități în casierie

451

577

632

644

805

1 143

1 661

[1 500 -2 000 ]

Plăți prealabile

0

0

1

1

5

3

16

[10-20]

Active totale

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 – 7 500 ]

Pasive

Capital și rezerve

35

41

73

89

117

185

109

[100 – 200]

Datorii nesubordonate

1 011

1 302

1 676

2 521

3 553

4 636

5 817

[6 500 – 7 000 ]

Creditori comerciali

397

597

779

1 136

1 661

2 187

2 910

[3 000 – 3 500 ]

Sume datorate societăților afiliate

550

632

833

1 285

1 712

2 109

2 460

[2 500 -3 000 ]

Datorii fiscale și sociale

2

6

5

3

1

116

121

[100-200]

Alți creditori și angajamente

61

68

59

96

179

224

327

[100-200]

Venituri din impozitul amânat

31

37

46

92

137

210

301

[300-400]

Pasive totale

1 077

1 380

1 794

2 702

3 807

5 031

6 228

[7 000 -7 500 ]

| (183) | LuxOpCo a fost responsabilă de gestionarea trezoreriei grupului în Europa (176). Sumele datorate societăților afiliate includ un împrumut acordat de LuxSCS către LuxOpCo în cadrul acordului de facilitate de credit (177). Acest acord de facilitate de credit a fost descris de Amazon ca o „activitate de tipul back-to-back” (178). Între 2006 și 2016, LuxOpCo a utilizat fondurile obținute în cadrul facilității de credit pentru a realiza achiziții (de exemplu, [achiziționarea societăților Q, R, S și T]) sau pentru a acorda un împrumut sau o majorare de capital pentru filialele sale în scopul de a le finanța cheltuielile de capital ([exemple de utilizare a împrumuturilor de către filialele LuxOpCo]) (179). Suma datorată de LuxOpCo către LuxSCS a crescut de la 387 de milioane EUR în 2006 la [2 000-2 500] de milioane EUR în 2013 (180). |
| --- | --- |

(183)

LuxOpCo a fost responsabilă de gestionarea trezoreriei grupului în Europa (176). Sumele datorate societăților afiliate includ un împrumut acordat de LuxSCS către LuxOpCo în cadrul acordului de facilitate de credit (177). Acest acord de facilitate de credit a fost descris de Amazon ca o „activitate de tipul back-to-back” (178). Între 2006 și 2016, LuxOpCo a utilizat fondurile obținute în cadrul facilității de credit pentru a realiza achiziții (de exemplu, [achiziționarea societăților Q, R, S și T]) sau pentru a acorda un împrumut sau o majorare de capital pentru filialele sale în scopul de a le finanța cheltuielile de capital ([exemple de utilizare a împrumuturilor de către filialele LuxOpCo]) (179). Suma datorată de LuxOpCo către LuxSCS a crescut de la 387 de milioane EUR în 2006 la [2 000-2 500] de milioane EUR în 2013 (180).

176

177

back-to-back

178

179

180

| (184) | Detaliile privind ajustările de valoare și provizioanele pentru activele circulante sunt prezentate în tabelul 4.

  Tabelul 4


  Ajustările de valoare și provizioanele pentru activele circulante ale LuxOpCo















  (mii EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Ajustări ale valorilor în ceea ce privește activele curente | n.a. | 8 043 | 12 556 | 15 343 | 170 176 | 54 908 | 80 858 | [70 000 – 80 000 ] | [40 000 – 50 000 ] |
| din care: |
| Stocuri | | | | | 12 694 | 45 664 | 68 251 | [60 000 – 70 000 ] | |
| Creditori comerciali | | | | | 4 382 | 9 244 | 12 607 | [10 000 – 20 000 ] | |
| Provizioane pentru ajustarea valorilor: |
| Stocuri | 16 525 | 19 340 | 25 127 | 35 482 | 48 320 | 91 060 | 152 543 | [200 000 – 300 000 ] | [200 000 – 300 000 ] |
| Creditorii comerciali - creanțe incerte | 6 022 | 11 019 | 13 739 | 9 019 | 11 739 | 1 653 | 16 042 | [10 000 – 20 000 ] | [20 000 – 30 000 ] |

(184)

Detaliile privind ajustările de valoare și provizioanele pentru activele circulante sunt prezentate în tabelul 4.

Tabelul 4

Tabelul 4

Ajustările de valoare și provizioanele pentru activele circulante ale LuxOpCo

Ajustările de valoare și provizioanele pentru activele circulante ale LuxOpCo

(mii EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Ajustări ale valorilor în ceea ce privește activele curente

n.a.

8 043

12 556

15 343

170 176

54 908

80 858

[70 000 – 80 000 ]

[40 000 – 50 000 ]

din care:

Stocuri

12 694

45 664

68 251

[60 000 – 70 000 ]

Creditori comerciali

4 382

9 244

12 607

[10 000 – 20 000 ]

Provizioane pentru ajustarea valorilor:

Stocuri

16 525

19 340

25 127

35 482

48 320

91 060

152 543

[200 000 – 300 000 ]

[200 000 – 300 000 ]

Creditorii comerciali - creanțe incerte

6 022

11 019

13 739

9 019

11 739

1 653

16 042

[10 000 – 20 000 ]

[20 000 – 30 000 ]

| (185) | Amazon a furnizat o descriere detaliată a principalelor elemente ale cifrei de afaceri a LuxOpCo, care este reprodusă în tabelul 5.

  Tabelul 5


  Elemente ale cifrei de afaceri a LuxOpCo














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Venituri nete din cesionări | 1 798,9 | 3 152,7 | 3 849,4 | 5 019,6 | 6 751,5 | 8 741,0 | 11 166,3 | [12 000 – 12 500 ] |
| Marketplace | 71,0 | 158,1 | 216,2 | 302,5 | 467,0 | 721,9 | 1 105,8 | [1 500 – 2 000 ] |
| Digital | 0,0 | 23,2 | 28,7 | 26,6 | 58,9 | 146,2 | 369,5 | [500-600] |
| Expedierea comenzilor de către Amazon | 0,0 | 0,1 | 0,4 | 4,2 | 53,6 | 80,5 | 175,6 | [400-500] |
| Abonare Prime | 0,0 | 0,4 | 5,8 | 25,8 | 60,4 | 77,3 | 113,2 | [100-200] |
| Refacturarea costurilor de transport | 74,8 | 135,1 | 125,9 | 124,9 | 117,8 | 160,2 | 208,9 | [100 – 200] |
| Împachetare cadouri | 2,9 | 4,4 | 4,6 | 5,4 | 11,7 | 14,6 | 24,4 | [20-30] |
| Venituri auxiliare | 30,1 | 71,7 | 67,6 | 96,4 | 107,9 | 144,5 | 148,5 | [100-200] |
| | 1 977,7 | 3 545,7 | 4 298,7 | 5 605,4 | 7 628,8 | 10 086,3 | 13 312,1 | [15 000 – 15 500 ] |

(185)

Amazon a furnizat o descriere detaliată a principalelor elemente ale cifrei de afaceri a LuxOpCo, care este reprodusă în tabelul 5.

Tabelul 5

Tabelul 5

Elemente ale cifrei de afaceri a LuxOpCo

Elemente ale cifrei de afaceri a LuxOpCo

(milioane EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Venituri nete din cesionări

1 798,9

3 152,7

3 849,4

5 019,6

6 751,5

8 741,0

11 166,3

[12 000 – 12 500 ]

Marketplace

71,0

158,1

216,2

302,5

467,0

721,9

1 105,8

[1 500 – 2 000 ]

Digital

0,0

23,2

28,7

26,6

58,9

146,2

369,5

[500-600]

Expedierea comenzilor de către Amazon

0,0

0,1

0,4

4,2

53,6

80,5

175,6

[400-500]

Abonare Prime

0,0

0,4

5,8

25,8

60,4

77,3

113,2

[100-200]

Refacturarea costurilor de transport

74,8

135,1

125,9

124,9

117,8

160,2

208,9

[100 – 200]

Împachetare cadouri

2,9

4,4

4,6

5,4

11,7

14,6

24,4

[20-30]

Venituri auxiliare

30,1

71,7

67,6

96,4

107,9

144,5

148,5

[100-200]

1 977,7

3 545,7

4 298,7

5 605,4

7 628,8

10 086,3

13 312,1

[15 000 – 15 500 ]

| (186) | Amazon a pus la dispoziție o defalcare detaliată a cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo, care este reprodusă în tabelul 6.

  Tabelul 6


  Defalcare detaliată a cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Cheltuielile de exploatare externe ale LuxOpCo | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Costurile de construcție | 1,2 | 2,4 | 4,3 | 3,6 | 3,9 | 8,0 | 8,9 | [10-20] |
| CPV | 1 486,6 | 2 608,4 | 3 058,4 | 3 952,6 | 5 458,1 | 0,0 | 0,0 | [20-30] |
| Costurile de consultație, juridice și altele | 1,5 | 4,3 | 5,6 | 4,9 | 8,8 | 16,2 | 21,2 | [30-40] |
| Angajați | 2,5 | 2,4 | 3,2 | 3,3 | 4,7 | 11,7 | 25,2 | [20-30] |
| Onorarea comenzilor | 3,1 | 6,0 | 8,1 | 10,1 | 15,2 | 25,2 | 42,9 | [60-70] |
| Societăți din grup | 267,2 | 544,3 | 665,3 | 870,6 | 1 127,4 | 976,3 | 1 591,3 | [2 000 -2 500 ] |
| Marketing | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |
| Altele | 0,6 | – 0,3 | 11,3 | 2,0 | – 7,4 | – 4,6 | – 6,6 | – [0 – 10] |
| Creanțe și taxele pentru cardurile de credit | 24,7 | 46,0 | 47,5 | 49,0 | 60,4 | 57,6 | 55,9 | [60-70] |
| Redevențe | 0,0 | 0,3 | 2,0 | 29,9 | 66,1 | 0,0 | 0,5 | [0-10] |
| Transport | 145,0 | 269,2 | 297,2 | 366,6 | 525,9 | 794,3 | 1 065,9 | [1 000 -1 500 ] |
| Total | 1 979,5 | 3 546,8 | 4 188,5 | 5 416,5 | 7 418,2 | 2 144,1 | 3 191,8 | [4 000 – 4 500 ] |

(186)

Amazon a pus la dispoziție o defalcare detaliată a cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo, care este reprodusă în tabelul 6.

Tabelul 6

Tabelul 6

Defalcare detaliată a cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo

Defalcare detaliată a cheltuielilor de funcționare ale LuxOpCo

(milioane EUR)

Cheltuielile de exploatare externe ale LuxOpCo

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Costurile de construcție

1,2

2,4

4,3

3,6

3,9

8,0

8,9

[10-20]

CPV

1 486,6

2 608,4

3 058,4

3 952,6

5 458,1

0,0

0,0

[20-30]

Costurile de consultație, juridice și altele

1,5

4,3

5,6

4,9

8,8

16,2

21,2

[30-40]

Angajați

2,5

2,4

3,2

3,3

4,7

11,7

25,2

[20-30]

Onorarea comenzilor

3,1

6,0

8,1

10,1

15,2

25,2

42,9

[60-70]

Societăți din grup

267,2

544,3

665,3

870,6

1 127,4

976,3

1 591,3

[2 000 -2 500 ]

Marketing

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

Altele

0,6

– 0,3

11,3

2,0

– 7,4

– 4,6

– 6,6

– [0 – 10]

Creanțe și taxele pentru cardurile de credit

24,7

46,0

47,5

49,0

60,4

57,6

55,9

[60-70]

Redevențe

0,0

0,3

2,0

29,9

66,1

0,0

0,5

[0-10]

Transport

145,0

269,2

297,2

366,6

525,9

794,3

1 065,9

[1 000 -1 500 ]

Total

1 979,5

3 546,8

4 188,5

5 416,5

7 418,2

2 144,1

3 191,8

[4 000 – 4 500 ]

| (187) | În ceea ce privește costurile de marketing, Amazon a furnizat o defalcare suplimentară a acestei categorii de cheltuieli ale LuxOpCo care este reprodusă în tabelul 7.

  Tabelul 7


  Prezentare detaliată a cheltuielilor de marketing ale LuxOpCo














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| Costurile de marketing ale LuxOpCo | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Plasarea publicității | 0,0 | 0,9 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 19,7 | 57,5 | [60-70] |
| Parteneri | 29,7 | 42,9 | 57,1 | 71,0 | 77,7 | 101,8 | 136,1 | [100-200] |
| Vânzători de tip „coop” | – 0,4 | 0,0 | 0,0 | – 2,3 | – 4,5 | – 8,9 | – 14,4 | – [20 – 30] |
| Stocare DVD-uri | 3,8 | 0,5 | – 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Drepturi de licență asupra DVD-urilor | 0,4 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Taxe asupra DVD-urilor | | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Conținut editorial | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,4 | 1,2 | 1,4 | 2,1 | [0 – 10] |
| Mostră gratuită | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Reclame online | | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 2,6 | 9,4 | [20-30] |
| Promovări | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,2 | 0,2 | 10,2 | 18,6 | [10-20] |
| Căutare | 0,0 | 0,2 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 2,3 | 0,7 | [0 – 10] |
| Link-uri sponsorizate | 12,6 | 17,2 | 26,9 | 52,9 | 79,5 | 130,4 | 176,2 | [200-300] |
| Cheltuieli Synd Ad | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | [0-10] |
| Syndicated store | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Altele | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | [0 – 10] |
| Total | 47,3 | 63,7 | 85,6 | 123,9 | 155,0 | 259,5 | 386,6 | [400-500] |

(187)

În ceea ce privește costurile de marketing, Amazon a furnizat o defalcare suplimentară a acestei categorii de cheltuieli ale LuxOpCo care este reprodusă în tabelul 7.

Tabelul 7

Tabelul 7

Prezentare detaliată a cheltuielilor de marketing ale LuxOpCo

Prezentare detaliată a cheltuielilor de marketing ale LuxOpCo

(milioane EUR)

Costurile de marketing ale LuxOpCo

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Plasarea publicității

0,0

0,9

– 0,1

0,0

0,0

19,7

57,5

[60-70]

Parteneri

29,7

42,9

57,1

71,0

77,7

101,8

136,1

[100-200]

Vânzători de tip „coop”

– 0,4

0,0

0,0

– 2,3

– 4,5

– 8,9

– 14,4

– [20 – 30]

Stocare DVD-uri

3,8

0,5

– 0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Drepturi de licență asupra DVD-urilor

0,4

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Taxe asupra DVD-urilor

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Conținut editorial

1,1

1,1

1,1

1,4

1,2

1,4

2,1

[0 – 10]

Mostră gratuită

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Reclame online

0,0

0,0

0,1

0,2

2,6

9,4

[20-30]

Promovări

0,1

0,2

0,1

0,2

0,2

10,2

18,6

[10-20]

Căutare

0,0

0,2

0,5

0,5

0,7

2,3

0,7

[0 – 10]

Link-uri sponsorizate

12,6

17,2

26,9

52,9

79,5

130,4

176,2

[200-300]

Cheltuieli Synd Ad

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,3

[0-10]

Syndicated store

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Altele

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

[0 – 10]

Total

47,3

63,7

85,6

123,9

155,0

259,5

386,6

[400-500]

| (188) | Amazon a furnizat, de asemenea, o defalcare a costurilor intragrup, astfel cum sunt rezumate în tabelul 8.

  Tabelul 8


  Defalcarea costurilor intragrup














  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Publicitate | 0,1 | 0,1 | | – 0,1 | – 0,9 | 25,8 | 39,6 | [30-40] |
| Cheltuielile de dezvoltare a aplicației | | | | | | | 1,4 | [0-10] |
| Asistență pentru clienți | 10,9 | 18,5 | 17,7 | 22,2 | 54,7 | 47,7 | 74,6 | [100-200] |
| Centrul de date | 14,0 | 24,4 | 27,8 | 27,7 | 35,1 | 67,7 | 107,4 | [100-200] |
| Centrul de onorare a comenzilor | 106,6 | 175,0 | 188,3 | 228,1 | 313,1 | 576,3 | 973,0 | [1 000 -1 500 ] |
| Marketing | 27,9 | 50,1 | 24,2 | 28,3 | | | | |
| Operațiuni | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | [0 – 10] |
| Centrul de servicii comun | | | | | | 2,0 | 6,2 | [10-20] |
| Servicii de sprijin | 0,2 | – 0,2 | 31,9 | 32,1 | 80,9 | 107,9 | 172,3 | [200-300] |
| | 159,8 | 268,0 | 289,9 | 338,4 | 483,1 | 827,6 | 1 374,7 | [1 500 – 2 000 ] |

(188)

Amazon a furnizat, de asemenea, o defalcare a costurilor intragrup, astfel cum sunt rezumate în tabelul 8.

Tabelul 8

Tabelul 8

Defalcarea costurilor intragrup

Defalcarea costurilor intragrup

(milioane EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Publicitate

0,1

0,1

– 0,1

– 0,9

25,8

39,6

[30-40]

Cheltuielile de dezvoltare a aplicației

1,4

[0-10]

Asistență pentru clienți

10,9

18,5

17,7

22,2

54,7

47,7

74,6

[100-200]

Centrul de date

14,0

24,4

27,8

27,7

35,1

67,7

107,4

[100-200]

Centrul de onorare a comenzilor

106,6

175,0

188,3

228,1

313,1

576,3

973,0

[1 000 -1 500 ]

Marketing

27,9

50,1

24,2

28,3

Operațiuni

0,1

0,0

0,0

0,2

0,2

0,2

0,2

[0 – 10]

Centrul de servicii comun

2,0

6,2

[10-20]

Servicii de sprijin

0,2

– 0,2

31,9

32,1

80,9

107,9

172,3

[200-300]

159,8

268,0

289,9

338,4

483,1

827,6

1 374,7

[1 500 – 2 000 ]

2.3.3.3.   
  Relația dintre LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE

Relația dintre LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE

| (189) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 114 și 115, societățile afiliate europene furnizează anumite servicii intra-grup către LuxOpCo în schimbul unei remunerații care acoperă costurile lor aplicabile plus o marjă de profit. În pofida unor diferențe în ceea ce privește caracteristicile serviciilor care trebuie să fie furnizate de societățile afiliate europene și marja aplicată costurilor aplicabile (181), acordurile de prestare de servicii sunt, în mare măsură, identice (182). |
| --- | --- |

(189)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 114 și 115, societățile afiliate europene furnizează anumite servicii intra-grup către LuxOpCo în schimbul unei remunerații care acoperă costurile lor aplicabile plus o marjă de profit. În pofida unor diferențe în ceea ce privește caracteristicile serviciilor care trebuie să fie furnizate de societățile afiliate europene și marja aplicată costurilor aplicabile (181), acordurile de prestare de servicii sunt, în mare măsură, identice (182).

181

182

| (190) | În conformitate cu acordurile de prestare de servicii, societățile afiliate europene trebuie, în măsura posibilului, să furnizeze ocazional servicii generale pentru LuxOpCo, la cererea LuxOpCo. Aceste servicii trebuie să fie furnizate în conformitate cu standardele și orientările privind prestarea de servicii furnizate de LuxOpCo (183). Pe lângă serviciile generale, cele cinci societăți afiliate europene din Franța, Germania și Regatul Unit furnizează servicii diferite: Amazon.fr SARL (184) și Amazon.de GmbH (185) furnizează servicii destinate clienților și comercianților, precum și servicii de asistență, Amazon.fr Logistique SAS (186) și Amazon Logistik GmbH (187) furnizează servicii de onorare a comenzilor, iar Amazon.co.uk Ltd (188) furnizează servicii de onorare a comenzilor, servicii destinate clienților și comercianților, precum și servicii de asistență. Aceste servicii sunt furnizate, de asemenea, pe baza unei solicitări formulate de LuxOpCo. |
| --- | --- |

(190)

În conformitate cu acordurile de prestare de servicii, societățile afiliate europene trebuie, în măsura posibilului, să furnizeze ocazional servicii generale pentru LuxOpCo, la cererea LuxOpCo. Aceste servicii trebuie să fie furnizate în conformitate cu standardele și orientările privind prestarea de servicii furnizate de LuxOpCo (183). Pe lângă serviciile generale, cele cinci societăți afiliate europene din Franța, Germania și Regatul Unit furnizează servicii diferite: Amazon.fr SARL (184) și Amazon.de GmbH (185) furnizează servicii destinate clienților și comercianților, precum și servicii de asistență, Amazon.fr Logistique SAS (186) și Amazon Logistik GmbH (187) furnizează servicii de onorare a comenzilor, iar Amazon.co.uk Ltd (188) furnizează servicii de onorare a comenzilor, servicii destinate clienților și comercianților, precum și servicii de asistență. Aceste servicii sunt furnizate, de asemenea, pe baza unei solicitări formulate de LuxOpCo.

183

184

185

186

187

188

| (191) | Societățile afiliate locale din UE acționează în calitate de contractanți independenți (189) și sunt responsabile de menținerea unei organizații cu un personal calificat, capabilă să întrunească cerințele tehnice și comerciale ale serviciilor, precum și de menținerea facilităților și echipamentelor necesare utilizate în furnizarea acestor servicii (190). Societățile afiliate locale din UE nu își asumă responsabilitatea nici pentru vânzări, nici pentru stocuri (191). Astfel cum s-a explicat în considerentele 108 și 109, LuxOpCo ia deciziile strategice referitoare la mărfuri și prețuri (care sunt esențiale pentru succesul activității comerciale a LuxOpCo) (192), înregistrează vânzările și costurile asociate acestora (a se vedea tabelul 3) și deține și își asumă riscurile legate de stocuri. |
| --- | --- |

(191)

Societățile afiliate locale din UE acționează în calitate de contractanți independenți (189) și sunt responsabile de menținerea unei organizații cu un personal calificat, capabilă să întrunească cerințele tehnice și comerciale ale serviciilor, precum și de menținerea facilităților și echipamentelor necesare utilizate în furnizarea acestor servicii (190). Societățile afiliate locale din UE nu își asumă responsabilitatea nici pentru vânzări, nici pentru stocuri (191). Astfel cum s-a explicat în considerentele 108 și 109, LuxOpCo ia deciziile strategice referitoare la mărfuri și prețuri (care sunt esențiale pentru succesul activității comerciale a LuxOpCo) (192), înregistrează vânzările și costurile asociate acestora (a se vedea tabelul 3) și deține și își asumă riscurile legate de stocuri.

189

190

191

192

| (192) | Societățile afiliate europene primesc o marjă diferită aplicată costurilor lor aplicabile pentru serviciile furnizate. Marja este stabilită în înscrisul 1 din acordurile de prestare de servicii ca marja aplicabilă (193). |
| --- | --- |

(192)

Societățile afiliate europene primesc o marjă diferită aplicată costurilor lor aplicabile pentru serviciile furnizate. Marja este stabilită în înscrisul 1 din acordurile de prestare de servicii ca marja aplicabilă (193).

193

2.3.4.   INFORMAȚII SUPLIMENTARE PRIVIND LUXSCS

2.3.4.1.   
  Informații financiare privind LuxSCS

Informații financiare privind LuxSCS

| (193) | Bilanțul și contul de profit și pierdere ale LuxSCS pentru exercițiile financiare 20052013 sunt reproduse în tabelul 9.

  Tabelul 9


  Bilanțul și contul de profit și pierdere ale LuxSCS















  (mii EUR) |
| --- | --- |
| Bilanțul LuxSCS |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| CAPITAL |
| Capital subscris | 1 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | [0-10] |
| Prime de emisiune | 116 204 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 417 587 | 464 363 | 549 035 | [500 000 -600 000 ] |
| Rezervă din reevaluare | | | | | | | | 690 | [400-500] |
| Profiturile (pierderile) reportate și pentru exercițiul financiar | – 149 362 | – 191 242 | – 26 127 | 275 480 | 684 473 | 1 125 172 | 1 426 951 | 1 544 845 | [1 500 000 – 2 000 000 ] |
| DATORII |
| Sumele datorate societăților afiliate | 33 185 | 171 406 | 25 525 | 26 292 | 28 013 | 37 549 | 65 931 | 138 006 | [100 000 -200 000 ] |
| Alte datorii și angajamente | 0 | 13 540 | 49 | 1 095 | 208 | 629 | 327 | 515 | [1 000 -10 000 ] |
| Pasive totale | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| ACTIVE |
| Participație în societățile afiliate | 25 | 24 184 | 24 184 | 24 184 | 25 909 | 42 176 | 104 652 | 130 152 | [100 000 -200 000 ] |
| Active necorporabile (achiziționate) și fondul comercial | | | | | | | 18 978 | 116 101 | [90 000 -100 000 ] |
| Sumele datorate de societățile afiliate | 0 | 387 053 | 392 810 | 696 227 | 1 104 283 | 1 538 640 | 1 833 863 | 1 986 763 | [2 000 000 -2 500 000 ] |
| Alte datorii și lichidități | 3 | 57 | 42 | 47 | 93 | 125 | 84 | 79 | [300-400] |
| Active totale | 28 | 411 294 | 417 037 | 720 457 | 1 130 285 | 1 580 941 | 1 957 577 | 2 233 094 | [2 000 000 -2 500 000 ] |

(193)

Bilanțul și contul de profit și pierdere ale LuxSCS pentru exercițiile financiare 20052013 sunt reproduse în tabelul 9.

Tabelul 9

Tabelul 9

Bilanțul și contul de profit și pierdere ale LuxSCS

Bilanțul și contul de profit și pierdere ale LuxSCS

(mii EUR)

Bilanțul LuxSCS

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

CAPITAL

Capital subscris

1

4

4

4

4

4

4

4

[0-10]

Prime de emisiune

116 204

417 587

417 587

417 587

417 587

417 587

464 363

549 035

[500 000 -600 000 ]

Rezervă din reevaluare

690

[400-500]

Profiturile (pierderile) reportate și pentru exercițiul financiar

– 149 362

– 191 242

– 26 127

275 480

684 473

1 125 172

1 426 951

1 544 845

[1 500 000 – 2 000 000 ]

DATORII

Sumele datorate societăților afiliate

33 185

171 406

25 525

26 292

28 013

37 549

65 931

138 006

[100 000 -200 000 ]

Alte datorii și angajamente

0

13 540

49

1 095

208

629

327

515

[1 000 -10 000 ]

Pasive totale

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

ACTIVE

Participație în societățile afiliate

25

24 184

24 184

24 184

25 909

42 176

104 652

130 152

[100 000 -200 000 ]

Active necorporabile (achiziționate) și fondul comercial

18 978

116 101

[90 000 -100 000 ]

Sumele datorate de societățile afiliate

0

387 053

392 810

696 227

1 104 283

1 538 640

1 833 863

1 986 763

[2 000 000 -2 500 000 ]

Alte datorii și lichidități

3

57

42

47

93

125

84

79

[300-400]

Active totale

28

411 294

417 037

720 457

1 130 285

1 580 941

1 957 577

2 233 094

[2 000 000 -2 500 000 ]

| (mii EUR) |
| --- |
| Contul de profit și pierdere al LuxSCS |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| VENITURI |
| Alte venituri din exploatare | 0 | 78 598 | 274 558 | 390 593 | 519 316 | 582 731 | 491 107 | 493 317 | [500 000 – 600 000 ] |
| Dobânzi de primit și alte venituri | 681 | 25 178 | 27 312 | 30 035 | 32 373 | 28 282 | 44 064 | 56 026 | [40 000 – 50 000 ] |
| CHELTUIELI |
| Alte cheltuieli și alte cheltuieli de exploatare | 147 259 | 135 211 | 132 461 | 114 338 | 105 133 | 166 143 | 230 355 | 409 977 | [400 000 – 500 000 ] |
| Ajustări ale valorilor | | | | | | | 1 826 | 18 557 | [20 000 – 30 000 ] |
| Dobânzi de primit și alte cheltuieli | 524 | 10 445 | 4 294 | 4 683 | 2 363 | 4 171 | 1 211 | 2 915 | [600 – 700] |
| Profit pentru exercițiul financiar | – 147 101 | – 41 881 | 165 115 | 301 607 | 444 193 | 440 699 | 301 779 | 117 894 | [100 000 – 200 000 ] |

(mii EUR)

Contul de profit și pierdere al LuxSCS

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

VENITURI

Alte venituri din exploatare

0

78 598

274 558

390 593

519 316

582 731

491 107

493 317

[500 000 – 600 000 ]

Dobânzi de primit și alte venituri

681

25 178

27 312

30 035

32 373

28 282

44 064

56 026

[40 000 – 50 000 ]

CHELTUIELI

Alte cheltuieli și alte cheltuieli de exploatare

147 259

135 211

132 461

114 338

105 133

166 143

230 355

409 977

[400 000 – 500 000 ]

Ajustări ale valorilor

1 826

18 557

[20 000 – 30 000 ]

Dobânzi de primit și alte cheltuieli

524

10 445

4 294

4 683

2 363

4 171

1 211

2 915

[600 – 700]

Profit pentru exercițiul financiar

– 147 101

– 41 881

165 115

301 607

444 193

440 699

301 779

117 894

[100 000 – 200 000 ]

| (194) | Tabelul 10 furnizează o defalcare pentru „Alte taxe și alte cheltuieli de funcționare” suportate de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante.

  Tabelul 10


  Alte taxe și alte cheltuieli de funcționare suportate de LuxSCS în perioada 2006-2013















  (mii EUR) |
| --- | --- |
| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Descriere | Partener contractual | | | | | | | | |
| Cheltuielile de contabilitate | Extern | 2 | 3 | | | | | | |
| Comisioane bancare | Extern | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | [0-10] |
| Costuri de corespondență | Extern | | 0 | | | | | | |
| Licențe de domeniu | Extern | | | | | | 285 | | |
| Taxe juridice - Costuri de exploatare generale | Extern | 111 | 232 | 537 | 617 | 875 | | | |
| Servicii externe | Extern | | | | | 0 | | | |
| Câștiguri/pierderi diverse | Diverși | 0 | 0 | – 2 | 0 | | | | |
| Intragrup - vânzarea stocurilor | Amazon.de GmbH | 1 468 | | | | | | | |
| | LuxOpCo | 2 205 | | | | | | | |
| | Amazon.co.uk Ltd | 522 | | | | | | | |
| Contribuție participativă | Amazon Technologies, & A9.com, & Audible | 68 271 | 42 274 | 27 209 | 9 439 | 39 957 | 26 803 | 56 975 | [1 000 – 10 000 ] |
| Acordul de partajare a costurilor | Amazon Technologies, & A9.com, & Audible | 62 630 | 89 956 | 86 593 | 95 076 | 12 561 | 202 286 | 351 497 | [400 000 – 500 000 ] |

(194)

Tabelul 10 furnizează o defalcare pentru „Alte taxe și alte cheltuieli de funcționare” suportate de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante.

Tabelul 10

Tabelul 10

Alte taxe și alte cheltuieli de funcționare suportate de LuxSCS în perioada 2006-2013

Alte taxe și alte cheltuieli de funcționare suportate de LuxSCS în perioada 2006-2013

(mii EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Descriere

Partener contractual

Cheltuielile de contabilitate

Extern

2

3

Comisioane bancare

Extern

1

2

1

1

1

0

0

[0-10]

Costuri de corespondență

Extern

0

Licențe de domeniu

Extern

285

Taxe juridice - Costuri de exploatare generale

Extern

111

232

537

617

875

Servicii externe

Extern

0

Câștiguri/pierderi diverse

Diverși

0

0

– 2

0

Intragrup - vânzarea stocurilor

Amazon.de GmbH

1 468

LuxOpCo

2 205

Amazon.co.uk Ltd

522

Contribuție participativă

Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

68 271

42 274

27 209

9 439

39 957

26 803

56 975

[1 000 – 10 000 ]

Acordul de partajare a costurilor

Amazon Technologies, & A9.com, & Audible

62 630

89 956

86 593

95 076

12 561

202 286

351 497

[400 000 – 500 000 ]

| (195) | Astfel cum se arată în tabelul 10, costurile externe suportate de LuxSCS sunt în principal cheltuieli intragrup în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. Pe lângă plățile de contribuție participativă, astfel cum se specifică în tabelul 11, și plățile în temeiul APC, astfel cum se specifică în tabelul 12, LuxSCS a suportat plățile de contribuție participativă efectuate ulterior ca urmare a unor achiziții de drepturi de PI de la terți de către Amazon US, care a cedat ulterior acest drept de PI către LuxSCS în temeiul APC prin acordarea unei licențe. Aceste costuri, împreună cu plățile de contribuție participativă și plățile în temeiul APC, sunt denumite în continuare „costurile legate de plățile de contribuție participativă și plățile în temeiul APC”. LuxSCS a suportat, de asemenea, cheltuielile pentru vânzarea intragrup a stocurilor în urma restructurării activităților europene ale Amazon din 2006. În cele din urmă, LuxSCS a suportat costurile externe legate de licențele pentru domenii, taxele judiciare, taxele de contabilitate și taxele bancare (194). |
| --- | --- |

(195)

Astfel cum se arată în tabelul 10, costurile externe suportate de LuxSCS sunt în principal cheltuieli intragrup în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. Pe lângă plățile de contribuție participativă, astfel cum se specifică în tabelul 11, și plățile în temeiul APC, astfel cum se specifică în tabelul 12, LuxSCS a suportat plățile de contribuție participativă efectuate ulterior ca urmare a unor achiziții de drepturi de PI de la terți de către Amazon US, care a cedat ulterior acest drept de PI către LuxSCS în temeiul APC prin acordarea unei licențe. Aceste costuri, împreună cu plățile de contribuție participativă și plățile în temeiul APC, sunt denumite în continuare „costurile legate de plățile de contribuție participativă și plățile în temeiul APC”. LuxSCS a suportat, de asemenea, cheltuielile pentru vânzarea intragrup a stocurilor în urma restructurării activităților europene ale Amazon din 2006. În cele din urmă, LuxSCS a suportat costurile externe legate de licențele pentru domenii, taxele judiciare, taxele de contabilitate și taxele bancare (194).

194

| (196) | Astfel cum se arată în tabelul 10, costurile suportate de LuxSCS nu includ refacturarea costurilor suportate de LuxOpCo legate de dezvoltarea, îmbunătățirea sau gestionarea activelor necorporale sau refacturarea oricăror costuri suportate de LuxOpCo ca urmare a desfășurării activității de vânzare cu amănuntul online sau de prestare de servicii în UE, cum ar fi creanțele neperformante, deprecierea stocurilor, costurile de marketing etc. LuxSCS nu a suportat nici costurile legate de remunerarea administratorului unic. |
| --- | --- |

(196)

Astfel cum se arată în tabelul 10, costurile suportate de LuxSCS nu includ refacturarea costurilor suportate de LuxOpCo legate de dezvoltarea, îmbunătățirea sau gestionarea activelor necorporale sau refacturarea oricăror costuri suportate de LuxOpCo ca urmare a desfășurării activității de vânzare cu amănuntul online sau de prestare de servicii în UE, cum ar fi creanțele neperformante, deprecierea stocurilor, costurile de marketing etc. LuxSCS nu a suportat nici costurile legate de remunerarea administratorului unic.

2.3.4.2.   
  Informații suplimentare privind acordul de contribuție participativă și APC

Informații suplimentare privind acordul de contribuție participativă și APC

| (197) | În schimbul activelor necorporale obținute în temeiul acordului de contribuție participativă, LuxSCS a convenit să efectueze anual plăți de contribuție participativă către ATI. LuxSCS a efectuat următoarele plăți de contribuție participativă către ATI pe parcursul perioadei relevante (a se vedea tabelul 11 de mai jos) (195):

  Tabelul 11


  Plăți de contribuție participativă












  (în milioane) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Plăți de contribuție participativă (în USD) | 82,68 | 54,95 | 28,26 | 11,04 | 2,28 | 1,08 |
| Plăți de contribuție participativă (echivalent în EUR) | 68,34 | 42,27 | 19,15 | 8,45 | 2,40 | 0,79 |

(197)

În schimbul activelor necorporale obținute în temeiul acordului de contribuție participativă, LuxSCS a convenit să efectueze anual plăți de contribuție participativă către ATI. LuxSCS a efectuat următoarele plăți de contribuție participativă către ATI pe parcursul perioadei relevante (a se vedea tabelul 11 de mai jos) (195):

195

Tabelul 11

Tabelul 11

Plăți de contribuție participativă

Plăți de contribuție participativă

(în milioane)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Plăți de contribuție participativă (în USD)

82,68

54,95

28,26

11,04

2,28

1,08

Plăți de contribuție participativă (echivalent în EUR)

68,34

42,27

19,15

8,45

2,40

0,79

| (198) | În schimbul drepturilor asupra activelor necorporale obținute în temeiul APC, LuxSCS a convenit să împartă anumite costuri de cercetare și dezvoltare suportate în legătură cu Programul de dezvoltare (196), și anume „costurile de dezvoltare” (197) (care includ, de asemenea, „costurile de dezvoltare ale subcontractantului”) (198). Potrivit Amazon, aceste costuri includ cheltuielile legate de dezvoltarea produselor, tehnologii, onorarea comenzilor și activele necorporale de marketing (199), precum și costurile și cheltuielile generale și administrative alocate pentru achiziționarea de drepturi de proprietate intelectuală suportate de A9 și ATI (200). |
| --- | --- |

(198)

În schimbul drepturilor asupra activelor necorporale obținute în temeiul APC, LuxSCS a convenit să împartă anumite costuri de cercetare și dezvoltare suportate în legătură cu Programul de dezvoltare (196), și anume „costurile de dezvoltare” (197) (care includ, de asemenea, „costurile de dezvoltare ale subcontractantului”) (198). Potrivit Amazon, aceste costuri includ cheltuielile legate de dezvoltarea produselor, tehnologii, onorarea comenzilor și activele necorporale de marketing (199), precum și costurile și cheltuielile generale și administrative alocate pentru achiziționarea de drepturi de proprietate intelectuală suportate de A9 și ATI (200).

196

197

198

199

200

| (199) | Ponderea costurilor de dezvoltare care vor fi suportate de LuxSCS în temeiul APC a fost determinată de proporția veniturilor generate de Amazon în Europa din veniturile globale ale grupului în anul respectiv (201). De exemplu, în 2012, Amazon au generat 28,6 % din veniturile sale globale în Europa. Prin urmare, 28,6 % din costurile de dezvoltare a activelor necorporale suportate în 2012 au fost alocate LuxSCS (202). |
| --- | --- |

(199)

Ponderea costurilor de dezvoltare care vor fi suportate de LuxSCS în temeiul APC a fost determinată de proporția veniturilor generate de Amazon în Europa din veniturile globale ale grupului în anul respectiv (201). De exemplu, în 2012, Amazon au generat 28,6 % din veniturile sale globale în Europa. Prin urmare, 28,6 % din costurile de dezvoltare a activelor necorporale suportate în 2012 au fost alocate LuxSCS (202).

201

202

| (200) | Conform informațiilor din rapoartele anuale de sinteză privind APC (203), LuxSCS însăși nu a suportat în mod direct niciun cost de dezvoltare pe parcursul perioadei relevante. În schimb, LuxSCS a contribuit financiar numai la dezvoltarea activelor necorporale, astfel cum sunt reglementate de APC, prin plățile sale anuale în temeiul APC. Tabelul 12 arată contribuțiile financiare realizate de LuxSCS la grupul de partajare a costurilor în temeiul APC („plățile realizate în temeiul APC”) (204).

  Tabelul 12


  Plăți efectuate de LuxSCS în temeiul APC















  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total |
| Plata efectuată de LuxSCS în temeiul APC | 63 | 90 | 87 | 95 | 125 | 202 | 351 | [400-500] | [1 000 -1 500 ] |

(200)

Conform informațiilor din rapoartele anuale de sinteză privind APC (203), LuxSCS însăși nu a suportat în mod direct niciun cost de dezvoltare pe parcursul perioadei relevante. În schimb, LuxSCS a contribuit financiar numai la dezvoltarea activelor necorporale, astfel cum sunt reglementate de APC, prin plățile sale anuale în temeiul APC. Tabelul 12 arată contribuțiile financiare realizate de LuxSCS la grupul de partajare a costurilor în temeiul APC („plățile realizate în temeiul APC”) (204).

203

204

Tabelul 12

Tabelul 12

Plăți efectuate de LuxSCS în temeiul APC

Plăți efectuate de LuxSCS în temeiul APC

(milioane EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

Plata efectuată de LuxSCS în temeiul APC

63

90

87

95

125

202

351

[400-500]

[1 000 -1 500 ]

| (201) | Rapoartele anuale de sinteză privind APC (205) cuprind, de asemenea, costurile de dezvoltare suportate de centrele de dezvoltare ale Amazon, care sunt răspândite în întreaga lume, inclusiv în Europa. Aceste centre de dezvoltare desfășoară activități de dezvoltare pe bază de contract pentru A9 și ATI, pentru care acestea sunt remunerate de către A9 și ATI pe baza costului +[5-10]% (206). |
| --- | --- |

(201)

Rapoartele anuale de sinteză privind APC (205) cuprind, de asemenea, costurile de dezvoltare suportate de centrele de dezvoltare ale Amazon, care sunt răspândite în întreaga lume, inclusiv în Europa. Aceste centre de dezvoltare desfășoară activități de dezvoltare pe bază de contract pentru A9 și ATI, pentru care acestea sunt remunerate de către A9 și ATI pe baza costului +[5-10]% (206).

205

206

| (202) | APC a fost în vigoare pe parcursul duratei de viață a tuturor activelor corporale și nu putea fi modificat sau reziliat decât de comun acord între părți (207) în cazul unei modificări a controlului sau al unei grevări substanțiale (208) sau în cazul în care una dintre părți nu reușea să remedieze problema legată de neîndeplinirea obligațiilor sale în temeiul APC (209). În consecință, LuxSCS nu a avut posibilitatea de a rezilia APC în mod unilateral. |
| --- | --- |

(202)

APC a fost în vigoare pe parcursul duratei de viață a tuturor activelor corporale și nu putea fi modificat sau reziliat decât de comun acord între părți (207) în cazul unei modificări a controlului sau al unei grevări substanțiale (208) sau în cazul în care una dintre părți nu reușea să remedieze problema legată de neîndeplinirea obligațiilor sale în temeiul APC (209). În consecință, LuxSCS nu a avut posibilitatea de a rezilia APC în mod unilateral.

207

208

209

| (203) | APC a fost modificat de două ori pe parcursul perioadei relevante (210). Prima modificare, semnată în iulie 2009 și intrată în vigoare la 5 ianuarie 2009, a urmărit alinierea acordului la cerințele prevăzute în Regulamentul Trezoreriei SUA (US Treasury Regulation) pentru mecanismele calificate de partajare a costurilor. Prin urmare, o listă a funcțiilor și riscurilor care trebuie asumate de către părțile la APC (211) a fost prevăzută în acordul respectiv (212). Această listă este reprodusă în tabelul 13.

  Tabelul 13


  Funcțiile și riscurile LuxSCS în legătură cu APC








  Nr. | Funcțiile LuxSCS | Riscurile care trebuie asumate de LuxSCS |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | [LuxSCS] desfășoară programul de dezvoltare fie direct, fie indirect, prin intermediul filialelor sale, pe teritoriul european și împărtășește rezultatele activităților sale cu [A9 și ATI]. | Toate riscurile comerciale legate de teritoriul european, care includ, dar nu se limitează la, riscul de credit, riscul de colecții, riscul de piață, riscul de pierderi, riscurile legate de menținerea forței de muncă capabile să vândă bunuri și să furnizeze servicii în mod eficient și în timp util pe teritoriul european. |
| 2 | [LuxSCS] desfășoară activități de vânzare și de marketing pe teritoriul european (213). | Riscurile asociate riscurilor programului de dezvoltare, inclusiv riscul de eșec sau riscul de dezvoltare de produse sau de furnizare de servicii fără respectarea termenului pentru teritoriul european. |
| 3 | [LuxSCS] realizează activități de planificare strategică privind nevoile clienților și cerințele în materie de produse legate de programul de dezvoltare pe teritoriul acesteia. | Riscurile de piață legate de produse de pe teritoriului european și impactul asupra succesului programului de cercetare (214)), inclusiv:






  — | riscuri asociate cu reușita recrutării, păstrării și motivării angajaților; |

(203)

APC a fost modificat de două ori pe parcursul perioadei relevante (210). Prima modificare, semnată în iulie 2009 și intrată în vigoare la 5 ianuarie 2009, a urmărit alinierea acordului la cerințele prevăzute în Regulamentul Trezoreriei SUA (US Treasury Regulation) pentru mecanismele calificate de partajare a costurilor. Prin urmare, o listă a funcțiilor și riscurilor care trebuie asumate de către părțile la APC (211) a fost prevăzută în acordul respectiv (212). Această listă este reprodusă în tabelul 13.

210

US Treasury Regulation

211

212

Tabelul 13

Tabelul 13

Funcțiile și riscurile LuxSCS în legătură cu APC

Funcțiile și riscurile LuxSCS în legătură cu APC

Nr.

Funcțiile LuxSCS

Riscurile care trebuie asumate de LuxSCS

1

[LuxSCS] desfășoară programul de dezvoltare fie direct, fie indirect, prin intermediul filialelor sale, pe teritoriul european și împărtășește rezultatele activităților sale cu [A9 și ATI].

Toate riscurile comerciale legate de teritoriul european, care includ, dar nu se limitează la, riscul de credit, riscul de colecții, riscul de piață, riscul de pierderi, riscurile legate de menținerea forței de muncă capabile să vândă bunuri și să furnizeze servicii în mod eficient și în timp util pe teritoriul european.

2

[LuxSCS] desfășoară activități de vânzare și de marketing pe teritoriul european (213).

213

Riscurile asociate riscurilor programului de dezvoltare, inclusiv riscul de eșec sau riscul de dezvoltare de produse sau de furnizare de servicii fără respectarea termenului pentru teritoriul european.

3

[LuxSCS] realizează activități de planificare strategică privind nevoile clienților și cerințele în materie de produse legate de programul de dezvoltare pe teritoriul acesteia.

Riscurile de piață legate de produse de pe teritoriului european și impactul asupra succesului programului de cercetare (214)), inclusiv:

214

—

riscuri asociate cu reușita recrutării, păstrării și motivării angajaților;

| — | anticiparea la timp și cu exactitate a cerințelor pieței și a evoluției standardelor industriale în evoluție; |
| --- | --- |

—

anticiparea la timp și cu exactitate a cerințelor pieței și a evoluției standardelor industriale în evoluție;

| — | definirea exactă a noilor produse sau servicii; |
| --- | --- |

—

definirea exactă a noilor produse sau servicii;

| — | finalizarea și introducerea noilor produse sau furnizarea de concepte în timp util. |
| --- | --- |

—

finalizarea și introducerea noilor produse sau furnizarea de concepte în timp util.

4

[LuxSCS] realizează activitățile de întocmire a bugetului și de planificare asociate programului de dezvoltare.

Riscuri juridice și de reglementare aferente desfășurării unei activități online.

5

[LuxSCS] gestionează achizițiile strategice de tehnologii care se încadrează în domeniul de aplicare a programului de dezvoltare.

Riscurile legate de dezvoltarea și recunoașterea mărcilor pe teritoriul european.

6

[LuxSCS] îndeplinește funcțiile de control și de asigurare a calității.

Riscurile legate de personalul-cheie, de controlul calității și de securitatea și fiabilitatea produselor (inclusiv riscurile legate de garanție de responsabilitate) pe teritoriul european.

7

[LuxSCS] selecționează, angajează și monitorizează angajații, contractanții și subcontractanții în scopul îndeplinirii oricărei dintre activitățile menționate mai sus.

Riscurile legate de achiziționare, inclusiv capacitatea de a integra cu succes și în timp util orice tehnologie achiziționată cu succes.

| (204) | Cea de a doua modificare, semnată în februarie 2014 și în vigoare de la 1 ianuarie 2014, a modificat metoda de determinare a procentului din costurile de dezvoltare care va fi suportat de LuxSCS în temeiul APC. Prin urmare, procentul din costurile LuxSCS este determinat pe baza procentajului profitului brut al Amazon imputabil Europei din profitul brut al grupului global într-un anumit an. |
| --- | --- |

(204)

Cea de a doua modificare, semnată în februarie 2014 și în vigoare de la 1 ianuarie 2014, a modificat metoda de determinare a procentului din costurile de dezvoltare care va fi suportat de LuxSCS în temeiul APC. Prin urmare, procentul din costurile LuxSCS este determinat pe baza procentajului profitului brut al Amazon imputabil Europei din profitul brut al grupului global într-un anumit an.

2.3.4.3.   
  Alte costuri suportate de LuxSCS în legătură cu activele necorporale

Alte costuri suportate de LuxSCS în legătură cu activele necorporale

| (205) | În ceea ce privește activele necorporale de marketing utilizate de LuxOpCo în activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul în Europa, Amazon a explicat că acestea „au inclus drepturile asupra activelor necorporale de marketing ale Amazon la nivel local european și activele necorporale de marketing la nivel global. LuxSCS a suportat costurile de marketing în două moduri. în primul rând, aceasta a rambursat direct sau indirect cheltuielile de marketing suportate de societățile de exploatare europene. În al doilea rând, plățile de repartizare a costurilor au inclus alocarea cheltuielilor de marketing legate de dezvoltarea activelor necorporale de marketing la nivel global, pentru care LuxSCS a avut dreptul de a le exploata în Europa. În ceea ce privește prima categorie de costuri de marketing, LuxSCS nu a făcut distincție între cheltuielile legate de activele necorporale de marketing la nivel mondial și cele legate de activele necorporale de marketing la nivel local, întrucât toate aceste cheltuieli au fost suportate de LuxSCS” (215). |
| --- | --- |

(205)

În ceea ce privește activele necorporale de marketing utilizate de LuxOpCo în activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul în Europa, Amazon a explicat că acestea „au inclus drepturile asupra activelor necorporale de marketing ale Amazon la nivel local european și activele necorporale de marketing la nivel global. LuxSCS a suportat costurile de marketing în două moduri. în primul rând, aceasta a rambursat direct sau indirect cheltuielile de marketing suportate de societățile de exploatare europene. În al doilea rând, plățile de repartizare a costurilor au inclus alocarea cheltuielilor de marketing legate de dezvoltarea activelor necorporale de marketing la nivel global, pentru care LuxSCS a avut dreptul de a le exploata în Europa. În ceea ce privește prima categorie de costuri de marketing, LuxSCS nu a făcut distincție între cheltuielile legate de activele necorporale de marketing la nivel mondial și cele legate de activele necorporale de marketing la nivel local, întrucât toate aceste cheltuieli au fost suportate de LuxSCS” (215).

215

| (206) | Cu toate acestea, în urma unei solicitări de clarificare din partea Comisiei, Amazon a explicat faptul că „[c]onturile financiare [ale LuxSCS] nu conțin un element care reflectă direct rambursarea cheltuielilor de marketing. [...] Rambursarea cheltuielilor de marketing are loc mai degrabă prin intermediul unei reduceri a sumelor redevențelor către LuxSCS, însă o astfel de reducere nu poate fi identificată direct într-un alt mod în conturile financiare” (216). |
| --- | --- |

(206)

Cu toate acestea, în urma unei solicitări de clarificare din partea Comisiei, Amazon a explicat faptul că „[c]onturile financiare [ale LuxSCS] nu conțin un element care reflectă direct rambursarea cheltuielilor de marketing. [...] Rambursarea cheltuielilor de marketing are loc mai degrabă prin intermediul unei reduceri a sumelor redevențelor către LuxSCS, însă o astfel de reducere nu poate fi identificată direct într-un alt mod în conturile financiare” (216).

216

2.3.4.4.   
  Informații privind procedurile judiciare în fața Tribunalului Fiscal din SUA

Informații privind procedurile judiciare în fața Tribunalului Fiscal din SUA

| (207) | În noiembrie 2012, administrația fiscală a Statelor Unite (Internal Revenue Service, „IRS”) a emis un aviz legal de remediere (Statutory Notice of Deficiency) (217) către Amazon în SUA privind o remediere a impozitelor pe profit federale datorate de Amazon în Statele Unite pentru exercițiile fiscale 2005 și 2006. În special, IRS a contestat valoarea de transfer a activelor necorporale preexistente, și anume plățile de contribuție participativă efectuate de LuxSCS către ATI, și suma costurilor de dezvoltare plătite de LuxSCS în temeiul APC (218). Ulterior, a fost inițiată o procedură contencioasă între Amazon și IRS în fața Tribunalului Fiscal din SUA (219). Pe lângă procesul în fața Tribunalului Fiscal din SUA, IRS a emis citații și a luat depoziții sub jurământ de la numeroșii angajați din cadrul Amazon (220). |
| --- | --- |

(207)

În noiembrie 2012, administrația fiscală a Statelor Unite (Internal Revenue Service, „IRS”) a emis un aviz legal de remediere (Statutory Notice of Deficiency) (217) către Amazon în SUA privind o remediere a impozitelor pe profit federale datorate de Amazon în Statele Unite pentru exercițiile fiscale 2005 și 2006. În special, IRS a contestat valoarea de transfer a activelor necorporale preexistente, și anume plățile de contribuție participativă efectuate de LuxSCS către ATI, și suma costurilor de dezvoltare plătite de LuxSCS în temeiul APC (218). Ulterior, a fost inițiată o procedură contencioasă între Amazon și IRS în fața Tribunalului Fiscal din SUA (219). Pe lângă procesul în fața Tribunalului Fiscal din SUA, IRS a emis citații și a luat depoziții sub jurământ de la numeroșii angajați din cadrul Amazon (220).

Statutory Notice of Deficiency

217

218

219

220

| (208) | Mai precis, în declarațiile sale privind impozitul pe profit în SUA, Amazon a declarat plățile de contribuție participativă primite de la LuxSCS în temeiul acordului privind contribuția participativă în scopul de a primi dreptul de a utiliza proprietatea intelectuală preexistentă („contribuția participativă”) de aproximativ 217 milioane USD și plățile în temeiul APC primite de la LuxSCS de aproximativ 116 de milioane USD în 2005 și 77 milioane USD în 2006. IRS a contestat atât suma plăților de contribuție participativă, cât și plățile în temeiul APC. Pe baza unui raport de expertiză din 2011, IRS a considerat că suma de 3,6 miliarde USD este suma corectă a plăților de contribuție participativă pentru proprietatea intelectuală în cauză. Această sumă a fost ajustată la 3,468 miliarde USD de către IRS pe parcursul procedurii judiciare. Experții IRS au utilizat metoda fluxului de lichidități actualizate aplicată fluxurilor de trezorerie preconizate din activitatea europeană pentru a ajunge la această valoare. Ipotezele pe care se bazează această evaluare s-au îndepărtat semnificativ de cele formulate de Amazon. În special, experții IRS au considerat că proprietatea intelectuală a Amazon are o durată de viață utilă nelimitată, în timp ce Amazon a considerat aceasta are o durată scurtă de viață. În ceea ce privește plățile în temeiul APC, IRS a considerat că 100 % din costurile înregistrate în centrul de costuri „Tehnologie și Conținut” ar fi trebuit să fie incluse în grupul de costuri care urmează să fie partajate în temeiul APC. |
| --- | --- |

(208)

Mai precis, în declarațiile sale privind impozitul pe profit în SUA, Amazon a declarat plățile de contribuție participativă primite de la LuxSCS în temeiul acordului privind contribuția participativă în scopul de a primi dreptul de a utiliza proprietatea intelectuală preexistentă („contribuția participativă”) de aproximativ 217 milioane USD și plățile în temeiul APC primite de la LuxSCS de aproximativ 116 de milioane USD în 2005 și 77 milioane USD în 2006. IRS a contestat atât suma plăților de contribuție participativă, cât și plățile în temeiul APC. Pe baza unui raport de expertiză din 2011, IRS a considerat că suma de 3,6 miliarde USD este suma corectă a plăților de contribuție participativă pentru proprietatea intelectuală în cauză. Această sumă a fost ajustată la 3,468 miliarde USD de către IRS pe parcursul procedurii judiciare. Experții IRS au utilizat metoda fluxului de lichidități actualizate aplicată fluxurilor de trezorerie preconizate din activitatea europeană pentru a ajunge la această valoare. Ipotezele pe care se bazează această evaluare s-au îndepărtat semnificativ de cele formulate de Amazon. În special, experții IRS au considerat că proprietatea intelectuală a Amazon are o durată de viață utilă nelimitată, în timp ce Amazon a considerat aceasta are o durată scurtă de viață. În ceea ce privește plățile în temeiul APC, IRS a considerat că 100 % din costurile înregistrate în centrul de costuri „Tehnologie și Conținut” ar fi trebuit să fie incluse în grupul de costuri care urmează să fie partajate în temeiul APC.

| (209) | La 23 martie 2017, Tribunalul Fiscal din SUA a emis un aviz prin care a respins practic toate ajustările realizate de IRS. În special, Tribunalul Fiscal din SUA a respins evaluarea IRS și a recunoscut că durata de viață utilă a activelor necorporale ale Amazon era limitată. De asemenea, Tribunalul Fiscal din SUA a constatat că IRS nu a respectat regulamentele privind impozitul pe profit, care prevăd restricționarea evaluării proprietății intelectuale în raport cu activele deja existente la momentul acordului de contribuție participativă și utilizarea metodelor de evaluare recunoscute. Tribunalul Fiscal din SUA a acceptat argumentul Amazon potrivit căruia costurile înregistrate la nivel intern în centru de costuri „Tehnologie și conținut” nu sunt în întregime costuri de dezvoltare. În schimb, acestea sunt costuri mixte deoarece conțin, de asemenea, o parte importantă din costurile care nu sunt legate de activitățile de dezvoltare a proprietății intelectuale. În concluzie, Tribunalul Fiscal din SUA a constatat că ajustările plăților de contribuție participativă și a celor în temeiul APC impuse de IRS erau arbitrare și nerezonabile, iar metodele utilizate de către IRS pentru a determina aceste ajustări nu erau adecvate. În același timp, Tribunalul Fiscal din SUA a confirmat ca fiind adecvată, sub rezerva anumitor ajustări, metoda utilizată de Amazon pentru a calcula plățile contribuției participative și pentru a atribui costurile „Tehnologie și conținut” în grupul de costuri care urmează să fie partajate (221). |
| --- | --- |

(209)

La 23 martie 2017, Tribunalul Fiscal din SUA a emis un aviz prin care a respins practic toate ajustările realizate de IRS. În special, Tribunalul Fiscal din SUA a respins evaluarea IRS și a recunoscut că durata de viață utilă a activelor necorporale ale Amazon era limitată. De asemenea, Tribunalul Fiscal din SUA a constatat că IRS nu a respectat regulamentele privind impozitul pe profit, care prevăd restricționarea evaluării proprietății intelectuale în raport cu activele deja existente la momentul acordului de contribuție participativă și utilizarea metodelor de evaluare recunoscute. Tribunalul Fiscal din SUA a acceptat argumentul Amazon potrivit căruia costurile înregistrate la nivel intern în centru de costuri „Tehnologie și conținut” nu sunt în întregime costuri de dezvoltare. În schimb, acestea sunt costuri mixte deoarece conțin, de asemenea, o parte importantă din costurile care nu sunt legate de activitățile de dezvoltare a proprietății intelectuale. În concluzie, Tribunalul Fiscal din SUA a constatat că ajustările plăților de contribuție participativă și a celor în temeiul APC impuse de IRS erau arbitrare și nerezonabile, iar metodele utilizate de către IRS pentru a determina aceste ajustări nu erau adecvate. În același timp, Tribunalul Fiscal din SUA a confirmat ca fiind adecvată, sub rezerva anumitor ajustări, metoda utilizată de Amazon pentru a calcula plățile contribuției participative și pentru a atribui costurile „Tehnologie și conținut” în grupul de costuri care urmează să fie partajate (221).

221

| (210) | În contextul stabilirii plăților de contribuție participativă corecte, Tribunalul Fiscal din SUA a observat că Amazon și IRS au fost de acord că poate fi aplicată metoda tranzacțiilor necontrolate comparabile (TNC) (222) și că acordul M.com, încheiat între Amazon și [A], este tranzacția care se apropie cel mai mult de acordarea de către Amazon în favoarea LuxSCS a unei licențe pentru proprietatea intelectuală preexistentă a Amazon. Cu toate acestea, Tribunalul Fiscal din SUA a recunoscut că, în temeiul acordului [A], Amazon a pus la dispoziția [A] o varietate de servicii auxiliare, pe care Amazon US nu le-a furnizat către LuxSCS. În plus, aceasta a observat că, în cadrul acordului, prețurile au fost stabilite într-o manieră globală, fără a atribui o remunerație specifică prestării fiecărui serviciu sau fiecărei proprietăți intelectuale în parte. Aceasta reprezenta un obstacol în calea utilizării unei rate a comisionului global al acordului [A] ca valoare de referință pentru rata redevenței în cazul proprietății intelectuale puse la dispoziția LuxSCS de către Amazon US. O revizuire economică detaliată a acordului [A] a fost disponibilă numai pentru modificarea din iulie 2006 a acestui acord. Ca urmare a caracterului incomplet al documentelor legate de acordul [A], celelalte 15 acorduri M.com, împreună cu analiza economică detaliată de bază a structurii taxelor, în cazul în care era disponibilă, au fost revizuite pentru a ajunge la o rată a redevenței de bază pentru tehnologie de [3-3,5] % din vânzări. De asemenea, s-a observat că [descriere a corelației dintre rata comisionului și volumul vânzărilor] (223), a fost aplicată o ajustare a volumului în sens descendent pentru a ajunge la o rată a redevenței pentru tehnologie de [3-3,5] %. Rata redevenței pentru activele necorporale de marketing preexistente ale Amazon a fost estimată la [1-1,5] %, pe baza unei comparații între patru acorduri de licență între terți care nu au legătură cu Amazon. Plata de contribuție participativă în condiții de concurență deplină efectuată pentru informațiile privind clienții a fost estimată la [100-200] de milioane USD. |
| --- | --- |

(210)

În contextul stabilirii plăților de contribuție participativă corecte, Tribunalul Fiscal din SUA a observat că Amazon și IRS au fost de acord că poate fi aplicată metoda tranzacțiilor necontrolate comparabile (TNC) (222) și că acordul M.com, încheiat între Amazon și [A], este tranzacția care se apropie cel mai mult de acordarea de către Amazon în favoarea LuxSCS a unei licențe pentru proprietatea intelectuală preexistentă a Amazon. Cu toate acestea, Tribunalul Fiscal din SUA a recunoscut că, în temeiul acordului [A], Amazon a pus la dispoziția [A] o varietate de servicii auxiliare, pe care Amazon US nu le-a furnizat către LuxSCS. În plus, aceasta a observat că, în cadrul acordului, prețurile au fost stabilite într-o manieră globală, fără a atribui o remunerație specifică prestării fiecărui serviciu sau fiecărei proprietăți intelectuale în parte. Aceasta reprezenta un obstacol în calea utilizării unei rate a comisionului global al acordului [A] ca valoare de referință pentru rata redevenței în cazul proprietății intelectuale puse la dispoziția LuxSCS de către Amazon US. O revizuire economică detaliată a acordului [A] a fost disponibilă numai pentru modificarea din iulie 2006 a acestui acord. Ca urmare a caracterului incomplet al documentelor legate de acordul [A], celelalte 15 acorduri M.com, împreună cu analiza economică detaliată de bază a structurii taxelor, în cazul în care era disponibilă, au fost revizuite pentru a ajunge la o rată a redevenței de bază pentru tehnologie de [3-3,5] % din vânzări. De asemenea, s-a observat că [descriere a corelației dintre rata comisionului și volumul vânzărilor] (223), a fost aplicată o ajustare a volumului în sens descendent pentru a ajunge la o rată a redevenței pentru tehnologie de [3-3,5] %. Rata redevenței pentru activele necorporale de marketing preexistente ale Amazon a fost estimată la [1-1,5] %, pe baza unei comparații între patru acorduri de licență între terți care nu au legătură cu Amazon. Plata de contribuție participativă în condiții de concurență deplină efectuată pentru informațiile privind clienții a fost estimată la [100-200] de milioane USD.

222

223

| (211) | Pentru a înțelege mai bine funcțiile LuxSCS și ale filialelor sale în Europa cu privire la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, Comisia a solicitat informații furnizate în contextul procedurilor judiciare ale Tribunalului Fiscal din America în ceea ce privește plățile efectuate de LuxSCS în cadrul acordului de contribuție participativă și APC. Amazon a prezentat Comisiei toate informațiile utilizate și prezentate în cadru litigiului în fața Tribunalului Fiscal din SUA. |
| --- | --- |

(211)

Pentru a înțelege mai bine funcțiile LuxSCS și ale filialelor sale în Europa cu privire la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, Comisia a solicitat informații furnizate în contextul procedurilor judiciare ale Tribunalului Fiscal din America în ceea ce privește plățile efectuate de LuxSCS în cadrul acordului de contribuție participativă și APC. Amazon a prezentat Comisiei toate informațiile utilizate și prezentate în cadru litigiului în fața Tribunalului Fiscal din SUA.

2.3.4.5.   
  Plățile de contribuție participativă pentru alte drepturi de proprietate intelectuală dobândite de LuxSCS

Plățile de contribuție participativă pentru alte drepturi de proprietate intelectuală dobândite de LuxSCS

| (212) | Pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS a primit în mai multe rânduri drepturi de proprietate intelectuală de la societățile afiliate și de la terți, pe care, cu toate acestea, nu le-a dobândit niciodată din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

(212)

Pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS a primit în mai multe rânduri drepturi de proprietate intelectuală de la societățile afiliate și de la terți, pe care, cu toate acestea, nu le-a dobândit niciodată din proprie inițiativă.

| (213) | În unele cazuri, o societate care deține un drept de proprietate intelectuală sau un drept de proprietate intelectuală în sine a fost achiziționată de către Amazon.com, Inc., iar dreptul de proprietate intelectuală a fost transferat de către Amazon.com, Inc. către Amazon Technologies, Inc. Un astfel de drept de proprietate intelectuală intra sub incidența APC, care includea toate drepturile de proprietate intelectuală transferate sau atribuite societății ATI de către un terț (224), iar costurile pentru aceste achiziții ar fi incluse în grupul de costuri cu titlu de plăți de contribuție participativă (225). Prin urmare, o serie de plăți de contribuție participativă efectuate de LuxSCS pentru proprietatea intelectuală nu fac obiectul unui acord specific, ci sunt plăți efectuate în legătură cu APC. Exemplele includ plățile de contribuție participativă pentru [achiziționarea U și R] (226) și pentru [achiziționarea T]. |
| --- | --- |

(213)

În unele cazuri, o societate care deține un drept de proprietate intelectuală sau un drept de proprietate intelectuală în sine a fost achiziționată de către Amazon.com, Inc., iar dreptul de proprietate intelectuală a fost transferat de către Amazon.com, Inc. către Amazon Technologies, Inc. Un astfel de drept de proprietate intelectuală intra sub incidența APC, care includea toate drepturile de proprietate intelectuală transferate sau atribuite societății ATI de către un terț (224), iar costurile pentru aceste achiziții ar fi incluse în grupul de costuri cu titlu de plăți de contribuție participativă (225). Prin urmare, o serie de plăți de contribuție participativă efectuate de LuxSCS pentru proprietatea intelectuală nu fac obiectul unui acord specific, ci sunt plăți efectuate în legătură cu APC. Exemplele includ plățile de contribuție participativă pentru [achiziționarea U și R] (226) și pentru [achiziționarea T].

224

225

226

| (214) | În alte cazuri, societatea care deține dreptul de proprietate intelectuală a fost achiziționată de o altă entitate a Amazon și apoi transferată către ATI. Acesta a fost cazul atunci când LuxOpCo a achiziționat grupul [achiziția Q] care deținea proprietate intelectuală constând nu numai în drepturile asupra conținutului digital, ci și în tehnologie. Componenta Tehnologie a proprietății intelectuale a [achiziției Q] a fost vândută către ATI, fiind apoi transferată în cadrul APC sub formă de contribuție în schimbul unei plăți de contribuție participativă din partea LuxSCS. |
| --- | --- |

(214)

În alte cazuri, societatea care deține dreptul de proprietate intelectuală a fost achiziționată de o altă entitate a Amazon și apoi transferată către ATI. Acesta a fost cazul atunci când LuxOpCo a achiziționat grupul [achiziția Q] care deținea proprietate intelectuală constând nu numai în drepturile asupra conținutului digital, ci și în tehnologie. Componenta Tehnologie a proprietății intelectuale a [achiziției Q] a fost vândută către ATI, fiind apoi transferată în cadrul APC sub formă de contribuție în schimbul unei plăți de contribuție participativă din partea LuxSCS.

| (215) | Inițial, toate plățile de contribuție participativă au fost incluse în cheltuielile exercițiului financiar. În 2011, LuxSCS a început capitalizarea unor achiziții, fie prin înscrierea acestora ca active necorporale (de exemplu, [achiziția Q] (227), [achiziția T] (228) în 2011, [achiziția U] în 2012) (229) fie ca active imobilizate (de exemplu [achiziția V] (230) în 2013) (231). |
| --- | --- |

(215)

Inițial, toate plățile de contribuție participativă au fost incluse în cheltuielile exercițiului financiar. În 2011, LuxSCS a început capitalizarea unor achiziții, fie prin înscrierea acestora ca active necorporale (de exemplu, [achiziția Q] (227), [achiziția T] (228) în 2011, [achiziția U] în 2012) (229) fie ca active imobilizate (de exemplu [achiziția V] (230) în 2013) (231).

227

228

229

230

231

2.3.4.6.   
  Rezoluțiile scrise ale administratorului unic al LuxSCS și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS

Rezoluțiile scrise ale administratorului unic al LuxSCS și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS

| (216) | Amazon a confirmat faptul că angajații grupului Amazon implicați în dezvoltarea și menținerea activelor necorporale nu sunt angajați nici de LuxSCS, nici de orice altă entitate care face parte din LuxSCS (232). Pentru a înțelege mai bine activitățile întreprinse de LuxSCS, Comisia a solicitat societății Amazon să furnizeze rezoluțiile scrise ale conducerii LuxSCS, precum și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS. O sinteză a rezoluțiilor scrise ale administratorului unic al LuxSCS (și anume, Amazon Europe Holding, Inc.) și procesele-verbale ale reuniunilor generale între partenerii LuxSCS din perioada 2004-2013 este reprodusă în tabelul 14.

  Tabelul 14


  Procesele-verbale ale SCS în perioada 2004-2013 | Data | Tipul deciziei | Sinteză |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 07/06/2004 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de împuternicit) | Aprobarea tuturor măsurilor necesare în ceea ce privește etapele ulterioare constituirii; Ratificarea deschiderii contului bancar cu [banca]; Aprobarea încheierii un acord de stabilire a sediului cu [societatea de servicii]; Constituirea LuxOpCo. |
| | 14/01/2005 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Ratificarea a două acorduri de partajare a costurilor și a acordului de contribuție participativă; Adoptarea modificărilor statutului LuxSCS, în vederea soluționării problemelor legate de adoptarea anumitor drepturi specifice ale acțiunilor asupra dividendelor și altor distribuiri și adoptarea unor conturi de prime de emisiune specifice; Majorarea capitalului social al LuxSCS printr-un aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings Limited, o societate din Gibraltar („ACI”); Aprobarea desemnării [...] ca administrator suplimentar al LuxOpCo și a unei modificări a obiectului de activitate al LuxOpCo; Atribuirea unui act care urmează a fi primit de Amazon.com International Sales, Inc.; Acordarea unui împrumut către LuxOpCo. |
| | 17/01/2005 | Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Adoptarea noului statut în vederea soluționării problemei legate de adoptarea unor drepturi specifice ale acțiunilor asupra dividendelor și altor distribuiri; Majorarea capitalului social |
| | 07/06/2005 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Transfer al sediului social al LuxSCS. |
| | 22/06/2005 | Proces-verbal al reuniunii generale ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Renunțare la drepturile privind notificarea; Aprobarea conturilor anuale începând cu 31 decembrie 2004; Descărcarea de gestiune de către administratorul unic, Amazon Europe Holding, Inc., pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2004. |
| | 22/06/2005 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Lichidarea conturilor LuxSCS la 31 decembrie 2004 și rezoluția privind prezentarea acestor conturi acționarilor LuxSCS în vederea aprobării; Descărcarea de gestiune de către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2004. |
| | 06/02/2006 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu) | Adoptarea unei majorări a capitalului social al LuxSCS printr-un aport în natură a acțiunilor deținute de către Amazon.com, Inc. în cadrul Amazon.fr Holdings SAS, având o valoare de 1 017 240 USD în examinarea acțiunilor limitate ale LuxSCS; Aprobarea încheierii unui acord sau mai multor acorduri de transfer de acțiuni în vederea achiziționării în proporție de 100 % a acțiunilor Amazon.co.uk Ltd și Amazon.de GmbH deținute de Amazon.com, Inc. și în proporție de 95,8 % a acțiunilor Amazon.fr Holdings SAS deținute de Amazon.com, Inc., în schimbul unui bilet la ordin cu o valoare a principalului de 194 672 760,00 USD; Adoptarea unei majorări a capitalului social prin intermediul unui aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings având în vedere activele limitate ale LuxSCS. |
| | 06/02/2006 | Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Majorarea capitalului social al LuxSCS; Rezoluție în vederea acceptării subscrierii și efectuării plății către Amazon.com, Inc. a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Majorarea capitalului social al LuxSCS; Subscrierea și plata către ACI Holdings Limited a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Anularea a 900 de acțiuni limitate în cadrul LuxSCS; Noua structură a acționariatului LuxSCS. |
| | 07/02/2006 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu) | Aprobarea încheierii acordului de transfer de acțiuni în scopul de a vinde 100 % din acțiunile Amazon.de GmbH și 8 724 191 de acțiuni (reprezentând 93,1471 %) ale Amazon.co.uk Ltd., având în vedere un bilet la ordin care se ridică la 136 828 362 EUR; Propunerea de a contribui cu 6,8529 % din acțiunile Amazon.co.uk Ltd și 100 % din acțiunile Amazon.fr Holdings SAS în cadrul LuxOpCo; Acordarea unui împrumut către LuxOpCo. |
| | 18/04/2006 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu) | Rezoluția de a împărți în trei un bilet la ordin emis de LuxSCS la 6 februarie 2006 la valoarea principalului de 194 672 760 USD în beneficiul Amazon.com. Inc.; Majorarea capitalului social al LuxSCS printr-un aport în natură către LuxSCS de către ACI sub forma unui bilet de ordin UK și DE, luând în considerare emiterea de acțiuni limitate ale LuxSCS. |
| | 19/04/2006 | Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Majorarea capitalului social al LuxSCS; Rezoluție în vederea acceptării subscrierii și efectuării plății către Amazon.com, Inc. a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Noua structură a LuxSCS; Modificarea statutului. |
| | 28/04/2006 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Confirmarea demisiei [...] din funcția de director al LuxOpCo și a numirii [...] și [...] în calitate de directori ai LuxOpCo; Adoptarea unei majorări a capitalului social al [LuxSCS] prin intermediul unui aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings Limited, o societate din Gibraltar („ACIH”) având în vedere activele limitate ale LuxSCS; Aprobarea atribuirii anumitor drepturi de proprietate intelectuală ale Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr Holdings SAS;i Amazon.de GmbH; Aprobarea achiziționării activității de vânzare cu amănuntul în UE a Amazon.com Int'l Sales, Inc. și transferul ulterior al acesteia către LuxOpCo; Aprobarea acordurilor de licență privind proprietatea intelectuală cu LuxOpCo; Fuzionarea anumitor acționari limitați ai LuxSCS; Împrumut acordat LuxOpCo. |
| | 28/04/2006 | Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Majorarea capitalului social; rezoluție în vederea acceptării subscrierii și plății de către AIC Holdings Limited a tuturor celor 3 750 de acțiuni limitate; anularea a 1 993 de acțiuni; noua structură a acționariatului LuxSCS; modificarea statutului societății. |
| | 09/05/2006 | Proces-verbal al reuniunii generale a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Renunțarea la drepturile privind notificarea; modificarea statutului LuxSCS ca urmare a fuziunii Amazon.com Int'l Marketplace, Inc. în Amazon Int'l Sales. |
| | 27/06/2006 | Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Reducerea conturilor de prime de emisiune personale ale ACI Holdings limitate ulterior la evaluarea finală a aportului din 28 aprilie 2006. |
| | 22/05/2007 | Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de trezorier și de director) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2005 și rezoluția în vederea transmiterii conturilor anuale către unicul acționar al LuxSCS și acordării descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2005. |
| | 22/05/2007 | Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2005 și alocarea rezultatului; descărcarea de gestiune a administratorilor pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2005. |
| | 25/04/2008 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2006 și rezoluția privind transmiterea acestor conturi anuale către acționariiLuxSCS în vederea aprobării; Rezoluția de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2006. |
| | 25/04/2008 | Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2006 și alocarea rezultatului, precum și rezoluția de a transmite conturile anuale către acționarii LuxSCS; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2006. |
| | 18/06/2008 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2006 și modificarea și adoptarea politicilor sale privind delegarea de semnături; Aprobarea conturilor anuale ale Amazon Eurasia Holdings Sarl („AEH”) la 31 decembrie 2006 și modificarea și adoptarea politicilor sale privind delegarea de semnături; |
| | 23/03/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte) | Rezoluția de a aporta o sumă totală de 25 000 EUR către AEH având în vedere emiterea de noi acțiuni de către AEH. |
| | 25/06/2009 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2008 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la miercuri, 31 decembrie 2008. |
| | 25/06/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2009 și rezoluția privind transmiterea acestor conturi anuale către acționarii LuxSCS în vederea aprobării; propunerea de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2008; aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2008; aprobarea conturilor anuale ale AEH la 31 decembrie 2008; propunerea de majorare a capitalului social al AEH printr-un aport în numerar. |
| | 06/07/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2008 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2008. |
| | 31/08/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Convocarea unei reuniuni generale extraordinare a LuxSCS la 1 septembrie 2009 cu privire la: renunțarea la drepturile privind notificarea; Modificarea statutului LuxSCS în urma lichidării ACI Holdings Limited și transferul aferent de 3 750 de active limitate deținute în LuxSCS către societatea sa mamă Amazon.com Int'l Sales, Inc. |
| | 11/09/2009 | Proces-verbal al reuniunii generale a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator) | Renunțarea la drepturile privind notificarea; Modificarea statutului LuxSCS în urma lichidării ACI Holdings Limited și transferul aferent de 3 750 de active limitate deținute în LuxSCS către societatea sa mamă Amazon.com Int'l Sales, Inc. |
| | 07/12/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Rezoluție de majorare a capitalului social al AEH printr-un aport în numerar. |
| | 22/12/2009 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier) | Aprobarea distribuirii dividendelor intermediare ale LuxSCS. |
| | 22/12/2009 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Distribuirea dividendelor intermediare către acționarii LuxSCS. |
| | 30/04/2010 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2009; aprobarea conturilor anuale ale AEH la 31 decembrie 2009; |
| | 28/05/2010 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2009 și rezoluția de transmitere a acestora către unicul acționarii LuxSCS și de acordare a descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2009; Confirmarea modificării sediului social al administratorului unic și al acționarilor LuxSCS. |
| | 14/06/2010 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2009 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2009. |
| | 05/07/2010 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Ratificarea avansurilor în numerar ale acționarului realizate de LuxSCS pentru AEH; Aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe. |
| | 13/12/2010 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Ratificarea avansurilor în numerar ale acționarului realizate de LuxSCS pentru AEH; Propunere de majorare a capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe. Împuterniciri acordate [...], [...] și [...] pentru a acționa în numele LuxSCS în acest sens. |
| | 07/04/2011 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte) | Aprobarea alocării sumei echivalente în EUR de 41 de milioane GBP într-o rezervă specială a LuxSCS, pe lângă aportul Amazon.com Int'l Sales, Inc. de 3 115 acțiuni pe care le deține în cadrul Video Island Entertainment Ltd. |
| | 07/04/2011 | Rezoluție scrisă de acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Rezoluție prin care se recomandă acționarilor LuxSCS alocarea sumei echivalente în EUR de 41 de milioane GBP într-o rezervă specială a LuxSCS, pe lângă aportul Amazon.com Int'l Sales, Inc. de 3 115 acțiuni pe care le deține în cadrul Video Island Entertainment Ltd.; aprobarea aportului LuxSCS la filiala sa deținută integral, LuxOpCo, de 3 115 acțiuni deținute în cadrul Video Island Entertainment Limited. |
| | 23/05/2011 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2010 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2010. |
| | 23/05/2011 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2010 și rezoluția de transmitere a acestor conturi anuale către acționarii LuxSCS în vederea aprobării; propunerea de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2010. |
| | 01/07/2011 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de LuxSCS pentru AEH; aprobarea, în calitate de acționar unic, a majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe. |
| | 25/01/2012 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Confirmarea demisiei dlui [...] din funcția de administrator al LuxOpCo și aprobarea de către AEH a acordării descărcării de gestiune; confirmarea numirii dlui [...] în funcția de nou administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea modificării politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de unicul acționar al LuxSCS; aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe; ratificarea încheierii acordului modificat și reformulat privind facilitatea de credit de către LuxSCS; ratificarea încheierii de către LuxSCS a acordului de atribuire a PI la 28 martie 2011 cu [achiziționarea Q]. |
| | 23/04/2012 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2011 și acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2011; aprobarea, în calitate de acționar al LuxOpCo, a conturilor anuale la 31 decembrie 2011; aprobarea, în calitate de acționar al AEH, a conturilor anuale la 31 decembrie 2011. |
| | 27/04/2012 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2011 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2011. |
| | 27/08/2012 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte) | Aprobarea demisiei dlui [...] din funcția de administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea numirii dlui [...] și dlui [...] în funcția de noi administratori ai LuxOpCo și, respectiv, AEH și modificarea politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de LuxSCS pentru AEH; aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură. |
| | 12/12/2012 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS (reprezentat de [...] în temeiul unei delegări a competenței) | ratificarea numirii dlui [...] în funcția de nou administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea modificării politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; aprobarea demisiei dlui [...] din funcția de director de LuxOpCo și AEH. |
| | 02/04/2013 | Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS (reprezentat de [...] în temeiul unei delegări a competenței) | Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2012 și acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS; aprobarea, în calitate de acționar al AEH, a conturilor anuale la 31 decembrie 2012; aprobarea, în calitate de acționar al LuxOpCo, a conturilor anuale la 31 decembrie 2012; ratificarea încheierii de către LuxSCS a unui acord de achiziție de active pentru achiziționarea anumitor active de la [achiziția W1] și [achiziția W2]; aprobarea adoptării de către LuxSCS a unei modificări aduse unui acord de alocare de PI încheiat cu Elkotob.com LLC. |
| | 08/04/2013 | Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS (reprezentați de [...] în virtutea unei delegări de competențe, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte și trezorier) | Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2012 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2012. |

(216)

Amazon a confirmat faptul că angajații grupului Amazon implicați în dezvoltarea și menținerea activelor necorporale nu sunt angajați nici de LuxSCS, nici de orice altă entitate care face parte din LuxSCS (232). Pentru a înțelege mai bine activitățile întreprinse de LuxSCS, Comisia a solicitat societății Amazon să furnizeze rezoluțiile scrise ale conducerii LuxSCS, precum și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS. O sinteză a rezoluțiilor scrise ale administratorului unic al LuxSCS (și anume, Amazon Europe Holding, Inc.) și procesele-verbale ale reuniunilor generale între partenerii LuxSCS din perioada 2004-2013 este reprodusă în tabelul 14.

232

Tabelul 14

Tabelul 14

Procesele-verbale ale SCS în perioada 2004-2013

Procesele-verbale ale SCS în perioada 2004-2013

Data

Tipul deciziei

Sinteză

07/06/2004

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de împuternicit)

Aprobarea tuturor măsurilor necesare în ceea ce privește etapele ulterioare constituirii; Ratificarea deschiderii contului bancar cu [banca]; Aprobarea încheierii un acord de stabilire a sediului cu [societatea de servicii]; Constituirea LuxOpCo.

14/01/2005

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Ratificarea a două acorduri de partajare a costurilor și a acordului de contribuție participativă; Adoptarea modificărilor statutului LuxSCS, în vederea soluționării problemelor legate de adoptarea anumitor drepturi specifice ale acțiunilor asupra dividendelor și altor distribuiri și adoptarea unor conturi de prime de emisiune specifice; Majorarea capitalului social al LuxSCS printr-un aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings Limited, o societate din Gibraltar („ACI”); Aprobarea desemnării [...] ca administrator suplimentar al LuxOpCo și a unei modificări a obiectului de activitate al LuxOpCo; Atribuirea unui act care urmează a fi primit de Amazon.com International Sales, Inc.; Acordarea unui împrumut către LuxOpCo.

17/01/2005

Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Adoptarea noului statut în vederea soluționării problemei legate de adoptarea unor drepturi specifice ale acțiunilor asupra dividendelor și altor distribuiri; Majorarea capitalului social

07/06/2005

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Transfer al sediului social al LuxSCS.

22/06/2005

Proces-verbal al reuniunii generale ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Renunțare la drepturile privind notificarea; Aprobarea conturilor anuale începând cu 31 decembrie 2004; Descărcarea de gestiune de către administratorul unic, Amazon Europe Holding, Inc., pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2004.

22/06/2005

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Lichidarea conturilor LuxSCS la 31 decembrie 2004 și rezoluția privind prezentarea acestor conturi acționarilor LuxSCS în vederea aprobării; Descărcarea de gestiune de către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2004.

06/02/2006

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu)

Adoptarea unei majorări a capitalului social al LuxSCS printr-un aport în natură a acțiunilor deținute de către Amazon.com, Inc. în cadrul Amazon.fr Holdings SAS, având o valoare de 1 017 240 USD în examinarea acțiunilor limitate ale LuxSCS; Aprobarea încheierii unui acord sau mai multor acorduri de transfer de acțiuni în vederea achiziționării în proporție de 100 % a acțiunilor Amazon.co.uk Ltd și Amazon.de GmbH deținute de Amazon.com, Inc. și în proporție de 95,8 % a acțiunilor Amazon.fr Holdings SAS deținute de Amazon.com, Inc., în schimbul unui bilet la ordin cu o valoare a principalului de 194 672 760,00 USD; Adoptarea unei majorări a capitalului social prin intermediul unui aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings având în vedere activele limitate ale LuxSCS.

06/02/2006

Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Majorarea capitalului social al LuxSCS; Rezoluție în vederea acceptării subscrierii și efectuării plății către Amazon.com, Inc. a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Majorarea capitalului social al LuxSCS; Subscrierea și plata către ACI Holdings Limited a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Anularea a 900 de acțiuni limitate în cadrul LuxSCS; Noua structură a acționariatului LuxSCS.

07/02/2006

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu)

Aprobarea încheierii acordului de transfer de acțiuni în scopul de a vinde 100 % din acțiunile Amazon.de GmbH și 8 724 191 de acțiuni (reprezentând 93,1471 %) ale Amazon.co.uk Ltd., având în vedere un bilet la ordin care se ridică la 136 828 362 EUR; Propunerea de a contribui cu 6,8529 % din acțiunile Amazon.co.uk Ltd și 100 % din acțiunile Amazon.fr Holdings SAS în cadrul LuxOpCo; Acordarea unui împrumut către LuxOpCo.

18/04/2006

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în nume propriu)

Rezoluția de a împărți în trei un bilet la ordin emis de LuxSCS la 6 februarie 2006 la valoarea principalului de 194 672 760 USD în beneficiul Amazon.com. Inc.; Majorarea capitalului social al LuxSCS printr-un aport în natură către LuxSCS de către ACI sub forma unui bilet de ordin UK și DE, luând în considerare emiterea de acțiuni limitate ale LuxSCS.

19/04/2006

Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Majorarea capitalului social al LuxSCS; Rezoluție în vederea acceptării subscrierii și efectuării plății către Amazon.com, Inc. a noilor acțiuni limitate sub formă de aport în natură; Noua structură a LuxSCS; Modificarea statutului.

28/04/2006

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Confirmarea demisiei [...] din funcția de director al LuxOpCo și a numirii [...] și [...] în calitate de directori ai LuxOpCo; Adoptarea unei majorări a capitalului social al [LuxSCS] prin intermediul unui aport al tuturor activelor și pasivelor care urmează să fie realizată de ACI Holdings Limited, o societate din Gibraltar („ACIH”) având în vedere activele limitate ale LuxSCS; Aprobarea atribuirii anumitor drepturi de proprietate intelectuală ale Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr Holdings SAS;i Amazon.de GmbH; Aprobarea achiziționării activității de vânzare cu amănuntul în UE a Amazon.com Int'l Sales, Inc. și transferul ulterior al acesteia către LuxOpCo; Aprobarea acordurilor de licență privind proprietatea intelectuală cu LuxOpCo; Fuzionarea anumitor acționari limitați ai LuxSCS; Împrumut acordat LuxOpCo.

28/04/2006

Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Majorarea capitalului social; rezoluție în vederea acceptării subscrierii și plății de către AIC Holdings Limited a tuturor celor 3 750 de acțiuni limitate; anularea a 1 993 de acțiuni; noua structură a acționariatului LuxSCS; modificarea statutului societății.

09/05/2006

Proces-verbal al reuniunii generale a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Renunțarea la drepturile privind notificarea; modificarea statutului LuxSCS ca urmare a fuziunii Amazon.com Int'l Marketplace, Inc. în Amazon Int'l Sales.

27/06/2006

Proces-verbal al reuniunii generale extraordinare a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Reducerea conturilor de prime de emisiune personale ale ACI Holdings limitate ulterior la evaluarea finală a aportului din 28 aprilie 2006.

22/05/2007

Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de trezorier și de director)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2005 și rezoluția în vederea transmiterii conturilor anuale către unicul acționar al LuxSCS și acordării descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2005.

22/05/2007

Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2005 și alocarea rezultatului; descărcarea de gestiune a administratorilor pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2005.

25/04/2008

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2006 și rezoluția privind transmiterea acestor conturi anuale către acționariiLuxSCS în vederea aprobării; Rezoluția de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2006.

25/04/2008

Rezoluția scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2006 și alocarea rezultatului, precum și rezoluția de a transmite conturile anuale către acționarii LuxSCS; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2006.

18/06/2008

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2006 și modificarea și adoptarea politicilor sale privind delegarea de semnături; Aprobarea conturilor anuale ale Amazon Eurasia Holdings Sarl („AEH”) la 31 decembrie 2006 și modificarea și adoptarea politicilor sale privind delegarea de semnături;

23/03/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte)

Rezoluția de a aporta o sumă totală de 25 000 EUR către AEH având în vedere emiterea de noi acțiuni de către AEH.

25/06/2009

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de vicepreședinte [...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2008 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la miercuri, 31 decembrie 2008.

25/06/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2009 și rezoluția privind transmiterea acestor conturi anuale către acționarii LuxSCS în vederea aprobării; propunerea de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2008; aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2008; aprobarea conturilor anuale ale AEH la 31 decembrie 2008; propunerea de majorare a capitalului social al AEH printr-un aport în numerar.

06/07/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier și director)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2008 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune către administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2008.

31/08/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Convocarea unei reuniuni generale extraordinare a LuxSCS la 1 septembrie 2009 cu privire la: renunțarea la drepturile privind notificarea; Modificarea statutului LuxSCS în urma lichidării ACI Holdings Limited și transferul aferent de 3 750 de active limitate deținute în LuxSCS către societatea sa mamă Amazon.com Int'l Sales, Inc.

11/09/2009

Proces-verbal al reuniunii generale a LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de secretar, [...] în calitate de observator)

Renunțarea la drepturile privind notificarea; Modificarea statutului LuxSCS în urma lichidării ACI Holdings Limited și transferul aferent de 3 750 de active limitate deținute în LuxSCS către societatea sa mamă Amazon.com Int'l Sales, Inc.

07/12/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Rezoluție de majorare a capitalului social al AEH printr-un aport în numerar.

22/12/2009

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier)

Aprobarea distribuirii dividendelor intermediare ale LuxSCS.

22/12/2009

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Distribuirea dividendelor intermediare către acționarii LuxSCS.

30/04/2010

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Aprobarea conturilor anuale ale LuxOpCo la 31 decembrie 2009; aprobarea conturilor anuale ale AEH la 31 decembrie 2009;

28/05/2010

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2009 și rezoluția de transmitere a acestora către unicul acționarii LuxSCS și de acordare a descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2009; Confirmarea modificării sediului social al administratorului unic și al acționarilor LuxSCS.

14/06/2010

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2009 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2009.

05/07/2010

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Ratificarea avansurilor în numerar ale acționarului realizate de LuxSCS pentru AEH; Aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe.

13/12/2010

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Ratificarea avansurilor în numerar ale acționarului realizate de LuxSCS pentru AEH; Propunere de majorare a capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe. Împuterniciri acordate [...], [...] și [...] pentru a acționa în numele LuxSCS în acest sens.

07/04/2011

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte)

Aprobarea alocării sumei echivalente în EUR de 41 de milioane GBP într-o rezervă specială a LuxSCS, pe lângă aportul Amazon.com Int'l Sales, Inc. de 3 115 acțiuni pe care le deține în cadrul Video Island Entertainment Ltd.

07/04/2011

Rezoluție scrisă de acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Rezoluție prin care se recomandă acționarilor LuxSCS alocarea sumei echivalente în EUR de 41 de milioane GBP într-o rezervă specială a LuxSCS, pe lângă aportul Amazon.com Int'l Sales, Inc. de 3 115 acțiuni pe care le deține în cadrul Video Island Entertainment Ltd.; aprobarea aportului LuxSCS la filiala sa deținută integral, LuxOpCo, de 3 115 acțiuni deținute în cadrul Video Island Entertainment Limited.

23/05/2011

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2010 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2010.

23/05/2011

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2010 și rezoluția de transmitere a acestor conturi anuale către acționarii LuxSCS în vederea aprobării; propunerea de a acorda descărcarea de gestiune către administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2010.

01/07/2011

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de LuxSCS pentru AEH; aprobarea, în calitate de acționar unic, a majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe.

25/01/2012

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Confirmarea demisiei dlui [...] din funcția de administrator al LuxOpCo și aprobarea de către AEH a acordării descărcării de gestiune; confirmarea numirii dlui [...] în funcția de nou administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea modificării politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de unicul acționar al LuxSCS; aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură al unei creanțe; ratificarea încheierii acordului modificat și reformulat privind facilitatea de credit de către LuxSCS; ratificarea încheierii de către LuxSCS a acordului de atribuire a PI la 28 martie 2011 cu [achiziționarea Q].

23/04/2012

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2011 și acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2011; aprobarea, în calitate de acționar al LuxOpCo, a conturilor anuale la 31 decembrie 2011; aprobarea, în calitate de acționar al AEH, a conturilor anuale la 31 decembrie 2011.

27/04/2012

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS ([...] în calitate de președinte, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte, trezorier)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2011 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2011.

27/08/2012

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS ([...] în calitate de președinte)

Aprobarea demisiei dlui [...] din funcția de administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea numirii dlui [...] și dlui [...] în funcția de noi administratori ai LuxOpCo și, respectiv, AEH și modificarea politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; ratificarea avansului în numerar al acționarului realizată de LuxSCS pentru AEH; aprobarea majorării capitalului social al AEH prin intermediul unui aport în natură.

12/12/2012

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS (reprezentat de [...] în temeiul unei delegări a competenței)

ratificarea numirii dlui [...] în funcția de nou administrator al LuxOpCo și AEH; aprobarea modificării politicii de delegare a semnăturilor a LuxOpCo și AEH; aprobarea demisiei dlui [...] din funcția de director de LuxOpCo și AEH.

02/04/2013

Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS (reprezentat de [...] în temeiul unei delegări a competenței)

Lichidarea conturilor anuale ale LuxSCS la 31 decembrie 2012 și acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic al LuxSCS; aprobarea, în calitate de acționar al AEH, a conturilor anuale la 31 decembrie 2012; aprobarea, în calitate de acționar al LuxOpCo, a conturilor anuale la 31 decembrie 2012; ratificarea încheierii de către LuxSCS a unui acord de achiziție de active pentru achiziționarea anumitor active de la [achiziția W1] și [achiziția W2]; aprobarea adoptării de către LuxSCS a unei modificări aduse unui acord de alocare de PI încheiat cu Elkotob.com LLC.

08/04/2013

Rezoluție scrisă a acționarilor LuxSCS (reprezentați de [...] în virtutea unei delegări de competențe, [...] în calitate de vicepreședinte, [...] în calitate de vicepreședinte și trezorier)

Aprobarea conturilor anuale la 31 decembrie 2012 și alocarea rezultatului; acordarea descărcării de gestiune pentru administratorul unic pentru exercițiul financiar care se încheie la 31 decembrie 2012.

| (217) | Astfel cum se ilustrează în tabelul 14, rezoluțiile scrise ale administratorului unic și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS de la constituirea sa în 2004 și până în 2013 indică faptul că administratorul unic și partenerii LuxSCS au abordat, în principal, numai teme legate de monitorizarea investițiilor lor în calitate de parteneri în cadrul LuxSCS, cum ar fi modificările capitalului, aporturile de capital, acordarea de împrumuturi în favoarea societăților afiliate și alte decizii financiare legate de LuxSCS și filialele sale. Deciziile reflectate în rezoluțiile scrise și procesele-verbale au vizat, de asemenea, numirile în funcție ale administratorilor filialelor, descărcarea de gestiune care le-a fost acordată și demisiile acestora, modificările statutului societății și aprobarea conturilor. |
| --- | --- |

(217)

Astfel cum se ilustrează în tabelul 14, rezoluțiile scrise ale administratorului unic și procesele-verbale ale reuniunilor generale ale LuxSCS de la constituirea sa în 2004 și până în 2013 indică faptul că administratorul unic și partenerii LuxSCS au abordat, în principal, numai teme legate de monitorizarea investițiilor lor în calitate de parteneri în cadrul LuxSCS, cum ar fi modificările capitalului, aporturile de capital, acordarea de împrumuturi în favoarea societăților afiliate și alte decizii financiare legate de LuxSCS și filialele sale. Deciziile reflectate în rezoluțiile scrise și procesele-verbale au vizat, de asemenea, numirile în funcție ale administratorilor filialelor, descărcarea de gestiune care le-a fost acordată și demisiile acestora, modificările statutului societății și aprobarea conturilor.

| (218) | Dintre cele 46 de rezoluții scrise și procese-verbale rezumate în tabelul 14, numai următoarele patru vizează activele necorporale.






  — | La 14 ianuarie 2005, administratorul unic al LuxSCS a aprobat și a ratificat încheierea de către LuxSCS a unui acord de contribuție participativă și a două acorduri de partajare a costurilor (inclusiv APC) în perioada decembrie 2004-ianuarie 2005. |
| --- | --- | --- |

(218)

Dintre cele 46 de rezoluții scrise și procese-verbale rezumate în tabelul 14, numai următoarele patru vizează activele necorporale.

—

La 14 ianuarie 2005, administratorul unic al LuxSCS a aprobat și a ratificat încheierea de către LuxSCS a unui acord de contribuție participativă și a două acorduri de partajare a costurilor (inclusiv APC) în perioada decembrie 2004-ianuarie 2005.

| — | La 28 aprilie 2006, în cadrul unei reorganizări a activităților de vânzare cu amănuntul în Europa, administratorul unic al LuxSCS a aprobat atribuirea conținutului editorial, a mărcilor comerciale și a numelor de domenii de la Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holding SAS și Amazon.de GmbH către LuxSCS, precum și încheierea unui acord de licență cu LuxOpCo. Administratorul unic a fost autorizat, de asemenea, să execute aceste acorduri. |
| --- | --- |

—

La 28 aprilie 2006, în cadrul unei reorganizări a activităților de vânzare cu amănuntul în Europa, administratorul unic al LuxSCS a aprobat atribuirea conținutului editorial, a mărcilor comerciale și a numelor de domenii de la Amazon.co.uk Ltd, Amazon.fr Holding SAS și Amazon.de GmbH către LuxSCS, precum și încheierea unui acord de licență cu LuxOpCo. Administratorul unic a fost autorizat, de asemenea, să execute aceste acorduri.

| — | La 25 ianuarie 2012, administratorul unic al LuxSCS a aprobat și a ratificat acordul de atribuire a proprietății intelectuale încheiat între LuxSCS și [achiziția Q] și intrat în vigoare începând cu 29 martie 2011. Administratorul unic a fost autorizat, de asemenea, să execute aceste acorduri de atribuire a proprietății intelectuale. |
| --- | --- |

—

La 25 ianuarie 2012, administratorul unic al LuxSCS a aprobat și a ratificat acordul de atribuire a proprietății intelectuale încheiat între LuxSCS și [achiziția Q] și intrat în vigoare începând cu 29 martie 2011. Administratorul unic a fost autorizat, de asemenea, să execute aceste acorduri de atribuire a proprietății intelectuale.

| — | La 2 aprilie 2013, s-a raportat că LuxSCS și ATI au încheiat un acord de achiziție de active la 1 martie 2013 pentru a dobândi anumite active de la un terț, cuprinzând toate codurile software și toate drepturile de proprietate intelectuală aferente acestora. Administratorul unic al LuxSCS a ratificat acordul de achiziționare de active și acordul de licență cu LuxOpCo. |
| --- | --- |

—

La 2 aprilie 2013, s-a raportat că LuxSCS și ATI au încheiat un acord de achiziție de active la 1 martie 2013 pentru a dobândi anumite active de la un terț, cuprinzând toate codurile software și toate drepturile de proprietate intelectuală aferente acestora. Administratorul unic al LuxSCS a ratificat acordul de achiziționare de active și acordul de licență cu LuxOpCo.

2.3.5.   INFORMAȚII REFERITOARE LA ACORDURILE DE LICENȚĂ PRIVIND PROPRIETATEA INTELECTUALĂ ÎNCHEIATE ÎNTRE ENTITĂȚILE GRUPULUI AMAZON ȘI ENTITĂȚILE INDEPENDENTE

2.3.5.1.   
  Acordurile M.com

Acordurile M.com

| (219) | Pe lângă acordurile M.com enumerate în considerentul 142, Amazon a încheiat unsprezece acorduri M.com suplimentare între 2004 și 2006 cu Bombay Company, DVF, Bebe, Marks & Spencer, Sears Canada, Hobby Hub, Benefit Cosmetic, Timex.com, Mothercare UK și Devanlay US (233). |
| --- | --- |

(219)

Pe lângă acordurile M.com enumerate în considerentul 142, Amazon a încheiat unsprezece acorduri M.com suplimentare între 2004 și 2006 cu Bombay Company, DVF, Bebe, Marks & Spencer, Sears Canada, Hobby Hub, Benefit Cosmetic, Timex.com, Mothercare UK și Devanlay US (233).

233

| (220) | Amazon a explicat că partenerii M.com nu au primit acces la tehnologia Amazon ca atare. Amazon a utilizat mai degrabă tehnologia sa pentru a furniza servicii informatice și servicii de comerț electronic către parteneri (234). Astfel cum a explicat Amazon, în temeiul acordurilor M.com „Amazon a convenit să furnizeze tehnologii utilizate în comerțul electronic pentru a permite terților să își exploateze propriile site-uri web dedicate comercializării cu amănuntul. Clienții M.com, cum ar fi [A], au primit doar componenta Tehnologie și nu au utilizat sau nu au primit drepturi asupra mărcii comerciale, numelor de marcă, informațiilor privind clienții aparținând Amazon sau oricăror altor bunuri necorporale ale Amazon” (235). Amazon a explicat în continuare că, în loc să stabilească un preț în mod individual pentru fiecare element al ofertei sale, aceasta a avut o abordare globală în ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru acordurile M.com (236). Acordurile M.com ulterioare soluției fiscale anticipate contestate conțin dispoziții care precizează că fiecare parte obține numai o licență neexclusivă limitată asupra proprietății intelectuale a partenerului său și numai în scopul executării acordului. |
| --- | --- |

(220)

Amazon a explicat că partenerii M.com nu au primit acces la tehnologia Amazon ca atare. Amazon a utilizat mai degrabă tehnologia sa pentru a furniza servicii informatice și servicii de comerț electronic către parteneri (234). Astfel cum a explicat Amazon, în temeiul acordurilor M.com „Amazon a convenit să furnizeze tehnologii utilizate în comerțul electronic pentru a permite terților să își exploateze propriile site-uri web dedicate comercializării cu amănuntul. Clienții M.com, cum ar fi [A], au primit doar componenta Tehnologie și nu au utilizat sau nu au primit drepturi asupra mărcii comerciale, numelor de marcă, informațiilor privind clienții aparținând Amazon sau oricăror altor bunuri necorporale ale Amazon” (235). Amazon a explicat în continuare că, în loc să stabilească un preț în mod individual pentru fiecare element al ofertei sale, aceasta a avut o abordare globală în ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru acordurile M.com (236). Acordurile M.com ulterioare soluției fiscale anticipate contestate conțin dispoziții care precizează că fiecare parte obține numai o licență neexclusivă limitată asupra proprietății intelectuale a partenerului său și numai în scopul executării acordului.

234

235

236

| (221) | Amazon a subliniat că există diferențe importante între acordurile M.com și acordul de licență între LuxSCS și LuxOpCo, întrucât „în temeiul acordului dintre LuxOpCo și LuxSCS, LuxOpCo a primit acces deplin la datele clienților, referitoare la milioane de clienți. Niciun astfel de acces la date nu este inclus în alte acorduri M.com. În al doilea rând, acordul dintre LuxSCS și LuxOpCo include mărci comerciale și domenii, care nu sunt incluse în celelalte acorduri M.com.” (237) Amazon a explicat că aceasta nu acordă niciodată terților licențe pentru datele privind clienții (238). |
| --- | --- |

(221)

Amazon a subliniat că există diferențe importante între acordurile M.com și acordul de licență între LuxSCS și LuxOpCo, întrucât „în temeiul acordului dintre LuxOpCo și LuxSCS, LuxOpCo a primit acces deplin la datele clienților, referitoare la milioane de clienți. Niciun astfel de acces la date nu este inclus în alte acorduri M.com. În al doilea rând, acordul dintre LuxSCS și LuxOpCo include mărci comerciale și domenii, care nu sunt incluse în celelalte acorduri M.com.” (237) Amazon a explicat că aceasta nu acordă niciodată terților licențe pentru datele privind clienții (238).

237

238

| (222) | Acordul M.com menționat în raportul privind PT este descris mai în detaliu în considerentele 223-229. |
| --- | --- |

(222)

Acordul M.com menționat în raportul privind PT este descris mai în detaliu în considerentele 223-229.

| (223) | În temeiul acordului [A], Amazon a fost de acord să creeze, să dezvolte, să găzduiască și să mențină un nou site web [A] și un nou magazin [A] pe site-urile web ale Amazon, care urmau să înlocuiască site-ul web existent de comerț electronic al [A]. [A] a stabilit prețul produselor oferite spre vânzare atât pe site-ul web al [A], cât și în magazinul [A], acționând în calitate de vânzător oficial (239). Amazon a fost responsabilă de expedierea și manipularea coletelor către clienții finali și de furnizarea de servicii destinate clienților. [A] și Amazon nu au modificat niciun titlu de proprietate sau drept de proprietate intelectuală, cu excepția cazului în care s-a menționat în mod expres în acord. Drepturile de utilizare a proprietății intelectuale a Amazon, astfel cum se consideră în mod rezonabil necesar pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor contractuale ale părților, au făcut obiectul unei licențe acordate de Amazon în favoarea [A] în mod neexclusiv, limitat și netransferabil (240). Licențe similare pentru exploatarea proprietății intelectuale deținute de [A] au fost acordate de [A] către Amazon (241). La data lansării, informațiile privind clienții obținute prin intermediul ambelor magazine online au fost deținute în coproprietate de către părți. Datele colectate de către părți înainte de data lansării rămân proprietatea exclusivă a părții respective (242). |
| --- | --- |

(223)

În temeiul acordului [A], Amazon a fost de acord să creeze, să dezvolte, să găzduiască și să mențină un nou site web [A] și un nou magazin [A] pe site-urile web ale Amazon, care urmau să înlocuiască site-ul web existent de comerț electronic al [A]. [A] a stabilit prețul produselor oferite spre vânzare atât pe site-ul web al [A], cât și în magazinul [A], acționând în calitate de vânzător oficial (239). Amazon a fost responsabilă de expedierea și manipularea coletelor către clienții finali și de furnizarea de servicii destinate clienților. [A] și Amazon nu au modificat niciun titlu de proprietate sau drept de proprietate intelectuală, cu excepția cazului în care s-a menționat în mod expres în acord. Drepturile de utilizare a proprietății intelectuale a Amazon, astfel cum se consideră în mod rezonabil necesar pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor contractuale ale părților, au făcut obiectul unei licențe acordate de Amazon în favoarea [A] în mod neexclusiv, limitat și netransferabil (240). Licențe similare pentru exploatarea proprietății intelectuale deținute de [A] au fost acordate de [A] către Amazon (241). La data lansării, informațiile privind clienții obținute prin intermediul ambelor magazine online au fost deținute în coproprietate de către părți. Datele colectate de către părți înainte de data lansării rămân proprietatea exclusivă a părții respective (242).

239

240

241

242

| (224) | În conformitate cu structura de remunerație stabilită, [A] trebuia să plătească o taxă de constituire (15 milioane USD) și taxe de bază (variind între 7 milioane USD și 35 de milioane USD în perioada 2001-2006). În plus, [A] trebuia să plătească taxe variabile pentru fiecare unitate menționată în tabelul 15 și taxe suplimentare menționate ca fiind costuri auxiliare (variind între 0,05 USD și 13,75 USD pe unitate vândută) în ceea ce privește împachetarea și caracterul supradimensionat al mărfurilor vândute. În cele din urmă, [A] a trebuit să plătească Amazon un comision echivalent unui procent din vânzările menționate în tabelul 16.

  Tabelul 15


  Costuri variabile plătite de [A]
   (243)












  (USD) |
| --- | --- |
| Costuri unitare variabile (USD/unități) | Anul 1 | Anul 2 | Anul 3 | Anul 4 | Anul 5 | Anul 6 |
| Triabile | 2,36 | 2,36 | 2,10 | 1,87 | 1,78 | 1,78 |
| Transferabile | 3,83 | 3,83 | 3,57 | 3,27 | 3,13 | 3,13 |
| Non-triabile sau non-transferabile | 4,83 | 4,83 | 4,81 | 4,48 | 4,28 | 4,28 |
| Unități de tip dropshipping | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |
| [...] Unități de tip dropshipping cu
  card cadou | 0,75 | Card cadou gratuit |
| Returnarea produselor pentru clienți | La fel ca în cazul costurilor unitare variabile pentru fiecare astfel de [...] produs returnat către Amazon sau filialele sale |
| Returnarea produselor pentru comercianți | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 |

(224)

În conformitate cu structura de remunerație stabilită, [A] trebuia să plătească o taxă de constituire (15 milioane USD) și taxe de bază (variind între 7 milioane USD și 35 de milioane USD în perioada 2001-2006). În plus, [A] trebuia să plătească taxe variabile pentru fiecare unitate menționată în tabelul 15 și taxe suplimentare menționate ca fiind costuri auxiliare (variind între 0,05 USD și 13,75 USD pe unitate vândută) în ceea ce privește împachetarea și caracterul supradimensionat al mărfurilor vândute. În cele din urmă, [A] a trebuit să plătească Amazon un comision echivalent unui procent din vânzările menționate în tabelul 16.

Tabelul 15

Tabelul 15

Costuri variabile plătite de [A]
   (243)

Costuri variabile plătite de [A]

243

(USD)

Costuri unitare variabile (USD/unități)

Anul 1

Anul 2

Anul 3

Anul 4

Anul 5

Anul 6

Triabile

2,36

2,36

2,10

1,87

1,78

1,78

Transferabile

3,83

3,83

3,57

3,27

3,13

3,13

Non-triabile sau non-transferabile

4,83

4,83

4,81

4,48

4,28

4,28

Unități de tip dropshipping

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

0,75

[...] Unități de tip dropshipping cu

card cadou

0,75

Card cadou gratuit

Returnarea produselor pentru clienți

La fel ca în cazul costurilor unitare variabile pentru fiecare astfel de [...] produs returnat către Amazon sau filialele sale

Returnarea produselor pentru comercianți

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

1,00

Tabelul 16

Tabelul 16

Comisioane din vânzări plătite de [A]

Comisioane din vânzări plătite de [A]

| (%) |
| --- |
| | Anul 1 | Anul 2 | Anul 3 | Anul 4 | Anul 5 | Anul 6 |
| Comision din vânzările de produse (altele decât produsele [...] incluse în catalog) | 5,0 | 5,0 | 4,5 | 4,0 | 4,0 | 4,0 % |
| Comision suplimentar din vânzările de produse textile | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |
| Comisionul din vânzările de produse (produse [...] incluse în catalog) | 2,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 |

(%)

Anul 1

Anul 2

Anul 3

Anul 4

Anul 5

Anul 6

Comision din vânzările de produse (altele decât produsele [...] incluse în catalog)

5,0

5,0

4,5

4,0

4,0

4,0 %

Comision suplimentar din vânzările de produse textile

2,5

2,5

3,0

3,5

3,5

3,5

Comisionul din vânzările de produse (produse [...] incluse în catalog)

2,0

2,5

2,5

2,5

3,0

3,0

| (225) | La rândul său, Amazon trebuia să plătească [A] o taxă de recomandare pentru produsele Amazon puse spre vânzare pe site-ul web al [A]. Această taxă a reprezentat 5 % din vânzări în 2001 și 2002, 4,5 % din vânzări în 2003 și 4 % din vânzări în perioada 2004-2006. |
| --- | --- |

(225)

La rândul său, Amazon trebuia să plătească [A] o taxă de recomandare pentru produsele Amazon puse spre vânzare pe site-ul web al [A]. Această taxă a reprezentat 5 % din vânzări în 2001 și 2002, 4,5 % din vânzări în 2003 și 4 % din vânzări în perioada 2004-2006.

| (226) | Perioada inițială de cinci ani pentru care a fost încheiat acordul [A] a fost prelungită ulterior până la 31 august 2011, când relația comercială dintre Amazon și [A] s-a încheiat (244). |
| --- | --- |

(226)

Perioada inițială de cinci ani pentru care a fost încheiat acordul [A] a fost prelungită ulterior până la 31 august 2011, când relația comercială dintre Amazon și [A] s-a încheiat (244).

244

| (227) | Acordul [G] a vizat, printre altele, dezvoltarea, găzduirea și menținerea unei părți realizate în parteneriat cu o altă marcă a site-ului web al Amazon pentru comercializarea de produse selecționate și furnizate de [G]. După lansarea magazinului realizat în parteneriat cu o altă marcă, [G] s-a angajat să întrerupă funcționarea site-ului web al [G] și să redirecționeze tot traficul de pe site-ul său web către magazinul realizat în parteneriat cu o altă marcă. Amazon a determinat prețul produselor vândute prin intermediul magazinului realizat în parteneriat cu o altă marcă. Aceasta a achiziționat produsele de la [G] și le-a vândut clienților finali (245). [G] a deținut toate unitățile stocate în centrele distribuitorului Amazon și și-a asumat riscul de pierderi legate de acest stoc. [G] și Amazon nu au modificat niciun titlu de proprietate sau drept de proprietate intelectuală, cu excepția cazului în care s-a menționat în mod expres în acord. Drepturile de proprietate intelectuală considerate ca fiind necesare în mod rezonabil pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor contractuale ale părților au făcut obiectul unei licențe acordate de Amazon în favoarea [G] și de [G] în favoarea Amazon în mod neexclusiv și netransferabil (246). [G] trebuia să plătească (247) o taxă de constituire de 19,5 milioane USD în primul an, un taxă de bază anuală de până la 70 de milioane USD în 2004, o taxă de onorare a comenzilor care variază între 1,7 USD și 4,5 USD pe unitate și o taxă de comision care a reprezentat inițial 4 % din vânzări și a crescut treptat la 6 % de-a lungul anilor |
| --- | --- |

(227)

Acordul [G] a vizat, printre altele, dezvoltarea, găzduirea și menținerea unei părți realizate în parteneriat cu o altă marcă a site-ului web al Amazon pentru comercializarea de produse selecționate și furnizate de [G]. După lansarea magazinului realizat în parteneriat cu o altă marcă, [G] s-a angajat să întrerupă funcționarea site-ului web al [G] și să redirecționeze tot traficul de pe site-ul său web către magazinul realizat în parteneriat cu o altă marcă. Amazon a determinat prețul produselor vândute prin intermediul magazinului realizat în parteneriat cu o altă marcă. Aceasta a achiziționat produsele de la [G] și le-a vândut clienților finali (245). [G] a deținut toate unitățile stocate în centrele distribuitorului Amazon și și-a asumat riscul de pierderi legate de acest stoc. [G] și Amazon nu au modificat niciun titlu de proprietate sau drept de proprietate intelectuală, cu excepția cazului în care s-a menționat în mod expres în acord. Drepturile de proprietate intelectuală considerate ca fiind necesare în mod rezonabil pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor contractuale ale părților au făcut obiectul unei licențe acordate de Amazon în favoarea [G] și de [G] în favoarea Amazon în mod neexclusiv și netransferabil (246). [G] trebuia să plătească (247) o taxă de constituire de 19,5 milioane USD în primul an, un taxă de bază anuală de până la 70 de milioane USD în 2004, o taxă de onorare a comenzilor care variază între 1,7 USD și 4,5 USD pe unitate și o taxă de comision care a reprezentat inițial 4 % din vânzări și a crescut treptat la 6 % de-a lungul anilor

245

246

247

| (228) | În temeiul acordurilor [H] și [B], Amazon a fost de acord să creeze noi site-uri web de comercializare online (mirror sites – „site-uri oglindă”) care ar înlocui site-ul [H] și, respectiv, site-ul [B]. Amazon a fost responsabilă pentru crearea, găzduirea și întreținerea site-ului web de comerț electronic (248). De asemenea, aceasta s-a angajat să asigure că informațiile disponibile și performanța site-urilor oglindă vor similare în esență cu site-ul web al Amazon. În schimb, Amazon a primit datele existente privind clienții deținute de [B] și [H], precum și posibilitatea de a enumera produsele Amazon pe site-urile oglindă. Amazon a plătit taxe de recomandare care au reprezentat între 5 % și 6 % din valoarea vânzărilor către cei doi parteneri contractuali. [H] și [B] au comunicat societății Amazon toate informațiile preexistente privind clienții înainte de lansarea site-urilor oglindă (249). Începând cu această dată, ambele părți au deținut în coproprietate informațiile privind clienții obținute prin intermediul site-urilor oglindă. Acordurile au stipulat faptul că fiecare parte a acordat o licență neexclusivă, netransferabilă și cu titlu gratuit pentru a utiliza proprietatea lor intelectuală considerată ca fiind necesară pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în acord (250). |
| --- | --- |

(228)

În temeiul acordurilor [H] și [B], Amazon a fost de acord să creeze noi site-uri web de comercializare online (mirror sites – „site-uri oglindă”) care ar înlocui site-ul [H] și, respectiv, site-ul [B]. Amazon a fost responsabilă pentru crearea, găzduirea și întreținerea site-ului web de comerț electronic (248). De asemenea, aceasta s-a angajat să asigure că informațiile disponibile și performanța site-urilor oglindă vor similare în esență cu site-ul web al Amazon. În schimb, Amazon a primit datele existente privind clienții deținute de [B] și [H], precum și posibilitatea de a enumera produsele Amazon pe site-urile oglindă. Amazon a plătit taxe de recomandare care au reprezentat între 5 % și 6 % din valoarea vânzărilor către cei doi parteneri contractuali. [H] și [B] au comunicat societății Amazon toate informațiile preexistente privind clienții înainte de lansarea site-urilor oglindă (249). Începând cu această dată, ambele părți au deținut în coproprietate informațiile privind clienții obținute prin intermediul site-urilor oglindă. Acordurile au stipulat faptul că fiecare parte a acordat o licență neexclusivă, netransferabilă și cu titlu gratuit pentru a utiliza proprietatea lor intelectuală considerată ca fiind necesară pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute în acord (250).

mirror sites

248

249

250

| (229) | În temeiul acordului [I], Amazon nu a furnizat o platformă de comerț electronic [I], însă a fost de acord ca produsele [I] să fie enumerate în vederea comercializării și să fie integrate în motoarele de căutare și de navigare pe site-ul web al Amazon. [I] trebuia să plătească o remunerație cuprinsă între 8 % și 9 % din vânzările generate prin intermediul site-ului web al Amazon. |
| --- | --- |

(229)

În temeiul acordului [I], Amazon nu a furnizat o platformă de comerț electronic [I], însă a fost de acord ca produsele [I] să fie enumerate în vederea comercializării și să fie integrate în motoarele de căutare și de navigare pe site-ul web al Amazon. [I] trebuia să plătească o remunerație cuprinsă între 8 % și 9 % din vânzările generate prin intermediul site-ului web al Amazon.

2.3.5.2.   
  Alte acorduri de licență privind proprietatea intelectuală încheiate între grupul Amazon și entitățile neafiliate

Alte acorduri de licență privind proprietatea intelectuală încheiate între grupul Amazon și entitățile neafiliate

| (230) | Amazon a prezentat toate acordurile de licență privind proprietatea intelectuală încheiate cu părțile terțe începând cu anul 2000. Niciunul dintre aceste acorduri nu a vizat un transfer de proprietate intelectuală comparabil cu cel prevăzut în acordul de licență. Acordurile prezentate nu vizează niciun transfer al mărcii comerciale, al tehnologiei pentru platforma electronică sau al bazei de date privind clienții aparținând Amazon. Acestea vizează fie acordarea de licențe pentru brevetele înregistrate, fie conținutul digital. |
| --- | --- |

(230)

Amazon a prezentat toate acordurile de licență privind proprietatea intelectuală încheiate cu părțile terțe începând cu anul 2000. Niciunul dintre aceste acorduri nu a vizat un transfer de proprietate intelectuală comparabil cu cel prevăzut în acordul de licență. Acordurile prezentate nu vizează niciun transfer al mărcii comerciale, al tehnologiei pentru platforma electronică sau al bazei de date privind clienții aparținând Amazon. Acestea vizează fie acordarea de licențe pentru brevetele înregistrate, fie conținutul digital.

| (231) | În opinia Amazon, acordurile respective „nu au nicio relevanță pentru evaluarea ajutorului de stat în cazul ATC 2003: [a)] Aceste acorduri puteau fi utilizate numai pentru o analiză a metodei PNC, în timp ce ATC 2003 și-a bazat în mod îndreptățit analiza pe metoda împărțirii profitului rezidual. [b)] În orice caz, cea mai mare parte a acordurilor încheiate în perioada de aplicare a ATC 2003 (între 2006 și până la jumătatea anului 2014) nu include toate elementele PI comparabile cu PI inclusă în acordul de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo (”activele necorporale„). [c)] În plus, singurele acorduri care prezintă unele asemănări cu acordul dintre LuxOpCo și LuxSCS au fost încheiate după emiterea ATC 2003, ceea ce le face inutile pentru evaluarea ajutorului de stat în cazul ATC 2003, întrucât acestea nu ar fi putut fi utilizate ca bază pentru efectuarea analizei prețurilor de transfer la acel moment” (251). |
| --- | --- |

(231)

În opinia Amazon, acordurile respective „nu au nicio relevanță pentru evaluarea ajutorului de stat în cazul ATC 2003: [a)] Aceste acorduri puteau fi utilizate numai pentru o analiză a metodei PNC, în timp ce ATC 2003 și-a bazat în mod îndreptățit analiza pe metoda împărțirii profitului rezidual. [b)] În orice caz, cea mai mare parte a acordurilor încheiate în perioada de aplicare a ATC 2003 (între 2006 și până la jumătatea anului 2014) nu include toate elementele PI comparabile cu PI inclusă în acordul de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo (”activele necorporale„). [c)] În plus, singurele acorduri care prezintă unele asemănări cu acordul dintre LuxOpCo și LuxSCS au fost încheiate după emiterea ATC 2003, ceea ce le face inutile pentru evaluarea ajutorului de stat în cazul ATC 2003, întrucât acestea nu ar fi putut fi utilizate ca bază pentru efectuarea analizei prețurilor de transfer la acel moment” (251).

251

2.3.6.   DESCRIEREA NOII STRUCTURI CORPORATIVE ȘI FISCALE A AMAZON DIN LUXEMBURG, ASTFEL CUM A FOST CONFIRMATĂ DE SOLUȚIA FISCALĂ DIN 2014

| (232) | În mai 2014, Amazon a primit o nouă soluție fiscală emisă de administrația fiscală luxemburgheză cu privire la modificările aduse structurii sale corporative și fiscale din Luxemburg. Ca urmare a noii structuri corporative, rolul LuxSCS [...]. Principala modificare a acestei structuri a constat în crearea unei noi societăți [...], care a fost integrată în structura existentă între [...]. |
| --- | --- |

(232)

În mai 2014, Amazon a primit o nouă soluție fiscală emisă de administrația fiscală luxemburgheză cu privire la modificările aduse structurii sale corporative și fiscale din Luxemburg. Ca urmare a noii structuri corporative, rolul LuxSCS [...]. Principala modificare a acestei structuri a constat în crearea unei noi societăți [...], care a fost integrată în structura existentă între [...].

| (233) | Ca urmare a noii structuri corporative, organizarea platformei preexistente în cadrul LuxOpCo [...] (252). Prin urmare, [60-70] de angajați care lucrau anterior în cadrul echipei de localizare și de traducere a LuxOpCo au fost integrați în cadrul echipei de dezvoltare și de traducere a software-ului [...] (253). În ceea ce privește acordul de licență, [...] plătește în prezent o redevență către LuxSCS (254) în schimbul dreptului de utilizare a activelor necorporale în scopul exploatării unei platforme de comerț electronic în Europa (255). |
| --- | --- |

(233)

Ca urmare a noii structuri corporative, organizarea platformei preexistente în cadrul LuxOpCo [...] (252). Prin urmare, [60-70] de angajați care lucrau anterior în cadrul echipei de localizare și de traducere a LuxOpCo au fost integrați în cadrul echipei de dezvoltare și de traducere a software-ului [...] (253). În ceea ce privește acordul de licență, [...] plătește în prezent o redevență către LuxSCS (254) în schimbul dreptului de utilizare a activelor necorporale în scopul exploatării unei platforme de comerț electronic în Europa (255).

252

253

254

255

| (234) | Activitatea principală a [...] este [...]. Principalul serviciu pe care [...] îl furnizează este [...]. [...] gestionează, de asemenea, [...]. În final, [...] furnizează [...] și este responsabilă de [...]. [...] va primi, la rândul său, onorarii [...] (256), [...] (257) și [...] (258) de la [...]. |
| --- | --- |

(234)

Activitatea principală a [...] este [...]. Principalul serviciu pe care [...] îl furnizează este [...]. [...] gestionează, de asemenea, [...]. În final, [...] furnizează [...] și este responsabilă de [...]. [...] va primi, la rândul său, onorarii [...] (256), [...] (257) și [...] (258) de la [...].

256

257

258

| (235) | În cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 14 mai 2014, taxa de listare a produselor datorată de LuxOpCo a fost considerată ca fiind foarte scăzută în comparație cu taxa de listare medie percepută comercianților terți (259). Următoarele motive au fost prezentate pentru a explica motivul pentru care [...] a fost dispusă să acorde o reducere a taxei de listare a produselor pentru LuxOpCo:






  1. | Cea mai mică taxă de listare a produselor „reflectă situația și perspectiva financiară a [...] [descrierea situației pieței de vânzare cu amănuntul și a strategiei Amazon]” (260). |
| --- | --- | --- |

(235)

În cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 14 mai 2014, taxa de listare a produselor datorată de LuxOpCo a fost considerată ca fiind foarte scăzută în comparație cu taxa de listare medie percepută comercianților terți (259). Următoarele motive au fost prezentate pentru a explica motivul pentru care [...] a fost dispusă să acorde o reducere a taxei de listare a produselor pentru LuxOpCo:

259

1.

Cea mai mică taxă de listare a produselor „reflectă situația și perspectiva financiară a [...] [descrierea situației pieței de vânzare cu amănuntul și a strategiei Amazon]” (260).

260

| 2. | [Descrierea strategiei comerciale a Amazon]. În cazul în care [...] ar fi perceput o taxă de listare a produselor de [4-6] % pentru a-și acoperi costurile de prestare a serviciului pe platformă [estimările Amazon], ambele situații ar fi fost în detrimentul [...]. Pe de altă parte, reducerea pe care [...] va trebui să acorde va fi limitată la [...]. Având în vedere faptul că alocarea costurilor legate de platformă și de tehnologie reprezintă aproximativ [4-6] % din veniturile din vânzările cu amănuntul preconizate de LuxOpCo în 2014, este [...]. Astfel, o taxă de listare mai mică de [4-6] % pare a fi o alternativă mai bună pentru LuxOpCo decât opțiunea ca LuxOpCo să investească în tehnologie și în platforma propriu-zisă (261). |
| --- | --- |

2.

[Descrierea strategiei comerciale a Amazon]. În cazul în care [...] ar fi perceput o taxă de listare a produselor de [4-6] % pentru a-și acoperi costurile de prestare a serviciului pe platformă [estimările Amazon], ambele situații ar fi fost în detrimentul [...]. Pe de altă parte, reducerea pe care [...] va trebui să acorde va fi limitată la [...]. Având în vedere faptul că alocarea costurilor legate de platformă și de tehnologie reprezintă aproximativ [4-6] % din veniturile din vânzările cu amănuntul preconizate de LuxOpCo în 2014, este [...]. Astfel, o taxă de listare mai mică de [4-6] % pare a fi o alternativă mai bună pentru LuxOpCo decât opțiunea ca LuxOpCo să investească în tehnologie și în platforma propriu-zisă (261).

261

| (236) | Ca urmare a noii structuri corporative, rolul ASE rămâne neschimbat. Aceasta va continua să exploateze și să gestioneze activitățile europene legate de programul Marketplace. În loc să plătească o redevență către LuxOpCo pentru toate activele necorporale pentru care se acordă o sublicență, aceasta plătește în prezent o redevență [...]. |
| --- | --- |

(236)

Ca urmare a noii structuri corporative, rolul ASE rămâne neschimbat. Aceasta va continua să exploateze și să gestioneze activitățile europene legate de programul Marketplace. În loc să plătească o redevență către LuxOpCo pentru toate activele necorporale pentru care se acordă o sublicență, aceasta plătește în prezent o redevență [...].

| (237) | Rolul societăților afiliate locale din UE a rămas, de asemenea, neschimbat în urma noii structuri corporative. |
| --- | --- |

(237)

Rolul societăților afiliate locale din UE a rămas, de asemenea, neschimbat în urma noii structuri corporative.

2.4.   DESCRIEREA CADRULUI JURIDIC NAȚIONAL RELEVANT

DESCRIEREA CADRULUI JURIDIC NAȚIONAL RELEVANT

| (238) | Normele ordinare privind perceperea impozitului pe profit în Luxemburg se regăsesc în Codul fiscal privind impozitul pe profit din Luxemburg (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, „LIR”). |
| --- | --- |

(238)

Normele ordinare privind perceperea impozitului pe profit în Luxemburg se regăsesc în Codul fiscal privind impozitul pe profit din Luxemburg (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, „LIR”).

loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu

| (239) | Articolul 18 alineatul (1) din LIR prevede metoda de stabilire a profitului anual al societății impozabile: „Profitul este stabilit ca diferența dintre activele nete la sfârșitul perioadei de raportare și activele nete la începutul acestei perioade, la care se adaugă retragerile de numerar sau alte active de către contribuabil pentru uz personal sau orice alt uz care nu sunt urmărește interesul societății și se scad contribuțiile suplimentare realizate în cursul perioadei de raportare.” |
| --- | --- |

(239)

Articolul 18 alineatul (1) din LIR prevede metoda de stabilire a profitului anual al societății impozabile: „Profitul este stabilit ca diferența dintre activele nete la sfârșitul perioadei de raportare și activele nete la începutul acestei perioade, la care se adaugă retragerile de numerar sau alte active de către contribuabil pentru uz personal sau orice alt uz care nu sunt urmărește interesul societății și se scad contribuțiile suplimentare realizate în cursul perioadei de raportare.”

| (240) | Articolul 159 din LIR prevede că societățile rezidente impozabile sunt supuse la plata impozitului pe totalitatea profiturilor lor (262). Articolul 160 din LIR prevede că societățile nerezidente nu sunt supuse la plata impozitului pe venit (263), care este definit la articolul 156 din LIR (264). Începând din 2011, toate societățile supuse impozitării în Luxemburg fac obiectul impozitului pe profit la cota de impozitare standard de 28,80 % (265). |
| --- | --- |

(240)

Articolul 159 din LIR prevede că societățile rezidente impozabile sunt supuse la plata impozitului pe totalitatea profiturilor lor (262). Articolul 160 din LIR prevede că societățile nerezidente nu sunt supuse la plata impozitului pe venit (263), care este definit la articolul 156 din LIR (264). Începând din 2011, toate societățile supuse impozitării în Luxemburg fac obiectul impozitului pe profit la cota de impozitare standard de 28,80 % (265).

262

263

264

265

| (241) | Înainte de intrarea în vigoare a articolului 56bis din LIR în ianuarie 2017, s-a considerat că articolul 164 alineatul (3) din LIR a consacrat principiul concurenței depline în dreptul fiscal luxemburghez. Articolul 164 alineatul (3) prevede că: „Venitul impozabil cuprinde distribuirile ascunse ale profiturilor. O distribuire ascunsă a profiturilor apare în special în cazul în care un asociat, un acționar sau o parte interesată primește direct sau indirect avantaje de la o societate sau asociație de care nu ar fi beneficiat în mod normal dacă nu ar fi avut această calitate” (266). În conformitate cu interpretarea prevalentă a articolului 164 alineatul (3) din LIR, care este în vigoare începând din 1967, tranzacțiile între societățile din cadrul aceluiași grup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi fost convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină. Acest lucru a fost confirmat de explicația furnizată de Luxemburg la punctul 64 din observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii: „Principiul concurenței depline pentru societățile supuse impozitului de profit care au sediul în Marele Ducat al Luxemburgului este stabilit la articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din Legea modificată din 4 decembrie 1967 privind impozitul pe profit (Loi concernant l'impôt sur le revenu” – „LIR”), deși termenul «principiul concurenței depline» nu este menționat în mod expres în aceste articole. Cu toate acestea, acest principiu constituie cu siguranță baza respectivelor dispoziții.” Mai mult, Luxemburg a explicat că nici articolul 18, nici articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face distincție între tranzacțiile naționale și internaționale sau între grupurile naționale și multinaționale. Din aceasta rezultă că normele și practicile luxemburgheze privind stabilirea prețurilor de transfer reflectă Liniile directoare ale OCDE privind PT, chiar dacă articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face trimitere la liniile directoare respective (267). |
| --- | --- |

(241)

Înainte de intrarea în vigoare a articolului 56bis din LIR în ianuarie 2017, s-a considerat că articolul 164 alineatul (3) din LIR a consacrat principiul concurenței depline în dreptul fiscal luxemburghez. Articolul 164 alineatul (3) prevede că: „Venitul impozabil cuprinde distribuirile ascunse ale profiturilor. O distribuire ascunsă a profiturilor apare în special în cazul în care un asociat, un acționar sau o parte interesată primește direct sau indirect avantaje de la o societate sau asociație de care nu ar fi beneficiat în mod normal dacă nu ar fi avut această calitate” (266). În conformitate cu interpretarea prevalentă a articolului 164 alineatul (3) din LIR, care este în vigoare începând din 1967, tranzacțiile între societățile din cadrul aceluiași grup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi fost convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină. Acest lucru a fost confirmat de explicația furnizată de Luxemburg la punctul 64 din observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii: „Principiul concurenței depline pentru societățile supuse impozitului de profit care au sediul în Marele Ducat al Luxemburgului este stabilit la articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din Legea modificată din 4 decembrie 1967 privind impozitul pe profit (Loi concernant l'impôt sur le revenu” – „LIR”), deși termenul «principiul concurenței depline» nu este menționat în mod expres în aceste articole. Cu toate acestea, acest principiu constituie cu siguranță baza respectivelor dispoziții.” Mai mult, Luxemburg a explicat că nici articolul 18, nici articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face distincție între tranzacțiile naționale și internaționale sau între grupurile naționale și multinaționale. Din aceasta rezultă că normele și practicile luxemburgheze privind stabilirea prețurilor de transfer reflectă Liniile directoare ale OCDE privind PT, chiar dacă articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face trimitere la liniile directoare respective (267).

266

Loi concernant l'impôt sur le revenu

267

| (242) | Interpretarea consacrată a articolului 164 alineatul (3) din LIR a fost codificată de administrația fiscală luxemburgheză în mai multe circulare, în special LIR nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011 și nr. 164/2bis din 8 aprilie 2011 (denumite în continuare „circulare”), care se referă la aplicarea principiului concurenței depline în cazul tranzacțiilor de finanțare intragrup. Pe lângă îndrumări specifice privind aplicarea principiului concurenței depline pentru astfel de tranzacții, circularele au conținut o descriere generală a principiului concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare OCDE privind PT, care a fost transpus în dreptul intern. Mai precis, circularele au oferit următoarele îndrumări generale privind furnizarea de servicii intra-grup: „Un serviciu intragrup [...] a fost furnizat dacă, în circumstanțe comparabile, o întreprindere independentă ar fi fost dispusă să plătească o altă întreprindere independentă pentru a desfășura această activitate sau dacă aceasta ar fi desfășurat ea însăși această activitate. (268)” Circulara a precizat, ca regulă generală, că o soluție fiscală anticipată este valabilă, în general, timp de cel mult cinci ani, cu excepția cazului în care se schimbă faptele și circumstanțele sau în care sunt modificate dispozițiile legale pe care se bazează decizia sau în cazul în care una dintre caracteristicile esențiale ale tranzacției este modificată. |
| --- | --- |

(242)

Interpretarea consacrată a articolului 164 alineatul (3) din LIR a fost codificată de administrația fiscală luxemburgheză în mai multe circulare, în special LIR nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011 și nr. 164/2bis din 8 aprilie 2011 (denumite în continuare „circulare”), care se referă la aplicarea principiului concurenței depline în cazul tranzacțiilor de finanțare intragrup. Pe lângă îndrumări specifice privind aplicarea principiului concurenței depline pentru astfel de tranzacții, circularele au conținut o descriere generală a principiului concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare OCDE privind PT, care a fost transpus în dreptul intern. Mai precis, circularele au oferit următoarele îndrumări generale privind furnizarea de servicii intra-grup: „Un serviciu intragrup [...] a fost furnizat dacă, în circumstanțe comparabile, o întreprindere independentă ar fi fost dispusă să plătească o altă întreprindere independentă pentru a desfășura această activitate sau dacă aceasta ar fi desfășurat ea însăși această activitate. (268)” Circulara a precizat, ca regulă generală, că o soluție fiscală anticipată este valabilă, în general, timp de cel mult cinci ani, cu excepția cazului în care se schimbă faptele și circumstanțele sau în care sunt modificate dispozițiile legale pe care se bazează decizia sau în cazul în care una dintre caracteristicile esențiale ale tranzacției este modificată.

268

| (243) | Începând cu 1 ianuarie 2017, un nou articol 56bis din LIR a formalizat în mod explicit aplicarea principiului concurenței depline în temeiul legislației fiscale luxemburgheze. Cu efect de la aceeași dată, circularele menționate mai sus au fost înlocuite cu Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016
  . |
| --- | --- |

(243)

Începând cu 1 ianuarie 2017, un nou articol 56bis din LIR a formalizat în mod explicit aplicarea principiului concurenței depline în temeiul legislației fiscale luxemburgheze. Cu efect de la aceeași dată, circularele menționate mai sus au fost înlocuite cu Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016
  .

Circulaire du directeur des contributions LIR no

2.5.   ORIENTĂRILE PRIVIND STABILIREA PREȚURILOR DE TRANSFER

ORIENTĂRILE PRIVIND STABILIREA PREȚURILOR DE TRANSFER

2.5.1.   CADRUL OCDE PRIVIND STABILIREA PREȚURILOR DE TRANSFER

| (244) | Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („OCDE”) a publicat mai multe documente de orientare fără caracter obligatoriu cu privire la impozitarea la nivel internațional. Având în vedere caracterul lor neobligatoriu, administrațiile fiscale ale țărilor membre OCDE, din care Luxemburg face parte (269), sunt pur și simplu încurajate să respecte cadrul OCDE (270). Cu toate acestea, cadrul OCDE reprezintă un punct focal și exercită o influență clară asupra practicilor fiscale ale țărilor membre ale OCDE (și chiar asupra țărilor terțe). În plus, în numeroase țări membre ale OCDE, documentele de orientare care fac parte din acest cadru au putere de lege sau servesc drept referință pentru interpretarea legislației fiscale naționale. Prin urmare, în măsura în care Comisia se referă la cadrul OCDE în prezenta decizie, aceasta procedează astfel deoarece cadrul este rezultatul discuțiilor între experți în contextul OCDE și detaliază tehnici menite să abordeze provocările comune în materie de impozitare la nivel internațional. |
| --- | --- |

(244)

Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („OCDE”) a publicat mai multe documente de orientare fără caracter obligatoriu cu privire la impozitarea la nivel internațional. Având în vedere caracterul lor neobligatoriu, administrațiile fiscale ale țărilor membre OCDE, din care Luxemburg face parte (269), sunt pur și simplu încurajate să respecte cadrul OCDE (270). Cu toate acestea, cadrul OCDE reprezintă un punct focal și exercită o influență clară asupra practicilor fiscale ale țărilor membre ale OCDE (și chiar asupra țărilor terțe). În plus, în numeroase țări membre ale OCDE, documentele de orientare care fac parte din acest cadru au putere de lege sau servesc drept referință pentru interpretarea legislației fiscale naționale. Prin urmare, în măsura în care Comisia se referă la cadrul OCDE în prezenta decizie, aceasta procedează astfel deoarece cadrul este rezultatul discuțiilor între experți în contextul OCDE și detaliază tehnici menite să abordeze provocările comune în materie de impozitare la nivel internațional.

269

270

2.5.2.   PRINCIPIUL CONCURENȚEI DEPLINE ÎN SCOPUL IMPOZITĂRII LA NIVEL INTERNAȚIONAL

| (245) | Atunci când întreprinderile independente realizează tranzacții între ele pe piață, condițiile în care se realizează aceste tranzacții, inclusiv prețurile bunurilor transferate sau a serviciilor furnizate, sunt determinate, în mod normal, de forțele externe ale pieței. Atunci când societățile integrate într-un grup corporativ multinațional realizează tranzacții cu societăți care fac parte din același grup („societăți asociate ale grupului”), relațiile lor comerciale și financiare pot să nu fie determinate de forțele externe ale pieței ci, în anumite cazuri, pot fi influențate de un interes comun de a reduce la minimum obligațiile fiscale ale grupului. |
| --- | --- |

(245)

Atunci când întreprinderile independente realizează tranzacții între ele pe piață, condițiile în care se realizează aceste tranzacții, inclusiv prețurile bunurilor transferate sau a serviciilor furnizate, sunt determinate, în mod normal, de forțele externe ale pieței. Atunci când societățile integrate într-un grup corporativ multinațional realizează tranzacții cu societăți care fac parte din același grup („societăți asociate ale grupului”), relațiile lor comerciale și financiare pot să nu fie determinate de forțele externe ale pieței ci, în anumite cazuri, pot fi influențate de un interes comun de a reduce la minimum obligațiile fiscale ale grupului.

| (246) | Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul („modelul OCDE de convenție fiscală”) (271), care stă la baza a numeroase tratate fiscale bilaterale care implică țările membre ale OCDE și un număr tot mai mare de țări terțe, conține dispoziții privind metoda adecvată de atribuire a profitului între societățile din cadrul unui grup corporativ multinațional. În acest sens, articolul 9 alineatul (1) din Modelul OCDE de convenție fiscală prevede: „[În cazul în care] sunt create sau impuse condiții de cele două întreprinderi [asociate] în relațiile lor comerciale sau financiare, care diferă de cele care ar fi fost stabilite între întreprinderile independente, profiturile care, în lipsa acestor condiții, s-ar fi acumulat pentru una dintre întreprinderi, dar care, din cauza respectivelor condiții, nu s-au acumulat pot fi incluse în profiturile întreprinderii respective și impozitate în consecință”. Se consideră că această dispoziție constituie declarația oficială în legătură cu „principiul concurenței depline” în scopul impozitării la nivel internațional. |
| --- | --- |

(246)

Modelul OCDE de convenție fiscală privind venitul și capitalul („modelul OCDE de convenție fiscală”) (271), care stă la baza a numeroase tratate fiscale bilaterale care implică țările membre ale OCDE și un număr tot mai mare de țări terțe, conține dispoziții privind metoda adecvată de atribuire a profitului între societățile din cadrul unui grup corporativ multinațional. În acest sens, articolul 9 alineatul (1) din Modelul OCDE de convenție fiscală prevede: „[În cazul în care] sunt create sau impuse condiții de cele două întreprinderi [asociate] în relațiile lor comerciale sau financiare, care diferă de cele care ar fi fost stabilite între întreprinderile independente, profiturile care, în lipsa acestor condiții, s-ar fi acumulat pentru una dintre întreprinderi, dar care, din cauza respectivelor condiții, nu s-au acumulat pot fi incluse în profiturile întreprinderii respective și impozitate în consecință”. Se consideră că această dispoziție constituie declarația oficială în legătură cu „principiul concurenței depline” în scopul impozitării la nivel internațional.

271

| (247) | În conformitate cu principiul concurenței depline, administrațiile fiscale naționale ar trebui să accepte prețurile de transfer (272) stabilite de comun acord de societățile asociate ale grupului pentru tranzacțiile intragrup numai în cazul în care aceste prețuri reflectă ceea ce s-ar fi stabilit de comun acord în tranzacțiile necontrolate, și anume tranzacțiile între societățile independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină pe piață. După cum se explică în Liniile directoare ale OCDE privind PT: „[p]rincipiul concurenței depline este, în teorie, adecvat, deoarece oferă cea mai apropiată aproximare a funcționării pieței deschise în cazul în care bunurile și serviciile sunt transferate între întreprinderile asociate. Deși este posibil să nu fie întotdeauna ușor de aplicat în practică, acesta produce, în general, niveluri corespunzătoare ale veniturilor între grupurile MNE (de întreprinderi multinaționale), acceptabile pentru administrațiile fiscale. Acesta reflectă realitățile economice ale faptelor și circumstanțelor specifice ale contribuabilului care face obiectul controlului și adoptă ca punct de referință funcționarea normală a pieței” (273). Acesta este, în esență, principiul concurenței depline. Prin urmare, țările membre ale OCDE au stabilit de comun acord că, în scopul impozitării, profiturile societăților asociate pot fi ajustate, dacă este necesar, pentru a se asigura faptul că principiul concurenței depline este respectat. Cu alte cuvinte, țările membre ale OCDE consideră că o ajustare a prețurilor de transfer este adecvată atunci când condițiile care determină relațiile comerciale și financiare în cadrul unei tranzacții intragrup diferă de cele pe care s-ar aștepta să le observe în tranzacțiile necontrolate comparabile. |
| --- | --- |

(247)

În conformitate cu principiul concurenței depline, administrațiile fiscale naționale ar trebui să accepte prețurile de transfer (272) stabilite de comun acord de societățile asociate ale grupului pentru tranzacțiile intragrup numai în cazul în care aceste prețuri reflectă ceea ce s-ar fi stabilit de comun acord în tranzacțiile necontrolate, și anume tranzacțiile între societățile independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină pe piață. După cum se explică în Liniile directoare ale OCDE privind PT: „[p]rincipiul concurenței depline este, în teorie, adecvat, deoarece oferă cea mai apropiată aproximare a funcționării pieței deschise în cazul în care bunurile și serviciile sunt transferate între întreprinderile asociate. Deși este posibil să nu fie întotdeauna ușor de aplicat în practică, acesta produce, în general, niveluri corespunzătoare ale veniturilor între grupurile MNE (de întreprinderi multinaționale), acceptabile pentru administrațiile fiscale. Acesta reflectă realitățile economice ale faptelor și circumstanțelor specifice ale contribuabilului care face obiectul controlului și adoptă ca punct de referință funcționarea normală a pieței” (273). Acesta este, în esență, principiul concurenței depline. Prin urmare, țările membre ale OCDE au stabilit de comun acord că, în scopul impozitării, profiturile societăților asociate pot fi ajustate, dacă este necesar, pentru a se asigura faptul că principiul concurenței depline este respectat. Cu alte cuvinte, țările membre ale OCDE consideră că o ajustare a prețurilor de transfer este adecvată atunci când condițiile care determină relațiile comerciale și financiare în cadrul unei tranzacții intragrup diferă de cele pe care s-ar aștepta să le observe în tranzacțiile necontrolate comparabile.

272

273

| (248) | Urmărind să ajusteze profiturile prin referire la condițiile comerciale sau financiare care ar fi putut fi obținute în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile, principiul concurenței depline adoptă abordarea preferată a OCDE de a lua în considerare, în scopul impozitării, membrii unui grup corporativ ca entități separate („abordarea privind entitatea separată”) și nu ca fiind părți inseparabile ale unei singure întreprinderi unificate (274). |
| --- | --- |

(248)

Urmărind să ajusteze profiturile prin referire la condițiile comerciale sau financiare care ar fi putut fi obținute în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile, principiul concurenței depline adoptă abordarea preferată a OCDE de a lua în considerare, în scopul impozitării, membrii unui grup corporativ ca entități separate („abordarea privind entitatea separată”) și nu ca fiind părți inseparabile ale unei singure întreprinderi unificate (274).

274

| (249) | OCDE oferă administrațiilor fiscale și întreprinderilor multinaționale orientări cu privire la aplicarea principiului concurenței depline în liniile sale directoare privind stabilirea prețurilor de transfer, pentru care cele mai recente modificări au fost publicate în 2017 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017”) (275). Versiunile anterioare ale liniilor directoare au fost aprobate de Consiliul OCDE la 22 iulie 2010 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010”) (276) și la 13 iulie 1995 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995”) (277). Cele mai recente modificări și clarificări aduse Liniilor directoare ale OCDE privind PT, astfel cum sunt prevăzute în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, sunt bazate, printre altele (278), pe raportul final al OCDE privind acțiunile 8-10, intitulat Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation (Alinierea rezultatelor stabilirii prețurilor de transfer la generarea de valoare) („Raportul final privind acțiunile BEPS 8-10”) (279), astfel cum este publicat în cadrul planului său de acțiune privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (proiectul BEPS”). Raport final privind acțiunile BEPS 8-10 conține modificări și clarificări cu privire la Liniile directoare ale OCDE privind PT în general și în ceea ce privește activele necorporale (280) și acorduri de partajare a costurilor în special (281). |
| --- | --- |

(249)

OCDE oferă administrațiilor fiscale și întreprinderilor multinaționale orientări cu privire la aplicarea principiului concurenței depline în liniile sale directoare privind stabilirea prețurilor de transfer, pentru care cele mai recente modificări au fost publicate în 2017 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017”) (275). Versiunile anterioare ale liniilor directoare au fost aprobate de Consiliul OCDE la 22 iulie 2010 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010”) (276) și la 13 iulie 1995 („Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995”) (277). Cele mai recente modificări și clarificări aduse Liniilor directoare ale OCDE privind PT, astfel cum sunt prevăzute în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, sunt bazate, printre altele (278), pe raportul final al OCDE privind acțiunile 8-10, intitulat Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation (Alinierea rezultatelor stabilirii prețurilor de transfer la generarea de valoare) („Raportul final privind acțiunile BEPS 8-10”) (279), astfel cum este publicat în cadrul planului său de acțiune privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (proiectul BEPS”). Raport final privind acțiunile BEPS 8-10 conține modificări și clarificări cu privire la Liniile directoare ale OCDE privind PT în general și în ceea ce privește activele necorporale (280) și acorduri de partajare a costurilor în special (281).

275

276

277

278

Aligning Transfer Pricing Outcomes with Value Creation

279

280

281

2.5.3.   METODELE OCDE DE STABILIRE A PREȚURILOR DE TRANSFER

| (250) | Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu cinci metode de stabilire a unui preț în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup: (i) metoda PNC; (ii) metoda cost-plus; (iii) metoda prețului de revânzare; (iv) metoda marjei tranzacționale nete („MMTN”), și (v) metoda tranzacțională a împărțirii profitului. În general, cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer trebuie să fie aplicată în funcție de circumstanțele fiecărui caz (282). Cu toate acestea, în cazurile dificile, în care nicio abordare nu este concludentă, o abordare flexibilă ar permite utilizarea în conjuncție a dovezilor obținute prin mai multe metode (283). Grupurile corporative multinaționale sunt libere să aplice metode care nu sunt descrise în aceste linii directoare pentru a stabili prețurile de transfer, cu condiția ca prețurile respective să respecte principiul concurenței depline (284). |
| --- | --- |

(250)

Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu cinci metode de stabilire a unui preț în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup: (i) metoda PNC; (ii) metoda cost-plus; (iii) metoda prețului de revânzare; (iv) metoda marjei tranzacționale nete („MMTN”), și (v) metoda tranzacțională a împărțirii profitului. În general, cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer trebuie să fie aplicată în funcție de circumstanțele fiecărui caz (282). Cu toate acestea, în cazurile dificile, în care nicio abordare nu este concludentă, o abordare flexibilă ar permite utilizarea în conjuncție a dovezilor obținute prin mai multe metode (283). Grupurile corporative multinaționale sunt libere să aplice metode care nu sunt descrise în aceste linii directoare pentru a stabili prețurile de transfer, cu condiția ca prețurile respective să respecte principiul concurenței depline (284).

282

283

284

| (251) | Se face o distincție între metodele tradiționale bazate pe tranzacții (primele trei metode) și metodele tranzacționale bazate pe profit (ultimele două metode) (285). Metodele tradiționale bazate pe tranzacții sunt considerate mijloacele cele mai directe de stabilire a măsurii în care condițiile comerciale sau financiare ale unei tranzacții între societățile asociate sunt conforme cu principiul concurenței depline. Pe această bază, liniile directoare ale OCDE privind PT preferă în mod expres metodele tradiționale bazate pe tranzacții, cum ar fi metoda PNC, față de metode tranzacționale, și anume MMTN și metoda împărțirii profitului (286). |
| --- | --- |

(251)

Se face o distincție între metodele tradiționale bazate pe tranzacții (primele trei metode) și metodele tranzacționale bazate pe profit (ultimele două metode) (285). Metodele tradiționale bazate pe tranzacții sunt considerate mijloacele cele mai directe de stabilire a măsurii în care condițiile comerciale sau financiare ale unei tranzacții între societățile asociate sunt conforme cu principiul concurenței depline. Pe această bază, liniile directoare ale OCDE privind PT preferă în mod expres metodele tradiționale bazate pe tranzacții, cum ar fi metoda PNC, față de metode tranzacționale, și anume MMTN și metoda împărțirii profitului (286).

285

286

| (252) | Metoda PNC, MMTN și metoda împărțirii profitului sunt relevante pentru prezenta decizie și, prin urmare, sunt descrise mai în detaliu în considerentele 253-256. |
| --- | --- |

(252)

Metoda PNC, MMTN și metoda împărțirii profitului sunt relevante pentru prezenta decizie și, prin urmare, sunt descrise mai în detaliu în considerentele 253-256.

| (253) | Metoda PNC este menționată ca fiind o metodă directă de stabilire a prețurilor de transfer (287). Aceasta compară prețul și celelalte condiții convenite pentru transferul de bunuri sau servicii în cadrul unei tranzacții intragrup cu prețul și celelalte condiții convenite pentru transferul de bunuri sau servicii în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile (și anume, tranzacții între societățile neafiliate) realizate în circumstanțe comparabile (288). |
| --- | --- |

(253)

Metoda PNC este menționată ca fiind o metodă directă de stabilire a prețurilor de transfer (287). Aceasta compară prețul și celelalte condiții convenite pentru transferul de bunuri sau servicii în cadrul unei tranzacții intragrup cu prețul și celelalte condiții convenite pentru transferul de bunuri sau servicii în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile (și anume, tranzacții între societățile neafiliate) realizate în circumstanțe comparabile (288).

287

288

| (254) | MMTN și metoda împărțirii profitului sunt deseori descrise ca fiind „metode indirecte”. Aceste metode stabilesc prețurile tranzacțiilor intragrup prin determinarea a ceea ce s-ar numi profitul net în condiții de concurență deplină (și anume, profitul din exploatare) pentru o anumită activitate prin estimarea profitului net pe care o societate neintegrată care desfășoară aceeași activitate sau o activitate similară l-ar putea realiza prin activitatea respectivă (289). |
| --- | --- |

(254)

MMTN și metoda împărțirii profitului sunt deseori descrise ca fiind „metode indirecte”. Aceste metode stabilesc prețurile tranzacțiilor intragrup prin determinarea a ceea ce s-ar numi profitul net în condiții de concurență deplină (și anume, profitul din exploatare) pentru o anumită activitate prin estimarea profitului net pe care o societate neintegrată care desfășoară aceeași activitate sau o activitate similară l-ar putea realiza prin activitatea respectivă (289).

289

| (255) | MMTN examinează raportul dintre profitul net (290) și o bază adecvată (de exemplu, cheltuieli, vânzări, active) (291), care este denumit „indicator al profitului net” sau „indicator al nivelului de profit” și este legat de tranzacția intragrup (sau tranzacțiile care sunt adecvate pentru agregare) care face obiectul revizuirii. Indicatorul profitului net ar trebui să fie stabilit în funcție de indicatorul profitului net pe care părțile independente îl obțin în tranzacțiile necontrolate comparabile. Atunci când se aplică MMTN, este necesar să se aleagă partea testată din tranzacțiile controlate, și anume partea la tranzacție care este testată cu ajutorul unui indicator al nivelului de profit. Această alegere trebuie să fie compatibilă cu analiza funcțională efectuată (inclusiv riscul asumat și activele utilizate) de ambele părți la tranzacția (tranzacțiile) intragrup supusă (supuse) revizuirii. În aplicarea MMTN, partea testată este, în general, partea pentru care se poate aplica metoda într-o manieră cât mai fiabilă și pentru care pot fi găsite cele mai fiabile elemente comparabile. Utilizarea MMTN este deseori asociată cu punctul 3.18 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, conform căruia „partea testată” ar trebui, în principiu, să fie societatea care are cea mai puțin complexă funcție în ceea ce privește tranzacția intragrup supusă revizuirii (292). Prin urmare, MMTN este considerată o metodă adecvată pentru a testa remunerația în condiții de concurență deplină a părții care nu aduce nicio contribuție unică și valoroasă la tranzacția (tranzacțiile) intragrup supusă (supuse) revizuirii (293). |
| --- | --- |

(255)

MMTN examinează raportul dintre profitul net (290) și o bază adecvată (de exemplu, cheltuieli, vânzări, active) (291), care este denumit „indicator al profitului net” sau „indicator al nivelului de profit” și este legat de tranzacția intragrup (sau tranzacțiile care sunt adecvate pentru agregare) care face obiectul revizuirii. Indicatorul profitului net ar trebui să fie stabilit în funcție de indicatorul profitului net pe care părțile independente îl obțin în tranzacțiile necontrolate comparabile. Atunci când se aplică MMTN, este necesar să se aleagă partea testată din tranzacțiile controlate, și anume partea la tranzacție care este testată cu ajutorul unui indicator al nivelului de profit. Această alegere trebuie să fie compatibilă cu analiza funcțională efectuată (inclusiv riscul asumat și activele utilizate) de ambele părți la tranzacția (tranzacțiile) intragrup supusă (supuse) revizuirii. În aplicarea MMTN, partea testată este, în general, partea pentru care se poate aplica metoda într-o manieră cât mai fiabilă și pentru care pot fi găsite cele mai fiabile elemente comparabile. Utilizarea MMTN este deseori asociată cu punctul 3.18 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, conform căruia „partea testată” ar trebui, în principiu, să fie societatea care are cea mai puțin complexă funcție în ceea ce privește tranzacția intragrup supusă revizuirii (292). Prin urmare, MMTN este considerată o metodă adecvată pentru a testa remunerația în condiții de concurență deplină a părții care nu aduce nicio contribuție unică și valoroasă la tranzacția (tranzacțiile) intragrup supusă (supuse) revizuirii (293).

290

291

292

293

| (256) | Metoda împărțirii profitului este cealaltă „metodă indirectă” de stabilire a prețurilor în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Această metodă identifică profitul (sau pierderea) combinat(ă) care urmează să fie împărțit(ă) între întreprinderile asociate care sunt parte la tranzacțiile intragrup pentru care se stabilesc prețurile și apoi împarte aceste profituri între societățile asociate pe o bază validă din punct de vedere economic care aproximează repartizarea profitului care ar fi fost anticipat și reflectat într-un acord încheiat în condiții de concurență deplină (294). Liniile directoare ale OCDE descriu două abordări pentru împărțirea profiturilor combinate între societățile asociate: analiza contribuției și analiza reziduală. Analiza contribuției împarte profiturile combinate pe baza valorii relative a funcțiilor îndeplinite (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate) de către fiecare dintre părțile implicate în tranzacțiile intragrup pentru care se stabilesc prețurile. Analiza reziduală utilizează o abordare în două etape pentru a împărți profiturile. Într-o primă etapă, fiecărei societăți îi este alocat un profit de bază (standard) corespunzător pentru funcțiile pe care le îndeplinește aceasta, activele pe care le utilizează și riscurile pe care și le asumă pe baza unei comparații a randamentului de piață obținut pentru tranzacțiile similare de către societățile independente. Cu alte cuvinte, prima etapă corespunde în esență aplicării MMTN. În cea de a doua etapă, profitul rezidual rămas după încheierea primei etape este repartizat între părți într-un manieră care aproximează modul în care părțile independente ar fi împărțit profitul pe baza principiului concurenței depline. Metoda împărțirii profitului rezidual este considerată, în general, o metodă adecvată atunci când ambele părți la tranzacția intragrup realizează contribuții unice și de valoare la tranzacție, întrucât, în acest caz, părțile independente ar trebui să partajeze profiturile tranzacției proporțional cu contribuțiile lor respective (295). |
| --- | --- |

(256)

Metoda împărțirii profitului este cealaltă „metodă indirectă” de stabilire a prețurilor în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Această metodă identifică profitul (sau pierderea) combinat(ă) care urmează să fie împărțit(ă) între întreprinderile asociate care sunt parte la tranzacțiile intragrup pentru care se stabilesc prețurile și apoi împarte aceste profituri între societățile asociate pe o bază validă din punct de vedere economic care aproximează repartizarea profitului care ar fi fost anticipat și reflectat într-un acord încheiat în condiții de concurență deplină (294). Liniile directoare ale OCDE descriu două abordări pentru împărțirea profiturilor combinate între societățile asociate: analiza contribuției și analiza reziduală. Analiza contribuției împarte profiturile combinate pe baza valorii relative a funcțiilor îndeplinite (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate) de către fiecare dintre părțile implicate în tranzacțiile intragrup pentru care se stabilesc prețurile. Analiza reziduală utilizează o abordare în două etape pentru a împărți profiturile. Într-o primă etapă, fiecărei societăți îi este alocat un profit de bază (standard) corespunzător pentru funcțiile pe care le îndeplinește aceasta, activele pe care le utilizează și riscurile pe care și le asumă pe baza unei comparații a randamentului de piață obținut pentru tranzacțiile similare de către societățile independente. Cu alte cuvinte, prima etapă corespunde în esență aplicării MMTN. În cea de a doua etapă, profitul rezidual rămas după încheierea primei etape este repartizat între părți într-un manieră care aproximează modul în care părțile independente ar fi împărțit profitul pe baza principiului concurenței depline. Metoda împărțirii profitului rezidual este considerată, în general, o metodă adecvată atunci când ambele părți la tranzacția intragrup realizează contribuții unice și de valoare la tranzacție, întrucât, în acest caz, părțile independente ar trebui să partajeze profiturile tranzacției proporțional cu contribuțiile lor respective (295).

294

295

2.5.3.1.   
  Intervalul de concurență deplină

Intervalul de concurență deplină

| (257) | Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu un rezultat acceptabil în condiții de concurență deplină în urma unei analize comparative ca o serie de rezultate și nu ca un singur rezultat specific (296). În practică, „intervalul” reprezintă intervalul intercuartilic (297). |
| --- | --- |

(257)

Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu un rezultat acceptabil în condiții de concurență deplină în urma unei analize comparative ca o serie de rezultate și nu ca un singur rezultat specific (296). În practică, „intervalul” reprezintă intervalul intercuartilic (297).

296

297

| (258) | Cu toate acestea, liniile directoare ale OCDE privind PT subliniază faptul că acest lucru este posibil numai în cazul în care intervalul cuprinde rezultate cu un grad de fiabilitate relativ egal sau ridicat, în timp ce, în cazul defectelor de comparabilitate, poate fi adecvat să se utilizeze măsuri de tendință centrală (de exemplu, mediana, media sau mediile ponderate etc.) pentru a determina punctul cel mai apropriat din interval (298). |
| --- | --- |

(258)

Cu toate acestea, liniile directoare ale OCDE privind PT subliniază faptul că acest lucru este posibil numai în cazul în care intervalul cuprinde rezultate cu un grad de fiabilitate relativ egal sau ridicat, în timp ce, în cazul defectelor de comparabilitate, poate fi adecvat să se utilizeze măsuri de tendință centrală (de exemplu, mediana, media sau mediile ponderate etc.) pentru a determina punctul cel mai apropriat din interval (298).

298

2.5.3.2.   
  Considerente speciale privind aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activele necorporale

Considerente speciale privind aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activele necorporale

| (259) | Capitolul VI din Liniile directoare ale OCDE privind PT oferă orientări specifice referitoare la aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activele necorporale. Capitolul VI a fost introdus în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și a fost actualizat ultima dată în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017 pe baza Raportului final privind acțiunile BEPS 8-10 (299). |
| --- | --- |

(259)

Capitolul VI din Liniile directoare ale OCDE privind PT oferă orientări specifice referitoare la aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activele necorporale. Capitolul VI a fost introdus în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și a fost actualizat ultima dată în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017 pe baza Raportului final privind acțiunile BEPS 8-10 (299).

299

| (260) | Conform acestui capitol, aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește un activ necorporal trebuie să ia în considerare atât perspectiva cedentului, cât și cea a cesionarului activului. Din perspectiva cedentului, ar trebui examinat prețul la care o întreprindere independentă comparabilă ar fi dispusă să transfere activele în circumstanțe comparabile. Din perspectiva cesionarului, ar trebui examinat dacă o întreprindere independentă comparabilă ar fi dispusă să plătească un astfel de preț (300). |
| --- | --- |

(260)

Conform acestui capitol, aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește un activ necorporal trebuie să ia în considerare atât perspectiva cedentului, cât și cea a cesionarului activului. Din perspectiva cedentului, ar trebui examinat prețul la care o întreprindere independentă comparabilă ar fi dispusă să transfere activele în circumstanțe comparabile. Din perspectiva cesionarului, ar trebui examinat dacă o întreprindere independentă comparabilă ar fi dispusă să plătească un astfel de preț (300).

300

| (261) | Un cesionar independent ar accepta să plătească prețul în cauză numai dacă există așteptări rezonabile de a obține beneficii satisfăcătoare din utilizarea activelor necorporale, după ce a luat în considerare alte opțiuni disponibile în mod realist. Identificarea entității sau entităților implicate în tranzacțiile intragrup care vizează activele necorporale care au dreptul de a reține (parțial sau integral) profiturile obținute din activele în cauză este esențială pentru a se ajunge la un rezultat conform cu principiul concurenței depline. Cu toate acestea, dreptul de proprietate asupra activelor necorporale nu este un element determinant atunci când se analizează măsura în care remunerația s-a realizat în condiții de concurență deplină (301). |
| --- | --- |

(261)

Un cesionar independent ar accepta să plătească prețul în cauză numai dacă există așteptări rezonabile de a obține beneficii satisfăcătoare din utilizarea activelor necorporale, după ce a luat în considerare alte opțiuni disponibile în mod realist. Identificarea entității sau entităților implicate în tranzacțiile intragrup care vizează activele necorporale care au dreptul de a reține (parțial sau integral) profiturile obținute din activele în cauză este esențială pentru a se ajunge la un rezultat conform cu principiul concurenței depline. Cu toate acestea, dreptul de proprietate asupra activelor necorporale nu este un element determinant atunci când se analizează măsura în care remunerația s-a realizat în condiții de concurență deplină (301).

301

2.5.3.3.   
  Considerente speciale privind aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activitățile acționarului și serviciile intragrup cu valoare adăugată mică

Considerente speciale privind aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește activitățile acționarului și serviciile intragrup cu valoare adăugată mică

| (262) | Capitolul VII din Liniile directoare ale OCDE privind PT oferă orientări specifice referitoare la aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește serviciile intragrup. Capitolul VII a fost introdus în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și a fost actualizat ultima dată în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017 pe baza Raportului final privind acțiunile BEPS 8-10 (302). |
| --- | --- |

(262)

Capitolul VII din Liniile directoare ale OCDE privind PT oferă orientări specifice referitoare la aplicarea principiului concurenței depline în ceea ce privește serviciile intragrup. Capitolul VII a fost introdus în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și a fost actualizat ultima dată în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017 pe baza Raportului final privind acțiunile BEPS 8-10 (302).

302

| (263) | Un grup multinațional poate prevedea ca anumite servicii intragrup să fie puse la dispoziția membrilor grupului, de exemplu servicii financiare sau administrative. Aceste servicii pot fi furnizate de către societatea-mamă sau de un alt membru al grupului care, inițial, poate suporta costul prestării acestora. În cazul în care se consideră că au fost furnizate servicii intragrup, este necesar să se stabilească dacă remunerația care trebuie plătită de către societatea beneficiară pentru astfel de servicii, dacă este cazul, este în conformitate cu principiul concurenței depline (303). Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT, „[î]n încercarea de a stabili prețul în condiții de concurență deplină pentru serviciile intragrup, chestiunea ar trebui examinată atât din perspectiva prestatorului de serviciu, cât și din perspectiva beneficiarului serviciului. În acest sens, aspectele relevante includ valoarea serviciului pentru beneficiar și suma pe care întreprinderea independentă comparabilă ar fi dispusă să o plătească pentru acest serviciu în circumstanțe comparabile, precum și costurile furnizorului de servicii” (304). |
| --- | --- |

(263)

Un grup multinațional poate prevedea ca anumite servicii intragrup să fie puse la dispoziția membrilor grupului, de exemplu servicii financiare sau administrative. Aceste servicii pot fi furnizate de către societatea-mamă sau de un alt membru al grupului care, inițial, poate suporta costul prestării acestora. În cazul în care se consideră că au fost furnizate servicii intragrup, este necesar să se stabilească dacă remunerația care trebuie plătită de către societatea beneficiară pentru astfel de servicii, dacă este cazul, este în conformitate cu principiul concurenței depline (303). Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT, „[î]n încercarea de a stabili prețul în condiții de concurență deplină pentru serviciile intragrup, chestiunea ar trebui examinată atât din perspectiva prestatorului de serviciu, cât și din perspectiva beneficiarului serviciului. În acest sens, aspectele relevante includ valoarea serviciului pentru beneficiar și suma pe care întreprinderea independentă comparabilă ar fi dispusă să o plătească pentru acest serviciu în circumstanțe comparabile, precum și costurile furnizorului de servicii” (304).

303

304

| (264) | Cu toate acestea, nu toate activitățile intragrup necesită plata unei remunerații de către beneficiar. O activitate intragrup desfășurată de o societate în calitatea sa de acționar și exclusiv ca urmare a participațiilor pe care le deține la capitalul unuia sau mai multor membri ai grupului („o activitate desfășurată de acționar”) nu ar trebui să fie plătită de filiale (305). |
| --- | --- |

(264)

Cu toate acestea, nu toate activitățile intragrup necesită plata unei remunerații de către beneficiar. O activitate intragrup desfășurată de o societate în calitatea sa de acționar și exclusiv ca urmare a participațiilor pe care le deține la capitalul unuia sau mai multor membri ai grupului („o activitate desfășurată de acționar”) nu ar trebui să fie plătită de filiale (305).

305

| (265) | Forumul comun al UE pentru prețurile de transfer („FCPT)” este un grup de experți creat de Comisie în octombrie 2002 care asistă și consiliază Comisia cu privire la chestiuni legate de prețurile de transfer. FCPT este alcătuit din experți din sectorul guvernamental și neguvernamental din domeniul prețurilor de transfer. În februarie 2010, a fost publicat un raport referitor la evaluarea FCPT privind aplicarea principiului concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare ale OCDE privind PT, în ceea ce privește o categorie specifică de servicii prestate între societățile asociate, descrise ca „serviciile intragrup cu valoare adăugată mică” („raportul FCPT din 2010”) (306). |
| --- | --- |

(265)

Forumul comun al UE pentru prețurile de transfer („FCPT)” este un grup de experți creat de Comisie în octombrie 2002 care asistă și consiliază Comisia cu privire la chestiuni legate de prețurile de transfer. FCPT este alcătuit din experți din sectorul guvernamental și neguvernamental din domeniul prețurilor de transfer. În februarie 2010, a fost publicat un raport referitor la evaluarea FCPT privind aplicarea principiului concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare ale OCDE privind PT, în ceea ce privește o categorie specifică de servicii prestate între societățile asociate, descrise ca „serviciile intragrup cu valoare adăugată mică” („raportul FCPT din 2010”) (306).

306

| (266) | Astfel cum se explică în anexa 1 la raportul FCPT din 2010, serviciile cu valoare adăugată mică pot include, printre altele, servicii juridice și de contabilitate. În cazul în care se consideră că aceste servicii cu valoare adăugată mică au fost furnizate, raportul FCPT din 2010 consideră metoda PNC ca fiind cea mai adecvată metodă pentru a stabili prețul acestor servicii în condiții de concurență deplină. Cu toate acestea, în absența unor tranzacții necontrolate comparabile corespunzătoare, o metodă de stabilire a prețurilor de transfer bazată pe costuri este metoda cel mai des utilizată pentru stabilirea prețului acestor servicii în condiții de concurență deplină (307). |
| --- | --- |

(266)

Astfel cum se explică în anexa 1 la raportul FCPT din 2010, serviciile cu valoare adăugată mică pot include, printre altele, servicii juridice și de contabilitate. În cazul în care se consideră că aceste servicii cu valoare adăugată mică au fost furnizate, raportul FCPT din 2010 consideră metoda PNC ca fiind cea mai adecvată metodă pentru a stabili prețul acestor servicii în condiții de concurență deplină. Cu toate acestea, în absența unor tranzacții necontrolate comparabile corespunzătoare, o metodă de stabilire a prețurilor de transfer bazată pe costuri este metoda cel mai des utilizată pentru stabilirea prețului acestor servicii în condiții de concurență deplină (307).

307

| (267) | Atunci când se aplică o metodă bazată pe costuri, trebuie identificată baza de costuri corespunzătoare a unui anumit serviciu. Ulterior, este necesar să se ia în considerare ce marjă de profit, dacă există, ar trebui aplicată acestor costuri. În acest sens, raportul FCPT din 2010 se referă, în primul rând, la punctele 7.33 și 7.36 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, precizând că o marjă de profit nu ar trebui să se aplice întotdeauna bazei de costuri (308). |
| --- | --- |

(267)

Atunci când se aplică o metodă bazată pe costuri, trebuie identificată baza de costuri corespunzătoare a unui anumit serviciu. Ulterior, este necesar să se ia în considerare ce marjă de profit, dacă există, ar trebui aplicată acestor costuri. În acest sens, raportul FCPT din 2010 se referă, în primul rând, la punctele 7.33 și 7.36 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, precizând că o marjă de profit nu ar trebui să se aplice întotdeauna bazei de costuri (308).

308

| (268) | Pe baza experienței administrațiilor fiscale naționale, raportul FCPT din 2010 a constatat, de asemenea, că o marjă adecvată pentru serviciile cu valoare adăugată mică s-ar încadra, în general, într-un interval cuprins între 3 % și 10 %, cel mai adesea în jurul valorii de 5 %. Cu toate acestea, în cazul în care faptele și circumstanțele tranzacției specifice susțin o marjă diferită, aceasta ar trebui luată în considerare. |
| --- | --- |

(268)

Pe baza experienței administrațiilor fiscale naționale, raportul FCPT din 2010 a constatat, de asemenea, că o marjă adecvată pentru serviciile cu valoare adăugată mică s-ar încadra, în general, într-un interval cuprins între 3 % și 10 %, cel mai adesea în jurul valorii de 5 %. Cu toate acestea, în cazul în care faptele și circumstanțele tranzacției specifice susțin o marjă diferită, aceasta ar trebui luată în considerare.

2.6.   DESCRIEREA PRINCIPALILOR TERMENI FINANCIARI ȘI CONTABILI UTILIZAȚI ÎN DECIZIE

DESCRIEREA PRINCIPALILOR TERMENI FINANCIARI ȘI CONTABILI UTILIZAȚI ÎN DECIZIE

| (269) | O prezentare succintă a indicatorilor financiari și contabili utilizați în mod frecvent în prezenta decizie este furnizată mai jos. |
| --- | --- |

(269)

O prezentare succintă a indicatorilor financiari și contabili utilizați în mod frecvent în prezenta decizie este furnizată mai jos.

| (270) | În general, un cont de profit și pierdere înregistrează în primul rând veniturile pe care o societate le realizează din activitățile sale economice obișnuite, de regulă din vânzarea de produse și prestarea de servicii către clienți. Acest element contabil este denumit „vânzări”, „cifră de afaceri” sau „venituri”. |
| --- | --- |

(270)

În general, un cont de profit și pierdere înregistrează în primul rând veniturile pe care o societate le realizează din activitățile sale economice obișnuite, de regulă din vânzarea de produse și prestarea de servicii către clienți. Acest element contabil este denumit „vânzări”, „cifră de afaceri” sau „venituri”.

| (271) | Costul produselor vândute („CPV”) reprezintă, în principal, valoarea materialelor utilizate în realizarea produselor (materii prime) sau prețul de cumpărare al produselor care au fost revândute în cazul în care societatea nu prelucrează produsele vândute. CPV este dedus din vânzări pentru a calcula profitul brut. |
| --- | --- |

(271)

Costul produselor vândute („CPV”) reprezintă, în principal, valoarea materialelor utilizate în realizarea produselor (materii prime) sau prețul de cumpărare al produselor care au fost revândute în cazul în care societatea nu prelucrează produsele vândute. CPV este dedus din vânzări pentru a calcula profitul brut.

| (272) | Cheltuielile de funcționare acoperă, în principal, cheltuielile salariale (309), costurile cu energia și alte costuri administrative și de vânzare. În cazul LuxOpCo, redevența plătită societății LuxSCS este clasificată drept „alte cheltuieli de exploatare”, însă nu este inclusă în cheltuielile de exploatare utilizate pentru calcularea profitului din exploatare în conformitate cu soluția fiscală anticipată contestată (310). |
| --- | --- |

(272)

Cheltuielile de funcționare acoperă, în principal, cheltuielile salariale (309), costurile cu energia și alte costuri administrative și de vânzare. În cazul LuxOpCo, redevența plătită societății LuxSCS este clasificată drept „alte cheltuieli de exploatare”, însă nu este inclusă în cheltuielile de exploatare utilizate pentru calcularea profitului din exploatare în conformitate cu soluția fiscală anticipată contestată (310).

309

310

| (273) | Tabelul 17 prezintă o reprezentare simplificată a contului de profit și pierdere (311).

  Tabelul 17


  Reprezentare simplificată a contului de profit și pierdere


  Vânzări
  (sau cifră de afaceri sau venituri)







  — | Costul produselor vândute (CPV) |
| --- | --- | --- |

(273)

Tabelul 17 prezintă o reprezentare simplificată a contului de profit și pierdere (311).

311

Tabelul 17

Tabelul 17

Reprezentare simplificată a contului de profit și pierdere

Reprezentare simplificată a contului de profit și pierdere

Vânzări
  (sau cifră de afaceri sau venituri)

Vânzări

(sau cifră de afaceri sau venituri)

—

Costul produselor vândute (CPV)

Costul produselor vândute (CPV)

Profit brut

Profit brut

| — | Cheltuieli de exploatare (CEx) |
| --- | --- |

—

Cheltuieli de exploatare (CEx)

Cheltuieli de exploatare (CEx)

Profit din exploatare (EBITDA)

Profit din exploatare (EBITDA)

Câștiguri înainte de dobânzi și impozite (EBIT) sau venituri din exploatare

Câștiguri înainte de dobânzi și impozite (EBIT) sau venituri din exploatare

| — | Dobânzi și venituri extraordinare sau excepționale |
| --- | --- |

—

Dobânzi și venituri extraordinare sau excepționale

Dobânzi și venituri extraordinare sau excepționale

Venit impozabil

Venit impozabil

| — | Impozite |
| --- | --- |

—

Impozite

Impozite

Profit net

Profit net

| (274) | Performanța și rentabilitatea se măsoară deseori folosind rate prezentate ca „marje” sau „marje de profit”. Marjele sunt utilizate, de asemenea, pentru comparații inter pares în stabilirea prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(274)

Performanța și rentabilitatea se măsoară deseori folosind rate prezentate ca „marje” sau „marje de profit”. Marjele sunt utilizate, de asemenea, pentru comparații inter pares în stabilirea prețurilor de transfer.

| (275) | În stabilirea prețurilor de transfer, marja brută poate fi calculată ca profitul brut împărțit la vânzări (sau CPV), iar marja netă poate fi calculată ca profitul din exploatare împărțit la vânzări (sau costurile totale, și anume suma dintre CPV și cheltuielile de exploatare), în special atunci când se utilizează metoda tranzacțională a marjei nete. Prin urmare, atunci când se utilizează metoda „marjei nete”, numărătorul indicatorului nivelului de profit ar fi profitul din exploatare. |
| --- | --- |

(275)

În stabilirea prețurilor de transfer, marja brută poate fi calculată ca profitul brut împărțit la vânzări (sau CPV), iar marja netă poate fi calculată ca profitul din exploatare împărțit la vânzări (sau costurile totale, și anume suma dintre CPV și cheltuielile de exploatare), în special atunci când se utilizează metoda tranzacțională a marjei nete. Prin urmare, atunci când se utilizează metoda „marjei nete”, numărătorul indicatorului nivelului de profit ar fi profitul din exploatare.

3.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

| (276) | În decizia sa de inițiere a procedurii (312), Comisia a explicat că avea îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea soluției fiscale anticipate contestate cu piața internă. În special, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la faptul că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată ar fi avut drept rezultat o plată a redevenței în condiții de concurență deplină către societatea LuxSCS și o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo. |
| --- | --- |

(276)

În decizia sa de inițiere a procedurii (312), Comisia a explicat că avea îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea soluției fiscale anticipate contestate cu piața internă. În special, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la faptul că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată ar fi avut drept rezultat o plată a redevenței în condiții de concurență deplină către societatea LuxSCS și o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo.

312

| (277) | În primul rând, Comisia a criticat faptul că soluția fiscală anticipată contestată părea a fi fost acordată în absența unui raport privind prețurile de transfer. De asemenea, aceasta a subliniat că soluția fiscală a fost acordată în termen de unsprezece zile lucrătoare de la primirea primei scrisori care constituie cererea de emitere a soluției fiscale anticipate. |
| --- | --- |

(277)

În primul rând, Comisia a criticat faptul că soluția fiscală anticipată contestată părea a fi fost acordată în absența unui raport privind prețurile de transfer. De asemenea, aceasta a subliniat că soluția fiscală a fost acordată în termen de unsprezece zile lucrătoare de la primirea primei scrisori care constituie cererea de emitere a soluției fiscale anticipate.

| (278) | În al doilea rând, Comisia a criticat faptul că mecanismul de stabilire a prețurilor de transfer aprobat în soluția fiscală anticipată contestată nu pare să se bazeze pe nicio metodă general acceptată de stabilire a prețurilor de transfer prevăzută în Orientările OCDE privind PT. |
| --- | --- |

(278)

În al doilea rând, Comisia a criticat faptul că mecanismul de stabilire a prețurilor de transfer aprobat în soluția fiscală anticipată contestată nu pare să se bazeze pe nicio metodă general acceptată de stabilire a prețurilor de transfer prevăzută în Orientările OCDE privind PT.

| (279) | În al treilea rând, Comisia a criticat faptul că, contrar recomandărilor cuprinse la punctul 6.16 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și din 2010, plata redevenței aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată nu a fost legată de producție, vânzări sau profit. În schimb, redevența a fost calculată ca profitul rezidual generat de tranzacțiile intragrup ale LuxOpCo, care a fost stabilit prin deducerea unui randament standard atribuit funcțiilor LuxOpCo din profitul înregistrat efectiv de LuxOpCo. |
| --- | --- |

(279)

În al treilea rând, Comisia a criticat faptul că, contrar recomandărilor cuprinse la punctul 6.16 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și din 2010, plata redevenței aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată nu a fost legată de producție, vânzări sau profit. În schimb, redevența a fost calculată ca profitul rezidual generat de tranzacțiile intragrup ale LuxOpCo, care a fost stabilit prin deducerea unui randament standard atribuit funcțiilor LuxOpCo din profitul înregistrat efectiv de LuxOpCo.

| (280) | În al patrulea rând, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă este corect să se considere că LuxOpCo îndeplinește funcții mai puțin complexe în comparație cu LuxSCS. Pe baza descrierii funcțiilor exercitate de LuxOpCo și a riscurilor asumate de către aceasta, respectivele funcții și riscuri s-au dovedit a fi mai complexe decât cele ale LuxSCS. Funcțiile specifice legate de activele necorporale, pentru care se presupune că LuxSCS este remunerată, nu au fost descrise în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, și nici de către administrația fiscală luxemburgheză în soluția fiscală anticipată contestată. În plus, deși s-a afirmat că LuxSCS păstrează toate riscurile asociate dreptului de proprietate intelectuală în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, riscurile care urmează să fie asumate de LuxSCS în timp ce deține active necorporale nu au fost specificate, în special în comparație cu riscurile antreprenoriale asumate de către LuxOpCo. |
| --- | --- |

(280)

În al patrulea rând, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă este corect să se considere că LuxOpCo îndeplinește funcții mai puțin complexe în comparație cu LuxSCS. Pe baza descrierii funcțiilor exercitate de LuxOpCo și a riscurilor asumate de către aceasta, respectivele funcții și riscuri s-au dovedit a fi mai complexe decât cele ale LuxSCS. Funcțiile specifice legate de activele necorporale, pentru care se presupune că LuxSCS este remunerată, nu au fost descrise în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, și nici de către administrația fiscală luxemburgheză în soluția fiscală anticipată contestată. În plus, deși s-a afirmat că LuxSCS păstrează toate riscurile asociate dreptului de proprietate intelectuală în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, riscurile care urmează să fie asumate de LuxSCS în timp ce deține active necorporale nu au fost specificate, în special în comparație cu riscurile antreprenoriale asumate de către LuxOpCo.

| (281) | În al cincilea rând, la o marjă de [4-6] % din cheltuielile de exploatare, Comisia a considerat că remunerația aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată pentru funcțiile îndeplinite de LuxOpCo este relativ scăzută, în special având în vedere faptul că, printre altele, funcțiile LuxOpCo au fost prezentate ca fiind elemente centrale de luare a deciziilor comerciale strategice, concentrând riscul de afaceri de pe întreaga piață europeană. În plus, aplicarea unui prag inferior și a unui plafon (313) pentru a determina remunerația LuxOpCo în condiții de concurență deplină, care prevalează efectiv asupra metodei de stabilire a prețurilor de transfer bazată pe cheltuielile de exploatare, nu a fost explicată. În cele din urmă, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă alegerea unei metode indirecte de stabilire a prețurilor de transfer pentru determinarea remunerației LuxOpCo a fost justificată. |
| --- | --- |

(281)

În al cincilea rând, la o marjă de [4-6] % din cheltuielile de exploatare, Comisia a considerat că remunerația aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată pentru funcțiile îndeplinite de LuxOpCo este relativ scăzută, în special având în vedere faptul că, printre altele, funcțiile LuxOpCo au fost prezentate ca fiind elemente centrale de luare a deciziilor comerciale strategice, concentrând riscul de afaceri de pe întreaga piață europeană. În plus, aplicarea unui prag inferior și a unui plafon (313) pentru a determina remunerația LuxOpCo în condiții de concurență deplină, care prevalează efectiv asupra metodei de stabilire a prețurilor de transfer bazată pe cheltuielile de exploatare, nu a fost explicată. În cele din urmă, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă alegerea unei metode indirecte de stabilire a prețurilor de transfer pentru determinarea remunerației LuxOpCo a fost justificată.

313

| (282) | În al șaselea rând, Comisia a observat că, în timp ce soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată în 2003, aceasta părea să fie încă în vigoare în 2014. Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că a fost corect să se considere că remunerația aprobată în soluția fiscală este realizată în continuare în condiții de concurență deplină peste zece ani mai târziu, fără nicio revizuire sau obligație de a informa administrația în cazul în care circumstanțele critice s-ar fi schimbat între timp. |
| --- | --- |

(282)

În al șaselea rând, Comisia a observat că, în timp ce soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată în 2003, aceasta părea să fie încă în vigoare în 2014. Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că a fost corect să se considere că remunerația aprobată în soluția fiscală este realizată în continuare în condiții de concurență deplină peste zece ani mai târziu, fără nicio revizuire sau obligație de a informa administrația în cazul în care circumstanțele critice s-ar fi schimbat între timp.

| (283) | Având în vedere aceste critici, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că soluția fiscală anticipată contestată a conferit un avantaj selectiv societății Amazon, în sensul că aceasta a condus la plata unei redevențe pentru LuxSCS și a unei remunerații pentru LuxOpCo care s-a abătut de la un rezultat obținut în conformitate cu principiul concurenței depline. Întrucât toate celelalte condiții prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din Tratat păreau să fi fost îndeplinite și în absența aparentă a unei baze de compatibilitate în temeiul articolului 107 alineatul (2) sau (3) din tratat, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că soluția fiscală anticipată contestată a constitut ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(283)

Având în vedere aceste critici, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că soluția fiscală anticipată contestată a conferit un avantaj selectiv societății Amazon, în sensul că aceasta a condus la plata unei redevențe pentru LuxSCS și a unei remunerații pentru LuxOpCo care s-a abătut de la un rezultat obținut în conformitate cu principiul concurenței depline. Întrucât toate celelalte condiții prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din Tratat păreau să fi fost îndeplinite și în absența aparentă a unei baze de compatibilitate în temeiul articolului 107 alineatul (2) sau (3) din tratat, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că soluția fiscală anticipată contestată a constitut ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

4.   OBSERVAȚIILE DIN PARTEA LUXEMBURGULUI

OBSERVAȚIILE DIN PARTEA LUXEMBURGULUI

| (284) | Observațiile Luxemburgului cu privire la decizia de inițiere a procedurii se axează, în primul rând, pe presupusele lacune procedurale din investigația preliminară efectuată de Comisie, în al doilea rând, pe presupusele erori de drept din decizia de inițiere a procedurii și, în al treilea rând, pe îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(284)

Observațiile Luxemburgului cu privire la decizia de inițiere a procedurii se axează, în primul rând, pe presupusele lacune procedurale din investigația preliminară efectuată de Comisie, în al doilea rând, pe presupusele erori de drept din decizia de inițiere a procedurii și, în al treilea rând, pe îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii.

4.1.   OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PRESUPUSELE LACUNE PROCEDURALE

OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PRESUPUSELE LACUNE PROCEDURALE

| (285) | Luxemburg susține că decizia de inițiere a procedurii a fost adoptată într-o perioadă extrem de scurtă de timp și pe baza unor informații insuficiente. Luxemburg consideră că Comisia nu și-a epuizat posibilitățile de a colecta informațiile necesare pentru evaluarea măsurii pe parcursul investigației preliminare. |
| --- | --- |

(285)

Luxemburg susține că decizia de inițiere a procedurii a fost adoptată într-o perioadă extrem de scurtă de timp și pe baza unor informații insuficiente. Luxemburg consideră că Comisia nu și-a epuizat posibilitățile de a colecta informațiile necesare pentru evaluarea măsurii pe parcursul investigației preliminare.

| (286) | În primul rând, Luxemburg susține că Comisia a încălcat principiul cooperării loiale și al imparțialității, în special prin faptul că nu a răspuns la propunerile sale de reuniune astfel încât să permită Luxemburgului să discute informațiile furnizate înainte de a lua decizia de a iniția procedura oficială de investigare. |
| --- | --- |

(286)

În primul rând, Luxemburg susține că Comisia a încălcat principiul cooperării loiale și al imparțialității, în special prin faptul că nu a răspuns la propunerile sale de reuniune astfel încât să permită Luxemburgului să discute informațiile furnizate înainte de a lua decizia de a iniția procedura oficială de investigare.

| (287) | În al doilea rând, Luxemburg susține că Comisia nu a aplicat nici litera, nici spiritul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 (314), care prevede că, în cazul în care Comisia constată că răspunsul la cererile sale de informații este insuficient sau incomplet, acesta ar trebui să repete solicitarea sau chiar să emită un ordin de furnizare a informațiilor. |
| --- | --- |

(287)

În al doilea rând, Luxemburg susține că Comisia nu a aplicat nici litera, nici spiritul articolului 12 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 (314), care prevede că, în cazul în care Comisia constată că răspunsul la cererile sale de informații este insuficient sau incomplet, acesta ar trebui să repete solicitarea sau chiar să emită un ordin de furnizare a informațiilor.

314

| (288) | De asemenea, Luxemburg a făcut referire la articolul 5 alineatul (2) și la articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589. Acesta a observat că, în cazul de față, nu a fost transmisă nicio scrisoare de reamintire sau niciun ordin de furnizare a informațiilor către Luxemburg. |
| --- | --- |

(288)

De asemenea, Luxemburg a făcut referire la articolul 5 alineatul (2) și la articolul 12 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589. Acesta a observat că, în cazul de față, nu a fost transmisă nicio scrisoare de reamintire sau niciun ordin de furnizare a informațiilor către Luxemburg.

4.2.   OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PRESUPUSELE ERORI DE DREPT DIN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PRESUPUSELE ERORI DE DREPT DIN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (289) | Luxemburg consideră că decizia de inițiere a procedurii este afectată de o serie de erori de drept. |
| --- | --- |

(289)

Luxemburg consideră că decizia de inițiere a procedurii este afectată de o serie de erori de drept.

| (290) | În primul rând, Luxemburg consideră că decizia constituie o ingerință în exercitarea competențelor sale suverane în materie de impozitare directă. În special, acesta a considerat că Comisia și-a depășit competențele în domeniul ajutoarelor de stat prin elaborarea și impunerea propriei sale interpretări a principiului concurenței depline. În acest mod, Comisia încearcă în realitate să armonizeze normele de impozitare directă prin încălcarea articolelor 113 și 115 din tratat, având în vedere că Uniunea nu poate decât să armonizeze dreptul material privind impozitarea prin măsuri legislative adoptate în unanimitate. |
| --- | --- |

(290)

În primul rând, Luxemburg consideră că decizia constituie o ingerință în exercitarea competențelor sale suverane în materie de impozitare directă. În special, acesta a considerat că Comisia și-a depășit competențele în domeniul ajutoarelor de stat prin elaborarea și impunerea propriei sale interpretări a principiului concurenței depline. În acest mod, Comisia încearcă în realitate să armonizeze normele de impozitare directă prin încălcarea articolelor 113 și 115 din tratat, având în vedere că Uniunea nu poate decât să armonizeze dreptul material privind impozitarea prin măsuri legislative adoptate în unanimitate.

| (291) | Luxemburg a atras atenția, în special, asupra caracterului specific și complex al stabilirii prețurilor de transfer. Conform Liniilor directoare ale OCDE privind PT, autoritățile fiscale naționale au nevoie de anumite puteri discreționare pentru a putea interpreta normele fiscale într-un caz individual și pentru a putea decide dacă metodologia de stabilire a prețurilor de transfer utilizată determină un preț de transfer acceptabil. Luxemburg a susținut că, pentru ca autoritățile fiscale naționale să garanteze securitatea juridică prin soluții fiscale anticipate, acestea au nevoie de puterea discreționară necesară, fără a fi amenințate imediat că hotărârea lor va fi declarată ulterior ca fiind contrară normelor privind ajutoarele de stat. Luxemburg a susținut că a primit confirmarea că practica sa în materie de soluții fiscale anticipate este adecvată și respectă Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor (315) și Liniile directoare ale OCDE privind PT (316). |
| --- | --- |

(291)

Luxemburg a atras atenția, în special, asupra caracterului specific și complex al stabilirii prețurilor de transfer. Conform Liniilor directoare ale OCDE privind PT, autoritățile fiscale naționale au nevoie de anumite puteri discreționare pentru a putea interpreta normele fiscale într-un caz individual și pentru a putea decide dacă metodologia de stabilire a prețurilor de transfer utilizată determină un preț de transfer acceptabil. Luxemburg a susținut că, pentru ca autoritățile fiscale naționale să garanteze securitatea juridică prin soluții fiscale anticipate, acestea au nevoie de puterea discreționară necesară, fără a fi amenințate imediat că hotărârea lor va fi declarată ulterior ca fiind contrară normelor privind ajutoarele de stat. Luxemburg a susținut că a primit confirmarea că practica sa în materie de soluții fiscale anticipate este adecvată și respectă Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor (315) și Liniile directoare ale OCDE privind PT (316).

315

316

| (292) | În al doilea rând, Luxemburg a susținut că situațiile precedente invocate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii diferă de soluția fiscală anticipată contestată, întrucât acestea vizau scheme care au inclus elemente ce au condus la un avantaj, indiferent de circumstanțele individuale ale contribuabililor. Avantajele oferite în cadrul schemelor respective au fost accesibile numai unui anumit grup de societăți, în timp ce soluția fiscală anticipată contestată nu se referă la întregul sistem fiscal, ci la aplicarea acestuia în cazul individual al Amazon. |
| --- | --- |

(292)

În al doilea rând, Luxemburg a susținut că situațiile precedente invocate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii diferă de soluția fiscală anticipată contestată, întrucât acestea vizau scheme care au inclus elemente ce au condus la un avantaj, indiferent de circumstanțele individuale ale contribuabililor. Avantajele oferite în cadrul schemelor respective au fost accesibile numai unui anumit grup de societăți, în timp ce soluția fiscală anticipată contestată nu se referă la întregul sistem fiscal, ci la aplicarea acestuia în cazul individual al Amazon.

| (293) | În al treilea rând, Luxemburg susține că decizia de inițiere a procedurii nu conține o analiză a selectivității și, în special, aceasta nu permite identificarea sistemului fiscal de referință sau a grupului de contribuabili de referință care ar trebui comparat cu tratamentul fiscal al Amazon. În consecință, nu a fost identificată nicio derogare de la sistemul fiscal de referință aplicat societății Amazon și nu a fost observată prezența unui avantaj. |
| --- | --- |

(293)

În al treilea rând, Luxemburg susține că decizia de inițiere a procedurii nu conține o analiză a selectivității și, în special, aceasta nu permite identificarea sistemului fiscal de referință sau a grupului de contribuabili de referință care ar trebui comparat cu tratamentul fiscal al Amazon. În consecință, nu a fost identificată nicio derogare de la sistemul fiscal de referință aplicat societății Amazon și nu a fost observată prezența unui avantaj.

| (294) | În ceea ce privește cadrul de referință adecvat, Luxemburg a considerat că acest cadru este legislația fiscală națională, în special articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din LIR. Deși la articolul 164 alineatul (3) din LIR nu se face nicio referire specifică la Liniile directoare ale OCDE privind PT, normele și practicile luxemburgheze privind prețurile de transfer reflectă aceste orientări. Luxemburg consideră că normele naționale privind prețurile de transfer sunt menite să garanteze că grupurile corporative și întreprinderile independente sunt tratate în același mod. De asemenea, acesta a indicat că nici articolul 18, nici articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face distincție între tranzacțiile naționale și internaționale sau între grupurile naționale și multinaționale. Luxemburg a insistat asupra faptului că soluția fiscală anticipată contestată trebuie evaluată în lumina cadrului de reglementare relevant existent și a contextului economic existent la momentul acordării măsurii, și anume în 2003 (317). Luxemburg a remarcat că, în 2003, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 nu existau și că nu s-a făcut trimitere în legea luxemburgheză la Liniile directoare ale OCDE din 1995. |
| --- | --- |

(294)

În ceea ce privește cadrul de referință adecvat, Luxemburg a considerat că acest cadru este legislația fiscală națională, în special articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din LIR. Deși la articolul 164 alineatul (3) din LIR nu se face nicio referire specifică la Liniile directoare ale OCDE privind PT, normele și practicile luxemburgheze privind prețurile de transfer reflectă aceste orientări. Luxemburg consideră că normele naționale privind prețurile de transfer sunt menite să garanteze că grupurile corporative și întreprinderile independente sunt tratate în același mod. De asemenea, acesta a indicat că nici articolul 18, nici articolul 164 alineatul (3) din LIR nu face distincție între tranzacțiile naționale și internaționale sau între grupurile naționale și multinaționale. Luxemburg a insistat asupra faptului că soluția fiscală anticipată contestată trebuie evaluată în lumina cadrului de reglementare relevant existent și a contextului economic existent la momentul acordării măsurii, și anume în 2003 (317). Luxemburg a remarcat că, în 2003, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 nu existau și că nu s-a făcut trimitere în legea luxemburgheză la Liniile directoare ale OCDE din 1995.

317

| (295) | În al patrulea rând, Luxemburg consideră că nu s-a identificat de către Comisie nicio categorie de întreprinderi care ar fi putut beneficia de această măsură. Făcând trimitere la cauza Autogrill (318), Luxemburg a afirmat că, pentru a stabili caracterul selectiv, trebuie identificată o categorie de întreprinderi care sunt singurele care beneficiază de măsura în cauză. În ceea ce privește grupurile de contribuabili de referință, Luxemburg a considerat că numai contribuabilii care fac obiectul normelor privind prețurile de transfer și practicii sale în materie de soluții fiscale anticipate se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. |
| --- | --- |

(295)

În al patrulea rând, Luxemburg consideră că nu s-a identificat de către Comisie nicio categorie de întreprinderi care ar fi putut beneficia de această măsură. Făcând trimitere la cauza Autogrill (318), Luxemburg a afirmat că, pentru a stabili caracterul selectiv, trebuie identificată o categorie de întreprinderi care sunt singurele care beneficiază de măsura în cauză. În ceea ce privește grupurile de contribuabili de referință, Luxemburg a considerat că numai contribuabilii care fac obiectul normelor privind prețurile de transfer și practicii sale în materie de soluții fiscale anticipate se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă.

Autogrill

318

4.3.   OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA ÎNDOIELILE EXPRIMATE ÎN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA ÎNDOIELILE EXPRIMATE ÎN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (296) | Luxemburgul a abordat, de asemenea, în special îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii cu privire la compatibilitatea soluției fiscale anticipate contestate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(296)

Luxemburgul a abordat, de asemenea, în special îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii cu privire la compatibilitatea soluției fiscale anticipate contestate cu principiul concurenței depline.

| (297) | În primul rând, ca răspuns la critica Comisiei potrivit căreia soluția fiscală anticipată contestată a fost aprobată în numai 11 zile lucrătoare, Luxemburg a afirmat că procesul a durat mai mult și a inclus reuniuni cu reprezentanții Amazon la 9 și 11 septembrie 2003, o analiză atentă a abordării de către autoritățile fiscale, scrisorile Amazon din 23 și din 31 octombrie 2003 și raportul privind prețurile de transfer prezentat de consilierul fiscal al Amazon. |
| --- | --- |

(297)

În primul rând, ca răspuns la critica Comisiei potrivit căreia soluția fiscală anticipată contestată a fost aprobată în numai 11 zile lucrătoare, Luxemburg a afirmat că procesul a durat mai mult și a inclus reuniuni cu reprezentanții Amazon la 9 și 11 septembrie 2003, o analiză atentă a abordării de către autoritățile fiscale, scrisorile Amazon din 23 și din 31 octombrie 2003 și raportul privind prețurile de transfer prezentat de consilierul fiscal al Amazon.

| (298) | În al doilea rând, Luxemburg susține că preocuparea Comisiei legată de faptul că soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată în absența analizei economice solicitate nu este fondată. Un raport privind prețurile de transfer a fost pregătit pentru a susține metoda de stabilire a prețurilor de transfer propusă în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate. Acesta conține elemente standard precum o analiză funcțională a ambelor părți la tranzacție (LuxOpCo și LuxSCS), descrierea tranzacției subiacente și a proprietății intelectuale relevante, precum și o selecție a metodelor de stabilire a prețurilor de transfer și o evaluare a prețului stabilit în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(298)

În al doilea rând, Luxemburg susține că preocuparea Comisiei legată de faptul că soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată în absența analizei economice solicitate nu este fondată. Un raport privind prețurile de transfer a fost pregătit pentru a susține metoda de stabilire a prețurilor de transfer propusă în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate. Acesta conține elemente standard precum o analiză funcțională a ambelor părți la tranzacție (LuxOpCo și LuxSCS), descrierea tranzacției subiacente și a proprietății intelectuale relevante, precum și o selecție a metodelor de stabilire a prețurilor de transfer și o evaluare a prețului stabilit în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (299) | Luxemburg a explicat că, atunci când soluția fiscală anticipată contestată a fost aprobată în 2003, activitățile Amazon erau noi și în creștere rapidă, acordându-se prioritate investițiilor pe termen lung față de profitabilitatea pe termen scurt. În 2003, Amazon a înregistrat pierderi și s-a preconizat că Amazon va continua să investească masiv în tehnologie în viitorul apropiat. Întrucât comerțul electronic este o activitate cu marje reduse care fac obiectul unei concurențe acerbe, strategia Amazon a fost de a se remarca prin inovare tehnologică. În consecință, activele necorporale au fost considerate drept o sursă esențială de generare a valorii în activitățile Amazon. Tehnologia necesară pentru procese este foarte sofisticată și este îmbunătățită continuu prin investiții semnificative realizate de LuxSCS. |
| --- | --- |

(299)

Luxemburg a explicat că, atunci când soluția fiscală anticipată contestată a fost aprobată în 2003, activitățile Amazon erau noi și în creștere rapidă, acordându-se prioritate investițiilor pe termen lung față de profitabilitatea pe termen scurt. În 2003, Amazon a înregistrat pierderi și s-a preconizat că Amazon va continua să investească masiv în tehnologie în viitorul apropiat. Întrucât comerțul electronic este o activitate cu marje reduse care fac obiectul unei concurențe acerbe, strategia Amazon a fost de a se remarca prin inovare tehnologică. În consecință, activele necorporale au fost considerate drept o sursă esențială de generare a valorii în activitățile Amazon. Tehnologia necesară pentru procese este foarte sofisticată și este îmbunătățită continuu prin investiții semnificative realizate de LuxSCS.

| (300) | Conform analizei funcționale prezentate în raportul privind prețurile de transfer, LuxSCS este responsabilă de menținerea și dezvoltarea continuă a activelor corporale; LuxOpCo gestionează, exploatează și dezvoltă activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii prin intermediul site-urilor web europene, utilizând activele necorporale care fac obiectul unei licențe acordate de LuxSCS. Potrivit Luxemburgului, durata de viață economică a activelor necorporale era limitată și necesita îmbunătățire continuă și investiții semnificative. Luxemburg a adăugat că LuxOpCo nu a deținut și nu deține ea însăși active necorporale. În temeiul acordului de licență privind proprietatea intelectuală, toate activele necorporale derivate dezvoltate de LuxOpCo sunt atribuite și deținute în mod legal de LuxSCS. |
| --- | --- |

(300)

Conform analizei funcționale prezentate în raportul privind prețurile de transfer, LuxSCS este responsabilă de menținerea și dezvoltarea continuă a activelor corporale; LuxOpCo gestionează, exploatează și dezvoltă activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii prin intermediul site-urilor web europene, utilizând activele necorporale care fac obiectul unei licențe acordate de LuxSCS. Potrivit Luxemburgului, durata de viață economică a activelor necorporale era limitată și necesita îmbunătățire continuă și investiții semnificative. Luxemburg a adăugat că LuxOpCo nu a deținut și nu deține ea însăși active necorporale. În temeiul acordului de licență privind proprietatea intelectuală, toate activele necorporale derivate dezvoltate de LuxOpCo sunt atribuite și deținute în mod legal de LuxSCS.

| (301) | Luxemburg a afirmat că soluția fiscală anticipată contestată aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer pe baza MMTN în vederea stabilirii valorii redevenței în condiții de concurență deplină plătite de LuxOpCo către LuxSCS. MMTN este o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care corespunde normelor și practicilor administrative luxemburgheze privind prețurile de transfer. Aceasta este utilizată, în general, în soluțiile fiscale anticipate din Luxemburg și este acceptată de Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995. Acceptarea MMTN de către administrația fiscală din Luxemburg a reflectat analiza funcțională inclusă în raportul privind prețurile de transfer: LuxSCS deține, menține și dezvoltă cele mai strategice elemente ale societății, și anume activele necorporale, pentru care este dificil să se stabilească o valoare. În plus, Luxemburg susține că, în conformitate cu acordul de licență, LuxOpCo are numai drepturi și responsabilități limitate în ceea ce privește activele necorporale și nu deține ea însăși niciun drept de proprietate intelectuală. În consecință, LuxSCS dispune de alternative viabile pentru utilizarea activelor necorporale în scopul de a crea o afacere prosperă; LuxOpCo, dimpotrivă, nu dispune de astfel de alternative. Prin urmare, LuxOpCo este considerată ca fiind cea mai puțin complexă entitate în comparație cu LuxSCS și a fost selectată în mod adecvat ca fiind partea testată. În plus, Luxemburg susține că, având în vedere că vânzarea cu amănuntul pe platforme online generează marje scăzute, alegerea altor metode ar fi putut expune LuxOpCo la riscul de pierderi. Alegerea MMTN a garantat că profiturile viitoare ale LuxOpCo vor fi mai stabile și în concordanță cu profilul acesteia. De asemenea, aceasta a garantat că rezultatele LuxOpCo vor crește proporțional cu dimensiunea din ce în ce mai mare a activităților sale în Luxemburg și în UE și a asigurat o previzibilitate legitimă în ceea ce privește remunerarea LuxOpCo. Celelalte metode ar fi condus la rezultate mai volatile. Având în vedere aceste considerații, Luxemburg a susținut că soluția fiscală anticipată contestată nu poate fi considerată drept o acceptare a „celui mai mic rezultat posibil” pentru LuxOpCo. |
| --- | --- |

(301)

Luxemburg a afirmat că soluția fiscală anticipată contestată aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer pe baza MMTN în vederea stabilirii valorii redevenței în condiții de concurență deplină plătite de LuxOpCo către LuxSCS. MMTN este o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care corespunde normelor și practicilor administrative luxemburgheze privind prețurile de transfer. Aceasta este utilizată, în general, în soluțiile fiscale anticipate din Luxemburg și este acceptată de Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995. Acceptarea MMTN de către administrația fiscală din Luxemburg a reflectat analiza funcțională inclusă în raportul privind prețurile de transfer: LuxSCS deține, menține și dezvoltă cele mai strategice elemente ale societății, și anume activele necorporale, pentru care este dificil să se stabilească o valoare. În plus, Luxemburg susține că, în conformitate cu acordul de licență, LuxOpCo are numai drepturi și responsabilități limitate în ceea ce privește activele necorporale și nu deține ea însăși niciun drept de proprietate intelectuală. În consecință, LuxSCS dispune de alternative viabile pentru utilizarea activelor necorporale în scopul de a crea o afacere prosperă; LuxOpCo, dimpotrivă, nu dispune de astfel de alternative. Prin urmare, LuxOpCo este considerată ca fiind cea mai puțin complexă entitate în comparație cu LuxSCS și a fost selectată în mod adecvat ca fiind partea testată. În plus, Luxemburg susține că, având în vedere că vânzarea cu amănuntul pe platforme online generează marje scăzute, alegerea altor metode ar fi putut expune LuxOpCo la riscul de pierderi. Alegerea MMTN a garantat că profiturile viitoare ale LuxOpCo vor fi mai stabile și în concordanță cu profilul acesteia. De asemenea, aceasta a garantat că rezultatele LuxOpCo vor crește proporțional cu dimensiunea din ce în ce mai mare a activităților sale în Luxemburg și în UE și a asigurat o previzibilitate legitimă în ceea ce privește remunerarea LuxOpCo. Celelalte metode ar fi condus la rezultate mai volatile. Având în vedere aceste considerații, Luxemburg a susținut că soluția fiscală anticipată contestată nu poate fi considerată drept o acceptare a „celui mai mic rezultat posibil” pentru LuxOpCo.

| (302) | În al treilea rând, ca răspuns la îndoielile Comisiei exprimate în decizia de inițiere a procedurii referitoare la faptul că redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS nu are legătură cu producția, vânzările sau profitul, Luxemburgul a confirmat că redevența se calculează ca profit rezidual. Cu toate acestea, Luxemburg a considerat un astfel de rezultat ca fiind inerent în aplicarea MMTN și conform cu analiza funcțională și cea a riscului. |
| --- | --- |

(302)

În al treilea rând, ca răspuns la îndoielile Comisiei exprimate în decizia de inițiere a procedurii referitoare la faptul că redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS nu are legătură cu producția, vânzările sau profitul, Luxemburgul a confirmat că redevența se calculează ca profit rezidual. Cu toate acestea, Luxemburg a considerat un astfel de rezultat ca fiind inerent în aplicarea MMTN și conform cu analiza funcțională și cea a riscului.

| (303) | În al patrulea rând, Luxemburg a susținut că rentabilitatea financiară reală a LuxOpCo pentru fiecare an din perioada relevantă respectă pe deplin principiul concurenței depline. S-a considerat că remunerația stabilită în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo se situează în intervalul intercuartilic de [2-2,5] % și [5-10] % cu o mediană de [4-4,5] %, astfel cum se indică în analiza comparativă a raportului privind PT. |
| --- | --- |

(303)

În al patrulea rând, Luxemburg a susținut că rentabilitatea financiară reală a LuxOpCo pentru fiecare an din perioada relevantă respectă pe deplin principiul concurenței depline. S-a considerat că remunerația stabilită în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo se situează în intervalul intercuartilic de [2-2,5] % și [5-10] % cu o mediană de [4-4,5] %, astfel cum se indică în analiza comparativă a raportului privind PT.

| (304) | În al cincilea rând, în ceea ce privește îndoielile exprimate cu privire la relevanța pragului inferior și a plafonului stabilite pentru remunerația LuxOpCo, Luxemburg a susținut că, deoarece Amazon a înregistrat pierderi în 2003, iar societățile din analiza comparativă au înregistrat, de asemenea, pierderi, pragul inferior garanta o remunerație pozitivă în creștere, odată cu extinderea activității. În plus, pragul inferior și plafonul au încurajat LuxOpCo să își gestioneze activitățile în mod eficient. Fără acest prag inferior și plafon, LuxOpCo ar putea pur și simplu să își majoreze costurile pentru a-și îmbunătăți rezultatele. Având în vedere că marja obținută de LuxOpCo în perioada 2006-2013 a fost, în medie, de [3,5-4] % și s-a situat în fiecare an în limitele intervalului intercuartilic, Luxemburg concluzionează că pragul inferior și plafonul nu au avut un impact real și practic. |
| --- | --- |

(304)

În al cincilea rând, în ceea ce privește îndoielile exprimate cu privire la relevanța pragului inferior și a plafonului stabilite pentru remunerația LuxOpCo, Luxemburg a susținut că, deoarece Amazon a înregistrat pierderi în 2003, iar societățile din analiza comparativă au înregistrat, de asemenea, pierderi, pragul inferior garanta o remunerație pozitivă în creștere, odată cu extinderea activității. În plus, pragul inferior și plafonul au încurajat LuxOpCo să își gestioneze activitățile în mod eficient. Fără acest prag inferior și plafon, LuxOpCo ar putea pur și simplu să își majoreze costurile pentru a-și îmbunătăți rezultatele. Având în vedere că marja obținută de LuxOpCo în perioada 2006-2013 a fost, în medie, de [3,5-4] % și s-a situat în fiecare an în limitele intervalului intercuartilic, Luxemburg concluzionează că pragul inferior și plafonul nu au avut un impact real și practic.

| (305) | Luxemburg a afirmat, de asemenea, că baza de impozitare nu a fost plafonată și a crescut în concordanță cu extinderea și investițiile Amazon realizate în UE. Marja remunerației a fost aplicată tuturor costurilor de exploatare ale LuxOpCo și nu doar costurilor sale de exploatare suportate în Luxemburg. Prin urmare, marja a fost aplicată unei baze care nu s-a limitat la costurile de exploatare suportate de LuxOpCo în Luxemburg, întrucât aceasta a inclus costurile de exploatare suportate de alte filiale din UE, care au fost facturate ulterior societății LuxOpCo. În cazul în care remunerația primită de LuxOpCo ar fi fost calculată numai în ceea ce privește costurile de exploatare din Luxemburg, aceasta ar fi avut o marjă medie de [10-15] %. Cifrele furnizate de Luxemburg pentru a susține acest argument sunt reproduse în tabelul 18.

  Tabelul 18


  Profitul impozabil al LuxOpCo exprimat în raport cu cheltuielile sale de exploatare în Luxemburg (excluzând costurile refacturate de sucursalele din UE) (a) și cheltuielile sale de exploatare, inclusiv costurile refacturate de sucursalele din UE (b)















  (%) |
| --- | --- |
| Anul | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total
  (2006-2013) |
| (a) | 13,8 | 12,0 | 10,9 | 10,4 | 11,4 | 11,5 | 11,0 | [10-15] | [10-15] |
| (b) | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,2 | 3,9 | 3,8 | 3,2 | [2,5-3] | [3,5-4] |

(305)

Luxemburg a afirmat, de asemenea, că baza de impozitare nu a fost plafonată și a crescut în concordanță cu extinderea și investițiile Amazon realizate în UE. Marja remunerației a fost aplicată tuturor costurilor de exploatare ale LuxOpCo și nu doar costurilor sale de exploatare suportate în Luxemburg. Prin urmare, marja a fost aplicată unei baze care nu s-a limitat la costurile de exploatare suportate de LuxOpCo în Luxemburg, întrucât aceasta a inclus costurile de exploatare suportate de alte filiale din UE, care au fost facturate ulterior societății LuxOpCo. În cazul în care remunerația primită de LuxOpCo ar fi fost calculată numai în ceea ce privește costurile de exploatare din Luxemburg, aceasta ar fi avut o marjă medie de [10-15] %. Cifrele furnizate de Luxemburg pentru a susține acest argument sunt reproduse în tabelul 18.

Tabelul 18

Tabelul 18

Profitul impozabil al LuxOpCo exprimat în raport cu cheltuielile sale de exploatare în Luxemburg (excluzând costurile refacturate de sucursalele din UE) (a) și cheltuielile sale de exploatare, inclusiv costurile refacturate de sucursalele din UE (b)

Profitul impozabil al LuxOpCo exprimat în raport cu cheltuielile sale de exploatare în Luxemburg (excluzând costurile refacturate de sucursalele din UE) (a) și cheltuielile sale de exploatare, inclusiv costurile refacturate de sucursalele din UE (b)

(%)

Anul

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

(2006-2013)

(a)

13,8

12,0

10,9

10,4

11,4

11,5

11,0

[10-15]

[10-15]

(b)

4,1

4,4

4,2

4,2

3,9

3,8

3,2

[2,5-3]

[3,5-4]

| (306) | În al șaselea rând, în ceea ce privește durata soluției fiscale contestate, Luxemburg a explicat că, inițial, s-a prevăzut ca aceasta să fie valabilă pe perioada a cinci exerciții financiare, de la începutul activităților Amazon în Luxemburg, care au început efectiv în 2006 (319). Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată a fost aplicată inițial până în 2011. Luxemburg a explicat în continuare faptul că, în conformitate cu practica sa administrativă la momentul respectiv, soluțiile fiscale anticipate privind prețurile de transfer au fost modificate, în general, numai dacă modelul de activitate sau condițiile de piață au suferit modificări în mod semnificativ. Până în 2011, modul de funcționare și activitățile LuxOpCo au rămas neschimbate, astfel că metoda de stabilire a prețurilor de transfer a fost considerată adecvată în continuare, iar soluția fiscală anticipată contestată a fost prelungită în 2011 pentru o perioadă de încă cinci ani. De asemenea, Luxemburg a explicat că, în urma crizei economice din 2008, remunerația pentru activitățile comparabile (vânzările online cu amănuntul) au fost supuse unei presiuni considerabile, iar marjele de exploatare ale Amazon au continuat să scadă. În acest context, Luxemburg a considerat că revizuirea metodei de stabilire a prețurilor ar fi putut conduce la o reducere a remunerației LuxOpCo. |
| --- | --- |

(306)

În al șaselea rând, în ceea ce privește durata soluției fiscale contestate, Luxemburg a explicat că, inițial, s-a prevăzut ca aceasta să fie valabilă pe perioada a cinci exerciții financiare, de la începutul activităților Amazon în Luxemburg, care au început efectiv în 2006 (319). Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată a fost aplicată inițial până în 2011. Luxemburg a explicat în continuare faptul că, în conformitate cu practica sa administrativă la momentul respectiv, soluțiile fiscale anticipate privind prețurile de transfer au fost modificate, în general, numai dacă modelul de activitate sau condițiile de piață au suferit modificări în mod semnificativ. Până în 2011, modul de funcționare și activitățile LuxOpCo au rămas neschimbate, astfel că metoda de stabilire a prețurilor de transfer a fost considerată adecvată în continuare, iar soluția fiscală anticipată contestată a fost prelungită în 2011 pentru o perioadă de încă cinci ani. De asemenea, Luxemburg a explicat că, în urma crizei economice din 2008, remunerația pentru activitățile comparabile (vânzările online cu amănuntul) au fost supuse unei presiuni considerabile, iar marjele de exploatare ale Amazon au continuat să scadă. În acest context, Luxemburg a considerat că revizuirea metodei de stabilire a prețurilor ar fi putut conduce la o reducere a remunerației LuxOpCo.

319

4.4.   OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA ACORDURILE M.COM, ACORDURILE DE LICENȚĂ INTRAGRUP, ACORDURILE DE LICENȚĂ PRIVIND PI ȘI ALTE INFORMAȚII

OBSERVAȚIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA ACORDURILE M.COM, ACORDURILE DE LICENȚĂ INTRAGRUP, ACORDURILE DE LICENȚĂ PRIVIND PI ȘI ALTE INFORMAȚII

| (307) | Luxemburg a transmis observațiile sale privind acordurile M.com, acordurile de licență intragrup, acordurile de licență privind PI încheiate între entitățile din grupul Amazon și părțile terțe și alte informații financiare și juridice interne ale LuxOpCo, LuxSCS, AMEU și ASE, cum ar fi rapoartele de evaluare externă sau rapoartele privind PT referitoare la tranzacțiile de achiziționare a PI, procesele-verbale ale reuniunilor consiliului de administrație și adunările generale ale acționarilor LuxOpCo. |
| --- | --- |

(307)

Luxemburg a transmis observațiile sale privind acordurile M.com, acordurile de licență intragrup, acordurile de licență privind PI încheiate între entitățile din grupul Amazon și părțile terțe și alte informații financiare și juridice interne ale LuxOpCo, LuxSCS, AMEU și ASE, cum ar fi rapoartele de evaluare externă sau rapoartele privind PT referitoare la tranzacțiile de achiziționare a PI, procesele-verbale ale reuniunilor consiliului de administrație și adunările generale ale acționarilor LuxOpCo.

| (308) | Luxemburg a declarat că normele sale privind prețurile de transfer sunt aplicabile fără distincție tuturor grupurilor de societăți, naționale sau internaționale, și că Amazon nu a fost tratată mai favorabil decât alte grupuri, întrucât Luxemburg a aplicat normele sale privind prețurile de transfer în mod consecvent. |
| --- | --- |

(308)

Luxemburg a declarat că normele sale privind prețurile de transfer sunt aplicabile fără distincție tuturor grupurilor de societăți, naționale sau internaționale, și că Amazon nu a fost tratată mai favorabil decât alte grupuri, întrucât Luxemburg a aplicat normele sale privind prețurile de transfer în mod consecvent.

| (309) | Luxemburg a pus sub semnul întrebării relevanța acordurilor M.com în cazul de față. Cu excepția acordului Target, acestea au fost încheiate după ce Luxemburg a emis soluția sa fiscală anticipată. După revizuirea acordurilor M.com, Luxemburg a declarat că acesta împărtășește opinia Amazon potrivit căreia acordurile M.com reflectă un model de afaceri care este diferit de modelul stabilit între LuxSCS și LuxOpCo. Prin urmare, acordurile respective, inclusiv acordurile încheiate între Amazon și Borders, Circuit City, Target, ToysRUs și Waterstones, nu pot fi utilizate în scopul realizării analizei PNC. |
| --- | --- |

(309)

Luxemburg a pus sub semnul întrebării relevanța acordurilor M.com în cazul de față. Cu excepția acordului Target, acestea au fost încheiate după ce Luxemburg a emis soluția sa fiscală anticipată. După revizuirea acordurilor M.com, Luxemburg a declarat că acesta împărtășește opinia Amazon potrivit căreia acordurile M.com reflectă un model de afaceri care este diferit de modelul stabilit între LuxSCS și LuxOpCo. Prin urmare, acordurile respective, inclusiv acordurile încheiate între Amazon și Borders, Circuit City, Target, ToysRUs și Waterstones, nu pot fi utilizate în scopul realizării analizei PNC.

| (310) | Luxemburg a afirmat, în plus, că acordurile intragrup ale Amazon nu sunt adecvate pentru realizarea analizei PNC deoarece aceste acorduri intragrup nu sunt, prin definiție, necontrolate. |
| --- | --- |

(310)

Luxemburg a afirmat, în plus, că acordurile intragrup ale Amazon nu sunt adecvate pentru realizarea analizei PNC deoarece aceste acorduri intragrup nu sunt, prin definiție, necontrolate.

4.5.   COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PREZENTAREA DE CĂTRE AMAZON A DOCUMENTELOR LEGATE DE PROCEDURA JUDICIARĂ DIN FAȚA TRIBUNALULUI FISCAL DIN SUA

COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA PREZENTAREA DE CĂTRE AMAZON A DOCUMENTELOR LEGATE DE PROCEDURA JUDICIARĂ DIN FAȚA TRIBUNALULUI FISCAL DIN SUA

| (311) | La 6 iulie 2017, Luxemburg a transmis comentariile sale în legătură cu aprecierile prezentate de Amazon Comisiei cu privire la documentele utilizate și elaborate pentru procedura contencioasă în fața Tribunalului Fiscal din SUA. |
| --- | --- |

(311)

La 6 iulie 2017, Luxemburg a transmis comentariile sale în legătură cu aprecierile prezentate de Amazon Comisiei cu privire la documentele utilizate și elaborate pentru procedura contencioasă în fața Tribunalului Fiscal din SUA.

| (312) | În observațiile sale, Luxemburg susține aprecierile și concluziile Amazon și subliniază că contribuția participativă a LuxSCS cuprinde numai activele necorporale, separate de toate celelalte active, funcții și riscuri asociate cu activitatea Amazon. |
| --- | --- |

(312)

În observațiile sale, Luxemburg susține aprecierile și concluziile Amazon și subliniază că contribuția participativă a LuxSCS cuprinde numai activele necorporale, separate de toate celelalte active, funcții și riscuri asociate cu activitatea Amazon.

| (313) | Potrivit Luxemburgului, analiza Tribunalului Fiscal din SUA a stabilit că [4,5-5] % din vânzările brute de mărfuri (gross merchandise sales – „GMS”) ar reprezenta o rată a redevenței în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale utilizate pentru desfășurarea activității Amazon la nivel european, care se bazează pe cele mai relevante valori de referință. |
| --- | --- |

(313)

Potrivit Luxemburgului, analiza Tribunalului Fiscal din SUA a stabilit că [4,5-5] % din vânzările brute de mărfuri (gross merchandise sales – „GMS”) ar reprezenta o rată a redevenței în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale utilizate pentru desfășurarea activității Amazon la nivel european, care se bazează pe cele mai relevante valori de referință.

gross merchandise sales

| (314) | Luxemburg observă că LuxSCS a primit redevențe de la LuxOpCo care corespund procentului de [3-3,5] % din GMS, situându-se astfel sub rata redevenței în condiții de concurență deplină, astfel cum a fost stabilită de Tribunalul Fiscal din SUA. În consecință, în cazul în care s-ar aplica rata Tribunalului Fiscal din SUA, LuxOpCo ar datora plăți ale redevenței către LuxSCS, reducând astfel veniturile sale impozabile în Luxemburg. |
| --- | --- |

(314)

Luxemburg observă că LuxSCS a primit redevențe de la LuxOpCo care corespund procentului de [3-3,5] % din GMS, situându-se astfel sub rata redevenței în condiții de concurență deplină, astfel cum a fost stabilită de Tribunalul Fiscal din SUA. În consecință, în cazul în care s-ar aplica rata Tribunalului Fiscal din SUA, LuxOpCo ar datora plăți ale redevenței către LuxSCS, reducând astfel veniturile sale impozabile în Luxemburg.

| (315) | Prin urmare, Luxemburg consideră că baza impozabilă a LuxOpCo nu a fost redusă în mod nejustificat, astfel cum sugerează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii, motiv pentru care soluția fiscală anticipată contestată nu a conferit un avantaj selectiv LuxOpCo. |
| --- | --- |

(315)

Prin urmare, Luxemburg consideră că baza impozabilă a LuxOpCo nu a fost redusă în mod nejustificat, astfel cum sugerează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii, motiv pentru care soluția fiscală anticipată contestată nu a conferit un avantaj selectiv LuxOpCo.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

5.1.   OBSERVAȚIILE AMAZON

OBSERVAȚIILE AMAZON

5.1.1.   OBSERVAȚIILE AMAZON CU PRIVIRE LA PRESUPUSELE ERORI DE DREPT

| (316) | Amazon a susținut că Comisia nu a identificat în mod corect cadrul de referință și nu a dovedit caracterul selectiv al măsurii în decizia sa de inițiere a procedurii. Potrivit Amazon, soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie revizuită în funcție de dispoziția specifică din legislația națională și/sau practica administrativă și nu în funcție de sistemul de impozitare a societăților în ansamblu (320). Prin urmare, cadrul de referință adecvat pentru evaluarea soluției fiscale contestate este principiul concurenței depline, astfel cum este prevăzut la articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din LIR, împreună cu practica administrativă relevantă care aplică dispozițiile în cauză (321). |
| --- | --- |

(316)

Amazon a susținut că Comisia nu a identificat în mod corect cadrul de referință și nu a dovedit caracterul selectiv al măsurii în decizia sa de inițiere a procedurii. Potrivit Amazon, soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie revizuită în funcție de dispoziția specifică din legislația națională și/sau practica administrativă și nu în funcție de sistemul de impozitare a societăților în ansamblu (320). Prin urmare, cadrul de referință adecvat pentru evaluarea soluției fiscale contestate este principiul concurenței depline, astfel cum este prevăzut la articolul 164 alineatul (3) și articolul 18 din LIR, împreună cu practica administrativă relevantă care aplică dispozițiile în cauză (321).

320

321

| (317) | Potrivit Amazon, ar putea exista o preocupare referitoare la ajutorul de stat numai în cazul în care soluția fiscală anticipată contestată s-ar fi abătut de la interpretarea și aplicarea normală a principiului concurenței depline în Luxemburg. Amazon a susținut că utilizarea răspândită a metodei împărțirii profitului rezidual dezvăluită în baza de date LuxLeaks de către Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație ilustrează faptul că soluția fiscală anticipată contestată nu s-a abătut de la practica administrativă a administrației fiscale luxemburgheze (322). |
| --- | --- |

(317)

Potrivit Amazon, ar putea exista o preocupare referitoare la ajutorul de stat numai în cazul în care soluția fiscală anticipată contestată s-ar fi abătut de la interpretarea și aplicarea normală a principiului concurenței depline în Luxemburg. Amazon a susținut că utilizarea răspândită a metodei împărțirii profitului rezidual dezvăluită în baza de date LuxLeaks de către Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație ilustrează faptul că soluția fiscală anticipată contestată nu s-a abătut de la practica administrativă a administrației fiscale luxemburgheze (322).

322

| (318) | Amazon a susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat caracterul selectiv al măsurii și a făcut referire la cazurile în care au fost menționate caracteristici ale măsurilor neselective (323). |
| --- | --- |

(318)

Amazon a susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat caracterul selectiv al măsurii și a făcut referire la cazurile în care au fost menționate caracteristici ale măsurilor neselective (323).

323

5.1.2.   OBSERVAȚIILE AMAZON CU PRIVIRE LA ÎNDOIELILE EXPRIMATE ÎN DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (319) | Observațiile Amazon cu privire la îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii coincid în mare măsură cu cele ale Luxemburgului, în măsura în care aceasta a afirmat, de asemenea, că cererea de emitere a soluției fiscale a fost însoțită de un raport privind prețurile de transfer și că această cerere a fost examinată amănunțit. |
| --- | --- |

(319)

Observațiile Amazon cu privire la îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii coincid în mare măsură cu cele ale Luxemburgului, în măsura în care aceasta a afirmat, de asemenea, că cererea de emitere a soluției fiscale a fost însoțită de un raport privind prețurile de transfer și că această cerere a fost examinată amănunțit.

| (320) | Amazon a susținut în plus că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă, și anume metoda împărțirii profitului rezidual, respectă atât Liniile directoare ale OCDE privind PT, cât și normele și practicile administrative luxemburgheze privind prețurile de transfer (324). Amazon a explicat că activele necorporale pe care LuxSCS le pune la dispoziția LuxOpCo în temeiul acordului de licență cuprind totalitatea proprietății intelectuale, a drepturilor de proprietate și a oricăror alte active necorporale deținute și dezvoltate de LuxSCS în temeiul unui acord încheiat cu societățile afiliate ale Amazon sau care fac obiectul unei licențe din partea societăților afiliate ale Amazon sau entităților asociate într-un alt mod cu LuxSCS (325). Aceasta a explicat rolul societății LuxSCS în comparație cu cel al societății LuxOpCo și a susținut că, întrucât LuxOpCo este o societate de exploatare care nu deține resurse unice, în timp ce LuxSCS deține, menține și dezvoltă vectori esențiali de valoare care sunt unici și dificil de evaluat, LuxOpCo este cea mai puțin complexă entitate în relația respectivă. Prin urmare, în conformitate cu metoda împărțirii profitului rezidual, MMTN este utilizată în prima etapă pentru a stabili rentabilitatea contribuțiilor care nu sunt unice aduse de LuxOpCo, care a fost desemnată drept „partea testată”. Profitul rezidual este alocat ulterior în totalitate societății LuxSCS pentru a reflecta faptul că această contribuie în mod esențial la activitățile la nivel european (326). |
| --- | --- |

(320)

Amazon a susținut în plus că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă, și anume metoda împărțirii profitului rezidual, respectă atât Liniile directoare ale OCDE privind PT, cât și normele și practicile administrative luxemburgheze privind prețurile de transfer (324). Amazon a explicat că activele necorporale pe care LuxSCS le pune la dispoziția LuxOpCo în temeiul acordului de licență cuprind totalitatea proprietății intelectuale, a drepturilor de proprietate și a oricăror alte active necorporale deținute și dezvoltate de LuxSCS în temeiul unui acord încheiat cu societățile afiliate ale Amazon sau care fac obiectul unei licențe din partea societăților afiliate ale Amazon sau entităților asociate într-un alt mod cu LuxSCS (325). Aceasta a explicat rolul societății LuxSCS în comparație cu cel al societății LuxOpCo și a susținut că, întrucât LuxOpCo este o societate de exploatare care nu deține resurse unice, în timp ce LuxSCS deține, menține și dezvoltă vectori esențiali de valoare care sunt unici și dificil de evaluat, LuxOpCo este cea mai puțin complexă entitate în relația respectivă. Prin urmare, în conformitate cu metoda împărțirii profitului rezidual, MMTN este utilizată în prima etapă pentru a stabili rentabilitatea contribuțiilor care nu sunt unice aduse de LuxOpCo, care a fost desemnată drept „partea testată”. Profitul rezidual este alocat ulterior în totalitate societății LuxSCS pentru a reflecta faptul că această contribuie în mod esențial la activitățile la nivel european (326).

324

325

326

| (321) | Amazon a adăugat că contribuțiile LuxSCS, pentru care aceasta este remunerată ca urmare a acordului privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, constă nu numai în acordarea activelor necorporale prin sublicență, ci și în asumarea de riscuri asociate activităților LuxOpCo (327). Prin deținerea activelor necorporale și finanțarea dezvoltării acestora, LuxSCS și-a asumat riscuri semnificative, întrucât aceasta trebuia să efectueze plățile în temeiul APC. Riscul suportat de LuxSCS rezultă din incertitudinea inerentă legată de finanțarea activităților de C&D. În cazul în care activitățile de C&D nu generează active necorporale care să fie exploatate cu succes, părțile la APC ar suferi pierderi semnificative. LuxSCS are capacitatea de a controla riscurile comerciale asociate activelor necorporale, întrucât aceasta controlează și dezvoltă activele necorporale prin participarea sa în cadrul CSA. Prin urmare, nu este necesar ca LuxSCS să aibă angajați proprii. În plus, în cazul în care LuxOpCo s-ar confrunta cu pierderi, activele necorporale ar putea fi acordate prin licență unei alte societăți, prin urmare, controlul exploatării activelor îi revine în mod efectiv societății LuxSCS. În cele din urmă, în calitate de proprietar al activelor necorporale extrem de valoroase, LuxSCS are capacitatea financiară de a absorbi riscurile în cazul în care acestea s-ar materializa. LuxSCS ar putea, de asemenea, să se bazeze pe fluxurile de trezorerie generate de veniturile preconizate din redevențe pentru a finanța investițiile viitoare în vederea menținerii și îmbunătățirii activelor necorporale. |
| --- | --- |

(321)

Amazon a adăugat că contribuțiile LuxSCS, pentru care aceasta este remunerată ca urmare a acordului privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, constă nu numai în acordarea activelor necorporale prin sublicență, ci și în asumarea de riscuri asociate activităților LuxOpCo (327). Prin deținerea activelor necorporale și finanțarea dezvoltării acestora, LuxSCS și-a asumat riscuri semnificative, întrucât aceasta trebuia să efectueze plățile în temeiul APC. Riscul suportat de LuxSCS rezultă din incertitudinea inerentă legată de finanțarea activităților de C&D. În cazul în care activitățile de C&D nu generează active necorporale care să fie exploatate cu succes, părțile la APC ar suferi pierderi semnificative. LuxSCS are capacitatea de a controla riscurile comerciale asociate activelor necorporale, întrucât aceasta controlează și dezvoltă activele necorporale prin participarea sa în cadrul CSA. Prin urmare, nu este necesar ca LuxSCS să aibă angajați proprii. În plus, în cazul în care LuxOpCo s-ar confrunta cu pierderi, activele necorporale ar putea fi acordate prin licență unei alte societăți, prin urmare, controlul exploatării activelor îi revine în mod efectiv societății LuxSCS. În cele din urmă, în calitate de proprietar al activelor necorporale extrem de valoroase, LuxSCS are capacitatea financiară de a absorbi riscurile în cazul în care acestea s-ar materializa. LuxSCS ar putea, de asemenea, să se bazeze pe fluxurile de trezorerie generate de veniturile preconizate din redevențe pentru a finanța investițiile viitoare în vederea menținerii și îmbunătățirii activelor necorporale.

327

| (322) | Amazon a susținut, în plus, că aplicarea metodei PNC pentru a stabili o redevență la o rată fixă ar fi condus la rezultate mai volatile, expunând LuxOpCo la riscul de a suferi pierderi, și că, prin urmare, această metodă a fost abandonată. În orice caz, administrația fiscală luxemburgheză trebuie să înceapă analiza prețurilor de transfer pe baza metodologiei alese de contribuabil. |
| --- | --- |

(322)

Amazon a susținut, în plus, că aplicarea metodei PNC pentru a stabili o redevență la o rată fixă ar fi condus la rezultate mai volatile, expunând LuxOpCo la riscul de a suferi pierderi, și că, prin urmare, această metodă a fost abandonată. În orice caz, administrația fiscală luxemburgheză trebuie să înceapă analiza prețurilor de transfer pe baza metodologiei alese de contribuabil.

| (323) | Amazon a reamintit că aplicarea oricărei metode de stabilire a prețurilor de transfer generează, în general, o gamă de valori, care sunt la fel de fiabile. Stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă și orice analiză a prețurilor de transfer va conduce în mod inerent la o serie de rezultate obținute în condiții de concurență deplină și la o concluzie privind un preț stabilit în condiții de deplină concurență și nu privind prețul stabilit în condiții de deplină concurență. Mai mult, făcând trimitere la Liniile directoare ale OCDE privind PT, Amazon a susținut că stabilirea prețurilor de transfer necesită exercitarea judecății. Prin urmare, o anumită marjă de apreciere este esențială pentru ca sistemul de impozitare a societăților să poată fi gestionat. |
| --- | --- |

(323)

Amazon a reamintit că aplicarea oricărei metode de stabilire a prețurilor de transfer generează, în general, o gamă de valori, care sunt la fel de fiabile. Stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă și orice analiză a prețurilor de transfer va conduce în mod inerent la o serie de rezultate obținute în condiții de concurență deplină și la o concluzie privind un preț stabilit în condiții de deplină concurență și nu privind prețul stabilit în condiții de deplină concurență. Mai mult, făcând trimitere la Liniile directoare ale OCDE privind PT, Amazon a susținut că stabilirea prețurilor de transfer necesită exercitarea judecății. Prin urmare, o anumită marjă de apreciere este esențială pentru ca sistemul de impozitare a societăților să poată fi gestionat.

un

prețul

| (324) | Amazon a prezentat un studiu ex post, pe care l-a comandat în 2014, referitor la serviciile de administrare, care compară întreprinderile europene care desfășoară activități similare cu cele ale serviciului de administrare între societăți al Amazon („studiul din 2014”) (328). În studiul din 2014, a fost efectuată o căutare a societăților comparabile identificate în general ca fiind implicate în activitățile sediilor sociale și în activitățile de consultanță de management. O căutare a societăților comparabile în baza de date Amadeus pe baza unor criterii de selecție legate de regiunea geografică (329), independența societății, datele financiare inadecvate și căutările după cuvinte-cheie în descrierile societăților (330) a condus la identificarea a unsprezece societăți (331) care au fost considerate de către consultantul fiscal ca având suficiente elemente comparabile cu LuxOpCo. Analiza datelor financiare ale societăților selectate pentru perioada 2010-2012 a condus la următorul interval intercuartilic al indicatorului nivelului de profit, definit ca venitul din exploatare (332) împărțit la costurile totale: 1,8 %-12,0 %, cu valoarea mediană de 7,0 %. Amazon consideră că studiul din 2014 confirmă faptul că remunerația LuxOpCo aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată a fost realizată în condiții de concurență deplină, întrucât marja LuxOpCo ca procentaj din costurile de exploatare generate numai în Luxemburg s-a menținut în acest interval pe toată durata perioadei relevante (333). |
| --- | --- |

(324)

Amazon a prezentat un studiu ex post, pe care l-a comandat în 2014, referitor la serviciile de administrare, care compară întreprinderile europene care desfășoară activități similare cu cele ale serviciului de administrare între societăți al Amazon („studiul din 2014”) (328). În studiul din 2014, a fost efectuată o căutare a societăților comparabile identificate în general ca fiind implicate în activitățile sediilor sociale și în activitățile de consultanță de management. O căutare a societăților comparabile în baza de date Amadeus pe baza unor criterii de selecție legate de regiunea geografică (329), independența societății, datele financiare inadecvate și căutările după cuvinte-cheie în descrierile societăților (330) a condus la identificarea a unsprezece societăți (331) care au fost considerate de către consultantul fiscal ca având suficiente elemente comparabile cu LuxOpCo. Analiza datelor financiare ale societăților selectate pentru perioada 2010-2012 a condus la următorul interval intercuartilic al indicatorului nivelului de profit, definit ca venitul din exploatare (332) împărțit la costurile totale: 1,8 %-12,0 %, cu valoarea mediană de 7,0 %. Amazon consideră că studiul din 2014 confirmă faptul că remunerația LuxOpCo aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată a fost realizată în condiții de concurență deplină, întrucât marja LuxOpCo ca procentaj din costurile de exploatare generate numai în Luxemburg s-a menținut în acest interval pe toată durata perioadei relevante (333).

ex post

328

329

330

331

332

333

| (325) | Amazon a susținut, de asemenea, durata de valabilitate a soluției fiscale contestate. Pentru a susține argumentul potrivit căruia, în urma crizei financiare din 2008, revizuirea soluției fiscale ar avea, cel mai probabil, drept rezultat o scădere a remunerației LuxOpCo, Amazon a prezentat un raport ex post privind prețurile de transfer pe care îl comandase în 2012 („raportul ex post privind PT din 2012”) (334), care prezintă rezultatele financiare ale societăților utilizate în căutarea efectuată în scopul analizei comparative cuprinse în raportul privind PT. Din setul original de societăți comparabile utilizate în raportul privind PT, trei societăți nu au mai existat în anii următori, iar trei nu au fost considerate ca fiind comparabile sau datele privind acestea au fost insuficiente. Două seturi noi de societăți au fost pregătite: unul bazat pe datele din perioada 2004-2006 și unul bazat pe datele din perioada 2008-2010. Analiza efectuată pentru exerciții financiare diferite a condus la o cuartilă inferioară pentru randamentul costurilor (definit ca profitul din exploatare în raport cu costurile totale), variind între 1,1 % și 4,2 %; la o mediană cuprinsă între 3,1 % și 5,5 %; și la o cuartilă superioară cuprinsă între 4,6 % și 8,5 %. Pe baza acestor rezultate, Amazon a susținut că remunerația LuxOpCo a rămas în intervalul de concurență deplină pe tot parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(325)

Amazon a susținut, de asemenea, durata de valabilitate a soluției fiscale contestate. Pentru a susține argumentul potrivit căruia, în urma crizei financiare din 2008, revizuirea soluției fiscale ar avea, cel mai probabil, drept rezultat o scădere a remunerației LuxOpCo, Amazon a prezentat un raport ex post privind prețurile de transfer pe care îl comandase în 2012 („raportul ex post privind PT din 2012”) (334), care prezintă rezultatele financiare ale societăților utilizate în căutarea efectuată în scopul analizei comparative cuprinse în raportul privind PT. Din setul original de societăți comparabile utilizate în raportul privind PT, trei societăți nu au mai existat în anii următori, iar trei nu au fost considerate ca fiind comparabile sau datele privind acestea au fost insuficiente. Două seturi noi de societăți au fost pregătite: unul bazat pe datele din perioada 2004-2006 și unul bazat pe datele din perioada 2008-2010. Analiza efectuată pentru exerciții financiare diferite a condus la o cuartilă inferioară pentru randamentul costurilor (definit ca profitul din exploatare în raport cu costurile totale), variind între 1,1 % și 4,2 %; la o mediană cuprinsă între 3,1 % și 5,5 %; și la o cuartilă superioară cuprinsă între 4,6 % și 8,5 %. Pe baza acestor rezultate, Amazon a susținut că remunerația LuxOpCo a rămas în intervalul de concurență deplină pe tot parcursul perioadei relevante.

ex post

ex post

334

| (326) | În sfârșit, Amazon a susținut că, inclusiv dacă Comisia ar ajunge la concluzia că soluția fiscală anticipată contestată constituie ajutor de stat, nu ar exista niciun temei juridic pentru recuperarea presupuselor ajutoare de la Amazon. În primul rând, Amazon consideră că o astfel de recuperare ar conduce la un tratament inegal, întrucât Amazon ar fi singura întreprindere care rambursează presupusul ajutor ilegal, deși, potrivit Amazon, numeroși contribuabili au fost supuși aceluiași tratament în temeiul regimului fiscal luxemburghez. În al doilea rând, Amazon susține că a așteptat în mod legitim ca soluția fiscală anticipată contestată să fie legală și să se bazeze pe aceasta. În special, Amazon nu ar fi putut anticipa că, în urma unei abordări noi și fără precedent (335), Comisia ar considera soluția fiscală anticipată contestată drept ajutor de stat. În sfârșit, Amazon indică faptul că termenul de prescripție de zece ani de la acordarea presupusului ajutor a expirat. Amazon susține că soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală. Prin urmare, data la care a fost adoptat actul obligatoriu din punct de vedere juridic prin care autoritățile naționale s-au angajat să acorde ajutorul este decisivă pentru stabilirea datei acordării acestuia. Potrivit Amazon, soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată la 6 noiembrie 2003 și, întrucât au trecut peste 10 ani de la data acordării și de la data la care Comisia a emis prima sa cerere de informații la 24 iunie 2014, Comisia nu are dreptul să dispună recuperarea ajutorului. |
| --- | --- |

(326)

În sfârșit, Amazon a susținut că, inclusiv dacă Comisia ar ajunge la concluzia că soluția fiscală anticipată contestată constituie ajutor de stat, nu ar exista niciun temei juridic pentru recuperarea presupuselor ajutoare de la Amazon. În primul rând, Amazon consideră că o astfel de recuperare ar conduce la un tratament inegal, întrucât Amazon ar fi singura întreprindere care rambursează presupusul ajutor ilegal, deși, potrivit Amazon, numeroși contribuabili au fost supuși aceluiași tratament în temeiul regimului fiscal luxemburghez. În al doilea rând, Amazon susține că a așteptat în mod legitim ca soluția fiscală anticipată contestată să fie legală și să se bazeze pe aceasta. În special, Amazon nu ar fi putut anticipa că, în urma unei abordări noi și fără precedent (335), Comisia ar considera soluția fiscală anticipată contestată drept ajutor de stat. În sfârșit, Amazon indică faptul că termenul de prescripție de zece ani de la acordarea presupusului ajutor a expirat. Amazon susține că soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală. Prin urmare, data la care a fost adoptat actul obligatoriu din punct de vedere juridic prin care autoritățile naționale s-au angajat să acorde ajutorul este decisivă pentru stabilirea datei acordării acestuia. Potrivit Amazon, soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată la 6 noiembrie 2003 și, întrucât au trecut peste 10 ani de la data acordării și de la data la care Comisia a emis prima sa cerere de informații la 24 iunie 2014, Comisia nu are dreptul să dispună recuperarea ajutorului.

335

5.2.   EPICENTER

EPICENTER

| (327) | EPICENTER (336) a considerat că decizia de inițiere a procedurii nu a avut în vedere marja adecvată de apreciere inerentă practicii stabilirii prețurilor de transfer. EPICENTER a considerat că Comisia și-a depășit competențele juridice în materie de impozitare directă, utilizând normele privind ajutoarele de stat pentru a combate concurența fiscală dăunătoare. În acest sens, aceasta va submina însăși necesitatea securității juridice și în materie de reglementare. Potrivit EPICENTER, rolul Comisiei ar trebui să constea mai puțin în stabilirea unei abordări preferate decât în garantarea faptului că soluțiile fiscale anticipate individuale sunt în conformitate cu orientările naționale sau ale OCDE relevante. În consecință, criteriul de referință pentru evaluarea gradului de selectivitate a oricărui acord este regulamentul general aplicabil în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(327)

EPICENTER (336) a considerat că decizia de inițiere a procedurii nu a avut în vedere marja adecvată de apreciere inerentă practicii stabilirii prețurilor de transfer. EPICENTER a considerat că Comisia și-a depășit competențele juridice în materie de impozitare directă, utilizând normele privind ajutoarele de stat pentru a combate concurența fiscală dăunătoare. În acest sens, aceasta va submina însăși necesitatea securității juridice și în materie de reglementare. Potrivit EPICENTER, rolul Comisiei ar trebui să constea mai puțin în stabilirea unei abordări preferate decât în garantarea faptului că soluțiile fiscale anticipate individuale sunt în conformitate cu orientările naționale sau ale OCDE relevante. În consecință, criteriul de referință pentru evaluarea gradului de selectivitate a oricărui acord este regulamentul general aplicabil în fiecare stat membru.

336

5.3.   COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION

COMPUTER & COMMUNICATIONS INDUSTRY ASSOCIATION

| (328) | Întrucât CCIA pledează pentru un control eficace al ajutoarelor de stat, aceasta a considerat că investigațiile în curs se concentrează pe obiective convenabile din punct de vedere politic. CCIA a considerat că utilizarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul de față va crea o lipsă de securitate juridică și în afaceri în Europa. CCIA și-a exprimat îngrijorarea cu privire la aplicarea testului operatorului prudent și independent în economia de piață și solicită aplicarea strictă a normelor naționale privind prețurile de transfer drept criteriu de referință pentru evaluarea selectivității. De asemenea, aceasta a afirmat că aplicarea principiului concurenței depline generează, în general, un interval de prețuri în concurență deplină și nu un singur preț în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(328)

Întrucât CCIA pledează pentru un control eficace al ajutoarelor de stat, aceasta a considerat că investigațiile în curs se concentrează pe obiective convenabile din punct de vedere politic. CCIA a considerat că utilizarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul de față va crea o lipsă de securitate juridică și în afaceri în Europa. CCIA și-a exprimat îngrijorarea cu privire la aplicarea testului operatorului prudent și independent în economia de piață și solicită aplicarea strictă a normelor naționale privind prețurile de transfer drept criteriu de referință pentru evaluarea selectivității. De asemenea, aceasta a afirmat că aplicarea principiului concurenței depline generează, în general, un interval de prețuri în concurență deplină și nu un singur preț în condiții de concurență deplină.

5.4.   ATOZ

ATOZ

| (329) | Principalul argument al ATOZ se referă la temeiul juridic al evaluării Comisiei. Potrivit ATOZ, legislația fiscală luxemburgheză nu conține nicio prevedere care să precizeze aplicarea principiului concurenței depline atunci când a fost aprobată soluția fiscală. Prin urmare, ATOZ a susținut că nu ar fi corect să se considere că normele OCDE privind prețurile de transfer erau incluse în legislația luxemburgheză la momentul respectiv. ATOZ consideră că abordarea Comisiei va crea, printre altele, o lipsă a securității juridice în rândul societăților multinaționale. |
| --- | --- |

(329)

Principalul argument al ATOZ se referă la temeiul juridic al evaluării Comisiei. Potrivit ATOZ, legislația fiscală luxemburgheză nu conține nicio prevedere care să precizeze aplicarea principiului concurenței depline atunci când a fost aprobată soluția fiscală. Prin urmare, ATOZ a susținut că nu ar fi corect să se considere că normele OCDE privind prețurile de transfer erau incluse în legislația luxemburgheză la momentul respectiv. ATOZ consideră că abordarea Comisiei va crea, printre altele, o lipsă a securității juridice în rândul societăților multinaționale.

5.5.   FEDIL

FEDIL

| (330) | Potrivit Fedil, investigațiile privind ajutoarele de stat ar putea submina securitatea juridică pe care soluțiile fiscale anticipate intenționează să o furnizeze contribuabililor. Fedil a considerat că evaluarea măsurii ar trebui să se bazeze pe legislația și practica administrativă din Luxemburg la momentul respectiv, care nu includea o trimitere generală la Orientările OCDE privind prețurile de transfer. Potrivit Fedil, Comisia consideră că există un singur adevăr în materie de stabilire a prețurilor de transfer, ceea ce pune societățile în imposibilitatea de a obține în prealabil securitatea juridică. |
| --- | --- |

(330)

Potrivit Fedil, investigațiile privind ajutoarele de stat ar putea submina securitatea juridică pe care soluțiile fiscale anticipate intenționează să o furnizeze contribuabililor. Fedil a considerat că evaluarea măsurii ar trebui să se bazeze pe legislația și practica administrativă din Luxemburg la momentul respectiv, care nu includea o trimitere generală la Orientările OCDE privind prețurile de transfer. Potrivit Fedil, Comisia consideră că există un singur adevăr în materie de stabilire a prețurilor de transfer, ceea ce pune societățile în imposibilitatea de a obține în prealabil securitatea juridică.

5.6.   OXFAM

OXFAM

| (331) | Oxfam și-a exprimat sprijinul pentru investigația Comisiei, încurajând-o să își mărească capacitatea de investigare ținând cont, de asemenea, de faptul că aceasta ar putea fi mai bine plasată decât organismele naționale pentru a evalua din punct de vedere structural practicile în materie de soluții fiscale anticipate aplicate de statele membre. Aceasta a invitat Comisia să asigure aplicarea sancțiunilor adecvate în cazurile în care se confirmă existența unor avantaje selective și eliminarea promptă a practicilor fiscale dăunătoare. |
| --- | --- |

(331)

Oxfam și-a exprimat sprijinul pentru investigația Comisiei, încurajând-o să își mărească capacitatea de investigare ținând cont, de asemenea, de faptul că aceasta ar putea fi mai bine plasată decât organismele naționale pentru a evalua din punct de vedere structural practicile în materie de soluții fiscale anticipate aplicate de statele membre. Aceasta a invitat Comisia să asigure aplicarea sancțiunilor adecvate în cazurile în care se confirmă existența unor avantaje selective și eliminarea promptă a practicilor fiscale dăunătoare.

5.7.   THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD. (BA)

THE BOOKSELLERS ASSOCIATION OF THE UNITED KINGDOM & IRELAND LTD. (BA)

| (332) | În opinia BA, regimul fiscal acordat societății Amazon de către Luxemburg permite un avantaj neloial de care nu beneficiază librarii independenți din Regatul Unit. BA a subliniat că, prin direcționarea tuturor vânzărilor sale la nivel european prin sediul său din Luxemburg, Amazon a beneficiat de o reducere semnificativă a sarcinii sale fiscale, în ceea ce privește atât TVA, cât și impozitul pe profit. Prin urmare, BA solicită Comisiei să conteste acordurile fiscale care denaturează concurența loială. |
| --- | --- |

(332)

În opinia BA, regimul fiscal acordat societății Amazon de către Luxemburg permite un avantaj neloial de care nu beneficiază librarii independenți din Regatul Unit. BA a subliniat că, prin direcționarea tuturor vânzărilor sale la nivel european prin sediul său din Luxemburg, Amazon a beneficiat de o reducere semnificativă a sarcinii sale fiscale, în ceea ce privește atât TVA, cât și impozitul pe profit. Prin urmare, BA solicită Comisiei să conteste acordurile fiscale care denaturează concurența loială.

5.8.   THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION (EIBF), LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE (SLF), FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS (FEP) ȘI LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS (SDLC)

THE EUROPEAN AND INTERNATIONAL BOOKSELLER FEDERATION (EIBF), LE SYNDICAT DE LA LIBRAIRIE FRANÇAISE (SLF), FEDERATION OF EUROPEAN PUBLISHERS (FEP) ȘI LE SYNDICAT DES DISTRIBUTEURS DE LOISIRS CULTURELS (SDLC)

| (333) | EIBF pledează pentru condiții de concurență echitabile pentru toți comercianții cu amănuntul de cărți și, prin urmare, salută investigația Comisiei cu privire la practicile fiscale ale Amazon. EIBF a reiterat faptul că aceasta susține o piață liberă și deschisă care aduce beneficii consumatorilor. |
| --- | --- |

(333)

EIBF pledează pentru condiții de concurență echitabile pentru toți comercianții cu amănuntul de cărți și, prin urmare, salută investigația Comisiei cu privire la practicile fiscale ale Amazon. EIBF a reiterat faptul că aceasta susține o piață liberă și deschisă care aduce beneficii consumatorilor.

| (334) | SLF, FEP și SDLC și-au exprimat acordul cu observațiile EIBF legate de decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(334)

SLF, FEP și SDLC și-au exprimat acordul cu observațiile EIBF legate de decizia de inițiere a procedurii.

5.9.   BUNDESARBEITSKAMMER

BUNDESARBEITSKAMMER

| (335) | Bundesarbeitskammer din Austria sprijină argumentele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii și susține că, în general, astfel de acorduri și structuri juridice reduc cota impozitelor plătite la nivel mondial. |
| --- | --- |

(335)

Bundesarbeitskammer din Austria sprijină argumentele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii și susține că, în general, astfel de acorduri și structuri juridice reduc cota impozitelor plătite la nivel mondial.

6.   INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

| (336) | Societatea X, care este un concurent al Amazon ce își desfășoară activitatea în domeniul comerțului online pe piața UE și nu dorește să își divulge identitatea, a prezentat Comisiei informații privind piața în legătură cu investigația sa. |
| --- | --- |

(336)

Societatea X, care este un concurent al Amazon ce își desfășoară activitatea în domeniul comerțului online pe piața UE și nu dorește să își divulge identitatea, a prezentat Comisiei informații privind piața în legătură cu investigația sa.

| (337) | Potrivit societății X, estimările generale cu privire la importanța relativă a diferitelor poziții de cost în sectorul comerțului online cu amănuntul indică un procent de 50 % pentru satisfacția clienților, de 30 % pentru tehnologie și de 20 % pentru structura fizică și logistică. Deși o platformă informatică solidă este esențială în prima etapă a lansării unei activități de comerț electronic, principalii factori care asigură succesul și durabilitatea operatorului în domeniul comerțului electronic sunt clienții și strategia de marketing. Astfel, principalele atuuri pentru a se asigura creșterea pe această piață sunt o bază de date solidă a clienților și capacitatea financiară de a realiza investiții semnificative în marketing. Combinația acestor factori permite realizarea efectelor de scară care sunt necesare pentru a compensa structura costurilor fixe semnificative necesare desfășurării activităților de vânzare cu amănuntul online. |
| --- | --- |

(337)

Potrivit societății X, estimările generale cu privire la importanța relativă a diferitelor poziții de cost în sectorul comerțului online cu amănuntul indică un procent de 50 % pentru satisfacția clienților, de 30 % pentru tehnologie și de 20 % pentru structura fizică și logistică. Deși o platformă informatică solidă este esențială în prima etapă a lansării unei activități de comerț electronic, principalii factori care asigură succesul și durabilitatea operatorului în domeniul comerțului electronic sunt clienții și strategia de marketing. Astfel, principalele atuuri pentru a se asigura creșterea pe această piață sunt o bază de date solidă a clienților și capacitatea financiară de a realiza investiții semnificative în marketing. Combinația acestor factori permite realizarea efectelor de scară care sunt necesare pentru a compensa structura costurilor fixe semnificative necesare desfășurării activităților de vânzare cu amănuntul online.

| (338) | Potrivit societății X, investițiile în tehnologie pentru un operator de vânzare cu amănuntul online reprezintă aproximativ 4-5 % din cifra de afaceri în etapa de întreținere și 5-8 % atunci când operatorul se află într-o etapă de inovare. Amazon beneficiază de tehnologia sa existentă, care îi conferă un avantaj față de concurenții săi din Europa. Tehnologia este îmbunătățit în mod constant și este adaptată la nevoile consumatorilor. Amazon a utilizat o abordare foarte agresivă în investițiile sale în tehnologie. Investițiile sale masive i-au permis să își dezvolte platforma, care în prezent reprezintă un avantaj concurențial greu de egalat. Până în prezent, societatea X a investit în total 30-35 de milioane EUR pentru dezvoltarea platformei sale. Cu toate acestea, dimensiunea societății este mai mică decât cea a Amazon pe piața sa națională; comparația în ceea ce privește dimensiunea este de aproximativ 1 la 6. |
| --- | --- |

(338)

Potrivit societății X, investițiile în tehnologie pentru un operator de vânzare cu amănuntul online reprezintă aproximativ 4-5 % din cifra de afaceri în etapa de întreținere și 5-8 % atunci când operatorul se află într-o etapă de inovare. Amazon beneficiază de tehnologia sa existentă, care îi conferă un avantaj față de concurenții săi din Europa. Tehnologia este îmbunătățit în mod constant și este adaptată la nevoile consumatorilor. Amazon a utilizat o abordare foarte agresivă în investițiile sale în tehnologie. Investițiile sale masive i-au permis să își dezvolte platforma, care în prezent reprezintă un avantaj concurențial greu de egalat. Până în prezent, societatea X a investit în total 30-35 de milioane EUR pentru dezvoltarea platformei sale. Cu toate acestea, dimensiunea societății este mai mică decât cea a Amazon pe piața sa națională; comparația în ceea ce privește dimensiunea este de aproximativ 1 la 6.

| (339) | În timp ce investițiile realizate de Amazon în logistică pe piața națională a societății X sunt substanțiale, capacitatea de a efectua investiții semnificative în marketing, cum ar fi livrarea gratuită, și de a subcota prețurile produselor este mult mai importantă pentru succesul Amazon. |
| --- | --- |

(339)

În timp ce investițiile realizate de Amazon în logistică pe piața națională a societății X sunt substanțiale, capacitatea de a efectua investiții semnificative în marketing, cum ar fi livrarea gratuită, și de a subcota prețurile produselor este mult mai importantă pentru succesul Amazon.

| (340) | În cazul în care societățile doresc să atingă amploarea necesară și să concureze pe piața comerțului electronic, acestea ar trebui să dezvolte un canal direct în scopul de a avea clientela necesară pentru construirea unei cote de piață și concurarea în acest sector de activitate. A se baza în întregime pe Amazon nu este în concordanță cu strategia unei societăți care intenționează să devină un lider în sectorul comerțului electronic. Cu toate acestea, pentru a concura cu Amazon, sunt necesare investiții semnificative în crearea clientelei și, în majoritatea cazurilor, în tehnologia și procesele de suport. |
| --- | --- |

(340)

În cazul în care societățile doresc să atingă amploarea necesară și să concureze pe piața comerțului electronic, acestea ar trebui să dezvolte un canal direct în scopul de a avea clientela necesară pentru construirea unei cote de piață și concurarea în acest sector de activitate. A se baza în întregime pe Amazon nu este în concordanță cu strategia unei societăți care intenționează să devină un lider în sectorul comerțului electronic. Cu toate acestea, pentru a concura cu Amazon, sunt necesare investiții semnificative în crearea clientelei și, în majoritatea cazurilor, în tehnologia și procesele de suport.

| (341) | Micii comercianți (vânzători) cu amănuntul care vând produse pe platforma Amazon destinată terților, Marketplace, nu dețin datele cu caracter personal/referitoare la tranzacții ale clienților care provin din tranzacțiile lor ca urmare a condițiilor contractuale impuse de Amazon. Amazon deține și colectează datele referitoare la clienți. În special, se interzice comercianților să prezinte clienților oferte sau promoții (de exemplu, buletine de informare). |
| --- | --- |

(341)

Micii comercianți (vânzători) cu amănuntul care vând produse pe platforma Amazon destinată terților, Marketplace, nu dețin datele cu caracter personal/referitoare la tranzacții ale clienților care provin din tranzacțiile lor ca urmare a condițiilor contractuale impuse de Amazon. Amazon deține și colectează datele referitoare la clienți. În special, se interzice comercianților să prezinte clienților oferte sau promoții (de exemplu, buletine de informare).

| (342) | Deși nu este întotdeauna necesar, majoritatea comercianților cu amănuntul care doresc să obțină o anumită importanță și să elaboreze oferte de o valoare unică trebuie să realizeze investiții semnificative în tehnologie și operațiuni. Aceștia ar putea utiliza platforma Amazon, însă nu ar deține un segment important al lanțului valoric și ar depinde de un concurent direct. |
| --- | --- |

(342)

Deși nu este întotdeauna necesar, majoritatea comercianților cu amănuntul care doresc să obțină o anumită importanță și să elaboreze oferte de o valoare unică trebuie să realizeze investiții semnificative în tehnologie și operațiuni. Aceștia ar putea utiliza platforma Amazon, însă nu ar deține un segment important al lanțului valoric și ar depinde de un concurent direct.

| (343) | În sectorul comerțului electronic, marketingul necesită investiții substanțiale. Societățile din sectorul comerțului electronic investesc în mod normal aproximativ 30-35 % din profitul brut în marketing, în funcție de amploarea pe care ar putea să o atingă pe piață (în mod evident, cu cât o societate devine mai mare, cu atât este mai scăzut procentul pe care aceasta trebuie să îl aloce marketingului). O societate care utilizează o strategie mai agresivă de marketing va investi de 2-3 ori mai mult, generând pierderi semnificative pentru societate, care necesită, prin urmare, un sprijin financiar semnificativ. Amazon Prime este unul dintre principalele instrumente de marketing al Amazon, fiind un program comercial care oferă transport gratuit pentru majoritatea articolelor achiziționate prin intermediul Amazon. |
| --- | --- |

(343)

În sectorul comerțului electronic, marketingul necesită investiții substanțiale. Societățile din sectorul comerțului electronic investesc în mod normal aproximativ 30-35 % din profitul brut în marketing, în funcție de amploarea pe care ar putea să o atingă pe piață (în mod evident, cu cât o societate devine mai mare, cu atât este mai scăzut procentul pe care aceasta trebuie să îl aloce marketingului). O societate care utilizează o strategie mai agresivă de marketing va investi de 2-3 ori mai mult, generând pierderi semnificative pentru societate, care necesită, prin urmare, un sprijin financiar semnificativ. Amazon Prime este unul dintre principalele instrumente de marketing al Amazon, fiind un program comercial care oferă transport gratuit pentru majoritatea articolelor achiziționate prin intermediul Amazon.

7.   COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE ȘI LA INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE ȘI LA INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

7.1.   COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (344) | Prin scrisoarea din 20 aprilie 2015, Luxemburg și-a exprimat acordul cu observațiile prezentate de Amazon, FEDIL, CCIA, ATOZ și EPICENTER, considerând în același timp că celelalte observații prezentate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii nu erau relevante în acest caz. |
| --- | --- |

(344)

Prin scrisoarea din 20 aprilie 2015, Luxemburg și-a exprimat acordul cu observațiile prezentate de Amazon, FEDIL, CCIA, ATOZ și EPICENTER, considerând în același timp că celelalte observații prezentate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii nu erau relevante în acest caz.

| (345) | În special, Luxemburg a precizat că observațiile prezentate de Oxfam nu se referă la cazul Amazon în special, ci au fost formulate într-o manieră generală. Luxemburg a considerat că BA nu a formulat observații cu privire la informațiile incluse în decizia de inițiere a procedurii, ci cu privire la aspecte care se află în afara domeniului de aplicare a prezentei investigații. Luxemburg nu a considerat că observațiile EIBF și ale membrilor săi au furnizat noi informații relevante pentru acest caz. În sfârșit, Luxemburg a considerat că observațiile prezentate de Bundesarbeitskammer sunt nefondate și inexacte. |
| --- | --- |

(345)

În special, Luxemburg a precizat că observațiile prezentate de Oxfam nu se referă la cazul Amazon în special, ci au fost formulate într-o manieră generală. Luxemburg a considerat că BA nu a formulat observații cu privire la informațiile incluse în decizia de inițiere a procedurii, ci cu privire la aspecte care se află în afara domeniului de aplicare a prezentei investigații. Luxemburg nu a considerat că observațiile EIBF și ale membrilor săi au furnizat noi informații relevante pentru acest caz. În sfârșit, Luxemburg a considerat că observațiile prezentate de Bundesarbeitskammer sunt nefondate și inexacte.

7.2.   COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE SOCIETĂȚII X

COMENTARIILE LUXEMBURGULUI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE SOCIETĂȚII X

| (346) | La 2 mai 2016, Luxemburg și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile societății X. Luxemburg a declarat că Amazon, în calitate de operator de piață, este mai bine plasată pentru a prezenta comentarii legate de observațiile societății X. Prin urmare, Luxemburg a comunicat Amazon o versiune neconfidențială a observațiilor societății X și înțelege că Amazon va prezenta propriile comentarii. |
| --- | --- |

(346)

La 2 mai 2016, Luxemburg și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile societății X. Luxemburg a declarat că Amazon, în calitate de operator de piață, este mai bine plasată pentru a prezenta comentarii legate de observațiile societății X. Prin urmare, Luxemburg a comunicat Amazon o versiune neconfidențială a observațiilor societății X și înțelege că Amazon va prezenta propriile comentarii.

8.   OBSERVAȚII SUPLIMENTARE ALE AMAZON

OBSERVAȚII SUPLIMENTARE ALE AMAZON

8.1.   OBSERVAȚII PRIVIND STABILIREA REMUNERAȚIEI PENTRU LUXSCS ȘI LUXOPCO ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL CONCURENȚEI DEPLINE

OBSERVAȚII PRIVIND STABILIREA REMUNERAȚIEI PENTRU LUXSCS ȘI LUXOPCO ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL CONCURENȚEI DEPLINE

| (347) | În observațiile sale din 18 ianuarie 2016, Amazon a furnizat informații suplimentare pentru a justifica faptul că remunerația pentru LuxOpCo LuxSCS aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată a fost stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(347)

În observațiile sale din 18 ianuarie 2016, Amazon a furnizat informații suplimentare pentru a justifica faptul că remunerația pentru LuxOpCo LuxSCS aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată a fost stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (348) | În primul rând, în ceea ce privește metoda de stabilire a prețurilor de transfer utilizată pentru a determina remunerația LuxSCS și a LuxOpCo, Amazon a explicat că metoda împărțirii profitului rezidual a fost aleasă deoarece nu s-a constatat nicio tranzacție necontrolată comparabilă suficient de fiabilă pentru a aplica metoda PNC. În cazul în care ar fi fost aplicată metoda PNC mai puțin fiabilă, aceasta ar fi condus la creșterea plăților anuale de redevențe. Amazon a explicat, în plus, că, în prima etapă a metodei împărțirii profitului rezidual, raportul privind PT a aplicat MMTN pentru stabilirea remunerației în condiții de concurență deplină a LuxOpCo în calitate de parte testată. Motivul pentru care LuxOpCo a fost aleasă ca parte testată se datorează faptului că LuxOpCo îndeplinește funcții care nu sunt unice pentru LuxSCS, care deține vectorii principali de valoare ai activității europene. În cea de a doua etapă a metodei împărțirii profitului rezidual, orice profit rezidual sau pierdere reziduală este repartizată între părți în conformitate cu funcțiile și riscurile lor. În mod logic, cu cât funcțiile și riscurile unei părți au un caracter mai unic, cu atât remunerația pe care este îndreptățită să o primească aceasta în conformitate cu metoda împărțirii profitului rezidual este mai mare. Raportul privind PT a alocat LuxSCS profitul rezidual având în vedere funcțiile sale unice și riscurile sale semnificative în raport cu cele ale LuxOpCo. |
| --- | --- |

(348)

În primul rând, în ceea ce privește metoda de stabilire a prețurilor de transfer utilizată pentru a determina remunerația LuxSCS și a LuxOpCo, Amazon a explicat că metoda împărțirii profitului rezidual a fost aleasă deoarece nu s-a constatat nicio tranzacție necontrolată comparabilă suficient de fiabilă pentru a aplica metoda PNC. În cazul în care ar fi fost aplicată metoda PNC mai puțin fiabilă, aceasta ar fi condus la creșterea plăților anuale de redevențe. Amazon a explicat, în plus, că, în prima etapă a metodei împărțirii profitului rezidual, raportul privind PT a aplicat MMTN pentru stabilirea remunerației în condiții de concurență deplină a LuxOpCo în calitate de parte testată. Motivul pentru care LuxOpCo a fost aleasă ca parte testată se datorează faptului că LuxOpCo îndeplinește funcții care nu sunt unice pentru LuxSCS, care deține vectorii principali de valoare ai activității europene. În cea de a doua etapă a metodei împărțirii profitului rezidual, orice profit rezidual sau pierdere reziduală este repartizată între părți în conformitate cu funcțiile și riscurile lor. În mod logic, cu cât funcțiile și riscurile unei părți au un caracter mai unic, cu atât remunerația pe care este îndreptățită să o primească aceasta în conformitate cu metoda împărțirii profitului rezidual este mai mare. Raportul privind PT a alocat LuxSCS profitul rezidual având în vedere funcțiile sale unice și riscurile sale semnificative în raport cu cele ale LuxOpCo.

| (349) | În al doilea rând, având în vedere raționamentul economic care stă la baza metodei de stabilire a prețurilor de transfer, Amazon a explicat că LuxSCS dorește să ofere stimulente contractanților săi pentru ca aceștia să acționeze astfel încât să contribuie la succesul strategiei globale a Amazon. Astfel, în cazul în care Amazon ar fi încheiat un acord de licență cu o parte terță, ar fi fost rațional și necesar ca aceasta să furnizeze titularului licenței capacitatea și stimulentele de a întreprinde toate investițiile necesare și, de asemenea, să se asigure că există stimulente adecvate pentru ca titularul licenței să urmeze strategia Amazon de maximizare a gamei de produse și de a propune cele mai bune prețuri. |
| --- | --- |

(349)

În al doilea rând, având în vedere raționamentul economic care stă la baza metodei de stabilire a prețurilor de transfer, Amazon a explicat că LuxSCS dorește să ofere stimulente contractanților săi pentru ca aceștia să acționeze astfel încât să contribuie la succesul strategiei globale a Amazon. Astfel, în cazul în care Amazon ar fi încheiat un acord de licență cu o parte terță, ar fi fost rațional și necesar ca aceasta să furnizeze titularului licenței capacitatea și stimulentele de a întreprinde toate investițiile necesare și, de asemenea, să se asigure că există stimulente adecvate pentru ca titularul licenței să urmeze strategia Amazon de maximizare a gamei de produse și de a propune cele mai bune prețuri.

| (350) | Potrivit Amazon, metodologia de stabilire a redevenței asigură faptul că LuxOpCo obține profit și nu prezintă un risc de a deveni generatoare de pierderi. Acesta a fost un risc real deoarece, la momentul solicitării soluției fiscale contestate, piața de vânzare cu amănuntul online nu era încă dezvoltată, comercianții cu amănuntul online înregistrau pierderi, iar LuxOpCo opera pe o piață caracterizată de o concurență intensă și de marje scăzute. În acest sens, o remunerare a titularului licenței în funcție de baza sa de costuri stimulează creșterea economică mai degrabă decât o axare pe obținerea de profituri pe termen scurt. |
| --- | --- |

(350)

Potrivit Amazon, metodologia de stabilire a redevenței asigură faptul că LuxOpCo obține profit și nu prezintă un risc de a deveni generatoare de pierderi. Acesta a fost un risc real deoarece, la momentul solicitării soluției fiscale contestate, piața de vânzare cu amănuntul online nu era încă dezvoltată, comercianții cu amănuntul online înregistrau pierderi, iar LuxOpCo opera pe o piață caracterizată de o concurență intensă și de marje scăzute. În acest sens, o remunerare a titularului licenței în funcție de baza sa de costuri stimulează creșterea economică mai degrabă decât o axare pe obținerea de profituri pe termen scurt.

| (351) | Structura de remunerare a LuxSCS a fost adoptată deoarece a fost anticipată volatilitatea activității europene. În cazul în care ar fi fost stabilită o redevență exprimată ca procent fix din vânzări, LuxOpCo ar fi înregistrat pierderi timp de câțiva ani (337). În acest sens, Amazon a făcut referire la nivelurile estimate ale redevenței din raportul privind PT (338). Potrivit Amazon, acest lucru ar fi pus în pericol capacitatea LuxOpCo de a realiza profituri pe parcursul unei perioade de timp îndelungate. Amazon a remarcat, de asemenea, că LuxOpCo nu avea capacitatea financiară de a suporta aceste pierderi (339). |
| --- | --- |

(351)

Structura de remunerare a LuxSCS a fost adoptată deoarece a fost anticipată volatilitatea activității europene. În cazul în care ar fi fost stabilită o redevență exprimată ca procent fix din vânzări, LuxOpCo ar fi înregistrat pierderi timp de câțiva ani (337). În acest sens, Amazon a făcut referire la nivelurile estimate ale redevenței din raportul privind PT (338). Potrivit Amazon, acest lucru ar fi pus în pericol capacitatea LuxOpCo de a realiza profituri pe parcursul unei perioade de timp îndelungate. Amazon a remarcat, de asemenea, că LuxOpCo nu avea capacitatea financiară de a suporta aceste pierderi (339).

337

338

339

| (352) | În al treilea rând, în ceea ce privește alegerea indicatorului nivelului de profit, după revizuirea raportului privind PT prezentat de Luxemburg ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Comisia a solicitat Luxemburgului și Amazon să clarifice dacă marja de profit aplicată pentru determinarea remunerației în condiții de concurență deplină a LuxOpCo a fost calculată pe baza costurilor produselor și a cheltuielilor de exploatare, astfel cum se explică în descrierea analizei financiare din raportul privind PT, sau pe baza „vânzărilor nete anuale” (340). Amazon a explicat că rentabilitatea obținută de LuxOpCo s-a bazat pe o marjă de profit de [4-6] % din cheltuielile de exploatare, excluzând CPV (341). Amazon a confirmat faptul că intervalul menționat în raportul privind prețurile de transfer, situat între 2,3 % și 6,7 %, cu o mediană de 4,3 %, a inclus CPV suportate de societățile comparabile. Referirea la procentul din veniturile nete anuale inclus în tabelul care prezintă rezultatele evaluării inter pares s-a efectuat pentru a indica faptul că sumele au reprezentat media ponderată în funcție de vânzările anuale în anul respectiv. |
| --- | --- |

(352)

În al treilea rând, în ceea ce privește alegerea indicatorului nivelului de profit, după revizuirea raportului privind PT prezentat de Luxemburg ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Comisia a solicitat Luxemburgului și Amazon să clarifice dacă marja de profit aplicată pentru determinarea remunerației în condiții de concurență deplină a LuxOpCo a fost calculată pe baza costurilor produselor și a cheltuielilor de exploatare, astfel cum se explică în descrierea analizei financiare din raportul privind PT, sau pe baza „vânzărilor nete anuale” (340). Amazon a explicat că rentabilitatea obținută de LuxOpCo s-a bazat pe o marjă de profit de [4-6] % din cheltuielile de exploatare, excluzând CPV (341). Amazon a confirmat faptul că intervalul menționat în raportul privind prețurile de transfer, situat între 2,3 % și 6,7 %, cu o mediană de 4,3 %, a inclus CPV suportate de societățile comparabile. Referirea la procentul din veniturile nete anuale inclus în tabelul care prezintă rezultatele evaluării inter pares s-a efectuat pentru a indica faptul că sumele au reprezentat media ponderată în funcție de vânzările anuale în anul respectiv.

340

341

| (353) | În ceea ce privește excluderea costurilor produselor vândute din baza de costuri a LuxOpCo, Amazon a explicat că societățile comparabile au suportat costuri limitate ale produselor vândute, în timp ce s-a estimat că respectivele costuri suportate de LuxOpCo ar fi semnificative. Dacă aceste costuri ar fi fost incluse în marja de profit, rezultatul ar fi tot denaturat (342). În orice caz, potrivit Amazon, dacă costurile produselor vândute ar fi fost excluse din calculul indicatorului nivelului de profit al entităților comparabile identificate în raportul privind PT, aceasta ar fi condus la un interval cuprins între 3,7 % și 7,6 %, cu o mediană de 4,9 %. Amazon a furnizat un tabel cu cele șapte societăți incluse în raportul privind PT, pentru care marja de profit aplicată cheltuielilor de exploatare a fost calculată, de asemenea, excluzând costurile produselor vândute. Au fost furnizate date numai pentru cinci dintre cele șapte societăți. În timp ce marja de profit aplicată cheltuielilor de exploatare nu a fost în mod semnificativ mai mare decât marja de profit aplicată costurilor totale pentru patru dintre cele cinci societăți pentru care au fost furnizate datele (343), în cazul unei singure societăți marja de profit aplicată costurilor de exploatare a fost de aproximativ cinci ori mai mare decât marja de profit aplicată costurilor totale (344). Pe această bază, raportul privind PT a aplicat o marjă de profit de [4-6] % proiecțiilor financiare prezentate de Amazon pentru a stabili rentabilitatea standard relevantă pentru LuxOpCo. Mai precis, rentabilitatea LuxOpCo a fost calculată prin înmulțirea sumei cheltuielilor de exploatare ale LuxOpCo și a costurilor care se preconizează că vor fi suportate de către filialele europene, în timp ce costurile produselor vândute nu au fost incluse în baza de calcul (se face trimitere la tabelul 2 din prezenta decizie, care reproduce acest calcul astfel cum a fost inclus în raportul privind PT) (345). |
| --- | --- |

(353)

În ceea ce privește excluderea costurilor produselor vândute din baza de costuri a LuxOpCo, Amazon a explicat că societățile comparabile au suportat costuri limitate ale produselor vândute, în timp ce s-a estimat că respectivele costuri suportate de LuxOpCo ar fi semnificative. Dacă aceste costuri ar fi fost incluse în marja de profit, rezultatul ar fi tot denaturat (342). În orice caz, potrivit Amazon, dacă costurile produselor vândute ar fi fost excluse din calculul indicatorului nivelului de profit al entităților comparabile identificate în raportul privind PT, aceasta ar fi condus la un interval cuprins între 3,7 % și 7,6 %, cu o mediană de 4,9 %. Amazon a furnizat un tabel cu cele șapte societăți incluse în raportul privind PT, pentru care marja de profit aplicată cheltuielilor de exploatare a fost calculată, de asemenea, excluzând costurile produselor vândute. Au fost furnizate date numai pentru cinci dintre cele șapte societăți. În timp ce marja de profit aplicată cheltuielilor de exploatare nu a fost în mod semnificativ mai mare decât marja de profit aplicată costurilor totale pentru patru dintre cele cinci societăți pentru care au fost furnizate datele (343), în cazul unei singure societăți marja de profit aplicată costurilor de exploatare a fost de aproximativ cinci ori mai mare decât marja de profit aplicată costurilor totale (344). Pe această bază, raportul privind PT a aplicat o marjă de profit de [4-6] % proiecțiilor financiare prezentate de Amazon pentru a stabili rentabilitatea standard relevantă pentru LuxOpCo. Mai precis, rentabilitatea LuxOpCo a fost calculată prin înmulțirea sumei cheltuielilor de exploatare ale LuxOpCo și a costurilor care se preconizează că vor fi suportate de către filialele europene, în timp ce costurile produselor vândute nu au fost incluse în baza de calcul (se face trimitere la tabelul 2 din prezenta decizie, care reproduce acest calcul astfel cum a fost inclus în raportul privind PT) (345).

342

343

344

345

| (354) | În sfârșit, Comisia a remarcat că raportul privind PT nu a inclus nicio referire la mecanismul de stabilire a pragului inferior și a plafonului descris în cererea de emitere a soluției fiscale. Atunci când a fost întrebată de Comisie pe parcursul unei reuniuni desfășurate la 28 octombrie 2015 cu privire la această omisiune, Amazon a explicat că pragul inferior și plafonul nu au condus la o remunerație a LuxOpCo în afara intervalul de concurență deplină. Marja de profit obținută de LuxOpCo pe parcursul perioadei în cauză a fost, în medie, de [3,5-4] % și, în fiecare an, s-a situat în intervalul intercuartilic cuprins între 2,3 % și 6,7 % (346). În cadrul reuniunii respective, Amazon a subliniat, de asemenea, că se poate presupune că utilizarea numai a metodei PNC ar fi condus la rezultate eronate și volatile. |
| --- | --- |

(354)

În sfârșit, Comisia a remarcat că raportul privind PT nu a inclus nicio referire la mecanismul de stabilire a pragului inferior și a plafonului descris în cererea de emitere a soluției fiscale. Atunci când a fost întrebată de Comisie pe parcursul unei reuniuni desfășurate la 28 octombrie 2015 cu privire la această omisiune, Amazon a explicat că pragul inferior și plafonul nu au condus la o remunerație a LuxOpCo în afara intervalul de concurență deplină. Marja de profit obținută de LuxOpCo pe parcursul perioadei în cauză a fost, în medie, de [3,5-4] % și, în fiecare an, s-a situat în intervalul intercuartilic cuprins între 2,3 % și 6,7 % (346). În cadrul reuniunii respective, Amazon a subliniat, de asemenea, că se poate presupune că utilizarea numai a metodei PNC ar fi condus la rezultate eronate și volatile.

346

8.2.   COMENTARII PRIVIND INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

COMENTARII PRIVIND INFORMAȚIILE PREZENTATE DE SOCIETATEA X

| (355) | Amazon se îndoiește că societatea X este comparabilă, de fapt, cu LuxOpCo. În plus, Amazon susține că informațiile furnizate de societatea X nu ar trebui să fie luate în considerare în scopul evaluării soluției fiscale contestate, întrucât nici Amazon, nici autoritățile luxemburgheze nu au avut aceste informații la momentul emiterii soluției fiscale anticipate în 2003 sau atunci când soluția a fost reînnoită în 2011. |
| --- | --- |

(355)

Amazon se îndoiește că societatea X este comparabilă, de fapt, cu LuxOpCo. În plus, Amazon susține că informațiile furnizate de societatea X nu ar trebui să fie luate în considerare în scopul evaluării soluției fiscale contestate, întrucât nici Amazon, nici autoritățile luxemburgheze nu au avut aceste informații la momentul emiterii soluției fiscale anticipate în 2003 sau atunci când soluția a fost reînnoită în 2011.

| (356) | În orice caz, Amazon consideră că informațiile prezentate de societatea X nu susțin constatarea că soluția fiscală anticipată din 2003 a condus la acordarea de ajutoare de stat în favoarea LuxOpCo. În special, LuxOpCo este de acord cu societatea X că activitatea de comerț electronic oferă marje scăzute. Într-adevăr, LuxOpCo nu ar fi putut să supraviețuiască sau să se dezvolte pe piață fără activele necorporale acordate prin licență de LuxSCS. |
| --- | --- |

(356)

În orice caz, Amazon consideră că informațiile prezentate de societatea X nu susțin constatarea că soluția fiscală anticipată din 2003 a condus la acordarea de ajutoare de stat în favoarea LuxOpCo. În special, LuxOpCo este de acord cu societatea X că activitatea de comerț electronic oferă marje scăzute. Într-adevăr, LuxOpCo nu ar fi putut să supraviețuiască sau să se dezvolte pe piață fără activele necorporale acordate prin licență de LuxSCS.

| (357) | Amazon susține că modelul său de afaceri se axează pe inovarea tehnologică, cum ar fi instrumente de căutare și de navigare, prelucrarea și onorarea comenzilor, funcțiile catalogului, asistența pentru clienți și instrumentele de gestionare și de analizare a datelor. |
| --- | --- |

(357)

Amazon susține că modelul său de afaceri se axează pe inovarea tehnologică, cum ar fi instrumente de căutare și de navigare, prelucrarea și onorarea comenzilor, funcțiile catalogului, asistența pentru clienți și instrumentele de gestionare și de analizare a datelor.

| (358) | Amazon consideră că datele despre clienți pe care LuxSCS le acordă LuxOpCo prin intermediul unei licențe reprezintă o componentă esențială a marketingului și că domeniul de aplicare a programului Prime al Amazon nu se limitează la transportul gratuit, ci include o varietate de servicii și necesită o tehnologie de bază complexă. |
| --- | --- |

(358)

Amazon consideră că datele despre clienți pe care LuxSCS le acordă LuxOpCo prin intermediul unei licențe reprezintă o componentă esențială a marketingului și că domeniul de aplicare a programului Prime al Amazon nu se limitează la transportul gratuit, ci include o varietate de servicii și necesită o tehnologie de bază complexă.

| (359) | Pentru Amazon, gradul de satisfacție al clienților este determinat în principal de tehnologie și de informațiile privind clienții, ambele puse la dispoziția LuxOpCo ca parte a activelor necorporale. |
| --- | --- |

(359)

Pentru Amazon, gradul de satisfacție al clienților este determinat în principal de tehnologie și de informațiile privind clienții, ambele puse la dispoziția LuxOpCo ca parte a activelor necorporale.

| (360) | Consolidarea și dezvoltarea bazei de clienți și a mărcii se bazează în mod crucial pe activele necorporale. Amazon consideră că societatea X a confirmat faptul că activele necorporale, care sunt dezvoltate și îmbunătățite constant, sunt esențiale pentru succesul activității de comerț electronic, la fel ca în cazul LuxOpCo, ceea ce sprijină statutul de parte testată al LuxOpCo, întrucât contribuția adusă de LuxSCS este mai importantă. |
| --- | --- |

(360)

Consolidarea și dezvoltarea bazei de clienți și a mărcii se bazează în mod crucial pe activele necorporale. Amazon consideră că societatea X a confirmat faptul că activele necorporale, care sunt dezvoltate și îmbunătățite constant, sunt esențiale pentru succesul activității de comerț electronic, la fel ca în cazul LuxOpCo, ceea ce sprijină statutul de parte testată al LuxOpCo, întrucât contribuția adusă de LuxSCS este mai importantă.

| (361) | Amazon consideră că metoda de calculare a redevenței, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, menține viabilitatea pe termen lung a LuxOpCo deoarece rata redevenței nu este excesiv de ridicată și permite LuxOpCo să obțină un randament al costurilor sale. În plus, metoda încurajează LuxOpCo să creeze valoare din utilizarea activelor necorporale prin dezvoltarea activității pe cât mai mult posibil, maximizând gama de produse și propunând în continuare cele mai bune prețuri, iar metoda de calculare a ratei redevenței încurajează LuxSCS să își continue investițiile pe termen lung în activele necorporale. |
| --- | --- |

(361)

Amazon consideră că metoda de calculare a redevenței, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, menține viabilitatea pe termen lung a LuxOpCo deoarece rata redevenței nu este excesiv de ridicată și permite LuxOpCo să obțină un randament al costurilor sale. În plus, metoda încurajează LuxOpCo să creeze valoare din utilizarea activelor necorporale prin dezvoltarea activității pe cât mai mult posibil, maximizând gama de produse și propunând în continuare cele mai bune prețuri, iar metoda de calculare a ratei redevenței încurajează LuxSCS să își continue investițiile pe termen lung în activele necorporale.

| (362) | În sfârșit, Amazon concluzionează că declarațiile societății X referitoare la procentajul din cifra de afaceri care ar trebui investit în tehnologie pentru o societate de comerț electronic (între 4 % și 8 % din vânzări) confirmă faptul că rata redevenței pe care LuxOpCo o plătește către LuxSCS, care reprezintă, în medie, [5-10] % din cifra de afaceri a LuxOpCo între 2006 și 2014 sau [3-3,5] % din vânzările brute de produse și care include un pachet cuprinzător de active necorporale, demonstrează că rata redevenței plătite de LuxOpCo poate fi considerată ca fiind o rată stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline și nu constituie o abatere clară de la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață. |
| --- | --- |

(362)

În sfârșit, Amazon concluzionează că declarațiile societății X referitoare la procentajul din cifra de afaceri care ar trebui investit în tehnologie pentru o societate de comerț electronic (între 4 % și 8 % din vânzări) confirmă faptul că rata redevenței pe care LuxOpCo o plătește către LuxSCS, care reprezintă, în medie, [5-10] % din cifra de afaceri a LuxOpCo între 2006 și 2014 sau [3-3,5] % din vânzările brute de produse și care include un pachet cuprinzător de active necorporale, demonstrează că rata redevenței plătite de LuxOpCo poate fi considerată ca fiind o rată stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline și nu constituie o abatere clară de la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață.

8.3.   OBSERVAȚIILE PRIVIND ACTIVITATEA AMAZON DE VÂNZARE CU AMĂNUNTUL ONLINE AXATĂ PE TEHNOLOGIE

OBSERVAȚIILE PRIVIND ACTIVITATEA AMAZON DE VÂNZARE CU AMĂNUNTUL ONLINE AXATĂ PE TEHNOLOGIE

| (363) | Amazon afirmă că misiunea sa este de a fi „societatea cea mai orientată spre clienți la nivel mondial, unde clienții pot găsi și descoperi orice ar putea dori să cumpere online și care se străduiește să ofere clienților săi cele mai mici prețuri posibile” (347). Misiunea de a oferi cea mai largă selecție de produse la cele mai mici prețuri în modul cel mai convenabil stă la baza activităților Amazon, iar punerea sa în aplicare se bazează în mod critic pe tehnologie. |
| --- | --- |

(363)

Amazon afirmă că misiunea sa este de a fi „societatea cea mai orientată spre clienți la nivel mondial, unde clienții pot găsi și descoperi orice ar putea dori să cumpere online și care se străduiește să ofere clienților săi cele mai mici prețuri posibile” (347). Misiunea de a oferi cea mai largă selecție de produse la cele mai mici prețuri în modul cel mai convenabil stă la baza activităților Amazon, iar punerea sa în aplicare se bazează în mod critic pe tehnologie.

347

| (364) | După cum declară aceasta, Amazon este o „[...] societate tehnologică care abordează vânzarea cu amănuntul ca o problemă de inginerie” (348), iar tehnologia nu numai că asigură interfața între Amazon și clienții săi, ci se află la baza oricărui proces operațional. Tehnologia Amazon îi permite să ofere prețuri competitive, să sugereze articole de interes pentru potențialii clienți, să proceseze plățile, să gestioneze stocurile și să expedieze produse către clienți. Amploarea activităților Amazon presupune ca acestea să fie gestionate prin intermediul unui grad ridicat de automatizare pentru a gestiona stocurile, prețurile și prelucrarea comenzilor. Amazon nu putea să angajeze un număr suficient de persoane pentru a stabili prețurile sau nivelul stocurilor disponibile pentru milioane de produse individuale. |
| --- | --- |

(364)

După cum declară aceasta, Amazon este o „[...] societate tehnologică care abordează vânzarea cu amănuntul ca o problemă de inginerie” (348), iar tehnologia nu numai că asigură interfața între Amazon și clienții săi, ci se află la baza oricărui proces operațional. Tehnologia Amazon îi permite să ofere prețuri competitive, să sugereze articole de interes pentru potențialii clienți, să proceseze plățile, să gestioneze stocurile și să expedieze produse către clienți. Amploarea activităților Amazon presupune ca acestea să fie gestionate prin intermediul unui grad ridicat de automatizare pentru a gestiona stocurile, prețurile și prelucrarea comenzilor. Amazon nu putea să angajeze un număr suficient de persoane pentru a stabili prețurile sau nivelul stocurilor disponibile pentru milioane de produse individuale.

348

| (365) | Amazon afirmă că activitatea sa de comerț electronic trebuie să fie disponibilă în orice moment cu un timp de răspuns foarte scurt pentru a evita nemulțumirea clienților. Având în vedere dezvoltarea sa constantă, infrastructura sa tehnologică trebuie să fie adaptabilă și flexibilă. Prin urmare, software-ul Amazon are o arhitectură orientată către servicii. Funcțiile impuse de activitățile comerciale ale Amazon sunt dezvoltate sub formă de componente care pot fi combinate în scopul de a asigura interacțiunea și cooperarea. O astfel de arhitectură prezintă numeroase avantaje, cum ar fi optimizarea individuală, care permite menținerea anumitor programe software. Această arhitectură facilitează, de asemenea, lansarea de noi servicii și realizarea îmbunătățirilor. În cazul în care Amazon s-ar abține de la menținerea și actualizarea tehnologiei sale de bază, clienții ar remarca acest lucru, întrucât experiența de vânzare cu amănuntul care reprezintă succesul comercial al Amazon ar suferi modificări, iar activitățile sale comerciale ar eșua. |
| --- | --- |

(365)

Amazon afirmă că activitatea sa de comerț electronic trebuie să fie disponibilă în orice moment cu un timp de răspuns foarte scurt pentru a evita nemulțumirea clienților. Având în vedere dezvoltarea sa constantă, infrastructura sa tehnologică trebuie să fie adaptabilă și flexibilă. Prin urmare, software-ul Amazon are o arhitectură orientată către servicii. Funcțiile impuse de activitățile comerciale ale Amazon sunt dezvoltate sub formă de componente care pot fi combinate în scopul de a asigura interacțiunea și cooperarea. O astfel de arhitectură prezintă numeroase avantaje, cum ar fi optimizarea individuală, care permite menținerea anumitor programe software. Această arhitectură facilitează, de asemenea, lansarea de noi servicii și realizarea îmbunătățirilor. În cazul în care Amazon s-ar abține de la menținerea și actualizarea tehnologiei sale de bază, clienții ar remarca acest lucru, întrucât experiența de vânzare cu amănuntul care reprezintă succesul comercial al Amazon ar suferi modificări, iar activitățile sale comerciale ar eșua.

| (366) | Site-urile web și aplicațiile mobile ale Amazon cuprind mai multe funcționalități, cum ar fi obținerea și păstrarea informațiilor privind identitatea clienților, crearea și menținerea unui catalog, crearea și afișarea paginilor web și ale paginilor aplicațiilor mobile, funcțiile de căutare și de navigare, crearea și plasarea de comenzi, procesarea plăților, interacțiunea cu centrele de onorare a comenzilor, recenziile clienților, precum și funcțiile de personalizare și de creare de comunități online. |
| --- | --- |

(366)

Site-urile web și aplicațiile mobile ale Amazon cuprind mai multe funcționalități, cum ar fi obținerea și păstrarea informațiilor privind identitatea clienților, crearea și menținerea unui catalog, crearea și afișarea paginilor web și ale paginilor aplicațiilor mobile, funcțiile de căutare și de navigare, crearea și plasarea de comenzi, procesarea plăților, interacțiunea cu centrele de onorare a comenzilor, recenziile clienților, precum și funcțiile de personalizare și de creare de comunități online.

| (367) | Alte instrumente tehnologice includ instrumentele de administrare a site-ului web, registrul de configurări, instrumentele pentru operarea și analizarea site-ului web, programul software de gestionare pentru vânzător și cumpărător, programul software de gestionare a stocurilor, programul software pentru catalog și programul software pentru stabilirea prețurilor. Cu privire la acesta din urmă, Amazon afirmă că 99 % din prețuri sunt stabilite printr-un proces automatizat, dar există, de asemenea, cazuri de stabilire manuală a prețurilor, deși acestea sunt excepționale. Toate modificările manuale de prețuri în Europa trebuie să fie aprobate de directorul responsabil de stabilirea prețurilor la nivel european al LuxOpCo. |
| --- | --- |

(367)

Alte instrumente tehnologice includ instrumentele de administrare a site-ului web, registrul de configurări, instrumentele pentru operarea și analizarea site-ului web, programul software de gestionare pentru vânzător și cumpărător, programul software de gestionare a stocurilor, programul software pentru catalog și programul software pentru stabilirea prețurilor. Cu privire la acesta din urmă, Amazon afirmă că 99 % din prețuri sunt stabilite printr-un proces automatizat, dar există, de asemenea, cazuri de stabilire manuală a prețurilor, deși acestea sunt excepționale. Toate modificările manuale de prețuri în Europa trebuie să fie aprobate de directorul responsabil de stabilirea prețurilor la nivel european al LuxOpCo.

| (368) | De asemenea, Amazon dispune de un program software de marketing care vizează generarea traficului către site-urile sale web, de tehnici de marketing interne și externe, cum ar fi marketingul bazat pe motoarele de căutare (prin cooperarea cu motoarele de căutare, precum Google), de instrumente de optimizare a motorului de căutare, de instrumente de publicitate plătită prin motoare de căutare și de instrumente de marketing prin e-mail. |
| --- | --- |

(368)

De asemenea, Amazon dispune de un program software de marketing care vizează generarea traficului către site-urile sale web, de tehnici de marketing interne și externe, cum ar fi marketingul bazat pe motoarele de căutare (prin cooperarea cu motoarele de căutare, precum Google), de instrumente de optimizare a motorului de căutare, de instrumente de publicitate plătită prin motoare de căutare și de instrumente de marketing prin e-mail.

| (369) | Alte tehnologii includ programul software de onorare a comenzilor, cum ar fi Rețeaua europeană de onorare a comenzilor (European Fulfilment Network – „EFN”), programul software de ridicare și ambalare a produselor și programul software de servicii pentru clienți. |
| --- | --- |

(369)

Alte tehnologii includ programul software de onorare a comenzilor, cum ar fi Rețeaua europeană de onorare a comenzilor (European Fulfilment Network – „EFN”), programul software de ridicare și ambalare a produselor și programul software de servicii pentru clienți.

European Fulfilment Network

| (370) | Amazon dezvoltă la nivel intern principalele programe software pentru activitatea sa de vânzare cu amănuntul online. Amazon afirmă faptul că activitățile de dezvoltare a tehnologiei sunt supervizate de echipele din SUA. Activitățile de testare și de soluționare a erorilor pentru site-urile web și instrumentele de software sunt desfășurate în întregime în SUA. Peste [60-65] % din cei [30 000-40 000] de angajați ai săi implicați în activitățile de C&D sunt situați în SUA. Din cei [1 000-10 000] de angajați implicați în activitățile de C&D care sunt activi în Europa, [100-200] își desfășoară activitatea în Luxemburg. |
| --- | --- |

(370)

Amazon dezvoltă la nivel intern principalele programe software pentru activitatea sa de vânzare cu amănuntul online. Amazon afirmă faptul că activitățile de dezvoltare a tehnologiei sunt supervizate de echipele din SUA. Activitățile de testare și de soluționare a erorilor pentru site-urile web și instrumentele de software sunt desfășurate în întregime în SUA. Peste [60-65] % din cei [30 000-40 000] de angajați ai săi implicați în activitățile de C&D sunt situați în SUA. Din cei [1 000-10 000] de angajați implicați în activitățile de C&D care sunt activi în Europa, [100-200] își desfășoară activitatea în Luxemburg.

| (371) | În sfârșit, Amazon afirmă că fiecare aspect al comerțului cu amănuntul tradițional a fost regândit pentru a deveni mai eficient, mai puțin costisitor și mai adaptat la nevoile clienților. În mijlocul unui mediu vast al comerțului electronic, experiența clienților Amazon bazată pe tehnologia sa deosebește Amazon de concurenții săi și consolidează mărcile sale. Chiar și mici întârzieri ale comenzilor sau piedici minore în onorarea comenzilor subminează experiența clienților, aduc prejudicii mărcii Amazon și conduc la o scădere a vânzărilor din cauza orientării clienților către ale site-uri web. |
| --- | --- |

(371)

În sfârșit, Amazon afirmă că fiecare aspect al comerțului cu amănuntul tradițional a fost regândit pentru a deveni mai eficient, mai puțin costisitor și mai adaptat la nevoile clienților. În mijlocul unui mediu vast al comerțului electronic, experiența clienților Amazon bazată pe tehnologia sa deosebește Amazon de concurenții săi și consolidează mărcile sale. Chiar și mici întârzieri ale comenzilor sau piedici minore în onorarea comenzilor subminează experiența clienților, aduc prejudicii mărcii Amazon și conduc la o scădere a vânzărilor din cauza orientării clienților către ale site-uri web.

| (372) | Amazon afirmă că activele necorporale asociate mărcii sale aveau o durată de viață utilă de 10-15 ani la 1 ianuarie 2005. Baza de date ale clienților avea o durată de viață utilă estimată de 6-10 ani, iar componenta Tehnologie avea o durată de viață utilă între doi și cinci ani la 1 ianuarie 2005. |
| --- | --- |

(372)

Amazon afirmă că activele necorporale asociate mărcii sale aveau o durată de viață utilă de 10-15 ani la 1 ianuarie 2005. Baza de date ale clienților avea o durată de viață utilă estimată de 6-10 ani, iar componenta Tehnologie avea o durată de viață utilă între doi și cinci ani la 1 ianuarie 2005.

8.4.   OBSERVAȚIILE PRIVIND AMENINȚĂRILE IMPORTANTE LA ADRESA ACTIVITĂȚILOR AMAZON LA NIVEL EUROPEAN

OBSERVAȚIILE PRIVIND AMENINȚĂRILE IMPORTANTE LA ADRESA ACTIVITĂȚILOR AMAZON LA NIVEL EUROPEAN

| (373) | În observațiile sale din 27 februarie 2017, Amazon a prezentat următoarele trei amenințări importante la adresa activităților sale la nivel european: |
| --- | --- |

(373)

În observațiile sale din 27 februarie 2017, Amazon a prezentat următoarele trei amenințări importante la adresa activităților sale la nivel european:

| (374) | Concurența: pierderea unor oportunități de afaceri din cauza concurenței este principala amenințare la adresa activității Amazon, întrucât comerțul electronic este extrem de competitiv. Concurența este determinată în mare măsură de inovare, iar concurenții care nu au realizat inovări au ieșit de pe piață. Amazon se confruntă cu diferite presiuni și diverși concurenți de pe diferite piețe și există particularități locale în ceea ce privește riscurile generate de concurență. |
| --- | --- |

(374)

Concurența: pierderea unor oportunități de afaceri din cauza concurenței este principala amenințare la adresa activității Amazon, întrucât comerțul electronic este extrem de competitiv. Concurența este determinată în mare măsură de inovare, iar concurenții care nu au realizat inovări au ieșit de pe piață. Amazon se confruntă cu diferite presiuni și diverși concurenți de pe diferite piețe și există particularități locale în ceea ce privește riscurile generate de concurență.

| (375) | Adoptarea de către clienți a noilor produse, servicii și tehnologii: dezvoltarea Amazon și extinderea acesteia la noi categorii și regiuni geografice implică riscul ca unii clienți să nu adopte noile oferte sau produse. În aceeași ordine de idei, Amazon suportă riscul de nefuncționare a site-urilor web, care poate avea costuri semnificative pentru activitățile sale. |
| --- | --- |

(375)

Adoptarea de către clienți a noilor produse, servicii și tehnologii: dezvoltarea Amazon și extinderea acesteia la noi categorii și regiuni geografice implică riscul ca unii clienți să nu adopte noile oferte sau produse. În aceeași ordine de idei, Amazon suportă riscul de nefuncționare a site-urilor web, care poate avea costuri semnificative pentru activitățile sale.

| (376) | În final, condițiile economice și politice locale și modificarea cadrului juridic constituie un risc sau pot constitui o amenințare pentru activitățile Amazon la nivel european. Un nivel scăzut de utilizare a internetului și a cardurilor de credit constituie o provocare importantă pentru Amazon, făcând imposibilă crearea unei afaceri în expansiune. Reglementările guvernamentale ar putea face ca modelul de afaceri al Amazon să devină impracticabil. |
| --- | --- |

(376)

În final, condițiile economice și politice locale și modificarea cadrului juridic constituie un risc sau pot constitui o amenințare pentru activitățile Amazon la nivel european. Un nivel scăzut de utilizare a internetului și a cardurilor de credit constituie o provocare importantă pentru Amazon, făcând imposibilă crearea unei afaceri în expansiune. Reglementările guvernamentale ar putea face ca modelul de afaceri al Amazon să devină impracticabil.

8.5.   OBSERVAȚIILE AMAZON DIN 29 MAI 2017

OBSERVAȚIILE AMAZON DIN 29 MAI 2017

| (377) | La 29 mai 2017, Amazon a prezentat o declarație privind procedura Tribunalului Fiscal din SUA și un nou raport privind prețurile de transfer. |
| --- | --- |

(377)

La 29 mai 2017, Amazon a prezentat o declarație privind procedura Tribunalului Fiscal din SUA și un nou raport privind prețurile de transfer.

| (378) | Potrivit Amazon, decizia Tribunalului Fiscal din SUA în ceea ce privește aplicarea metodei PNC a condus la o rată a redevenței în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale care se ridică la [4,5-5] % din vânzările brute de produse (349). |
| --- | --- |

(378)

Potrivit Amazon, decizia Tribunalului Fiscal din SUA în ceea ce privește aplicarea metodei PNC a condus la o rată a redevenței în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale care se ridică la [4,5-5] % din vânzările brute de produse (349).

349

| (379) | Amazon a declarat că dobândirea drepturilor legate de tehnologie, de marcă și de informațiile despre clienți de către LuxSCS a fost recunoscută de toate părțile implicate în procedura contencioasă din SUA. În consecință, Amazon face referire la rata redevenței de [4,5-5] % din vânzările brute de produse ca valoare de referință pentru o redevență stabilită în condiții de concurență deplină care trebuie primită de LuxSCS. În plus, potrivit Amazon, valoarea de referință trebuie să fie privită ca o valoare minimă, având în vedere că această rată a redevenței nu ia în considerare fondul comercial și îmbunătățirile aduse activelor necorporale în temeiul APC după 2005/2006, pe care le-a primit LuxOpCo. |
| --- | --- |

(379)

Amazon a declarat că dobândirea drepturilor legate de tehnologie, de marcă și de informațiile despre clienți de către LuxSCS a fost recunoscută de toate părțile implicate în procedura contencioasă din SUA. În consecință, Amazon face referire la rata redevenței de [4,5-5] % din vânzările brute de produse ca valoare de referință pentru o redevență stabilită în condiții de concurență deplină care trebuie primită de LuxSCS. În plus, potrivit Amazon, valoarea de referință trebuie să fie privită ca o valoare minimă, având în vedere că această rată a redevenței nu ia în considerare fondul comercial și îmbunătățirile aduse activelor necorporale în temeiul APC după 2005/2006, pe care le-a primit LuxOpCo.

| (380) | Amazon susține, prin urmare, că rata redevenței agregate pe care LuxSCS a primit-o pe parcursul perioadei relevante (2006-2014) a fost, de fapt, mai mică decât rata redevenței stabilite de Tribunalul Fiscal din SUA, și anume [3-3,5] % din vânzările brute de produse. Pe baza observațiilor formulate de Amazon cu privire la hotărârea Tribunalului Fiscal din SUA, LuxSCS a primit, prin urmare, o rată a redevenței mai scăzută de la LuxOpCo, prin urmare, Amazon consideră că soluția fiscală din 2003 nu putea să implice niciun avantaj pentru LuxOpCo. |
| --- | --- |

(380)

Amazon susține, prin urmare, că rata redevenței agregate pe care LuxSCS a primit-o pe parcursul perioadei relevante (2006-2014) a fost, de fapt, mai mică decât rata redevenței stabilite de Tribunalul Fiscal din SUA, și anume [3-3,5] % din vânzările brute de produse. Pe baza observațiilor formulate de Amazon cu privire la hotărârea Tribunalului Fiscal din SUA, LuxSCS a primit, prin urmare, o rată a redevenței mai scăzută de la LuxOpCo, prin urmare, Amazon consideră că soluția fiscală din 2003 nu putea să implice niciun avantaj pentru LuxOpCo.

| (381) | Amazon a considerat că o evaluare exhaustivă a elementelor de fapt analizate în urma procedurii a fost efectuată în SUA pe parcursul procedurii contencioase americane, care a inclus concluzii ale experților. Decizia Tribunalului Fiscal din SUA a confirmat observațiile anterioare ale Amazon, în special afirmațiile legate de faptul că tehnologia este un element de valoare principal pentru activitatea Amazon, necesitând investiții și inovarea permanentă, și că integrarea activităților Amazon la nivel european a răspuns la necesitățile operaționale și, în final, că mediul european de comerț electronic a făcut obiectul unei concurențe intense și a fost caracterizat de marje de profit scăzute pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(381)

Amazon a considerat că o evaluare exhaustivă a elementelor de fapt analizate în urma procedurii a fost efectuată în SUA pe parcursul procedurii contencioase americane, care a inclus concluzii ale experților. Decizia Tribunalului Fiscal din SUA a confirmat observațiile anterioare ale Amazon, în special afirmațiile legate de faptul că tehnologia este un element de valoare principal pentru activitatea Amazon, necesitând investiții și inovarea permanentă, și că integrarea activităților Amazon la nivel european a răspuns la necesitățile operaționale și, în final, că mediul european de comerț electronic a făcut obiectul unei concurențe intense și a fost caracterizat de marje de profit scăzute pe parcursul perioadei relevante.

| (382) | Amazon a contractat [consultantul fiscal 1] să elaboreze un nou raport privind prețurile de transfer, al cărui scop a fost de a verifica ex post dacă redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS în conformitate cu soluția fiscală anticipată contestată a fost stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline („raportul ex post privind PT din 2017”) (350). Raportul analizează nivelul redevenței din perspectiva a două metode de stabilire a prețurilor de transfer: metoda PNC și MMTN. |
| --- | --- |

(382)

Amazon a contractat [consultantul fiscal 1] să elaboreze un nou raport privind prețurile de transfer, al cărui scop a fost de a verifica ex post dacă redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS în conformitate cu soluția fiscală anticipată contestată a fost stabilită în conformitate cu principiul concurenței depline („raportul ex post privind PT din 2017”) (350). Raportul analizează nivelul redevenței din perspectiva a două metode de stabilire a prețurilor de transfer: metoda PNC și MMTN.

ex post

ex post

350

| (383) | În ceea ce privește metoda PNC, plățile redevenței efectuate de LuxOpCo către LuxSCS pe parcursul perioadei relevante au fost comparate cu redevența stabilită în raportul privind PT și în avizul Tribunalului Fiscal din SUA. Raportul ex post privind PT din 2017 susține că redevența plătită efectiv de LuxOpCo către LuxSCS s-a situat sub intervalul ratei redevenței stabilit prin trimitere la acordul [A] în raportul privind PT (351). Acesta susține, de asemenea, că redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS se situează sub rata redevenței de [4,5-5] % stabilită în avizul Tribunalului Fiscal din SUA, de asemenea, prin utilizarea metodei PNC (352). În acest sens, acesta clarifică faptul că avizul Tribunalului stabilește o rată a redevenței agregată din vânzările brute de produse ca „rate ale redevenței inițiale (sau de început) în conformitate cu principiul concurenței depline pentru activele necorporale existente începând cu 1 mai 2006” (353). |
| --- | --- |

(383)

În ceea ce privește metoda PNC, plățile redevenței efectuate de LuxOpCo către LuxSCS pe parcursul perioadei relevante au fost comparate cu redevența stabilită în raportul privind PT și în avizul Tribunalului Fiscal din SUA. Raportul ex post privind PT din 2017 susține că redevența plătită efectiv de LuxOpCo către LuxSCS s-a situat sub intervalul ratei redevenței stabilit prin trimitere la acordul [A] în raportul privind PT (351). Acesta susține, de asemenea, că redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS se situează sub rata redevenței de [4,5-5] % stabilită în avizul Tribunalului Fiscal din SUA, de asemenea, prin utilizarea metodei PNC (352). În acest sens, acesta clarifică faptul că avizul Tribunalului stabilește o rată a redevenței agregată din vânzările brute de produse ca „rate ale redevenței inițiale (sau de început) în conformitate cu principiul concurenței depline pentru activele necorporale existente începând cu 1 mai 2006” (353).

ex post

351

352

353

| (384) | Raportul ex post privind PT din 2017 afirmă, de asemenea, că ar trebui realizate mai multe ajustări în sens ascendent pentru plățile redevenței efectuate de LuxOpCo către LuxSCS din cauza diferențelor dintre acordul de licență și acordul de contribuție participativă inițial. În acest sens, raportul constată că „transferul unic al activelor necorporale preexistente între partenerii contractuali din SUA și LuxSCS” diferă de acordul de licență, întrucât LuxOpCo ar trebui să plătească o redevență nu numai pentru valoarea proprietății intelectuale existente la momentul încheierii acordului de licență, ci și pentru „toate îmbunătățirile sau dezvoltările, ale căror costuri sunt suportate exclusiv de LuxSCS” (354). De asemenea, ar trebui realizate ajustări în sens ascendent pentru a lua în considerare o varietate de active necorporale care au fost puse la dispoziția LuxOpCo și care nu au făcut obiectul avizului Tribunalului Fiscal al Statelor Unite, din diferențe temporale, precum și pragul inferior și plafonul aplicate redevenței plătite de LuxSCS, destinată „reducerii riscurilor și asigurării unui flux de venituri stabile pentru LuxOpCo, în conformitate cu funcția și profilul său de risc” (355). Ajustările în sens descendent nu au fost considerate ca fiind necesare deoarece contribuțiile LuxOpCo la dezvoltarea, îmbunătățirea și întreținerea activelor necorporale nu au fost luate în considerare (356). |
| --- | --- |

(384)

Raportul ex post privind PT din 2017 afirmă, de asemenea, că ar trebui realizate mai multe ajustări în sens ascendent pentru plățile redevenței efectuate de LuxOpCo către LuxSCS din cauza diferențelor dintre acordul de licență și acordul de contribuție participativă inițial. În acest sens, raportul constată că „transferul unic al activelor necorporale preexistente între partenerii contractuali din SUA și LuxSCS” diferă de acordul de licență, întrucât LuxOpCo ar trebui să plătească o redevență nu numai pentru valoarea proprietății intelectuale existente la momentul încheierii acordului de licență, ci și pentru „toate îmbunătățirile sau dezvoltările, ale căror costuri sunt suportate exclusiv de LuxSCS” (354). De asemenea, ar trebui realizate ajustări în sens ascendent pentru a lua în considerare o varietate de active necorporale care au fost puse la dispoziția LuxOpCo și care nu au făcut obiectul avizului Tribunalului Fiscal al Statelor Unite, din diferențe temporale, precum și pragul inferior și plafonul aplicate redevenței plătite de LuxSCS, destinată „reducerii riscurilor și asigurării unui flux de venituri stabile pentru LuxOpCo, în conformitate cu funcția și profilul său de risc” (355). Ajustările în sens descendent nu au fost considerate ca fiind necesare deoarece contribuțiile LuxOpCo la dezvoltarea, îmbunătățirea și întreținerea activelor necorporale nu au fost luate în considerare (356).

ex post

354

355

356

| (385) | Concluzia analizei PNC din raportul ex post privind PT din 2017 este că redevența agregată plătită de LuxOpCo către LuxSCS pe parcursul perioadei relevante a fost „rezonabilă și în concordanță cu realitatea economică”. |
| --- | --- |

(385)

Concluzia analizei PNC din raportul ex post privind PT din 2017 este că redevența agregată plătită de LuxOpCo către LuxSCS pe parcursul perioadei relevante a fost „rezonabilă și în concordanță cu realitatea economică”.

ex post

| (386) | În ceea ce privește analiza MMTN, raportul ex post privind PT din 2017 începe cu o analiză funcțională (357) pentru a determina care parte la acordul de licență ar trebui să fie partea testată, și anume partea care efectuează funcții mai puțin complexe. |
| --- | --- |

(386)

În ceea ce privește analiza MMTN, raportul ex post privind PT din 2017 începe cu o analiză funcțională (357) pentru a determina care parte la acordul de licență ar trebui să fie partea testată, și anume partea care efectuează funcții mai puțin complexe.

ex post

357

| (387) | Analiza funcțională a LuxOpCo a fost efectuată pe baza rolului acesteia în cadrul lanțului valoric european în iunie 2014, întrucât s-a considerat că, în urma unei creșteri treptate a personalului LuxOpCo pe parcursul întregii perioade supuse revizuirii, profilul său funcțional din iunie 2014 va reflecta contribuția maximă a LuxOpCo la crearea de valoare în perioada respectivă. În conformitate cu raportul ex post privind PT din 2017, LuxOpCo s-a bazat puternic pe instrumente și tehnologie pentru a gestiona riscurile operaționale aferente și nu a gestionat sau nu și-a asumat în mod autonom riscuri semnificative. De asemenea, aceasta nu a creat un necesar de capital de lucru în plus față de cel relevant pentru funcția sa de societate de gestionare. Principalele activități ale LuxOpCo au fost de supraveghere a gestionării achizițiilor, a vânzărilor, a marketingului și a distribuției de produse către clienții terți prin intermediul site-urilor web europene. Aceste activități au depins foarte mult de activele necorporale acordate LuxOpCo prin licență, vizând, printre altele, stabilirea prețului produselor, gestionarea stocurilor, sprijinirea activităților centrului de onorare a comenzilor, procesarea plăților online, detectarea fraudelor, serviciile pentru clienți, logistica, și publicitatea. LuxOpCo nu a deținut și nu a dezvoltat active necorporale și nici nu a investit în dezvoltarea de active necorporale pe parcursul perioadei relevante. În schimb, LuxOpCo a deținut numai active de echipamente de birou standard și stocuri legate de activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european. Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo s-a confruntat cu diferite riscuri strategice, financiare, operaționale, etc., în activitățile sale zilnice. Majoritatea riscurilor sunt legate direct sau indirect de tehnologia care stă la baza ofertei Amazon sau de strategia sa globală de a se extinde spre noi categorii de produse și servicii. Pentru a gestiona și a controla aceste riscuri în mod eficace, Amazon a pus în aplicare politicile stricte de gestionare la nivel de grup. În cele din urmă, într-un sector de activitate impulsionat de tehnologie, LuxOpCo nu și-a asumat sau gestionat în mod independent niciun risc operațional și, în schimb, s-a bazat pe tehnologie pentru a gestiona sau pentru a-și asuma riscurile operaționale aferente. |
| --- | --- |

(387)

Analiza funcțională a LuxOpCo a fost efectuată pe baza rolului acesteia în cadrul lanțului valoric european în iunie 2014, întrucât s-a considerat că, în urma unei creșteri treptate a personalului LuxOpCo pe parcursul întregii perioade supuse revizuirii, profilul său funcțional din iunie 2014 va reflecta contribuția maximă a LuxOpCo la crearea de valoare în perioada respectivă. În conformitate cu raportul ex post privind PT din 2017, LuxOpCo s-a bazat puternic pe instrumente și tehnologie pentru a gestiona riscurile operaționale aferente și nu a gestionat sau nu și-a asumat în mod autonom riscuri semnificative. De asemenea, aceasta nu a creat un necesar de capital de lucru în plus față de cel relevant pentru funcția sa de societate de gestionare. Principalele activități ale LuxOpCo au fost de supraveghere a gestionării achizițiilor, a vânzărilor, a marketingului și a distribuției de produse către clienții terți prin intermediul site-urilor web europene. Aceste activități au depins foarte mult de activele necorporale acordate LuxOpCo prin licență, vizând, printre altele, stabilirea prețului produselor, gestionarea stocurilor, sprijinirea activităților centrului de onorare a comenzilor, procesarea plăților online, detectarea fraudelor, serviciile pentru clienți, logistica, și publicitatea. LuxOpCo nu a deținut și nu a dezvoltat active necorporale și nici nu a investit în dezvoltarea de active necorporale pe parcursul perioadei relevante. În schimb, LuxOpCo a deținut numai active de echipamente de birou standard și stocuri legate de activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european. Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo s-a confruntat cu diferite riscuri strategice, financiare, operaționale, etc., în activitățile sale zilnice. Majoritatea riscurilor sunt legate direct sau indirect de tehnologia care stă la baza ofertei Amazon sau de strategia sa globală de a se extinde spre noi categorii de produse și servicii. Pentru a gestiona și a controla aceste riscuri în mod eficace, Amazon a pus în aplicare politicile stricte de gestionare la nivel de grup. În cele din urmă, într-un sector de activitate impulsionat de tehnologie, LuxOpCo nu și-a asumat sau gestionat în mod independent niciun risc operațional și, în schimb, s-a bazat pe tehnologie pentru a gestiona sau pentru a-și asuma riscurile operaționale aferente.

ex post

| (388) | În ceea ce privește LuxSCS, raportul ex post privind PT din 2017 indică doar faptul că aceasta deține active necorporale ca urmare a participării sale în cadrul APC. |
| --- | --- |

(388)

În ceea ce privește LuxSCS, raportul ex post privind PT din 2017 indică doar faptul că aceasta deține active necorporale ca urmare a participării sale în cadrul APC.

ex post

| (389) | Pe baza acestei analize funcționale, raportul ex post privind PT din 2017 concluzionează că LuxOpCo este un exemplu de segment al lanțului valoric care nu deține, nu gestionează sau nu controlează niciun drept de proprietate intelectuală, însă are un profil funcțional comparabil cu cel al unei „societăți de gestionare”, care monitorizează logistica, onorarea comenzii și stocurile aferente activităților de vânzare cu amănuntul online la nivel european, în timp ce se confruntă cu riscuri limitate și deține doar activele corporale obișnuite (358). În consecință, LuxSCS, având în vedere că deține activele necorporale ca urmare a participării sale la APC, a fost considerată ca având o funcție mai complexă. Raportul ex post privind PT din 2017 explică în acest sens că „[a]naliza funcțională și cadrul factual au demonstrat că activitățile LuxOpCo au depins în mare măsură de și au avut o importanță secundară pentru activele necorporale semnificative din punct de vedere economic pe care LuxOpCo nu le-a deținut, dar la care a avut acces în temeiul acordului de licență, drepturile LuxSCS asupra activelor necorporale decurgând din participarea sa la APC împreună cu anumite societăți din cadrul grupului înainte și pe parcursul perioadei supuse revizuirii” (359). |
| --- | --- |

(389)

Pe baza acestei analize funcționale, raportul ex post privind PT din 2017 concluzionează că LuxOpCo este un exemplu de segment al lanțului valoric care nu deține, nu gestionează sau nu controlează niciun drept de proprietate intelectuală, însă are un profil funcțional comparabil cu cel al unei „societăți de gestionare”, care monitorizează logistica, onorarea comenzii și stocurile aferente activităților de vânzare cu amănuntul online la nivel european, în timp ce se confruntă cu riscuri limitate și deține doar activele corporale obișnuite (358). În consecință, LuxSCS, având în vedere că deține activele necorporale ca urmare a participării sale la APC, a fost considerată ca având o funcție mai complexă. Raportul ex post privind PT din 2017 explică în acest sens că „[a]naliza funcțională și cadrul factual au demonstrat că activitățile LuxOpCo au depins în mare măsură de și au avut o importanță secundară pentru activele necorporale semnificative din punct de vedere economic pe care LuxOpCo nu le-a deținut, dar la care a avut acces în temeiul acordului de licență, drepturile LuxSCS asupra activelor necorporale decurgând din participarea sa la APC împreună cu anumite societăți din cadrul grupului înainte și pe parcursul perioadei supuse revizuirii” (359).

ex post

358

ex post

359

| (390) | Raportul ex post privind PT din 2017 explică faptul că un indicator financiar fiabil ar trebui să reflecte contribuția LuxOpCo la lanțul valoric global. Întrucât LuxOpCo este prezentată în raport ca partea care „[...] nu a decis în mod autonom ce produse vor fi vândute, modul în care sunt stabilite prețurile sau modul de promovare a produselor, aceste funcții sunt integrate în instrumente tehnologice primite prin intermediul acordului de licență” (360), nu este considerat adecvat să se aplice un indicator al profitului net pe baza vânzărilor (361). Raportul ex post privind PT din 2017 constată că costurile de exploatare sunt cel mai fiabil indicator al nivelului de profit pentru măsurarea valorii funcțiilor îndeplinite, a riscurilor asumate și a activelor utilizate de LuxOpCo. Raportul aplică un indicator al nivelului de profit care se calculează ca profitul (pierderea) din exploatare împărțit la cheltuielile de exploatare (362). |
| --- | --- |

(390)

Raportul ex post privind PT din 2017 explică faptul că un indicator financiar fiabil ar trebui să reflecte contribuția LuxOpCo la lanțul valoric global. Întrucât LuxOpCo este prezentată în raport ca partea care „[...] nu a decis în mod autonom ce produse vor fi vândute, modul în care sunt stabilite prețurile sau modul de promovare a produselor, aceste funcții sunt integrate în instrumente tehnologice primite prin intermediul acordului de licență” (360), nu este considerat adecvat să se aplice un indicator al profitului net pe baza vânzărilor (361). Raportul ex post privind PT din 2017 constată că costurile de exploatare sunt cel mai fiabil indicator al nivelului de profit pentru măsurarea valorii funcțiilor îndeplinite, a riscurilor asumate și a activelor utilizate de LuxOpCo. Raportul aplică un indicator al nivelului de profit care se calculează ca profitul (pierderea) din exploatare împărțit la cheltuielile de exploatare (362).

ex post

360

361

ex post

362

| (391) | În continuare, raportul trece la actualizarea analizelor economice efectuate în 2003 și în 2014, stabilind randamentul de referință pentru activitățile comparabile cu cele ale LuxOpCo și efectuând o nouă analiză pentru a determina randamentul de referință. Pe baza acestei analize, s-a constatat că în fiecare an din perioada cuprinsă între 2006 și iunie 2014, remunerația LuxOpCo s-a încadrat în intervalul intercuartilic rezultat din randamentul de referință obținut pentru activitățile comparabile cu cele ale LuxOpCo. Prin urmare, raportul ex post privind PT din 2017 concluzionează că remunerația LuxOpCo s-a realizat în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(391)

În continuare, raportul trece la actualizarea analizelor economice efectuate în 2003 și în 2014, stabilind randamentul de referință pentru activitățile comparabile cu cele ale LuxOpCo și efectuând o nouă analiză pentru a determina randamentul de referință. Pe baza acestei analize, s-a constatat că în fiecare an din perioada cuprinsă între 2006 și iunie 2014, remunerația LuxOpCo s-a încadrat în intervalul intercuartilic rezultat din randamentul de referință obținut pentru activitățile comparabile cu cele ale LuxOpCo. Prin urmare, raportul ex post privind PT din 2017 concluzionează că remunerația LuxOpCo s-a realizat în condiții de concurență deplină.

ex post

9.   EVALUAREA MĂSURII CONTESTATE

EVALUAREA MĂSURII CONTESTATE

9.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

EXISTENȚA AJUTORULUI

| (392) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(392)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din tratat, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (393) | Conform jurisprudenței constante, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, condițiile prevăzute de această dispoziție trebuie să fie îndeplinite în mod cumulativ. În primul rând, trebuie să fie vorba despre o intervenție a statului sau prin intermediul resurselor de stat; În al doilea rând, intervenția trebuie să fie susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre; În al treilea rând, aceasta trebuie să confere un avantaj selectiv beneficiarului. În al patrulea rând, aceasta trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența (363). |
| --- | --- |

(393)

Conform jurisprudenței constante, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, condițiile prevăzute de această dispoziție trebuie să fie îndeplinite în mod cumulativ. În primul rând, trebuie să fie vorba despre o intervenție a statului sau prin intermediul resurselor de stat; În al doilea rând, intervenția trebuie să fie susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre; În al treilea rând, aceasta trebuie să confere un avantaj selectiv beneficiarului. În al patrulea rând, aceasta trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența (363).

363

| (394) | În ceea ce privește prima condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, soluția fiscală anticipată contestată a fost emisă de administrația fiscală luxemburgheză, care este un organ al statului luxemburghez. Soluția fiscală a determinat o acceptare de către administrația respectivă a unui acord de stabilire a prețurilor de transfer, care a permis LuxOpCo să își calculeze impozitul anual pe profit datorat în Luxemburg pe parcursul perioadei relevante. LuxOpCo și-a depus ulterior declarația anuală privind obligația de plată a impozitului pe profit în baza acestui acord, care a fost acceptat la rândul său de administrația fiscală din Luxemburg ca fiind corespunzător obligației societății de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg. Prin urmare, măsura contestată este imputabilă Luxemburgului. |
| --- | --- |

(394)

În ceea ce privește prima condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, soluția fiscală anticipată contestată a fost emisă de administrația fiscală luxemburgheză, care este un organ al statului luxemburghez. Soluția fiscală a determinat o acceptare de către administrația respectivă a unui acord de stabilire a prețurilor de transfer, care a permis LuxOpCo să își calculeze impozitul anual pe profit datorat în Luxemburg pe parcursul perioadei relevante. LuxOpCo și-a depus ulterior declarația anuală privind obligația de plată a impozitului pe profit în baza acestui acord, care a fost acceptat la rândul său de administrația fiscală din Luxemburg ca fiind corespunzător obligației societății de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg. Prin urmare, măsura contestată este imputabilă Luxemburgului.

| (395) | În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, Curtea de Justiție a susținut în mod constant că o măsură prin care autoritățile publice acordă o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer pozitiv de resurse de stat, plasează întreprinderea căreia i se aplică într-o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, poate constitui un ajutor de stat (364). Astfel cum se va demonstra în secțiunile 9.2 și 9.3, soluția fiscală anticipată contestată a determinat o reducere a obligației de plată a impozitului pe profit datorat de LuxOpCo în Luxemburg comparativ cu societățile supuse impozitării aflate într-o situație similară. Prin renunțarea la veniturile fiscale pe care, în alte condiții, Luxemburg le-ar fi încasat de la LuxOpCo, soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie considerată ca dând naștere la o pierdere de resurse de stat. |
| --- | --- |

(395)

În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, Curtea de Justiție a susținut în mod constant că o măsură prin care autoritățile publice acordă o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer pozitiv de resurse de stat, plasează întreprinderea căreia i se aplică într-o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, poate constitui un ajutor de stat (364). Astfel cum se va demonstra în secțiunile 9.2 și 9.3, soluția fiscală anticipată contestată a determinat o reducere a obligației de plată a impozitului pe profit datorat de LuxOpCo în Luxemburg comparativ cu societățile supuse impozitării aflate într-o situație similară. Prin renunțarea la veniturile fiscale pe care, în alte condiții, Luxemburg le-ar fi încasat de la LuxOpCo, soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie considerată ca dând naștere la o pierdere de resurse de stat.

364

| (396) | În ceea ce privește cea de a doua condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, LuxOpCo este parte a grupului Amazon, un grup corporativ multinațional care își desfășoară activitatea în mai multe state membre. LuxOpCo desfășoară activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online și de furnizare de servicii prin intermediul site-urilor web europene. Produsele și serviciile vizate de această activitate fac obiectul schimburilor comerciale între statele membre, astfel că orice intervenție a statului în favoarea sa este de natură să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii (365). În plus, prin furnizarea unui tratament fiscal favorabil pentru Amazon, Luxemburg a atras investiții potențiale din statele membre care nu pot sau nu vor oferi un tratament fiscal la fel de favorabil societăților care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional. Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată consolidează poziția concurențială a beneficiarului acesteia în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, aceasta trebuie să fie considerată ca afectând astfel de schimburi (366). |
| --- | --- |

(396)

În ceea ce privește cea de a doua condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, LuxOpCo este parte a grupului Amazon, un grup corporativ multinațional care își desfășoară activitatea în mai multe state membre. LuxOpCo desfășoară activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online și de furnizare de servicii prin intermediul site-urilor web europene. Produsele și serviciile vizate de această activitate fac obiectul schimburilor comerciale între statele membre, astfel că orice intervenție a statului în favoarea sa este de natură să afecteze schimburile comerciale în interiorul Uniunii (365). În plus, prin furnizarea unui tratament fiscal favorabil pentru Amazon, Luxemburg a atras investiții potențiale din statele membre care nu pot sau nu vor oferi un tratament fiscal la fel de favorabil societăților care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional. Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată consolidează poziția concurențială a beneficiarului acesteia în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, aceasta trebuie să fie considerată ca afectând astfel de schimburi (366).

365

366

| (397) | În ceea ce privește cea de a doua condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a unei întreprinderi în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (367). În măsura în care soluția fiscală anticipată contestată exonerează LuxOpCo de plata impozitului pe profit pe care, în alte condiții, ar fi fost obligată să îl plătească, ajutorul acordat ca urmare a soluției fiscale în cauză constituie ajutor de exploatare, întrucât aceasta scutește LuxOpCo de o sarcină pe care aceasta ar fi trebuit în mod normal să o suporte în cadrul gestionării sale curente sau al activităților sale normale. Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că ajutoarele de exploatare denaturează concurența (368), astfel încât ar trebui să se considere că orice ajutor acordat în favoarea Amazon denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției financiare a Amazon pe piețele pe care aceasta își desfășoară activitatea. În ceea ce privește întreprinderea Amazon în special” aceasta deține o societate de comerț cu amănuntul online care concurează cu alți comercianți cu amănuntul online și cu comercianți cu amănuntul tradiționali care își desfășoară activitatea în Luxemburg și în întreaga Uniune Europeană. Raportul [consultantului 3] prezentat de Amazon descrie activitatea de vânzare cu amănuntul online ca o activitate caracterizată de o concurență intensă și marje de rentabilitate scăzute. Prin scutirea Amazon de o obligație fiscală pe care, în alte condiții, aceasta ar fi trebuit să o suporte și pe care întreprinderile concurente trebuie să o suporte, soluția fiscală anticipată contestată deblochează resurse financiare pentru ca Amazon să le investească în operațiunile sale comerciale, ceea ce, la rândul său, influențează condițiile în care aceasta poate să își ofere produsele și serviciile consumatorilor, denaturând astfel concurența pe piață. Cea de a patra condiție pentru constatarea existenței unui ajutor este, prin urmare, îndeplinită. |
| --- | --- |

(397)

În ceea ce privește cea de a doua condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a unei întreprinderi în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (367). În măsura în care soluția fiscală anticipată contestată exonerează LuxOpCo de plata impozitului pe profit pe care, în alte condiții, ar fi fost obligată să îl plătească, ajutorul acordat ca urmare a soluției fiscale în cauză constituie ajutor de exploatare, întrucât aceasta scutește LuxOpCo de o sarcină pe care aceasta ar fi trebuit în mod normal să o suporte în cadrul gestionării sale curente sau al activităților sale normale. Curtea de Justiție a susținut în mod constant faptul că ajutoarele de exploatare denaturează concurența (368), astfel încât ar trebui să se considere că orice ajutor acordat în favoarea Amazon denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției financiare a Amazon pe piețele pe care aceasta își desfășoară activitatea. În ceea ce privește întreprinderea Amazon în special” aceasta deține o societate de comerț cu amănuntul online care concurează cu alți comercianți cu amănuntul online și cu comercianți cu amănuntul tradiționali care își desfășoară activitatea în Luxemburg și în întreaga Uniune Europeană. Raportul [consultantului 3] prezentat de Amazon descrie activitatea de vânzare cu amănuntul online ca o activitate caracterizată de o concurență intensă și marje de rentabilitate scăzute. Prin scutirea Amazon de o obligație fiscală pe care, în alte condiții, aceasta ar fi trebuit să o suporte și pe care întreprinderile concurente trebuie să o suporte, soluția fiscală anticipată contestată deblochează resurse financiare pentru ca Amazon să le investească în operațiunile sale comerciale, ceea ce, la rândul său, influențează condițiile în care aceasta poate să își ofere produsele și serviciile consumatorilor, denaturând astfel concurența pe piață. Cea de a patra condiție pentru constatarea existenței unui ajutor este, prin urmare, îndeplinită.

367

368

| (398) | În ceea ce privește cea de a treia condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, scopul unei soluții fiscale anticipate este de a stabili în prealabil aplicarea regimului fiscal de drept comun într-un caz particular, având în vedere faptele și circumstanțele sale specifice. Cu toate acestea, la fel ca orice altă măsură fiscală, acordarea unei soluții fiscale anticipate trebuie să respecte normele privind ajutoarele de stat. În cazul în care o soluție fiscală anticipată aprobă un rezultat care nu reflectă în mod fiabil rezultatul care s-ar obține prin aplicarea normală a regimului fiscal de drept comun, fără nicio justificare, respectiva soluție fiscală va conferi un avantaj selectiv destinatarului, în măsura în care acest tratament selectiv conduce la o diminuare a obligațiilor fiscale ale contribuabilului în statul membru în comparație cu societățile aflate într-o situație de fapt și de drept similară. Astfel cum va demonstra Comisia în secțiunile 9.2 și 9.3, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj selectiv societății Amazon sub forma unei reduceri a impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu societățile supuse impozitării aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. |
| --- | --- |

(398)

În ceea ce privește cea de a treia condiție prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, scopul unei soluții fiscale anticipate este de a stabili în prealabil aplicarea regimului fiscal de drept comun într-un caz particular, având în vedere faptele și circumstanțele sale specifice. Cu toate acestea, la fel ca orice altă măsură fiscală, acordarea unei soluții fiscale anticipate trebuie să respecte normele privind ajutoarele de stat. În cazul în care o soluție fiscală anticipată aprobă un rezultat care nu reflectă în mod fiabil rezultatul care s-ar obține prin aplicarea normală a regimului fiscal de drept comun, fără nicio justificare, respectiva soluție fiscală va conferi un avantaj selectiv destinatarului, în măsura în care acest tratament selectiv conduce la o diminuare a obligațiilor fiscale ale contribuabilului în statul membru în comparație cu societățile aflate într-o situație de fapt și de drept similară. Astfel cum va demonstra Comisia în secțiunile 9.2 și 9.3, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj selectiv societății Amazon sub forma unei reduceri a impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu societățile supuse impozitării aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă.

| (399) | În secțiunea 9.2, Comisia va demonstra că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății Amazon. Acest lucru se realizează prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer care produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și, ca urmare a acestui fapt, baza impozabilă a LuxOpCo este redusă în scopul determinării impozitului pe profit. În secțiunea 9.3.1, Comisia va concluziona că, întrucât acest avantaj este acordat numai societății Amazon, acesta are un caracter selectiv. Conform unei jurisprudențe constante, în cazul unei măsuri de ajutor individual, cum ar fi soluția fiscală anticipată contestată, „identificarea avantajului economic este, în principiu, suficient pentru a sprijini presupunerea că acesta este selectiv” (369), fără a fi necesar să se analizeze caracterul selectiv al măsurii, conform analizei selectivității în trei etape elaborate de Curtea de Justiție pentru schemele de ajutoare de stat (370). |
| --- | --- |

(399)

În secțiunea 9.2, Comisia va demonstra că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății Amazon. Acest lucru se realizează prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer care produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și, ca urmare a acestui fapt, baza impozabilă a LuxOpCo este redusă în scopul determinării impozitului pe profit. În secțiunea 9.3.1, Comisia va concluziona că, întrucât acest avantaj este acordat numai societății Amazon, acesta are un caracter selectiv. Conform unei jurisprudențe constante, în cazul unei măsuri de ajutor individual, cum ar fi soluția fiscală anticipată contestată, „identificarea avantajului economic este, în principiu, suficient pentru a sprijini presupunerea că acesta este selectiv” (369), fără a fi necesar să se analizeze caracterul selectiv al măsurii, conform analizei selectivității în trei etape elaborate de Curtea de Justiție pentru schemele de ajutoare de stat (370).

369

370

| (400) | Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, Comisia va examina, de asemenea, soluția fiscală anticipată contestată în raport cu analiza selectivității în trei etape pentru a demonstra că aceasta are, de asemenea, un caracter selectiv în conformitate cu această analiză. În secțiunea 9.3.2.1, Comisia va demonstra că avantajul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile supuse la plata impozitului pe profit în Luxemburg, ale căror profituri impozabile reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață. În secțiunea 9.3.2.2, Comisia va demonstra că avantajul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile care aparțin unui grup corporativ multinațional care desfășoară tranzacții intragrup și care, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, trebuie să își estimeze prețurile pentru tranzacțiile lor intragrup într-un mod care reflectă prețurile negociate de părțile independente în condiții de concurență deplină pe piață |
| --- | --- |

(400)

Cu toate acestea, din motive de exhaustivitate, Comisia va examina, de asemenea, soluția fiscală anticipată contestată în raport cu analiza selectivității în trei etape pentru a demonstra că aceasta are, de asemenea, un caracter selectiv în conformitate cu această analiză. În secțiunea 9.3.2.1, Comisia va demonstra că avantajul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile supuse la plata impozitului pe profit în Luxemburg, ale căror profituri impozabile reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață. În secțiunea 9.3.2.2, Comisia va demonstra că avantajul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile care aparțin unui grup corporativ multinațional care desfășoară tranzacții intragrup și care, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, trebuie să își estimeze prețurile pentru tranzacțiile lor intragrup într-un mod care reflectă prețurile negociate de părțile independente în condiții de concurență deplină pe piață

9.2.   AVANTAJ

AVANTAJ

| (401) | În cazul în care o măsură adoptată de stat consolidează poziția financiară netă a unei întreprinderi, este prezent un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (371). Pentru a stabili existența unui avantaj, trebuie să se facă referire la efectul măsurii în sine (372). În ceea ce privește măsurile fiscale, un avantaj poate fi acordat prin diferite tipuri de reducere a sarcinii fiscale a unei întreprinderi, în special prin reducerea bazei de impozitare sau a valorii impozitului datorat (373). |
| --- | --- |

(401)

În cazul în care o măsură adoptată de stat consolidează poziția financiară netă a unei întreprinderi, este prezent un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (371). Pentru a stabili existența unui avantaj, trebuie să se facă referire la efectul măsurii în sine (372). În ceea ce privește măsurile fiscale, un avantaj poate fi acordat prin diferite tipuri de reducere a sarcinii fiscale a unei întreprinderi, în special prin reducerea bazei de impozitare sau a valorii impozitului datorat (373).

371

372

373

| (402) | Soluția fiscală anticipată contestată aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care a permis societății LuxOpCo să își estimeze profitul impozabil în scopul calculării impozitului pe profit pe o bază anuală, profit care, la rândul său, a determinat obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg pe parcursul perioadei relevante. Curtea de Justiție a afirmat anterior că „[p]entru a examina dacă metoda de stabilire a veniturilor impozabile [...] oferă un avantaj [beneficiarului său], este necesar, [...], să se compare [metoda] cu regimul fiscal de drept comun întemeiat pe diferența dintre venituri și cheltuieli pentru o întreprindere care își desfășoară activitățile în condiții de liberă concurență” (374). În consecință, o soluție fiscală anticipată care permite unui contribuabil să utilizeze, în cadrul tranzacțiilor sale intragrup, prețuri de transfer care nu reflectă prețurile care ar fi practicate în condiții de liberă concurență între întreprinderile independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj contribuabilului respectiv, în măsura în care aceasta conduce la o reducere a veniturilor impozabile ale societății și, prin urmare, a bazei sale impozabile în cadrul sistemului comun de impozit pe profit. Principiul conform căruia tranzacțiile intragrup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi fost convenite de către societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile este denumit „principiul concurenței depline”. |
| --- | --- |

(402)

Soluția fiscală anticipată contestată aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care a permis societății LuxOpCo să își estimeze profitul impozabil în scopul calculării impozitului pe profit pe o bază anuală, profit care, la rândul său, a determinat obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg pe parcursul perioadei relevante. Curtea de Justiție a afirmat anterior că „[p]entru a examina dacă metoda de stabilire a veniturilor impozabile [...] oferă un avantaj [beneficiarului său], este necesar, [...], să se compare [metoda] cu regimul fiscal de drept comun întemeiat pe diferența dintre venituri și cheltuieli pentru o întreprindere care își desfășoară activitățile în condiții de liberă concurență” (374). În consecință, o soluție fiscală anticipată care permite unui contribuabil să utilizeze, în cadrul tranzacțiilor sale intragrup, prețuri de transfer care nu reflectă prețurile care ar fi practicate în condiții de liberă concurență între întreprinderile independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj contribuabilului respectiv, în măsura în care aceasta conduce la o reducere a veniturilor impozabile ale societății și, prin urmare, a bazei sale impozabile în cadrul sistemului comun de impozit pe profit. Principiul conform căruia tranzacțiile intragrup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi fost convenite de către societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile este denumit „principiul concurenței depline”.

374

| (403) | Principiul concurenței depline urmărește să asigure faptul că prețurile tranzacțiilor încheiate între societățile asociate (tranzacții controlate) sunt stabilite în scopul impozitării în aceleași condiții ca cele ale tranzacțiilor comparabile încheiate în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile între societățile independente (tranzacții necontrolate). În cazul în care se creează sau se impun condiții între două societăți asociate în cadrul tranzacțiilor lor intragrup care diferă de cele care ar fi fost stabilite între societăți independente în tranzacții necontrolate comparabile, principiul concurenței depline implică ajustări corespunzătoare ale prețurilor de transfer care urmează să fie efectuate pentru a neutraliza aceste diferențe și, prin urmare, pentru a asigura că societățile integrate (în cadrul grupului) nu sunt tratate mai favorabil decât societățile neintegrate (autonome) în scopul impozitării (375). În acest fel, profiturile pe care societățile asociate le obțin din tranzacțiile lor intragrup sunt stabilite și, în cele din urmă, nu sunt tratate într-un mod mai favorabil decât profiturile obținute din tranzacțiile încheiate între societățile independente în condiții de concurență deplină pe piață. Într-adevăr, prețurile percepute de societățile independente pe piață sau, astfel cum a afirmat Curtea de Justiție, „diferența dintre veniturile și cheltuielile unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în condiții de liberă concurență” (376) determină veniturile lor impozabile. În cazul în care o administrație fiscală permite societăților asociate ale grupului să perceapă prețuri pentru tranzacțiile lor intragrup care sunt mai mici decât prețurile pieței, există un avantaj economic conferit acestor societăți sub forma unei reduceri a bazei de impozitare. |
| --- | --- |

(403)

Principiul concurenței depline urmărește să asigure faptul că prețurile tranzacțiilor încheiate între societățile asociate (tranzacții controlate) sunt stabilite în scopul impozitării în aceleași condiții ca cele ale tranzacțiilor comparabile încheiate în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile între societățile independente (tranzacții necontrolate). În cazul în care se creează sau se impun condiții între două societăți asociate în cadrul tranzacțiilor lor intragrup care diferă de cele care ar fi fost stabilite între societăți independente în tranzacții necontrolate comparabile, principiul concurenței depline implică ajustări corespunzătoare ale prețurilor de transfer care urmează să fie efectuate pentru a neutraliza aceste diferențe și, prin urmare, pentru a asigura că societățile integrate (în cadrul grupului) nu sunt tratate mai favorabil decât societățile neintegrate (autonome) în scopul impozitării (375). În acest fel, profiturile pe care societățile asociate le obțin din tranzacțiile lor intragrup sunt stabilite și, în cele din urmă, nu sunt tratate într-un mod mai favorabil decât profiturile obținute din tranzacțiile încheiate între societățile independente în condiții de concurență deplină pe piață. Într-adevăr, prețurile percepute de societățile independente pe piață sau, astfel cum a afirmat Curtea de Justiție, „diferența dintre veniturile și cheltuielile unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în condiții de liberă concurență” (376) determină veniturile lor impozabile. În cazul în care o administrație fiscală permite societăților asociate ale grupului să perceapă prețuri pentru tranzacțiile lor intragrup care sunt mai mici decât prețurile pieței, există un avantaj economic conferit acestor societăți sub forma unei reduceri a bazei de impozitare.

375

376

| (404) | Ca răspuns la argumentul Luxemburgului și al societății Amazon potrivit căruia, întrucât stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă (377), evaluarea de către Comisie a acordului privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie, în mod necesar, restrânsă, Comisia reamintește că natura aproximativă a prețurilor de transfer trebuie să fie privită din perspectiva obiectivului acesteia. Obiectivul stabilirii prețurilor de transfer este de a identifica o estimare rezonabilă a unui rezultat conform cu principiul concurenței depline pe baza unor informații fiabile (378). Urmărirea acestui obiectiv ar fi imposibilă în cazul în care natura aproximativă a analizei prețurilor de transfer ar putea fi invocată pentru a justifica un acord privind prețurile de transfer care conduce la un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață. |
| --- | --- |

(404)

Ca răspuns la argumentul Luxemburgului și al societății Amazon potrivit căruia, întrucât stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă (377), evaluarea de către Comisie a acordului privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată ar trebui să fie, în mod necesar, restrânsă, Comisia reamintește că natura aproximativă a prețurilor de transfer trebuie să fie privită din perspectiva obiectivului acesteia. Obiectivul stabilirii prețurilor de transfer este de a identifica o estimare rezonabilă a unui rezultat conform cu principiul concurenței depline pe baza unor informații fiabile (378). Urmărirea acestui obiectiv ar fi imposibilă în cazul în care natura aproximativă a analizei prețurilor de transfer ar putea fi invocată pentru a justifica un acord privind prețurile de transfer care conduce la un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață.

377

378

| (405) | În mod similar, argumentul Luxemburgului potrivit căruia Comisia, în efectuarea unei astfel de evaluări, înlocuiește administrația fiscală luxemburgheză în mod necorespunzător în interpretarea legislației fiscale naționale (379), dacă ar fi acceptat, ar elimina măsurile fiscale în general și soluțiile fiscale anticipate de stabilire a prețurilor de transfer în special din sfera de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Curtea de Justiție confirmă de multă vreme că măsurile legate de impozitarea directă care plasează anumite întreprinderi într-o situație financiară mai favorabilă față de întreprinderile aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă pot da naștere unui ajutor de stat în același mod ca subvenții directe (380). Potrivit Curții de Justiție, orice măsură pe care statele membre o adoptă în domeniul impozitării directe trebuie să fie conformă cu dispozițiile privind ajutorul de stat din tratat, care prezintă caracter obligatoriu și prevalează asupra legislației lor interne (381). Aceasta se aplică, desigur, în cazul soluțiilor fiscale anticipate de stabilire a prețurilor de transfer care iau forma acordurilor prealabile privind prețurile de transfer, întrucât acestea aprobă metodele de evaluare a bazei de impozitare și, prin urmare, a veniturilor impozabile pentru întreprinderile individuale. Orice reducere a bazei de impozitare care rezultă din aplicarea unei astfel de metode dă naștere unui avantaj economic. |
| --- | --- |

(405)

În mod similar, argumentul Luxemburgului potrivit căruia Comisia, în efectuarea unei astfel de evaluări, înlocuiește administrația fiscală luxemburgheză în mod necorespunzător în interpretarea legislației fiscale naționale (379), dacă ar fi acceptat, ar elimina măsurile fiscale în general și soluțiile fiscale anticipate de stabilire a prețurilor de transfer în special din sfera de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Curtea de Justiție confirmă de multă vreme că măsurile legate de impozitarea directă care plasează anumite întreprinderi într-o situație financiară mai favorabilă față de întreprinderile aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă pot da naștere unui ajutor de stat în același mod ca subvenții directe (380). Potrivit Curții de Justiție, orice măsură pe care statele membre o adoptă în domeniul impozitării directe trebuie să fie conformă cu dispozițiile privind ajutorul de stat din tratat, care prezintă caracter obligatoriu și prevalează asupra legislației lor interne (381). Aceasta se aplică, desigur, în cazul soluțiilor fiscale anticipate de stabilire a prețurilor de transfer care iau forma acordurilor prealabile privind prețurile de transfer, întrucât acestea aprobă metodele de evaluare a bazei de impozitare și, prin urmare, a veniturilor impozabile pentru întreprinderile individuale. Orice reducere a bazei de impozitare care rezultă din aplicarea unei astfel de metode dă naștere unui avantaj economic.

379

380

381

| (406) | Prin urmare, pentru a stabili că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic, Comisia trebuie să demonstreze că acordul privind prețurile de transfer pe care aceasta îl aprobă produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, conducând la o reducere a bazei de impozitare a LuxOpCO în scopul perceperii impozitului pe profit. Comisia consideră că soluția fiscală anticipată contestată produce un astfel de rezultat. |
| --- | --- |

(406)

Prin urmare, pentru a stabili că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic, Comisia trebuie să demonstreze că acordul privind prețurile de transfer pe care aceasta îl aprobă produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, conducând la o reducere a bazei de impozitare a LuxOpCO în scopul perceperii impozitului pe profit. Comisia consideră că soluția fiscală anticipată contestată produce un astfel de rezultat.

| (407) | În primul rând, Comisia consideră că acordul privind prețurile de transfer se bazează pe ipoteza inexactă și neîntemeiată potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, în timp ce LuxOpCo ar exercita numai funcții de gestionare „de rutină”. Conform informațiilor furnizate Comisiei, LuxOpCo a îndeplinit funcții unice și de valoare, a utilizat activele și și-a asumat în mare măsură toate riscurile care au contribuit la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcțiile, a utilizat activele și și-a asumat în mare măsură toate riscurile care sunt de o importanță strategică și vitală pentru generarea de profituri din activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul online și de furnizare de servicii la nivel european. În schimb, LuxSCS nu a îndeplinit nicio funcție unică și de valoare legată de activele necorporale, nici legată de activitățile Amazon la nivel european, ci cel mult a efectuat anumite funcții administrative generale pentru a-și menține drepturile de proprietate asupra activelor necorporale (382). Prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer care atribuie o remunerație numai societății LuxOpCo pentru presupusele funcții de rutină îndeplinite de aceasta și care repartizează LuxSCS întregul profit generat de LuxOpCo pe lângă remunerație sub forma unei plăți a redevenței, soluția fiscală anticipată contestată produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și care conferă un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei de impozitare în scopul perceperii impozitului pe profit. Acest raționament este dezvoltat în secțiunea 9.2.1. |
| --- | --- |

(407)

În primul rând, Comisia consideră că acordul privind prețurile de transfer se bazează pe ipoteza inexactă și neîntemeiată potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, în timp ce LuxOpCo ar exercita numai funcții de gestionare „de rutină”. Conform informațiilor furnizate Comisiei, LuxOpCo a îndeplinit funcții unice și de valoare, a utilizat activele și și-a asumat în mare măsură toate riscurile care au contribuit la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcțiile, a utilizat activele și și-a asumat în mare măsură toate riscurile care sunt de o importanță strategică și vitală pentru generarea de profituri din activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul online și de furnizare de servicii la nivel european. În schimb, LuxSCS nu a îndeplinit nicio funcție unică și de valoare legată de activele necorporale, nici legată de activitățile Amazon la nivel european, ci cel mult a efectuat anumite funcții administrative generale pentru a-și menține drepturile de proprietate asupra activelor necorporale (382). Prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer care atribuie o remunerație numai societății LuxOpCo pentru presupusele funcții de rutină îndeplinite de aceasta și care repartizează LuxSCS întregul profit generat de LuxOpCo pe lângă remunerație sub forma unei plăți a redevenței, soluția fiscală anticipată contestată produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și care conferă un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei de impozitare în scopul perceperii impozitului pe profit. Acest raționament este dezvoltat în secțiunea 9.2.1.

382

| (408) | În plus, printr-un raționament subsidiar și fără a aduce atingere concluziei din considerentul anterior, Comisia concluzionează că, inclusiv în cazul în care administrația fiscală luxemburgheză a avut dreptate atunci când a acceptat afirmația inexactă și neîntemeiată potrivit căreia LuxSCS îndeplinește funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, pe care Comisia o contestă, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată se bazează, totuși, pe opțiuni metodologice necorespunzătoare care produc un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și care conferă, de asemenea, un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei de impozitare în scopul perceperii impozitului pe profit. Raționamentul subsidiar este dezvoltat în secțiunea 9.2.2. |
| --- | --- |

(408)

În plus, printr-un raționament subsidiar și fără a aduce atingere concluziei din considerentul anterior, Comisia concluzionează că, inclusiv în cazul în care administrația fiscală luxemburgheză a avut dreptate atunci când a acceptat afirmația inexactă și neîntemeiată potrivit căreia LuxSCS îndeplinește funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, pe care Comisia o contestă, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată se bazează, totuși, pe opțiuni metodologice necorespunzătoare care produc un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață și care conferă, de asemenea, un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei de impozitare în scopul perceperii impozitului pe profit. Raționamentul subsidiar este dezvoltat în secțiunea 9.2.2.

9.2.1.   CONSTATAREA PRIMARĂ A UNUI AVANTAJ ECONOMIC

| (409) | Întrucât principiul concurenței depline urmărește să reflecte realitățile economice ale condițiilor specifice ale contribuabilului controlat și să aplice condițiile utilizate în tranzacțiile comparabile între părți independente drept criteriu de referință, prima etapă a unei analize privind prețurile de transfer este de a identifica condiții comerciale și financiare dintre contribuabilul care solicită o soluție fiscală anticipată de stabilire a prețurilor de transfer și societățile asociate grupului din care face parte din tranzacția (sau tranzacțiile) care fac obiectul analizei. Astfel cum s-a recunoscut în raportul privind PT, tranzacția intragrup pentru care se stabilesc prețurile prin soluția fiscală anticipată contestată este acordul de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo. |
| --- | --- |

(409)

Întrucât principiul concurenței depline urmărește să reflecte realitățile economice ale condițiilor specifice ale contribuabilului controlat și să aplice condițiile utilizate în tranzacțiile comparabile între părți independente drept criteriu de referință, prima etapă a unei analize privind prețurile de transfer este de a identifica condiții comerciale și financiare dintre contribuabilul care solicită o soluție fiscală anticipată de stabilire a prețurilor de transfer și societățile asociate grupului din care face parte din tranzacția (sau tranzacțiile) care fac obiectul analizei. Astfel cum s-a recunoscut în raportul privind PT, tranzacția intragrup pentru care se stabilesc prețurile prin soluția fiscală anticipată contestată este acordul de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo.

| (410) | După identificarea tranzacțiilor intragrup relevante, cea de a doua etapă a analizei prețurilor de transfer este o comparație realizată între condițiile aferente acestor tranzacții și condițiile aferente tranzacțiilor comparabile între societăți independente (și anume, analiza comparabilității), astfel încât să se poată stabili prețul pentru tranzacția intragrup. În cadrul tranzacțiilor între două societăți independente, acest preț va reflecta funcțiile îndeplinite de fiecare societate (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate). Prin urmare, pentru a stabili dacă tranzacțiile controlate și cele necontrolate sau societățile sunt comparabile, este necesară o analiză funcțională. Analiza funcțională urmărește să identifice și să compare activitățile și responsabilitățile semnificative din punct de vedere economic, activele utilizate și riscurile asumate de către părțile la tranzacția (tranzacțiile) pentru care se stabilesc prețurile (383). |
| --- | --- |

(410)

După identificarea tranzacțiilor intragrup relevante, cea de a doua etapă a analizei prețurilor de transfer este o comparație realizată între condițiile aferente acestor tranzacții și condițiile aferente tranzacțiilor comparabile între societăți independente (și anume, analiza comparabilității), astfel încât să se poată stabili prețul pentru tranzacția intragrup. În cadrul tranzacțiilor între două societăți independente, acest preț va reflecta funcțiile îndeplinite de fiecare societate (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate). Prin urmare, pentru a stabili dacă tranzacțiile controlate și cele necontrolate sau societățile sunt comparabile, este necesară o analiză funcțională. Analiza funcțională urmărește să identifice și să compare activitățile și responsabilitățile semnificative din punct de vedere economic, activele utilizate și riscurile asumate de către părțile la tranzacția (tranzacțiile) pentru care se stabilesc prețurile (383).

383

| (411) | Comisia nu consideră că acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, întrucât acesta se bazează pe o analiză funcțională eronată. Soluția fiscală anticipată contestată aprobă un acord de stabilire a prețurilor de transfer prin care prețul de transfer pentru acordul de licență – și anume, redevența anuală datorată de LuxOpCo către LuxSCS pentru licența pentru activele necorporale – este determinat ca profitul rezidual generat de LuxOpCo pe lângă o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru presupusele „funcții de rutină” îndeplinite de această societate. Raportul privind PT pe care s-a bazat acordul de stabilire a prețurilor de transfer nu a examinat totuși modul în care funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate de LuxSCS justifică atribuirea întregului profit rezidual al LuxOpCo către aceasta sub forma unei plăți a redevenței (384). Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată se bazează pe ipoteza inexactă și nedovedită că LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, în timp ce LuxOpCo ar îndeplini numai funcții de gestionare „de rutină” în ceea ce privește activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online la nivel european. |
| --- | --- |

(411)

Comisia nu consideră că acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, întrucât acesta se bazează pe o analiză funcțională eronată. Soluția fiscală anticipată contestată aprobă un acord de stabilire a prețurilor de transfer prin care prețul de transfer pentru acordul de licență – și anume, redevența anuală datorată de LuxOpCo către LuxSCS pentru licența pentru activele necorporale – este determinat ca profitul rezidual generat de LuxOpCo pe lângă o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru presupusele „funcții de rutină” îndeplinite de această societate. Raportul privind PT pe care s-a bazat acordul de stabilire a prețurilor de transfer nu a examinat totuși modul în care funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate de LuxSCS justifică atribuirea întregului profit rezidual al LuxOpCo către aceasta sub forma unei plăți a redevenței (384). Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată se bazează pe ipoteza inexactă și nedovedită că LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, în timp ce LuxOpCo ar îndeplini numai funcții de gestionare „de rutină” în ceea ce privește activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online la nivel european.

384

| (412) | Potrivit Amazon, LuxSCS deține, menține și dezvoltă vectori principali unici și dificili de evaluat sub formă de active necorporale, a căror contribuție este esențială pentru activitatea de vânzare cu amănuntul la nivel european. În schimb, LuxOpCo nu deține, nu gestionează și nu controlează niciun drept de proprietate intelectuală, însă are un profil funcțional comparabil cu cel al unei societăți de gestionare, fiind responsabilă de monitorizarea achizițiilor, vânzărilor, marketingului și distribuției de produse către consumatori prin intermediul site-urilor web europene (385). Bazându-se pe raportul [consultantului 3], Amazon a susținut, în plus, că activitatea de vânzare cu amănuntul online este similară cu activitatea de vânzare cu amănuntul tradițională și că, în cazul comercianților cu amănuntul, fie online, fie fizici, cea mai mare parte a costurilor sunt variabile. Prin urmare, impactul economiilor de scară asupra rentabilității este limitat. Acești factori, împreună cu concurența intensă caracteristică activității de vânzare cu amănuntul online, ar fi justificat atribuirea unei rentabilități limitate societății LuxOpCo, la fel ca în cazul celei aprobate prin soluția fiscală anticipată contestată. |
| --- | --- |

(412)

Potrivit Amazon, LuxSCS deține, menține și dezvoltă vectori principali unici și dificili de evaluat sub formă de active necorporale, a căror contribuție este esențială pentru activitatea de vânzare cu amănuntul la nivel european. În schimb, LuxOpCo nu deține, nu gestionează și nu controlează niciun drept de proprietate intelectuală, însă are un profil funcțional comparabil cu cel al unei societăți de gestionare, fiind responsabilă de monitorizarea achizițiilor, vânzărilor, marketingului și distribuției de produse către consumatori prin intermediul site-urilor web europene (385). Bazându-se pe raportul [consultantului 3], Amazon a susținut, în plus, că activitatea de vânzare cu amănuntul online este similară cu activitatea de vânzare cu amănuntul tradițională și că, în cazul comercianților cu amănuntul, fie online, fie fizici, cea mai mare parte a costurilor sunt variabile. Prin urmare, impactul economiilor de scară asupra rentabilității este limitat. Acești factori, împreună cu concurența intensă caracteristică activității de vânzare cu amănuntul online, ar fi justificat atribuirea unei rentabilități limitate societății LuxOpCo, la fel ca în cazul celei aprobate prin soluția fiscală anticipată contestată.

385

| (413) | Comisia nu este de acord cu această analiză funcțională, astfel cum va explica în detaliu în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2. |
| --- | --- |

(413)

Comisia nu este de acord cu această analiză funcțională, astfel cum va explica în detaliu în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2.

| (414) | În cazul în care ar fi fost efectuată o analiză funcțională în scopul emiterii soluției fiscale anticipate contestate, administrația fiscală luxemburgheză ar fi trebuit să concluzioneze că LuxSCS nu desfășoară niciuna dintre funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale pentru care doar deține titlul legal în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. În special, LuxSCS nu desfășoară sau controlează niciuna dintre activitățile legate de dezvoltarea, gestionarea, protecția și exploatarea activelor necorporale, ci cedează aceste funcții societății LuxOpCo în temeiul acordului de licență, fără nicio rezervă în ceea ce privește supravegherea realizată de LuxSCS asupra activităților LuxOpCo în acest sens. LuxSCS nu are angajați care ar fi în măsură să controleze aceste funcții, iar LuxSCS suportă costurile legate de îndeplinirea acestor funcții. |
| --- | --- |

(414)

În cazul în care ar fi fost efectuată o analiză funcțională în scopul emiterii soluției fiscale anticipate contestate, administrația fiscală luxemburgheză ar fi trebuit să concluzioneze că LuxSCS nu desfășoară niciuna dintre funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale pentru care doar deține titlul legal în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. În special, LuxSCS nu desfășoară sau controlează niciuna dintre activitățile legate de dezvoltarea, gestionarea, protecția și exploatarea activelor necorporale, ci cedează aceste funcții societății LuxOpCo în temeiul acordului de licență, fără nicio rezervă în ceea ce privește supravegherea realizată de LuxSCS asupra activităților LuxOpCo în acest sens. LuxSCS nu are angajați care ar fi în măsură să controleze aceste funcții, iar LuxSCS suportă costurile legate de îndeplinirea acestor funcții.

| (415) | În schimb, LuxOpCo îndeplinește funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, care utilizează toate activele asociate acestor funcții, și își asumă în mare măsură toate riscurile aferente acestora. În plus, LuxOpCo, împreună cu sprijinul societăților afiliate locale din UE, îndeplinește funcții unice și de valoare în desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii online la nivel european care sunt de o importanță strategică și vitală pentru generarea de profituri din această activitate, care utilizează toate activele asociate acestor funcții și își asumă toate riscurile aferente acestora. |
| --- | --- |

(415)

În schimb, LuxOpCo îndeplinește funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, care utilizează toate activele asociate acestor funcții, și își asumă în mare măsură toate riscurile aferente acestora. În plus, LuxOpCo, împreună cu sprijinul societăților afiliate locale din UE, îndeplinește funcții unice și de valoare în desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii online la nivel european care sunt de o importanță strategică și vitală pentru generarea de profituri din această activitate, care utilizează toate activele asociate acestor funcții și își asumă toate riscurile aferente acestora.

9.2.1.1.   
  Analiza funcțională a LuxSCS

Analiza funcțională a LuxSCS

| (416) | Amazon susține că „LuxSCS a avut competența de a lua decizii și de a participa la APC a avut la dispoziție mijloace financiare proprii și a fost capabilă să își asume riscurile. Prin deținerea activelor necorporale și finanțarea activităților de dezvoltare a acestora (sau, uneori, de dobândire a acestora), LuxSCS a avut un rol esențial în controlarea dezvoltării, întreținerii și protejării activelor necorporale [...]” (386). |
| --- | --- |

(416)

Amazon susține că „LuxSCS a avut competența de a lua decizii și de a participa la APC a avut la dispoziție mijloace financiare proprii și a fost capabilă să își asume riscurile. Prin deținerea activelor necorporale și finanțarea activităților de dezvoltare a acestora (sau, uneori, de dobândire a acestora), LuxSCS a avut un rol esențial în controlarea dezvoltării, întreținerii și protejării activelor necorporale [...]” (386).

386

| (417) | Comisia nu contestă că LuxSCS, în calitate de parte la acordul de contribuție participativă și la APC, este proprietarul legal al drepturilor de exploatare, de dezvoltare și de consolidare a activelor necorporale ale activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. Comisia nu contestă nici faptul că LuxSCS a fost însărcinată prin contract de A9 și ATI în temeiul APC cu mai multe funcții și i-au fost alocate mai multe riscuri în ceea ce privește activele necorporale. Cu toate acestea, ca urmare a acordului de licență, a fost acordată o licență în mod irevocabil și exclusiv pentru respectivele funcții și riscuri, care au fost îndeplinite și asumate în mod eficace de LuxOpCo pe întreaga durată de viață a activelor necorporale (387). |
| --- | --- |

(417)

Comisia nu contestă că LuxSCS, în calitate de parte la acordul de contribuție participativă și la APC, este proprietarul legal al drepturilor de exploatare, de dezvoltare și de consolidare a activelor necorporale ale activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. Comisia nu contestă nici faptul că LuxSCS a fost însărcinată prin contract de A9 și ATI în temeiul APC cu mai multe funcții și i-au fost alocate mai multe riscuri în ceea ce privește activele necorporale. Cu toate acestea, ca urmare a acordului de licență, a fost acordată o licență în mod irevocabil și exclusiv pentru respectivele funcții și riscuri, care au fost îndeplinite și asumate în mod eficace de LuxOpCo pe întreaga durată de viață a activelor necorporale (387).

387

| (418) | Niciuna dintre informațiile de care dispune Comisia nu demonstrează că LuxSCS a îndeplinit sau a avut capacitatea de a îndeplini orice funcție activă și esențială în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale care ar justifica repartizarea către aceasta a majorității profiturilor generate de LuxOpCo în cadrul activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (a se vedea considerentele 419-429). În plus, nu se putea considera că LuxSCS a externalizat aceste funcții către o parte terță și nu a avut capacitatea de a controla sau de a supraveghea îndeplinirea acestora (considerentele 427-428). De asemenea LuxSCS nu a utilizat niciun activ de valoare în cadrul acestor activități, ci doar a deținut activele necorporale într-o manieră pasivă în calitate de proprietar legal al acestora (considerentele 431-435). În cele din urmă, LuxSCS nu și-a asumat și nici nu a avut capacitatea de a-și asuma și de a controla riscurile asociate în acest sens (considerentele 436-445). |
| --- | --- |

(418)

Niciuna dintre informațiile de care dispune Comisia nu demonstrează că LuxSCS a îndeplinit sau a avut capacitatea de a îndeplini orice funcție activă și esențială în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale care ar justifica repartizarea către aceasta a majorității profiturilor generate de LuxOpCo în cadrul activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (a se vedea considerentele 419-429). În plus, nu se putea considera că LuxSCS a externalizat aceste funcții către o parte terță și nu a avut capacitatea de a controla sau de a supraveghea îndeplinirea acestora (considerentele 427-428). De asemenea LuxSCS nu a utilizat niciun activ de valoare în cadrul acestor activități, ci doar a deținut activele necorporale într-o manieră pasivă în calitate de proprietar legal al acestora (considerentele 431-435). În cele din urmă, LuxSCS nu și-a asumat și nici nu a avut capacitatea de a-și asuma și de a controla riscurile asociate în acest sens (considerentele 436-445).

9.2.1.1.1.   Funcțiile îndeplinite de LuxSCS

Funcțiile îndeplinite de LuxSCS

| (419) | LuxSCS este proprietarul legal al activelor corporale, pe care le cedează prin licență în temeiul acordurilor încheiate. Cu toate acestea, în temeiul acordului de licență, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale în Europa și un drept de a dezvolta, a consolida și a gestiona activele necorporale pe întreaga durată de viață a acestora (388), fără nicio rezervă în ceea ce privește gestionarea și supravegherea de către LuxSCS a activităților desfășurate de LuxOpCo în această privință. În temeiul acestui acord, societății LuxOpCo i-a fost conferită, de asemenea, responsabilitatea de a încheia și a gestiona sublicențele cu societățile asociate ale grupului (389) și i s-au acordat toate drepturile de prevenire a încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală pentru activele necorporale (390). În final, LuxOpCo a fost responsabilă de asigurarea conformității cu toate legile, normele și reglementările aplicabile, inclusiv legile și reglementările privind exportul și protecția vieții private care se pot aplica utilizării activelor necorporale de către aceasta (391). |
| --- | --- |

(419)

LuxSCS este proprietarul legal al activelor corporale, pe care le cedează prin licență în temeiul acordurilor încheiate. Cu toate acestea, în temeiul acordului de licență, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale în Europa și un drept de a dezvolta, a consolida și a gestiona activele necorporale pe întreaga durată de viață a acestora (388), fără nicio rezervă în ceea ce privește gestionarea și supravegherea de către LuxSCS a activităților desfășurate de LuxOpCo în această privință. În temeiul acestui acord, societății LuxOpCo i-a fost conferită, de asemenea, responsabilitatea de a încheia și a gestiona sublicențele cu societățile asociate ale grupului (389) și i s-au acordat toate drepturile de prevenire a încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală pentru activele necorporale (390). În final, LuxOpCo a fost responsabilă de asigurarea conformității cu toate legile, normele și reglementările aplicabile, inclusiv legile și reglementările privind exportul și protecția vieții private care se pot aplica utilizării activelor necorporale de către aceasta (391).

388

389

390

391

| (420) | În consecință, ca urmare a acestei licențe exclusive, LuxSCS nu a mai avut dreptul de a exploata din punct de vedere economic activele necorporale în cadrul activităților Amazon la nivel european și, prin urmare, nu a putut îndeplini nicio funcție activă și esențială în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea în această privință (392). Astfel, în timp ce dreptul de proprietate asupra activelor necorporale și asupra oricăror lucrări derivate a revenit societății LuxSCS pe parcursul perioadei relevante (393), funcțiile active și esențiale menționate anterior în ceea ce privește activele necorporale au fost îndeplinite de LuxOpCo. |
| --- | --- |

(420)

În consecință, ca urmare a acestei licențe exclusive, LuxSCS nu a mai avut dreptul de a exploata din punct de vedere economic activele necorporale în cadrul activităților Amazon la nivel european și, prin urmare, nu a putut îndeplini nicio funcție activă și esențială în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea în această privință (392). Astfel, în timp ce dreptul de proprietate asupra activelor necorporale și asupra oricăror lucrări derivate a revenit societății LuxSCS pe parcursul perioadei relevante (393), funcțiile active și esențiale menționate anterior în ceea ce privește activele necorporale au fost îndeplinite de LuxOpCo.

392

393

| (421) | Chiar dacă LuxSCS a avut dreptul de a îndeplini astfel de funcții, aceasta nu a avut capacitatea de a le executa, gestiona sau controla pe parcursul perioadei relevante. Aceasta nu a avut niciun angajat, astfel cum s-a confirmat în soluția fiscală anticipată contestată, care a aprobat concluzia din scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003 potrivit căreia activitățile foarte limitate ale LuxSCS nu însemnau că aceasta din urmă desfășoară o „activitate comercială” (394) sau că are o prezență impozabilă în Luxemburg (395). De fapt, astfel cum confirmă raportul privind PT și scrisoarea Amazon din 20 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze, LuxSCS nu trebuia să efectueze nicio altă activitate pe parcursul perioadei relevante în afară de „simpla deținere” a activelor necorporale și a acțiunilor filialelor sale (396) și primirea veniturilor pasive sub formă de redevențe și dobânzi de la filiale respective (397). |
| --- | --- |

(421)

Chiar dacă LuxSCS a avut dreptul de a îndeplini astfel de funcții, aceasta nu a avut capacitatea de a le executa, gestiona sau controla pe parcursul perioadei relevante. Aceasta nu a avut niciun angajat, astfel cum s-a confirmat în soluția fiscală anticipată contestată, care a aprobat concluzia din scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003 potrivit căreia activitățile foarte limitate ale LuxSCS nu însemnau că aceasta din urmă desfășoară o „activitate comercială” (394) sau că are o prezență impozabilă în Luxemburg (395). De fapt, astfel cum confirmă raportul privind PT și scrisoarea Amazon din 20 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze, LuxSCS nu trebuia să efectueze nicio altă activitate pe parcursul perioadei relevante în afară de „simpla deținere” a activelor necorporale și a acțiunilor filialelor sale (396) și primirea veniturilor pasive sub formă de redevențe și dobânzi de la filiale respective (397).

394

395

396

397

| (422) | În absența angajaților, singurul mijloc prin care astfel de funcții ar fi putut fi îndeplinite de LuxSCS însăși ar fi fost prin intermediul administratorului unic sau prin intermediul adunărilor sale generale. Cu toate acestea, rezoluțiile adoptate de administratorul unic și procesele-verbale ale adunărilor sale generale, prezentate succint în tabelul 14, nu demonstrează faptul că procesele active sau esențiale de luare a deciziilor au fost efectuate de LuxSCS în ceea ce privește funcțiile menționate mai sus referitoare la activele necorporale, nici faptul că activitățile de control eficace sau de supraveghere ale acestor funcții au fost efectuate în perioada relevantă. Mai degrabă, rezoluțiile și deciziile adoptate au constat în principal în sarcini administrative și ale acționarilor, și anume aprobarea conturilor, primirea plăților dividendelor, aprobarea majorărilor de capital și finanțarea filialelor și, în unele cazuri, aprobarea numirii în funcție a administratorilor LuxOpCo și ai altor filiale ale LuxSCS. În plus, absența completă a reprezentanților LuxSCS în Comitetul director pentru proprietatea intelectuală, care este principalul forum de dezbatere pentru gestionarea activelor necorporale în Europa (398), confirmă că LuxSCS nu a jucat un rol activ în ceea ce privește funcțiile menționate anterior și riscurile asociate pe parcursul perioadei în cauză (399). |
| --- | --- |

(422)

În absența angajaților, singurul mijloc prin care astfel de funcții ar fi putut fi îndeplinite de LuxSCS însăși ar fi fost prin intermediul administratorului unic sau prin intermediul adunărilor sale generale. Cu toate acestea, rezoluțiile adoptate de administratorul unic și procesele-verbale ale adunărilor sale generale, prezentate succint în tabelul 14, nu demonstrează faptul că procesele active sau esențiale de luare a deciziilor au fost efectuate de LuxSCS în ceea ce privește funcțiile menționate mai sus referitoare la activele necorporale, nici faptul că activitățile de control eficace sau de supraveghere ale acestor funcții au fost efectuate în perioada relevantă. Mai degrabă, rezoluțiile și deciziile adoptate au constat în principal în sarcini administrative și ale acționarilor, și anume aprobarea conturilor, primirea plăților dividendelor, aprobarea majorărilor de capital și finanțarea filialelor și, în unele cazuri, aprobarea numirii în funcție a administratorilor LuxOpCo și ai altor filiale ale LuxSCS. În plus, absența completă a reprezentanților LuxSCS în Comitetul director pentru proprietatea intelectuală, care este principalul forum de dezbatere pentru gestionarea activelor necorporale în Europa (398), confirmă că LuxSCS nu a jucat un rol activ în ceea ce privește funcțiile menționate anterior și riscurile asociate pe parcursul perioadei în cauză (399).

398

399

| (423) | Chiar și deciziile de a încheia acordul de contribuție participativă și APC nu par să fi fost luate de LuxSCS, ci constituie o simplă ratificare de către administratorul unic a unei decizii luate de către societățile din grupul Amazon din SUA. Același lucru se poate afirma, de asemenea, despre decizia de a încheia acordul de licență cu LuxOpCo, având în vedere că se indică în rezoluție că decizia administratorului unic de a aproba și a încheia acest acord în numele LuxSCS au fost luată în contextul restructurării din 2006 a activităților Amazon la nivel european (400), care fusese deja decisă de grupul Amazon. În orice caz, aceste decizii nu sunt decizii active legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, ci sunt decizii de punere în aplicare a „numărului limitat de acorduri juridice necesare pentru funcționarea structurii din Luxemburg” (401). |
| --- | --- |

(423)

Chiar și deciziile de a încheia acordul de contribuție participativă și APC nu par să fi fost luate de LuxSCS, ci constituie o simplă ratificare de către administratorul unic a unei decizii luate de către societățile din grupul Amazon din SUA. Același lucru se poate afirma, de asemenea, despre decizia de a încheia acordul de licență cu LuxOpCo, având în vedere că se indică în rezoluție că decizia administratorului unic de a aproba și a încheia acest acord în numele LuxSCS au fost luată în contextul restructurării din 2006 a activităților Amazon la nivel european (400), care fusese deja decisă de grupul Amazon. În orice caz, aceste decizii nu sunt decizii active legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, ci sunt decizii de punere în aplicare a „numărului limitat de acorduri juridice necesare pentru funcționarea structurii din Luxemburg” (401).

400

401

| (424) | Faptul că LuxSCS nu a avut dreptul legal de a îndeplini astfel de funcții în temeiul acordului de licență și faptul că aceasta nu a avut capacitatea de a acționa astfel înseamnă, de asemenea, că aceasta nu a îndeplinit de fapt niciuna dintre funcțiile care i-au fost încredințate în cadrul APC pe parcursul perioadei relevante (402). Cu alte cuvinte, LuxSCS nu a fost implicată în dezvoltarea activelor necorporale și nici în stabilirea bugetului și în activitățile de planificare aferente acestora (funcțiile 1 și 4 menționate în tabelul 13, care reproduce funcțiile enumerate în anexa B la APC). De asemenea, aceasta nu a fost implicată în activități de vânzare și de marketing, în planificarea strategică și controlul calității și în asigurarea calității (funcțiile 2, 3 și 6 menționate în tabelul 13). |
| --- | --- |

(424)

Faptul că LuxSCS nu a avut dreptul legal de a îndeplini astfel de funcții în temeiul acordului de licență și faptul că aceasta nu a avut capacitatea de a acționa astfel înseamnă, de asemenea, că aceasta nu a îndeplinit de fapt niciuna dintre funcțiile care i-au fost încredințate în cadrul APC pe parcursul perioadei relevante (402). Cu alte cuvinte, LuxSCS nu a fost implicată în dezvoltarea activelor necorporale și nici în stabilirea bugetului și în activitățile de planificare aferente acestora (funcțiile 1 și 4 menționate în tabelul 13, care reproduce funcțiile enumerate în anexa B la APC). De asemenea, aceasta nu a fost implicată în activități de vânzare și de marketing, în planificarea strategică și controlul calității și în asigurarea calității (funcțiile 2, 3 și 6 menționate în tabelul 13).

402

| (425) | De asemenea, LuxSCS nu a jucat niciun rol activ în gestionarea achizițiilor strategice ale tehnologiilor (funcția 5 menționată în tabelul 13) (403), în pofida faptului că o parte din aceste achiziții au fost realizate în temeiul APC. De fapt, conform informațiilor furnizate de Amazon cu privire la deciziile luate de LuxSCS în raport cu alte tranzacții de contribuție participativă încheiate începând cu 2005, administratorul său unic a acceptat contribuția tehnologiilor dobândite în schimbul unei plăți de contribuție participativă (404). Aceste decizii au constituit doar o simplă reorganizare administrativă a activităților și nu o gestionare activă, cu valoare adăugată, a tehnologiei dobândite. |
| --- | --- |

(425)

De asemenea, LuxSCS nu a jucat niciun rol activ în gestionarea achizițiilor strategice ale tehnologiilor (funcția 5 menționată în tabelul 13) (403), în pofida faptului că o parte din aceste achiziții au fost realizate în temeiul APC. De fapt, conform informațiilor furnizate de Amazon cu privire la deciziile luate de LuxSCS în raport cu alte tranzacții de contribuție participativă încheiate începând cu 2005, administratorul său unic a acceptat contribuția tehnologiilor dobândite în schimbul unei plăți de contribuție participativă (404). Aceste decizii au constituit doar o simplă reorganizare administrativă a activităților și nu o gestionare activă, cu valoare adăugată, a tehnologiei dobândite.

403

404

| (426) | În sfârșit, deși anexa B la APC enumeră, ca funcție finală, capacitatea de a „selecta, angaja și supraveghea angajații, contractanții și subcontractanții în îndeplinirea oricărei dintre activitățile menționate mai sus” (funcția 7 menționată în tabelul 13), nu există indicii că ar trebui să se considere că LuxSCS ar fi externalizat în mod eficace oricare dintre funcțiile care îi sunt atribuite în temeiul APC către o altă parte care acționează în conformitate cu instrucțiunile și sub controlul (și anume, un subcontractant) societății LuxSCS (405). Nici rezoluțiile adoptate de administratorul unic, nici procesele-verbale ale reuniunilor conducerii generale nu demonstrează că deciziile active au fost luată în acest sens. În plus, rapoartele anuale de sinteză privind APC nu înregistrează cheltuieli suportate direct de LuxSCS în dezvoltarea activelor necorporale care ar fi susceptibile să fie incluse în acordul de partajare a costurilor (406), de exemplu taxele plătite pentru prestarea activităților externalizate. Numai entitățile A9, ATI și centrele de dezvoltare contractuale gestionate de ATI și A9 au raportat costurile de dezvoltare (407). Aceste costuri de dezvoltare reflectă funcțiile îndeplinite de societăți sau în numele acestora (și riscurile asumate de către societățile respective) pe parcursul perioadei de referință. Prin urmare, aceste funcții nu pot fi considerate ca fiind îndeplinite de LuxSCS (408). |
| --- | --- |

(426)

În sfârșit, deși anexa B la APC enumeră, ca funcție finală, capacitatea de a „selecta, angaja și supraveghea angajații, contractanții și subcontractanții în îndeplinirea oricărei dintre activitățile menționate mai sus” (funcția 7 menționată în tabelul 13), nu există indicii că ar trebui să se considere că LuxSCS ar fi externalizat în mod eficace oricare dintre funcțiile care îi sunt atribuite în temeiul APC către o altă parte care acționează în conformitate cu instrucțiunile și sub controlul (și anume, un subcontractant) societății LuxSCS (405). Nici rezoluțiile adoptate de administratorul unic, nici procesele-verbale ale reuniunilor conducerii generale nu demonstrează că deciziile active au fost luată în acest sens. În plus, rapoartele anuale de sinteză privind APC nu înregistrează cheltuieli suportate direct de LuxSCS în dezvoltarea activelor necorporale care ar fi susceptibile să fie incluse în acordul de partajare a costurilor (406), de exemplu taxele plătite pentru prestarea activităților externalizate. Numai entitățile A9, ATI și centrele de dezvoltare contractuale gestionate de ATI și A9 au raportat costurile de dezvoltare (407). Aceste costuri de dezvoltare reflectă funcțiile îndeplinite de societăți sau în numele acestora (și riscurile asumate de către societățile respective) pe parcursul perioadei de referință. Prin urmare, aceste funcții nu pot fi considerate ca fiind îndeplinite de LuxSCS (408).

405

406

407

408

| (427) | În consecință, niciuna dintre funcțiile de dezvoltare sau celelalte funcții legate de activele necorporale îndeplinite de A9, ATI și subcontractanții lor cu privire la acordul de contribuție participativă și APC (sau riscurile legate de aceste funcții) nu pot fi luate în considerare ca o contribuție a LuxSCS la acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Dimpotrivă, aceste funcții trebuie luate în considerare ca fiind contribuții aduse de A9 și ATI în temeiul acordului de contribuție participativă și APC (409). Aceste acorduri, care, potrivit Tribunalului Fiscal din SUA, au fost remunerate în condiții de concurență deplină prin intermediul plăților realizate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC, nu fac obiectul prezentei decizii, întrucât acestea nu sunt vizate de soluția fiscală anticipată contestată. Funcțiile îndeplinite de A9, ATI și subcontractanții lor sunt, prin urmare, irelevante atunci când se evaluează remunerația care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, care face obiectul soluției fiscale contestate. |
| --- | --- |

(427)

În consecință, niciuna dintre funcțiile de dezvoltare sau celelalte funcții legate de activele necorporale îndeplinite de A9, ATI și subcontractanții lor cu privire la acordul de contribuție participativă și APC (sau riscurile legate de aceste funcții) nu pot fi luate în considerare ca o contribuție a LuxSCS la acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Dimpotrivă, aceste funcții trebuie luate în considerare ca fiind contribuții aduse de A9 și ATI în temeiul acordului de contribuție participativă și APC (409). Aceste acorduri, care, potrivit Tribunalului Fiscal din SUA, au fost remunerate în condiții de concurență deplină prin intermediul plăților realizate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC, nu fac obiectul prezentei decizii, întrucât acestea nu sunt vizate de soluția fiscală anticipată contestată. Funcțiile îndeplinite de A9, ATI și subcontractanții lor sunt, prin urmare, irelevante atunci când se evaluează remunerația care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS în temeiul acordului de licență, care face obiectul soluției fiscale contestate.

409

| (428) | În orice caz, chiar dacă s-ar fi putut considera că LuxSCS și-a externalizat funcțiile și riscuri legate de dezvoltare care îi reveneau în temeiul APC către un subcontractant în sensul acordului respectiv (410), ceea ce nu este posibil, aceasta nu ar fi avut capacitatea de a supraveghea executarea acestor funcții, cu atât mai puțin capacitatea de a controla exercitarea acestor funcții și asumarea riscurilor asociate acestora în absența unor angajați (411). În cadrul unei tranzacții desfășurate în condiții de concurență deplină între părți independente, se estimează că un licențiator care externalizează anumite funcții legate de PI ar garanta executarea acordului de licență printr-o supraveghere atentă (412). În plus, inclusiv în cazul în care funcțiile care îi revin societății LuxSCS în temeiul APC ar fi considerate ca fiind externalizate către o societate asociată, în cazul de față, în special LuxOpCo, o astfel de societate ar fi avut dreptul la o remunerație în condiții de concurență deplină pentru serviciile prestate, fie sub forma unui comision de prestare a serviciilor sau, în ceea ce privește LuxOpCo, sub forma unei reduceri a ratei redevenței (413). În pofida celor afirmate de Amazon (414), redevența licenței, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, nu a fost redusă în mod corespunzător pe baza funcțiilor îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale, considerând că LuxSCS nu a suportat costurile directe legate de activitățile respective, cu excepția unor costuri externe limitate care par a fi legate de menținerea dreptului său de proprietate asupra activelor necorporale, care a fost efectuată sub controlul LuxOpCo (415). |
| --- | --- |

(428)

În orice caz, chiar dacă s-ar fi putut considera că LuxSCS și-a externalizat funcțiile și riscuri legate de dezvoltare care îi reveneau în temeiul APC către un subcontractant în sensul acordului respectiv (410), ceea ce nu este posibil, aceasta nu ar fi avut capacitatea de a supraveghea executarea acestor funcții, cu atât mai puțin capacitatea de a controla exercitarea acestor funcții și asumarea riscurilor asociate acestora în absența unor angajați (411). În cadrul unei tranzacții desfășurate în condiții de concurență deplină între părți independente, se estimează că un licențiator care externalizează anumite funcții legate de PI ar garanta executarea acordului de licență printr-o supraveghere atentă (412). În plus, inclusiv în cazul în care funcțiile care îi revin societății LuxSCS în temeiul APC ar fi considerate ca fiind externalizate către o societate asociată, în cazul de față, în special LuxOpCo, o astfel de societate ar fi avut dreptul la o remunerație în condiții de concurență deplină pentru serviciile prestate, fie sub forma unui comision de prestare a serviciilor sau, în ceea ce privește LuxOpCo, sub forma unei reduceri a ratei redevenței (413). În pofida celor afirmate de Amazon (414), redevența licenței, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, nu a fost redusă în mod corespunzător pe baza funcțiilor îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale, considerând că LuxSCS nu a suportat costurile directe legate de activitățile respective, cu excepția unor costuri externe limitate care par a fi legate de menținerea dreptului său de proprietate asupra activelor necorporale, care a fost efectuată sub controlul LuxOpCo (415).

410

411

412

413

414

415

| (429) | Pe parcursul perioadei relevante, singurele funcții care ar fi putut fi considerare ca fiind îndeplinite de LuxSCS au fost funcțiile legate de menținerea dreptului legal asupra activelor necorporale, chiar dacă și acestea au fost executate sub controlul LuxOpCo (416). În conformitate cu defalcarea detaliată a celorlalte cheltuieli de exploatare ale LuxSCS, astfel cum sunt stabilite în Tabelul 10, LuxSCS a suportat anumite cheltuieli externe legate de domeniu, de contabilitate și de taxele juridice, care constituie costuri de exploatare generale (417). Amazon a explicat că aceste taxe sunt legate de: (i) procentul din costurile din Luxemburg atribuite LuxSCS; (ii) plățile legate de protecția juridică a activelor necorporale deținute de LuxSCS, cum ar fi taxele pentru cererea de brevet și plățile aferente și taxele pentru cererea de înregistrare a mărcii și plățile aferente; și (iii) taxele și plățile efectuate în legătură cu numele de domeniu și căutările adreselor de IP (418). Numai costurile respective ar putea fi considerate relevante pentru remunerarea LuxSCS în conformitate cu acordul de licență, întrucât acestea par să reflecte funcțiile care ar fi putut fi efectuate de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(429)

Pe parcursul perioadei relevante, singurele funcții care ar fi putut fi considerare ca fiind îndeplinite de LuxSCS au fost funcțiile legate de menținerea dreptului legal asupra activelor necorporale, chiar dacă și acestea au fost executate sub controlul LuxOpCo (416). În conformitate cu defalcarea detaliată a celorlalte cheltuieli de exploatare ale LuxSCS, astfel cum sunt stabilite în Tabelul 10, LuxSCS a suportat anumite cheltuieli externe legate de domeniu, de contabilitate și de taxele juridice, care constituie costuri de exploatare generale (417). Amazon a explicat că aceste taxe sunt legate de: (i) procentul din costurile din Luxemburg atribuite LuxSCS; (ii) plățile legate de protecția juridică a activelor necorporale deținute de LuxSCS, cum ar fi taxele pentru cererea de brevet și plățile aferente și taxele pentru cererea de înregistrare a mărcii și plățile aferente; și (iii) taxele și plățile efectuate în legătură cu numele de domeniu și căutările adreselor de IP (418). Numai costurile respective ar putea fi considerate relevante pentru remunerarea LuxSCS în conformitate cu acordul de licență, întrucât acestea par să reflecte funcțiile care ar fi putut fi efectuate de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante.

416

417

418

9.2.1.1.2.   Activele utilizate de LuxSCS

Activele utilizate de LuxSCS

| (430) | În scopul stabilirii prețurilor de transfer, unei părți la o tranzacție intragrup i se poate atribui un randament pentru un activ numai în măsura în care aceasta exercită controlul asupra utilizării sale și asupra riscului (riscurilor) aferent(e) asociate acestei utilizări. Astfel, proprietarul unui activ trebuie să utilizeze în mod efectiv activul în cauză. Elementul determinant în fiecare analiză funcțională nu îl constituie, prin urmare, activele deținute pasiv de oricare dintre părțile la tranzacția intragrup analizate, ci activele utilizate efectiv (419). Simplul drept de proprietate asupra unui activ, fără a utiliza dreptul respectiv pentru a executa funcții sau pentru a-și asuma riscuri, nu generează o remunerație care să depășească valoarea acestui activ în sine (420). Simplul drept de proprietate asupra unui activ sau asupra unei licențe pentru activul respectiv nu înseamnă că proprietarul dezvoltă, îmbunătățește, gestionează sau exploatează efectiv acel activ. |
| --- | --- |

(430)

În scopul stabilirii prețurilor de transfer, unei părți la o tranzacție intragrup i se poate atribui un randament pentru un activ numai în măsura în care aceasta exercită controlul asupra utilizării sale și asupra riscului (riscurilor) aferent(e) asociate acestei utilizări. Astfel, proprietarul unui activ trebuie să utilizeze în mod efectiv activul în cauză. Elementul determinant în fiecare analiză funcțională nu îl constituie, prin urmare, activele deținute pasiv de oricare dintre părțile la tranzacția intragrup analizate, ci activele utilizate efectiv (419). Simplul drept de proprietate asupra unui activ, fără a utiliza dreptul respectiv pentru a executa funcții sau pentru a-și asuma riscuri, nu generează o remunerație care să depășească valoarea acestui activ în sine (420). Simplul drept de proprietate asupra unui activ sau asupra unei licențe pentru activul respectiv nu înseamnă că proprietarul dezvoltă, îmbunătățește, gestionează sau exploatează efectiv acel activ.

419

420

| (431) | În ceea ce privește activele necorporale, Amazon susține că LuxSCS „utilizează” activele respective prin cedarea acestora prin licență societății LuxOpCo. Cu toate acestea, în temeiul acordului de licență, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale în Europa și un drept de a dezvolta, a gestiona și a exploata activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor cu scopul de a desfășura activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, fără nicio rezervă pentru ca LuxSCS să fie eligibilă să utilizeze în continuare activele necorporale sau să gestioneze și să controleze utilizarea lor. |
| --- | --- |

(431)

În ceea ce privește activele necorporale, Amazon susține că LuxSCS „utilizează” activele respective prin cedarea acestora prin licență societății LuxOpCo. Cu toate acestea, în temeiul acordului de licență, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale în Europa și un drept de a dezvolta, a gestiona și a exploata activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor cu scopul de a desfășura activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, fără nicio rezervă pentru ca LuxSCS să fie eligibilă să utilizeze în continuare activele necorporale sau să gestioneze și să controleze utilizarea lor.

| (432) | În orice caz, întrucât LuxSCS nu a utilizat și nici nu a avut capacitatea de a utiliza activele necorporale, astfel cum se explică în considerentele 421-427, nu se poate considera că activele necorporale au fost utilizate de LuxSCS în executarea acordului de licență în scopul stabilirii prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(432)

În orice caz, întrucât LuxSCS nu a utilizat și nici nu a avut capacitatea de a utiliza activele necorporale, astfel cum se explică în considerentele 421-427, nu se poate considera că activele necorporale au fost utilizate de LuxSCS în executarea acordului de licență în scopul stabilirii prețurilor de transfer.

| (433) | De asemenea, nu se poate consideră că LuxSCS a suportat cheltuielile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale (421). Astfel cum se arată în tabelul 10, LuxSCS nu a suportat niciun cost pe parcursul perioadei relevante – în afară de taxele și plățile externe identificate în considerentul 429 care par a fi legate de menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale și anumite costuri unice legate de vânzarea stocurilor între societăți în ceea ce privește restructurarea din 2006 – altele decât costurile suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. În plus, orice costuri pe care LucSCS le-ar fi suportat au fost finanțate prin intermediul principalei sale surse de venit, și anume plățile de redevențe primite din partea LuxOpCo (422). |
| --- | --- |

(433)

De asemenea, nu se poate consideră că LuxSCS a suportat cheltuielile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale (421). Astfel cum se arată în tabelul 10, LuxSCS nu a suportat niciun cost pe parcursul perioadei relevante – în afară de taxele și plățile externe identificate în considerentul 429 care par a fi legate de menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale și anumite costuri unice legate de vânzarea stocurilor între societăți în ceea ce privește restructurarea din 2006 – altele decât costurile suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC. În plus, orice costuri pe care LucSCS le-ar fi suportat au fost finanțate prin intermediul principalei sale surse de venit, și anume plățile de redevențe primite din partea LuxOpCo (422).

421

422

| (434) | De asemenea LuxSCS nu deține niciun alt activ care ar putea să contribuie la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale (423). În timp ce activele necorporale care rezultă din achiziționarea drepturilor de proprietate intelectuală sunt capitalizate în bilanțul LuxSCS începând cu 2011, aceste achiziții nu au fost gestionate și controlate de LuxSCS, ci de societățile din SUA și LuxOpCo (424), astfel cum se explică în considerentul 425. Celelalte active prezentate în bilanțurile sale sunt deținute, în primul rând, în calitatea sa de acționar unic al LuxOpCo și de o altă entitate din grup, Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxemburg. Acestea nu sunt legate de acordul de licență, care face obiectul soluției fiscale anticipate contestate și al prezentei decizii. |
| --- | --- |

(434)

De asemenea LuxSCS nu deține niciun alt activ care ar putea să contribuie la dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale (423). În timp ce activele necorporale care rezultă din achiziționarea drepturilor de proprietate intelectuală sunt capitalizate în bilanțul LuxSCS începând cu 2011, aceste achiziții nu au fost gestionate și controlate de LuxSCS, ci de societățile din SUA și LuxOpCo (424), astfel cum se explică în considerentul 425. Celelalte active prezentate în bilanțurile sale sunt deținute, în primul rând, în calitatea sa de acționar unic al LuxOpCo și de o altă entitate din grup, Amazon Eurasia Holdings S.a.r.l., Luxemburg. Acestea nu sunt legate de acordul de licență, care face obiectul soluției fiscale anticipate contestate și al prezentei decizii.

423

424

| (435) | În cele din urmă, în timp ce LuxSCS a acordat împrumuturi către LuxOpCo din profiturile acumulate din redevențele plătite de aceasta din urmă către LuxSCS în temeiul acordului de licență (425), furnizarea de împrumuturi nu constituie o contribuție valoroasă la dezvoltarea, consolidarea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. Astfel cum s-a explicat în considerentul 183 și notele de subsol 177179, se pare că valoarea acestor împrumuturi a crescut în conformitate cu partea excedentară a plăților de redevențe (426) deoarece LuxOpCo a păstrat partea din redevență care nu a fost utilizată pentru costurile suportate în cadrul acordului de contribuție participativă și APC, astfel cum au fost plătite către A9 și ATI în temeiul APC (427). |
| --- | --- |

(435)

În cele din urmă, în timp ce LuxSCS a acordat împrumuturi către LuxOpCo din profiturile acumulate din redevențele plătite de aceasta din urmă către LuxSCS în temeiul acordului de licență (425), furnizarea de împrumuturi nu constituie o contribuție valoroasă la dezvoltarea, consolidarea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. Astfel cum s-a explicat în considerentul 183 și notele de subsol 177179, se pare că valoarea acestor împrumuturi a crescut în conformitate cu partea excedentară a plăților de redevențe (426) deoarece LuxOpCo a păstrat partea din redevență care nu a fost utilizată pentru costurile suportate în cadrul acordului de contribuție participativă și APC, astfel cum au fost plătite către A9 și ATI în temeiul APC (427).

425

426

427

9.2.1.1.3.   Riscurile asumate de LuxSCS

Riscurile asumate de LuxSCS

| (436) | Pentru a determina dacă o parte la o tranzacție intragrup și-a asumat riscuri semnificative din punct de vedere economic, este necesar să se ia ca punct de plecare asumarea prin contract a riscurilor între părțile la tranzacție. Cu toate acestea, o parte care își asumă prin contract aceste riscuri ar trebui să fie în măsură, pe de o parte, să controleze riscurile respective (capacitate operațională) (428) și, pe de altă parte, să își asume din punct de vedere financiar aceste riscuri (capacitate financiară) (429). În acest context, prin control ar trebui să se înțeleagă capacitatea de a lua decizii cu privire la riscuri și de a le gestiona (430). Prin urmare, este esențial să se stabilească modul în care părțile la tranzacție își desfășoară activitatea în ceea ce privește gestionarea acestor riscuri și, în special, partea sau părțile care exercită funcții de control și funcții de atenuare a riscurilor, partea sau părțile care se confruntă cu consecințele unei evoluții pozitive sau negative a rezultatelor legate de riscuri și partea sau părțile care au capacitatea financiară de a-și asuma riscurile respective (431). Atunci când repartizarea riscurilor stabilită în acordul contractual intragrup nu reflectă realitatea economică subiacentă, ar trebui luat în considerare comportamentul efectiv al părților și nu acordurile contractuale în scopul stabilirii prețurilor de transfer (432). |
| --- | --- |

(436)

Pentru a determina dacă o parte la o tranzacție intragrup și-a asumat riscuri semnificative din punct de vedere economic, este necesar să se ia ca punct de plecare asumarea prin contract a riscurilor între părțile la tranzacție. Cu toate acestea, o parte care își asumă prin contract aceste riscuri ar trebui să fie în măsură, pe de o parte, să controleze riscurile respective (capacitate operațională) (428) și, pe de altă parte, să își asume din punct de vedere financiar aceste riscuri (capacitate financiară) (429). În acest context, prin control ar trebui să se înțeleagă capacitatea de a lua decizii cu privire la riscuri și de a le gestiona (430). Prin urmare, este esențial să se stabilească modul în care părțile la tranzacție își desfășoară activitatea în ceea ce privește gestionarea acestor riscuri și, în special, partea sau părțile care exercită funcții de control și funcții de atenuare a riscurilor, partea sau părțile care se confruntă cu consecințele unei evoluții pozitive sau negative a rezultatelor legate de riscuri și partea sau părțile care au capacitatea financiară de a-și asuma riscurile respective (431). Atunci când repartizarea riscurilor stabilită în acordul contractual intragrup nu reflectă realitatea economică subiacentă, ar trebui luat în considerare comportamentul efectiv al părților și nu acordurile contractuale în scopul stabilirii prețurilor de transfer (432).

428

429

430

431

432

| (437) | Amazon afirmă că LuxSCS își asumă riscurile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe baza acordurilor contractuale pe care aceasta le-a încheiat cu societățile asociate din grup, și anume acordul de contribuție participativă, APC și acordul de licență, precum și de dreptul de proprietate asupra activelor necorporale (433). Această afirmație trebuie respinsă din mai multe motive. |
| --- | --- |

(437)

Amazon afirmă că LuxSCS își asumă riscurile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe baza acordurilor contractuale pe care aceasta le-a încheiat cu societățile asociate din grup, și anume acordul de contribuție participativă, APC și acordul de licență, precum și de dreptul de proprietate asupra activelor necorporale (433). Această afirmație trebuie respinsă din mai multe motive.

433

| (438) | În primul rând, LuxSCS și-a transferat, de fapt, riscurile legate de funcțiile menționate către LuxOpCo. În conformitate cu acordul de licență, nu numai că LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor economice în Europa și un drept de a dezvolta, a gestiona și a proteja activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor cu scopul de a desfășura activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (434), ci, de asemenea, LuxOpCo și-a asumat prin contract toate riscurile repartizate societății LuxSCS în temeiul APC (435). |
| --- | --- |

(438)

În primul rând, LuxSCS și-a transferat, de fapt, riscurile legate de funcțiile menționate către LuxOpCo. În conformitate cu acordul de licență, nu numai că LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor economice în Europa și un drept de a dezvolta, a gestiona și a proteja activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor cu scopul de a desfășura activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (434), ci, de asemenea, LuxOpCo și-a asumat prin contract toate riscurile repartizate societății LuxSCS în temeiul APC (435).

434

435

| (439) | În al doilea rând, în ceea ce privește APC, în timp ce anexa B la acest acord enumeră o serie de riscuri atribuite LuxSCS (tabelul 13), riscurile respective sunt intrinseci în îndeplinirea funcțiilor care i-au fost atribuite, astfel cum se indică în aceeași anexă. Întrucât LuxSCS nu a executat de fapt niciuna dintre funcțiile care i-au fost atribuite în temeiul APC, astfel cum s-a explicat în considerentele 424-427, nu se poate considera că aceasta și-a asumat în mod eficient toate riscurile asociate acestor funcții. De asemenea, nu există nicio dovadă cu privire la orice raționament comercial pentru o astfel de repartizare a riscurilor. Întrucât LuxOpCo a preluat toate funcțiile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe teritoriul european prin intermediul licenței sale exclusive, LuxSCS nu ar fi în măsură să gestioneze și să controleze riscurile legate de aceste activități (436). |
| --- | --- |

(439)

În al doilea rând, în ceea ce privește APC, în timp ce anexa B la acest acord enumeră o serie de riscuri atribuite LuxSCS (tabelul 13), riscurile respective sunt intrinseci în îndeplinirea funcțiilor care i-au fost atribuite, astfel cum se indică în aceeași anexă. Întrucât LuxSCS nu a executat de fapt niciuna dintre funcțiile care i-au fost atribuite în temeiul APC, astfel cum s-a explicat în considerentele 424-427, nu se poate considera că aceasta și-a asumat în mod eficient toate riscurile asociate acestor funcții. De asemenea, nu există nicio dovadă cu privire la orice raționament comercial pentru o astfel de repartizare a riscurilor. Întrucât LuxOpCo a preluat toate funcțiile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe teritoriul european prin intermediul licenței sale exclusive, LuxSCS nu ar fi în măsură să gestioneze și să controleze riscurile legate de aceste activități (436).

436

| (440) | În al treilea rând, nu există nici dovezi care să sugereze că LuxSCS a luat deciziile active de a-și externaliza funcțiile de gestionare a riscurilor în temeiul APC și că LuxSCS ar fi fost în măsură să controleze și să supravegheze aceste activități externalizate în cazul în care ar fi procedat astfel (437). În mod similar, niciunul dintre riscurile legate de activele necorporale, asumate de A9, ATI sau subcontractanții acestora în temeiul APC nu a putut fi luat în considerare ca un risc asumat de LuxSCS în acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Astfel cum s-a explicat în considerentele 426 și 427, celelalte părți la APC nu acționează ca agenți ai LuxSCS ci în nume propriu, în vederea obținerii beneficiilor preconizate ale APC. Aceste riscuri ar trebui să fie luate în considerare ca fiind contribuții aduse acestor părți la APC și nu pot afecta remunerarea LuxSCS de către LuxOpCo în temeiul acordului de licență. |
| --- | --- |

(440)

În al treilea rând, nu există nici dovezi care să sugereze că LuxSCS a luat deciziile active de a-și externaliza funcțiile de gestionare a riscurilor în temeiul APC și că LuxSCS ar fi fost în măsură să controleze și să supravegheze aceste activități externalizate în cazul în care ar fi procedat astfel (437). În mod similar, niciunul dintre riscurile legate de activele necorporale, asumate de A9, ATI sau subcontractanții acestora în temeiul APC nu a putut fi luat în considerare ca un risc asumat de LuxSCS în acordul de licență dintre LuxSCS și LuxOpCo. Astfel cum s-a explicat în considerentele 426 și 427, celelalte părți la APC nu acționează ca agenți ai LuxSCS ci în nume propriu, în vederea obținerii beneficiilor preconizate ale APC. Aceste riscuri ar trebui să fie luate în considerare ca fiind contribuții aduse acestor părți la APC și nu pot afecta remunerarea LuxSCS de către LuxOpCo în temeiul acordului de licență.

437

| (441) | În al patrulea rând, faptul că LuxSCS nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește activele necorporale este susținut în plus de faptul că nici rezoluțiile administratorului unic al LuxSCS, nici procesele-verbale ale adunărilor sale generale nu reflectă toate deciziile importante privind gestionarea riscurilor realizată de LuxSCS în ceea ce privește riscurile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale (438). În orice caz, LuxSCS nu a avut angajați care ar fi putut îndeplini astfel de funcții de gestionare a riscurilor pe parcursul perioadei relevante. Prin urmare LuxSCS nu a avut capacitatea operațională de a-și asuma riscurile care îi sunt atribuite prin contract (439). |
| --- | --- |

(441)

În al patrulea rând, faptul că LuxSCS nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește activele necorporale este susținut în plus de faptul că nici rezoluțiile administratorului unic al LuxSCS, nici procesele-verbale ale adunărilor sale generale nu reflectă toate deciziile importante privind gestionarea riscurilor realizată de LuxSCS în ceea ce privește riscurile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale (438). În orice caz, LuxSCS nu a avut angajați care ar fi putut îndeplini astfel de funcții de gestionare a riscurilor pe parcursul perioadei relevante. Prin urmare LuxSCS nu a avut capacitatea operațională de a-și asuma riscurile care îi sunt atribuite prin contract (439).

438

439

| (442) | Amazon susține, în plus, că LuxSCS a suportat riscurile economice asociate activităților Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european ca urmare a faptului că comerțul cu amănuntul online se bazează într-o foarte mare măsură pe tehnologie (și anume un element al activelor necorporale) (440), pe care LuxSCS a pus-o la dispoziția LuxOpCo în temeiul acordului de licență. Această afirmație nu este susținută de repartizarea riscurilor prevăzută în temeiul acordului de licență, care prevede că LuxSCS nu își asumă toate riscurile asociate exploatării activelor necorporale. În schimb, LuxOpCo, căreia i-au fost acordate activele necorporale printr-o licență exclusivă și irevocabilă, este responsabilă de luarea deciziilor strategice legate de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și care, în conformitate cu repartizarea prin contract, ia efectiv aceste decizii (441). Prin urmare, nu se poate considera că LuxSCS și-a asumat riscuri operaționale semnificative în ceea ce privește utilizarea activelor necorporale în scopul desfășurării activității respective. De exemplu, LuxSCS nu a suportat riscurile de credit de consum sau riscurile de creanțe neperformante deoarece nu a gestionat direct plățile efectuate de clienți; nu a suportat riscurile de antrepozit deoarece nu deține niciun stoc; și nu și-a asumat niciun risc legat de garanție sau niciun risc legat de răspundere pentru produsele vândute deoarece nu comercializează produse. În concluzie, LuxSCS nu a exercitat nicio funcție legată de aceste riscuri și niciun control asupra acestor funcții pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(442)

Amazon susține, în plus, că LuxSCS a suportat riscurile economice asociate activităților Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european ca urmare a faptului că comerțul cu amănuntul online se bazează într-o foarte mare măsură pe tehnologie (și anume un element al activelor necorporale) (440), pe care LuxSCS a pus-o la dispoziția LuxOpCo în temeiul acordului de licență. Această afirmație nu este susținută de repartizarea riscurilor prevăzută în temeiul acordului de licență, care prevede că LuxSCS nu își asumă toate riscurile asociate exploatării activelor necorporale. În schimb, LuxOpCo, căreia i-au fost acordate activele necorporale printr-o licență exclusivă și irevocabilă, este responsabilă de luarea deciziilor strategice legate de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și care, în conformitate cu repartizarea prin contract, ia efectiv aceste decizii (441). Prin urmare, nu se poate considera că LuxSCS și-a asumat riscuri operaționale semnificative în ceea ce privește utilizarea activelor necorporale în scopul desfășurării activității respective. De exemplu, LuxSCS nu a suportat riscurile de credit de consum sau riscurile de creanțe neperformante deoarece nu a gestionat direct plățile efectuate de clienți; nu a suportat riscurile de antrepozit deoarece nu deține niciun stoc; și nu și-a asumat niciun risc legat de garanție sau niciun risc legat de răspundere pentru produsele vândute deoarece nu comercializează produse. În concluzie, LuxSCS nu a exercitat nicio funcție legată de aceste riscuri și niciun control asupra acestor funcții pe parcursul perioadei relevante.

440

441

| (443) | Amazon susține (442), de asemenea, că LuxSCS și-a asumat riscurile financiare asociate dezvoltării activelor necorporale, în special cele care rezultă din obligațiile care îi revin în temeiul APC pentru a plăti partea sa din costurile de dezvoltare, care este calculată ca proporție din veniturile din vânzări obținute de Amazon în Europa în comparație cu veniturile din vânzările g ale Amazon (443). Având în vedere înțelegerile contractuale prevăzute în acordul de licență, astfel cum sunt explicate în considerentul 438, singurul risc identificabil asumat de LuxSCS a fost cel de respectare a obligațiilor care îi revin în temeiul CSAPC, și anume de a plăti costurile stabilite în acordul de contribuție participativă și APC către Amazon. În timp ce LuxSCS ar putea să nu fie în măsură să plătească aceste costuri în situația în care LuxOpCo ar da faliment sau în care ar fi în imposibilitatea permanentă de a plăti redevențele la un nivel suficient pentru a acoperi aceste costuri datorate către LuxSCS, acest risc contractual pare să fi fost atribuit societății LuxSCS pentru unicul motiv că acesta a fost „necesar pentru funcționarea structurii din Luxemburg” (444). Acest fapt nu reflectă realitatea economică. Dacă acordul contractual, în special metodologia pentru stabilirea redevenței, ar fi reflectat realitatea economică reală și repartizarea reală a riscurilor între părți (445), LuxSCS ar fi primit o remunerație care să acopere numai funcțiile sale limitate (446) și nu ar fi suportat niciun risc de pierderi (447). Astfel cum se explică în considerentul precedent, LuxSCS nu a luat nicio decizie activă de a limita sau de a gestiona acest risc specific și nici nu a avut control asupra acestui risc. În orice caz, dacă LuxOpCo ar da faliment sau s-ar afla în imposibilitatea permanentă de a plăti către LuxSCS redevențele datorate în temeiul acordului de licență, LuxSCS ar putea, în acest caz specific, să rezilieze acordul de licență și să acorde activele necorporale prin licență unei alte părți afiliate sau independente și, prin urmare, ar putea limita riscurile sale contractuale (448). |
| --- | --- |

(443)

Amazon susține (442), de asemenea, că LuxSCS și-a asumat riscurile financiare asociate dezvoltării activelor necorporale, în special cele care rezultă din obligațiile care îi revin în temeiul APC pentru a plăti partea sa din costurile de dezvoltare, care este calculată ca proporție din veniturile din vânzări obținute de Amazon în Europa în comparație cu veniturile din vânzările g ale Amazon (443). Având în vedere înțelegerile contractuale prevăzute în acordul de licență, astfel cum sunt explicate în considerentul 438, singurul risc identificabil asumat de LuxSCS a fost cel de respectare a obligațiilor care îi revin în temeiul CSAPC, și anume de a plăti costurile stabilite în acordul de contribuție participativă și APC către Amazon. În timp ce LuxSCS ar putea să nu fie în măsură să plătească aceste costuri în situația în care LuxOpCo ar da faliment sau în care ar fi în imposibilitatea permanentă de a plăti redevențele la un nivel suficient pentru a acoperi aceste costuri datorate către LuxSCS, acest risc contractual pare să fi fost atribuit societății LuxSCS pentru unicul motiv că acesta a fost „necesar pentru funcționarea structurii din Luxemburg” (444). Acest fapt nu reflectă realitatea economică. Dacă acordul contractual, în special metodologia pentru stabilirea redevenței, ar fi reflectat realitatea economică reală și repartizarea reală a riscurilor între părți (445), LuxSCS ar fi primit o remunerație care să acopere numai funcțiile sale limitate (446) și nu ar fi suportat niciun risc de pierderi (447). Astfel cum se explică în considerentul precedent, LuxSCS nu a luat nicio decizie activă de a limita sau de a gestiona acest risc specific și nici nu a avut control asupra acestui risc. În orice caz, dacă LuxOpCo ar da faliment sau s-ar afla în imposibilitatea permanentă de a plăti către LuxSCS redevențele datorate în temeiul acordului de licență, LuxSCS ar putea, în acest caz specific, să rezilieze acordul de licență și să acorde activele necorporale prin licență unei alte părți afiliate sau independente și, prin urmare, ar putea limita riscurile sale contractuale (448).

442

443

444

445

446

447

448

| (444) | Cel mai important, pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS nu a exercitat nicio funcție legată de principalii doi parametri de intrare pentru calcularea costurilor în temeiul acordului de contribuție participativă și APC și nici nu a avut control sau capacitate de control asupra acestor parametrii. Nivelul plăților respective este stabilit, pe de o parte, de nivelul costurilor suportate ca urmare a acordului de contribuție participativă și a dezvoltării de active necorporale (costurile de dezvoltare) și, pe de altă parte, de nivelul vânzărilor în Europa (449). ATI și A9 au stabilit și au controlat costurile de dezvoltare iar LuxOpCo a controlat nivelul vânzărilor în Europa. În ceea ce o privește pe aceasta din urmă, LuxOpCo a luat toate deciziile strategice referitoare la activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european (450), care au avut un impact asupra nivelului veniturilor generate în Europa. Astfel, numai LuxOpCo a putut influența capacitatea sa de a plăti o redevență către LuxSCS, care a fost stabilită în funcție de nivelul profitului obținut din exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european. |
| --- | --- |

(444)

Cel mai important, pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS nu a exercitat nicio funcție legată de principalii doi parametri de intrare pentru calcularea costurilor în temeiul acordului de contribuție participativă și APC și nici nu a avut control sau capacitate de control asupra acestor parametrii. Nivelul plăților respective este stabilit, pe de o parte, de nivelul costurilor suportate ca urmare a acordului de contribuție participativă și a dezvoltării de active necorporale (costurile de dezvoltare) și, pe de altă parte, de nivelul vânzărilor în Europa (449). ATI și A9 au stabilit și au controlat costurile de dezvoltare iar LuxOpCo a controlat nivelul vânzărilor în Europa. În ceea ce o privește pe aceasta din urmă, LuxOpCo a luat toate deciziile strategice referitoare la activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european (450), care au avut un impact asupra nivelului veniturilor generate în Europa. Astfel, numai LuxOpCo a putut influența capacitatea sa de a plăti o redevență către LuxSCS, care a fost stabilită în funcție de nivelul profitului obținut din exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european.

449

450

| (445) | În plus, LuxSCS nu a avut capacitatea financiară de a finanța costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC în nume propriu, întrucât aceasta a fost doar în măsură să finanțeze aceste costuri ca urmare a finanțării primite sub formă de plăți ale redevenței provenind de la LuxOpCo (451). Plățile în numerar efectuate efectiv de LuxOpCo către LuxSCS în acest sens par să nu fi fost suficiente pentru a acoperi plățile necesare care trebuie efectuate de LuxSCS, inclusiv costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC, în timp ce lichiditățile legate de veniturile LuxSCS care depășesc costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC au fost păstrate și gestionate de LuxOpCo (452). Capitalul inițial al LuxSCS de aproximativ [400-500] de milioane EUR este lipsit de relevanță în acest context. Astfel cum se explică în considerentul 443, în cadrul unui acord încheiat în condiții de concurență deplină, LuxSCS nu ar trebui să absoarbă pierderile, astfel că nu există un risc legat de capitalul său. Nu numai că capitalul său inițial a fost insuficient pentru a acoperi costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC, întrucât numai plățile aferente APC au totalizat [1 000-1 500] de milioane EUR în perioada 2006-2013 (453), acest capital a fost furnizat societății LuxSCS de către acționarii săi în 2005, adică înainte ca LuxOpCo să își înceapă activitatea și să efectueze plata redevențelor către LuxSCS și înainte de perioada relevantă vizată de soluția fiscală anticipată contestată și de prezenta decizie. În orice caz, LuxSCS nu a îndeplini efectiv funcțiile critice și nu și-a asumat riscuri semnificative legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale, nici în ceea ce privește activitățile desfășurate de ATI și A9 în temeiul APC, nici în ceea ce privește activitățile de dezvoltare realizate de LuxOpCo. |
| --- | --- |

(445)

În plus, LuxSCS nu a avut capacitatea financiară de a finanța costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC în nume propriu, întrucât aceasta a fost doar în măsură să finanțeze aceste costuri ca urmare a finanțării primite sub formă de plăți ale redevenței provenind de la LuxOpCo (451). Plățile în numerar efectuate efectiv de LuxOpCo către LuxSCS în acest sens par să nu fi fost suficiente pentru a acoperi plățile necesare care trebuie efectuate de LuxSCS, inclusiv costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC, în timp ce lichiditățile legate de veniturile LuxSCS care depășesc costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC au fost păstrate și gestionate de LuxOpCo (452). Capitalul inițial al LuxSCS de aproximativ [400-500] de milioane EUR este lipsit de relevanță în acest context. Astfel cum se explică în considerentul 443, în cadrul unui acord încheiat în condiții de concurență deplină, LuxSCS nu ar trebui să absoarbă pierderile, astfel că nu există un risc legat de capitalul său. Nu numai că capitalul său inițial a fost insuficient pentru a acoperi costurile aferente acordului de contribuție participativă și APC, întrucât numai plățile aferente APC au totalizat [1 000-1 500] de milioane EUR în perioada 2006-2013 (453), acest capital a fost furnizat societății LuxSCS de către acționarii săi în 2005, adică înainte ca LuxOpCo să își înceapă activitatea și să efectueze plata redevențelor către LuxSCS și înainte de perioada relevantă vizată de soluția fiscală anticipată contestată și de prezenta decizie. În orice caz, LuxSCS nu a îndeplini efectiv funcțiile critice și nu și-a asumat riscuri semnificative legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale, nici în ceea ce privește activitățile desfășurate de ATI și A9 în temeiul APC, nici în ceea ce privește activitățile de dezvoltare realizate de LuxOpCo.

451

452

453

| (446) | În consecință, nu se poate considera că LuxSCS și-a asumat efectiv riscurile asociate cu dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale și că a avut capacitatea financiară de a-și asuma astfel de riscuri. |
| --- | --- |

(446)

În consecință, nu se poate considera că LuxSCS și-a asumat efectiv riscurile asociate cu dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale și că a avut capacitatea financiară de a-și asuma astfel de riscuri.

9.2.1.1.4.   Concluzie privind analiza funcțională a LuxSCS

Concluzie privind analiza funcțională a LuxSCS

| (447) | O analiză funcțională a LuxSCS demonstrează că, pe parcursul perioadei relevante, acesta nu a avut dreptul să îndeplinească, nu a îndeplinit sau nu a externalizat și nici nu a avut capacitatea de a îndeplini sau de a externaliza orice funcție unică și de valoare în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. De asemenea, aceasta demonstrează că, pe parcursul perioadei respective, LuxSCS nu a utilizat niciun activ în legătură cu activitățile respective, ci doar a deținut dreptul de proprietate și de a acordare de licență pentru activele necorporale în temeiul APC, și nu și-a asumat, nu a avut control efectiv sau nu a avut capacitatea operațională și financiară să își asume sau să controleze riscurile asociate acestor activități. În realitate, LuxSCS ar fi putut cel mult să îndeplinească anumite funcții necesare pentru menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale, astfel cum se detaliază în considerentul 428. |
| --- | --- |

(447)

O analiză funcțională a LuxSCS demonstrează că, pe parcursul perioadei relevante, acesta nu a avut dreptul să îndeplinească, nu a îndeplinit sau nu a externalizat și nici nu a avut capacitatea de a îndeplini sau de a externaliza orice funcție unică și de valoare în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. De asemenea, aceasta demonstrează că, pe parcursul perioadei respective, LuxSCS nu a utilizat niciun activ în legătură cu activitățile respective, ci doar a deținut dreptul de proprietate și de a acordare de licență pentru activele necorporale în temeiul APC, și nu și-a asumat, nu a avut control efectiv sau nu a avut capacitatea operațională și financiară să își asume sau să controleze riscurile asociate acestor activități. În realitate, LuxSCS ar fi putut cel mult să îndeplinească anumite funcții necesare pentru menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale, astfel cum se detaliază în considerentul 428.

9.2.1.2.   
  Analiza funcțională a LuxOpCo

Analiza funcțională a LuxOpCo

| (448) | În secțiunea 9.2.1.2.1, Comisia va evalua funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale. În secțiunea 9.2.1.2.2, aceasta va evalua funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. În secțiunea 9.2.1.2.3, aceasta va evalua activele utilizate de LuxOpCo în îndeplinirea celor două tipuri de funcții. În secțiunea 9.2.1.2.4, aceasta va evalua riscurile asumate de LuxOpCo în îndeplinirea celor două tipuri de funcții. |
| --- | --- |

(448)

În secțiunea 9.2.1.2.1, Comisia va evalua funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale. În secțiunea 9.2.1.2.2, aceasta va evalua funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. În secțiunea 9.2.1.2.3, aceasta va evalua activele utilizate de LuxOpCo în îndeplinirea celor două tipuri de funcții. În secțiunea 9.2.1.2.4, aceasta va evalua riscurile asumate de LuxOpCo în îndeplinirea celor două tipuri de funcții.

9.2.1.2.1.   Funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale

Funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale

| (449) | Amazon susține că „LuxOpCo nu a contribuit la crearea, achiziționarea, gestionarea, utilizarea sau alocarea strategică a [activelor necorporale] pe parcursul perioadei supuse examinării” (454). Pe baza informațiilor revizuite de Comisie, această afirmație trebuie să fie respinsă. Nu numai că LuxOpCo a fost însărcinată cu îndeplinirea funcțiilor unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale ca urmare a acordului de licență, ci funcțiile îndeplinite efectiv de LuxOpCO pe parcursul perioadei relevante nu s-au limitat la simpla exploatare și au inclus dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea componentei Tehnologie prin inovări tehnologice și de afaceri independente la nivel european, prin crearea și gestionarea datelor privind clienții și prin dezvoltarea și menținerea mărcii Amazon în Europa. |
| --- | --- |

(449)

Amazon susține că „LuxOpCo nu a contribuit la crearea, achiziționarea, gestionarea, utilizarea sau alocarea strategică a [activelor necorporale] pe parcursul perioadei supuse examinării” (454). Pe baza informațiilor revizuite de Comisie, această afirmație trebuie să fie respinsă. Nu numai că LuxOpCo a fost însărcinată cu îndeplinirea funcțiilor unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale ca urmare a acordului de licență, ci funcțiile îndeplinite efectiv de LuxOpCO pe parcursul perioadei relevante nu s-au limitat la simpla exploatare și au inclus dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea componentei Tehnologie prin inovări tehnologice și de afaceri independente la nivel european, prin crearea și gestionarea datelor privind clienții și prin dezvoltarea și menținerea mărcii Amazon în Europa.

454

| (450) | Astfel cum se explică în considerentul 419, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale și a tuturor celorlalte drepturi de proprietate intelectuală deținute de LuxSCS în Europa (455) și un drept de a continua să dezvolte, să consolideze (456), să mențină (457) și să protejeze (458) activele necorporale pe întreaga durată a vieții acestora (459). LuxSCS își păstrează dreptul de proprietate asupra activelor necorporale și asupra lucrărilor derivate create de LuxOpCo și asupra sublicențelor sale (460). Societății LuxOpCo i-a fost acordat dreptul irevocabil și exclusiv de a decide dacă și cui pot fi acordate activele necorporale pot fi acordate prin sublicență (461). În această privință, LuxOpCo a gestionat contractele de sublicențe, în special cu AMEU și ASE. |
| --- | --- |

(450)

Astfel cum se explică în considerentul 419, LuxSCS a acordat LuxOpCo o licență exclusivă și irevocabilă pentru exploatarea economică a activelor necorporale și a tuturor celorlalte drepturi de proprietate intelectuală deținute de LuxSCS în Europa (455) și un drept de a continua să dezvolte, să consolideze (456), să mențină (457) și să protejeze (458) activele necorporale pe întreaga durată a vieții acestora (459). LuxSCS își păstrează dreptul de proprietate asupra activelor necorporale și asupra lucrărilor derivate create de LuxOpCo și asupra sublicențelor sale (460). Societății LuxOpCo i-a fost acordat dreptul irevocabil și exclusiv de a decide dacă și cui pot fi acordate activele necorporale pot fi acordate prin sublicență (461). În această privință, LuxOpCo a gestionat contractele de sublicențe, în special cu AMEU și ASE.

455

456

457

458

459

460

461

| (451) | Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo și-a îndeplinit activ funcțiile menționate anterior, atât în mod general, cât și în ceea ce privește fiecare dintre cele trei componente ale activelor necorporale: Tehnologie, Datele privind clienții și Mărcile comerciale, astfel cum se explică în detaliu în considerentele 452-472. |
| --- | --- |

(451)

Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo și-a îndeplinit activ funcțiile menționate anterior, atât în mod general, cât și în ceea ce privește fiecare dintre cele trei componente ale activelor necorporale: Tehnologie, Datele privind clienții și Mărcile comerciale, astfel cum se explică în detaliu în considerentele 452-472.

(a)   Comitetul director pentru proprietatea intelectuală

| (452) | În general, procesele-verbale al reuniunilor conducerii LuxOpCo înregistrează activitățile legate direct de dezvoltarea, menținerea și gestionarea activelor necorporale, în special instituirea unui „comitet director pentru proprietatea intelectuală din UE” (462), al cărui rol a fost „de a furniza orientări tehnice și comerciale și asistență în procesul de luare de deciziilor strategice în ceea ce privește dezvoltarea proprietății intelectuale de toate tipurile și descrierile deținute de societatea-mamă, Amazon Europe Holding Technologies SCS” sau încheierea mai multor acorduri de licență cu părți terțe (463). |
| --- | --- |

(452)

În general, procesele-verbale al reuniunilor conducerii LuxOpCo înregistrează activitățile legate direct de dezvoltarea, menținerea și gestionarea activelor necorporale, în special instituirea unui „comitet director pentru proprietatea intelectuală din UE” (462), al cărui rol a fost „de a furniza orientări tehnice și comerciale și asistență în procesul de luare de deciziilor strategice în ceea ce privește dezvoltarea proprietății intelectuale de toate tipurile și descrierile deținute de societatea-mamă, Amazon Europe Holding Technologies SCS” sau încheierea mai multor acorduri de licență cu părți terțe (463).

462

463

| (453) | Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE elaborat de Amazon definește Comitetul director pentru proprietatea intelectuală după cum urmează: „Un comitet director pentru proprietatea intelectuală din UE a fost creat cu scopul de a furniza orientări tehnice și comerciale cu privire la dezvoltarea și utilizarea proprietății intelectuale a Amazon în Europa”. Manualul prevede în continuare că „[c]omitetul se reunește [...] în scopul de a examina și portofoliul Amazon de drepturi de proprietate intelectuală în UE, strategia comercială, deoarece aceasta se referă la dezvoltarea și utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală, și orice alte aspecte legate de proprietatea intelectuală pe care Comitetul le consideră adecvate”. Conform acestui manual, următorii reprezentanți trebuie să fie prezenți la fiecare reuniune a Comitetului director pentru proprietatea intelectuală: „[m]embrii comitetului includ: Vicepreședintele responsabil de serviciile furnizate la nivelul UE; Directorul juridic pentru UE (angajat de Amazon EU Sarl); Consilierul Amazon în ceea ce privește proprietatea intelectuală (TBD), Vicepreședintele responsabil de activitățile europene. Comitetul poate include membri suplimentari, stabiliți în Luxemburg sau în altă parte, inclusiv un reprezentant al Centrului de dezvoltare la nivelul UE” (464). Comitetul director pentru proprietatea intelectuală s-a reunit cel puțin o dată pe an pentru a realiza schimburi de informații, a discuta și a decide cu privire la gestionarea și protejarea drepturilor de proprietate intelectuală în Europa. |
| --- | --- |

(453)

Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE elaborat de Amazon definește Comitetul director pentru proprietatea intelectuală după cum urmează: „Un comitet director pentru proprietatea intelectuală din UE a fost creat cu scopul de a furniza orientări tehnice și comerciale cu privire la dezvoltarea și utilizarea proprietății intelectuale a Amazon în Europa”. Manualul prevede în continuare că „[c]omitetul se reunește [...] în scopul de a examina și portofoliul Amazon de drepturi de proprietate intelectuală în UE, strategia comercială, deoarece aceasta se referă la dezvoltarea și utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală, și orice alte aspecte legate de proprietatea intelectuală pe care Comitetul le consideră adecvate”. Conform acestui manual, următorii reprezentanți trebuie să fie prezenți la fiecare reuniune a Comitetului director pentru proprietatea intelectuală: „[m]embrii comitetului includ: Vicepreședintele responsabil de serviciile furnizate la nivelul UE; Directorul juridic pentru UE (angajat de Amazon EU Sarl); Consilierul Amazon în ceea ce privește proprietatea intelectuală (TBD), Vicepreședintele responsabil de activitățile europene. Comitetul poate include membri suplimentari, stabiliți în Luxemburg sau în altă parte, inclusiv un reprezentant al Centrului de dezvoltare la nivelul UE” (464). Comitetul director pentru proprietatea intelectuală s-a reunit cel puțin o dată pe an pentru a realiza schimburi de informații, a discuta și a decide cu privire la gestionarea și protejarea drepturilor de proprietate intelectuală în Europa.

464

| (454) | Amazon a insistat asupra faptului că „Comitetul director pentru proprietatea intelectuală a fost un organ consultativ [...]. Acesta nu a luat nicio decizie legată de dezvoltarea sau îmbunătățirea activelor necorporale” și că importanța acestui comitet ar trebui, prin urmare, să nu fie exagerată. Cu toate acestea, calitatea de organ consultativ a comitetului nu înseamnă că recomandările sale nu influențează dezvoltarea, menținerea și gestionarea activelor necorporale. De fapt, potrivit Amazon, activitățile Comitetului director pentru proprietatea intelectuală au constat în: „(i) formularea recomandărilor cu privire la cereri pentru a proteja activele necorporale (și, prin urmare, drepturile exclusive ale LuxOpCo în temeiul acordului de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo), (ii) revizuirea stadiului în care se află procedurile judiciare în Europa referitoare la active necorporale și (iii) furnizarea de cursuri de formare pentru angajații europeni în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor și a altor active necorporale” (465). |
| --- | --- |

(454)

Amazon a insistat asupra faptului că „Comitetul director pentru proprietatea intelectuală a fost un organ consultativ [...]. Acesta nu a luat nicio decizie legată de dezvoltarea sau îmbunătățirea activelor necorporale” și că importanța acestui comitet ar trebui, prin urmare, să nu fie exagerată. Cu toate acestea, calitatea de organ consultativ a comitetului nu înseamnă că recomandările sale nu influențează dezvoltarea, menținerea și gestionarea activelor necorporale. De fapt, potrivit Amazon, activitățile Comitetului director pentru proprietatea intelectuală au constat în: „(i) formularea recomandărilor cu privire la cereri pentru a proteja activele necorporale (și, prin urmare, drepturile exclusive ale LuxOpCo în temeiul acordului de licență încheiat între LuxSCS și LuxOpCo), (ii) revizuirea stadiului în care se află procedurile judiciare în Europa referitoare la active necorporale și (iii) furnizarea de cursuri de formare pentru angajații europeni în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor și a altor active necorporale” (465).

465

| (455) | Comitetul director pentru proprietatea intelectuală a fost, prin urmare, un forum în care directorii responsabili de activitățile europene și de tehnologie angajați de LuxOpCo și ASE s-au reunit pentru a discuta și a recomanda măsuri privind activele necorporale în Europa, astfel cum le-au fost prezentate de către avocații Amazon specializați în drepturile de proprietate intelectuală. Deciziile privind dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale au fost luate efectiv de membrii LuxOpCo și ASE care fac parte din comitetul respectiv, în calitatea lor de administratori cu putere de luare a deciziilor responsabili de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (466). |
| --- | --- |

(455)

Comitetul director pentru proprietatea intelectuală a fost, prin urmare, un forum în care directorii responsabili de activitățile europene și de tehnologie angajați de LuxOpCo și ASE s-au reunit pentru a discuta și a recomanda măsuri privind activele necorporale în Europa, astfel cum le-au fost prezentate de către avocații Amazon specializați în drepturile de proprietate intelectuală. Deciziile privind dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale au fost luate efectiv de membrii LuxOpCo și ASE care fac parte din comitetul respectiv, în calitatea lor de administratori cu putere de luare a deciziilor responsabili de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (466).

466

(b)   Componenta Tehnologie

| (456) | Componenta Tehnologie, pe care LuxSCS o cedează prin licență către LuxOpCo în temeiul acordului de licență, este tehnologia existentă a Amazon US, astfel cum este actualizată periodic. Cu toate acestea, simpla existență a unui cadru tehnologic care funcționează în Statele Unite nu înseamnă că acesta va trebui, de asemenea, să funcționeze în mod corespunzător în Europa. Ca urmare a categoriilor diferite de produse existente în SUA și în Europa, mai multe funcții legate de software-ul Amazon utilizat în Statele Unite, cedate societății LuxSCS prin licență în temeiul APC și cedate exclusiv societății LuxOpCo prin sublicențe în temeiul acordului de licență, nu au putut fi utilizate direct în Europa (467). A fost necesar un software diferit pentru exploatarea site-urilor web europene (468) și, întrucât site-urile web ale Amazon erau diferite între ele, a fost necesară dezvoltarea de programe software diferite în funcție de zona geografică (469). Pentru succesul activităților comerciale ale Amazon în Europa, a fost necesară continuarea dezvoltării, consolidării și gestionării componentei Tehnologie, toate acestea fiind realizate de LuxOpCO cu sprijinul filialelor sale pe parcursul perioadei relevante (470). |
| --- | --- |

(456)

Componenta Tehnologie, pe care LuxSCS o cedează prin licență către LuxOpCo în temeiul acordului de licență, este tehnologia existentă a Amazon US, astfel cum este actualizată periodic. Cu toate acestea, simpla existență a unui cadru tehnologic care funcționează în Statele Unite nu înseamnă că acesta va trebui, de asemenea, să funcționeze în mod corespunzător în Europa. Ca urmare a categoriilor diferite de produse existente în SUA și în Europa, mai multe funcții legate de software-ul Amazon utilizat în Statele Unite, cedate societății LuxSCS prin licență în temeiul APC și cedate exclusiv societății LuxOpCo prin sublicențe în temeiul acordului de licență, nu au putut fi utilizate direct în Europa (467). A fost necesar un software diferit pentru exploatarea site-urilor web europene (468) și, întrucât site-urile web ale Amazon erau diferite între ele, a fost necesară dezvoltarea de programe software diferite în funcție de zona geografică (469). Pentru succesul activităților comerciale ale Amazon în Europa, a fost necesară continuarea dezvoltării, consolidării și gestionării componentei Tehnologie, toate acestea fiind realizate de LuxOpCO cu sprijinul filialelor sale pe parcursul perioadei relevante (470).

467

468

469

470

| (457) | La constituirea sa, societății LuxOpCo i s-au oferit resurse tehnologice pentru a desfășura activități de C&D, în special pentru a sprijini site-urile web europene (471). Acestea au inclus elaborarea catalogului, tehnologia de traducere și adaptările la nivel local (472). Aceste resurse provin de la echipele de dezvoltatori localizați anterior în cadrul filialelor locale din UE și de la personalul nou recrutat (473). |
| --- | --- |

(457)

La constituirea sa, societății LuxOpCo i s-au oferit resurse tehnologice pentru a desfășura activități de C&D, în special pentru a sprijini site-urile web europene (471). Acestea au inclus elaborarea catalogului, tehnologia de traducere și adaptările la nivel local (472). Aceste resurse provin de la echipele de dezvoltatori localizați anterior în cadrul filialelor locale din UE și de la personalul nou recrutat (473).

471

472

473

| (458) | Pe parcursul perioadei supuse examinării, peste [60-70] de persoane din Luxemburg, în principal persoane angajate în cadrul LuxOpCo, au exercitat funcții în domeniul tehnologiei (474). Funcțiile lor în cadrul societății au inclus următoarele: inginer dezvoltare software, inginer sisteme, inginer asistență informatică, arhitect soluții, administrator de programe tehnice și administrator de cont tehnic. Acești angajați au furnizat societății Amazon capacitatea de a asigura adaptările locale ale platformei tehnologice și dezvoltarea de programe care ar aduce beneficii site-urilor web europene. |
| --- | --- |

(458)

Pe parcursul perioadei supuse examinării, peste [60-70] de persoane din Luxemburg, în principal persoane angajate în cadrul LuxOpCo, au exercitat funcții în domeniul tehnologiei (474). Funcțiile lor în cadrul societății au inclus următoarele: inginer dezvoltare software, inginer sisteme, inginer asistență informatică, arhitect soluții, administrator de programe tehnice și administrator de cont tehnic. Acești angajați au furnizat societății Amazon capacitatea de a asigura adaptările locale ale platformei tehnologice și dezvoltarea de programe care ar aduce beneficii site-urilor web europene.

474

| (459) | O echipă specializată – echipa de Localizare și Traduceri – a exercitat funcții-cheie în ceea ce privește componenta Tehnologie, cum ar fi personalizarea site-urilor web europene, adaptându-le la preferințele locale (funcție denumită „localizare și traducere”) (475) sau furnizând feedback cu privire la performanța site-urilor web pentru dezvoltarea și îmbunătățirea în continuare a platformei Amazon. Până la sfârșitul anului 2013, această echipă era formată din [60-70] de angajați (476). Echipa a fost transferată ulterior în cadrul [altei societăți Amazon] și și-a schimbat denumirea în „echipa de dezvoltare și de traducere de software”, ceea ce indică faptul că echipa a fost activă în dezvoltarea de software. |
| --- | --- |

(459)

O echipă specializată – echipa de Localizare și Traduceri – a exercitat funcții-cheie în ceea ce privește componenta Tehnologie, cum ar fi personalizarea site-urilor web europene, adaptându-le la preferințele locale (funcție denumită „localizare și traducere”) (475) sau furnizând feedback cu privire la performanța site-urilor web pentru dezvoltarea și îmbunătățirea în continuare a platformei Amazon. Până la sfârșitul anului 2013, această echipă era formată din [60-70] de angajați (476). Echipa a fost transferată ulterior în cadrul [altei societăți Amazon] și și-a schimbat denumirea în „echipa de dezvoltare și de traducere de software”, ceea ce indică faptul că echipa a fost activă în dezvoltarea de software.

475

476

| (460) | Încă [10-20] de persoane au fost angajate ca „administrator de programe tehnice”, ([0-10]) în cadrul LuxOpCO și [0-10] în cadrul ASE, al căror rol a fost de a traduce caracteristicile funcționale, și anume de a converti descrierea unui instrument pe care o echipă locală de vânzare cu amănuntul dorește să o adauge pe site-ul său într-o descriere tehnică a software-ului care trebuie să fie dezvoltat de un dezvoltator de software (477). După furnizarea software-ului, administratorii de programe tehnice sprijină punerea în aplicare a acestui instrument, împreună cu echipele operaționale ale LuxOpCo și ale societăților afiliate locale din UE. Prin acest proces, tehnologia utilizată de LuxOpCo este dezvoltată în mod continuu și adaptată la piața locală (478). |
| --- | --- |

(460)

Încă [10-20] de persoane au fost angajate ca „administrator de programe tehnice”, ([0-10]) în cadrul LuxOpCO și [0-10] în cadrul ASE, al căror rol a fost de a traduce caracteristicile funcționale, și anume de a converti descrierea unui instrument pe care o echipă locală de vânzare cu amănuntul dorește să o adauge pe site-ul său într-o descriere tehnică a software-ului care trebuie să fie dezvoltat de un dezvoltator de software (477). După furnizarea software-ului, administratorii de programe tehnice sprijină punerea în aplicare a acestui instrument, împreună cu echipele operaționale ale LuxOpCo și ale societăților afiliate locale din UE. Prin acest proces, tehnologia utilizată de LuxOpCo este dezvoltată în mod continuu și adaptată la piața locală (478).

477

478

| (461) | Amazon susține că majoritatea angajaților săi din domeniul tehnologic la nivel mondial (aproximativ [60-65] %) sunt stabiliți în SUA, iar restul lucrează în centrele internaționale de dezvoltare. În comparație cu aceste activități, resursele tehnice din cadrul LuxOpCo sunt destul de limitate (479). Deși Comisia nu contestă faptul că componenta Tehnologie este dezvoltată în mod permanent în SUA sau de către centrele internaționale de dezvoltare ale Amazon, aceasta reamintește că centrele de dezvoltare sunt remunerate la o bază de costuri + [0-10] % pentru realizarea proiectelor de C&D acordate de ATI. Această remunerație bazată pe cost + [0-10] % tinde să indice că Amazon nu asociază procesului de codificare o valoare foarte ridicată. Prin urmare, valoarea unică a noilor tehnologii ar părea să rezulte, mai degrabă, din know-how-ul la nivel local, din identificarea noilor necesități ale societății și din transpunerea lor în proiectul de software, iar nu din codificarea în sine. Prezența administratorilor de programe tehnice în cadrul LuxOpCo indică faptul că specificațiile funcționale și tehnice ale instrumentelor și adaptările necesare în Europa au fost pregătite în proximitatea piețelor locale (480), unde se află know-how-ul local și unde pot fi identificate nevoile și cerințele la nivel local. |
| --- | --- |

(461)

Amazon susține că majoritatea angajaților săi din domeniul tehnologic la nivel mondial (aproximativ [60-65] %) sunt stabiliți în SUA, iar restul lucrează în centrele internaționale de dezvoltare. În comparație cu aceste activități, resursele tehnice din cadrul LuxOpCo sunt destul de limitate (479). Deși Comisia nu contestă faptul că componenta Tehnologie este dezvoltată în mod permanent în SUA sau de către centrele internaționale de dezvoltare ale Amazon, aceasta reamintește că centrele de dezvoltare sunt remunerate la o bază de costuri + [0-10] % pentru realizarea proiectelor de C&D acordate de ATI. Această remunerație bazată pe cost + [0-10] % tinde să indice că Amazon nu asociază procesului de codificare o valoare foarte ridicată. Prin urmare, valoarea unică a noilor tehnologii ar părea să rezulte, mai degrabă, din know-how-ul la nivel local, din identificarea noilor necesități ale societății și din transpunerea lor în proiectul de software, iar nu din codificarea în sine. Prezența administratorilor de programe tehnice în cadrul LuxOpCo indică faptul că specificațiile funcționale și tehnice ale instrumentelor și adaptările necesare în Europa au fost pregătite în proximitatea piețelor locale (480), unde se află know-how-ul local și unde pot fi identificate nevoile și cerințele la nivel local.

479

480

| (462) | În plus, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au dezvoltat în mod specific tehnologii importante pentru a fi utilizate în activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii din Europa. Un exemplu de astfel de o tehnologie este rețeaua EFN. Rețeaua EFN a fost creată în Europa (481) în 2007/2008 și a fost lansată în 2009 de către o echipă specializată a LuxOpCo (482). Rețeaua EFN a urmărit să soluționeze problema legată de existența mai multor site-uri web cu centre de onorare a comenzilor naționale situate în mai multe țări prin desemnarea unui singur vânzător oficial în Luxemburg și prin punerea în comun a stocurilor și asigurarea distribuirii produselor către clienți la nivel paneuropean (483). Prin rețeaua EFN, centrele europene de onorare a comenzilor au fost unite și a fost creată o rețea. Rețeaua EFN permite clienților din fiecare stat membru al UE să achiziționeze articole de pe orice site web național al Amazon din Europa. Prin regruparea stocurilor din toate zonele geografice europene în care Amazon este activă, gama de produse a fost extinsă. În plus, Amazon a putut reduce riscul ca unele stocuri să se epuizeze și a putut expedia mai rapid produsele (484). Acest lucru a redus timpul de livrare pentru clienți, a redus costurile logistice și costurile de achiziționare a bunurilor de la furnizori, prețurile au scăzut, iar gama de produse a fost extinsă. Niciunul dintre concurenții Amazon în Europa nu au avut o soluție similară rețelei EFN (485). |
| --- | --- |

(462)

În plus, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au dezvoltat în mod specific tehnologii importante pentru a fi utilizate în activitățile de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii din Europa. Un exemplu de astfel de o tehnologie este rețeaua EFN. Rețeaua EFN a fost creată în Europa (481) în 2007/2008 și a fost lansată în 2009 de către o echipă specializată a LuxOpCo (482). Rețeaua EFN a urmărit să soluționeze problema legată de existența mai multor site-uri web cu centre de onorare a comenzilor naționale situate în mai multe țări prin desemnarea unui singur vânzător oficial în Luxemburg și prin punerea în comun a stocurilor și asigurarea distribuirii produselor către clienți la nivel paneuropean (483). Prin rețeaua EFN, centrele europene de onorare a comenzilor au fost unite și a fost creată o rețea. Rețeaua EFN permite clienților din fiecare stat membru al UE să achiziționeze articole de pe orice site web național al Amazon din Europa. Prin regruparea stocurilor din toate zonele geografice europene în care Amazon este activă, gama de produse a fost extinsă. În plus, Amazon a putut reduce riscul ca unele stocuri să se epuizeze și a putut expedia mai rapid produsele (484). Acest lucru a redus timpul de livrare pentru clienți, a redus costurile logistice și costurile de achiziționare a bunurilor de la furnizori, prețurile au scăzut, iar gama de produse a fost extinsă. Niciunul dintre concurenții Amazon în Europa nu au avut o soluție similară rețelei EFN (485).

481

482

483

484

485

| (463) | Rețeaua EFN a cuprins noi evoluții pe mai multe niveluri. În ceea ce privește tehnologia, au fost introduse noi funcționalități (486) [descrierea funcționalităților rețelei EFN] (487) (488) (489) cu îmbunătățiri suplimentare, care nu au existat anterior în rețeaua la nivel mondial (490). Testele pentru rețeaua EFN s-au desfășurat în mediul european utilizând date europene, cum ar fi categoria de produse „Baby” (Copii) (491). În plus, rețeaua EFN a permis optimizarea costurilor de aprovizionare printr-o mai bună selecție a vânzătorilor și centralizarea gestionării categoriilor. Onorarea comenzilor a beneficiat de o planificare centralizată a stocurilor în toate țările UE și, în cazul vânzărilor, rețeaua EFN a facilitat livrarea rapidă pentru clienți, o extindere a livrării mărfurilor grele în vrac în afara granițelor naționale și o simplificare a procesului de returnare a produselor. Rețeaua EFN a eliminat taxele pentru transporturile transfrontaliere în interiorul Europei, conducând la economii substanțiale; a permis punerea în comun a stocurilor, astfel încât consumatorii care fac cumpărături pe un site web au putut vizualiza stocul disponibil în centrele de onorare a comenzilor din afara frontierelor lor naționale (492). Pentru a permite clienților să își facă cumpărăturile pe întreg teritoriul european, a fost necesară fuzionarea diferitelor cataloage, necesitând, de asemenea, activități de traducere, care nu au fost luate în considerare sau organizate anterior (493). În cele din urmă, rețeaua EFN a permis achiziționarea unui inventar paneuropean și crearea unei „rețele europene a vânzătorilor” (European Seller Network), în care comercianții implicați în programul Marketplace au putut fi incluși pe alte site-uri web europene și au putut să își vândă produsele în întreaga Europă (494) Rețeaua EFN a reprezentat un factor determinant important pentru afaceri. În 2014, [5-10] % din totalul vânzărilor din Franța și peste [15-20] % din toate vânzările din Italia și Spania au fost realizate prin intermediul rețelei EFN (495). |
| --- | --- |

(463)

Rețeaua EFN a cuprins noi evoluții pe mai multe niveluri. În ceea ce privește tehnologia, au fost introduse noi funcționalități (486) [descrierea funcționalităților rețelei EFN] (487) (488) (489) cu îmbunătățiri suplimentare, care nu au existat anterior în rețeaua la nivel mondial (490). Testele pentru rețeaua EFN s-au desfășurat în mediul european utilizând date europene, cum ar fi categoria de produse „Baby” (Copii) (491). În plus, rețeaua EFN a permis optimizarea costurilor de aprovizionare printr-o mai bună selecție a vânzătorilor și centralizarea gestionării categoriilor. Onorarea comenzilor a beneficiat de o planificare centralizată a stocurilor în toate țările UE și, în cazul vânzărilor, rețeaua EFN a facilitat livrarea rapidă pentru clienți, o extindere a livrării mărfurilor grele în vrac în afara granițelor naționale și o simplificare a procesului de returnare a produselor. Rețeaua EFN a eliminat taxele pentru transporturile transfrontaliere în interiorul Europei, conducând la economii substanțiale; a permis punerea în comun a stocurilor, astfel încât consumatorii care fac cumpărături pe un site web au putut vizualiza stocul disponibil în centrele de onorare a comenzilor din afara frontierelor lor naționale (492). Pentru a permite clienților să își facă cumpărăturile pe întreg teritoriul european, a fost necesară fuzionarea diferitelor cataloage, necesitând, de asemenea, activități de traducere, care nu au fost luate în considerare sau organizate anterior (493). În cele din urmă, rețeaua EFN a permis achiziționarea unui inventar paneuropean și crearea unei „rețele europene a vânzătorilor” (European Seller Network), în care comercianții implicați în programul Marketplace au putut fi incluși pe alte site-uri web europene și au putut să își vândă produsele în întreaga Europă (494) Rețeaua EFN a reprezentat un factor determinant important pentru afaceri. În 2014, [5-10] % din totalul vânzărilor din Franța și peste [15-20] % din toate vânzările din Italia și Spania au fost realizate prin intermediul rețelei EFN (495).

486

487

488

489

490

491

492

493

494

495

| (464) | În cele din urmă, societățile afiliate locale din UE au jucat, de asemenea, un rol în dezvoltarea noii tehnologii. De exemplu, societatea afiliată germană a dezvoltat o garanție a prețului scăzut (496), Packstation (497), și un calendar de planificare pentru a facilita onorarea comenzilor de produse de consum voluminoase, cum ar fi mașinile de spălat (498). În plus, înainte de lansarea online a Amazon Prime, echipa Prime, stabilită în SUA, a căutat să obțină contribuții din partea echipelor locale responsabile de categorii, cum ar fi centrele locale de onorare a comenzilor și echipele responsabile de transport din Regatul Unit, întrucât echipele locale au înțeles complexitatea punerii în aplicare a programului Prime în Regatul Unit comparativ cu SUA, Germania sau cu o altă țară (499). |
| --- | --- |

(464)

În cele din urmă, societățile afiliate locale din UE au jucat, de asemenea, un rol în dezvoltarea noii tehnologii. De exemplu, societatea afiliată germană a dezvoltat o garanție a prețului scăzut (496), Packstation (497), și un calendar de planificare pentru a facilita onorarea comenzilor de produse de consum voluminoase, cum ar fi mașinile de spălat (498). În plus, înainte de lansarea online a Amazon Prime, echipa Prime, stabilită în SUA, a căutat să obțină contribuții din partea echipelor locale responsabile de categorii, cum ar fi centrele locale de onorare a comenzilor și echipele responsabile de transport din Regatul Unit, întrucât echipele locale au înțeles complexitatea punerii în aplicare a programului Prime în Regatul Unit comparativ cu SUA, Germania sau cu o altă țară (499).

496

497

498

Prime

499

| (465) | În concluzie, pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo a realizat activități semnificative de dezvoltare și îmbunătățire în ceea ce privește componenta Tehnologie, care a fost, de asemenea, gestionată și controlată de aceasta. LuxOpCo nu s-a limitat la exploatarea componentei Tehnologie pentru site-urile web ale UE și a contribuit activ la dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea acesteia pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(465)

În concluzie, pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo a realizat activități semnificative de dezvoltare și îmbunătățire în ceea ce privește componenta Tehnologie, care a fost, de asemenea, gestionată și controlată de aceasta. LuxOpCo nu s-a limitat la exploatarea componentei Tehnologie pentru site-urile web ale UE și a contribuit activ la dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea acesteia pe parcursul perioadei relevante.

(c)   Componenta Date privind clienții

| (466) | Colectarea datelor de la clienți este un vector de valoare important pentru activitatea de vânzare cu amănuntul online a Amazon (500). Acesta sporește rata de conversie (501), accelerează procesul de achiziție și reduce costurile de fricțiune (502), sporind, de asemenea, probabilitatea unei achiziții viitoare, de exemplu prin propunerea unei oferte personalizate pentru client de fiecare dată când acesta vizitează site-urile web europene ale Amazon. Societatea X a identificat, de asemenea, datele privind clienții ca fiind un vector de valoare important pentru comercianți cu amănuntul online (503). |
| --- | --- |

(466)

Colectarea datelor de la clienți este un vector de valoare important pentru activitatea de vânzare cu amănuntul online a Amazon (500). Acesta sporește rata de conversie (501), accelerează procesul de achiziție și reduce costurile de fricțiune (502), sporind, de asemenea, probabilitatea unei achiziții viitoare, de exemplu prin propunerea unei oferte personalizate pentru client de fiecare dată când acesta vizitează site-urile web europene ale Amazon. Societatea X a identificat, de asemenea, datele privind clienții ca fiind un vector de valoare important pentru comercianți cu amănuntul online (503).

500

501

502

503

| (467) | Astfel cum se arată în tabelul 19, numărul de clienți ai Amazon de pe cele trei domenii de internet din UE a crescut de la 17 milioane în 2005 la [70-80] de milioane în 2014.

  Tabelul 19


  Numărul unic de clienți în funcție de site-ul de referință și de an
















  (în milioane) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Amazon.co.uk | 8,3 | 9,9 | 11,9 | 14,0 | 17,3 | 20,2 | 24,1 | 27,5 | [30-40] | [30-40] |
| Amazon.de | 7,3 | 8,5 | 10,3 | 12,3 | 14,8 | 17,5 | 20,3 | 23,6 | [20-30] | [20-30] |
| Amazon.fr | 1,4 | 1,9 | 2,5 | 3,2 | 4,3 | 5,5 | 7,0 | 8,7 | [10-20] | [10-20] |

(467)

Astfel cum se arată în tabelul 19, numărul de clienți ai Amazon de pe cele trei domenii de internet din UE a crescut de la 17 milioane în 2005 la [70-80] de milioane în 2014.

Tabelul 19

Tabelul 19

Numărul unic de clienți în funcție de site-ul de referință și de an

Numărul unic de clienți în funcție de site-ul de referință și de an

(în milioane)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Amazon.co.uk

8,3

9,9

11,9

14,0

17,3

20,2

24,1

27,5

[30-40]

[30-40]

Amazon.de

7,3

8,5

10,3

12,3

14,8

17,5

20,3

23,6

[20-30]

[20-30]

Amazon.fr

1,4

1,9

2,5

3,2

4,3

5,5

7,0

8,7

[10-20]

[10-20]

| (468) | Înainte de restructurarea din 2006, datele privind clienții erau colectate de AIS și AIM (504). În urma restructurării, LuxSCS a obținut dreptul la datele colectate prin intermediul site-urilor web europene (505). Cu toate acestea, în timp ce LuxSCS deține dreptul de proprietate asupra datelor privind clienții pentru site-urile web europene (506), LuxOpCo a colectat în mod activ aceste date ca un serviciu prestat pentru LuxSCS (507). LuxOpCo a fost singura responsabilă de colectarea datelor privind clienții în Europa și de menținerea și asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor (508). În plus, LuxOpCo a utilizat datele privind clienții pentru a desfășura activitățile Amazon la nivel european. Prin urmare, LuxOpCo a îndeplinit funcțiile active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea datelor privind clienții pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(468)

Înainte de restructurarea din 2006, datele privind clienții erau colectate de AIS și AIM (504). În urma restructurării, LuxSCS a obținut dreptul la datele colectate prin intermediul site-urilor web europene (505). Cu toate acestea, în timp ce LuxSCS deține dreptul de proprietate asupra datelor privind clienții pentru site-urile web europene (506), LuxOpCo a colectat în mod activ aceste date ca un serviciu prestat pentru LuxSCS (507). LuxOpCo a fost singura responsabilă de colectarea datelor privind clienții în Europa și de menținerea și asigurarea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor (508). În plus, LuxOpCo a utilizat datele privind clienții pentru a desfășura activitățile Amazon la nivel european. Prin urmare, LuxOpCo a îndeplinit funcțiile active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea datelor privind clienții pe parcursul perioadei relevante.

504

505

506

507

508

(d)   Componenta Marca comercială

| (469) | În ceea ce privește componenta Marca comercială, deși raportul privind PT susține că marca Amazon este binecunoscută și că o recunoaștere a mărcii pe scară largă este un atu major în atragerea clienților (509), angajații Amazon au declarat că numele de marcă nu reprezintă scopul modelului de afaceri al Amazon (510). |
| --- | --- |

(469)

În ceea ce privește componenta Marca comercială, deși raportul privind PT susține că marca Amazon este binecunoscută și că o recunoaștere a mărcii pe scară largă este un atu major în atragerea clienților (509), angajații Amazon au declarat că numele de marcă nu reprezintă scopul modelului de afaceri al Amazon (510).

509

510

| (470) | Informațiile furnizate de Amazon indică faptul că valoarea numelui de marcă al Amazon are o importanță secundară pentru buna executare a celor trei factori cheie în desfășurarea activității sale de vânzare cu amănuntul la nivel european: gama de produse, prețul și accesibilitatea (511). Aceasta înseamnă că marca are valoare numai în cazul în care este asociată cu o gamă de produse, cu un preț și cu o accesibilitate de calitate (512), întrucât clienții ar fi dispuși să facă cumpărături pe site-ul web al Amazon atât timp cât aceștia au parte de un serviciu fiabil care întrunește așteptările clienților în această privință (513). Orice dezamăgire conduce rapid la pierderea clienților, întrucât clienții se pot orienta cu ușurință spre alți concurenți. Acest lucru indică faptul că marca și reputația Amazon depinde foarte mult de furnizarea constantă de servicii satisfăcătoare către clienți. Prin urmare, trebuie să se considere că valoarea mărcii Amazon în Europa este generată la nivelul LuxOpCo și al societăților sale afiliate locale din UE (514). Aceasta nu este dobândită la nivelul LuxSCS în temeiul acordului de licență sau de la A9 și ATI în temeiul APC, întrucât LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE iau toate deciziile strategice relevante privind gama de produse, prețul și accesibilitatea în Europa, astfel cum se explică în considerentele 478-499. |
| --- | --- |

(470)

Informațiile furnizate de Amazon indică faptul că valoarea numelui de marcă al Amazon are o importanță secundară pentru buna executare a celor trei factori cheie în desfășurarea activității sale de vânzare cu amănuntul la nivel european: gama de produse, prețul și accesibilitatea (511). Aceasta înseamnă că marca are valoare numai în cazul în care este asociată cu o gamă de produse, cu un preț și cu o accesibilitate de calitate (512), întrucât clienții ar fi dispuși să facă cumpărături pe site-ul web al Amazon atât timp cât aceștia au parte de un serviciu fiabil care întrunește așteptările clienților în această privință (513). Orice dezamăgire conduce rapid la pierderea clienților, întrucât clienții se pot orienta cu ușurință spre alți concurenți. Acest lucru indică faptul că marca și reputația Amazon depinde foarte mult de furnizarea constantă de servicii satisfăcătoare către clienți. Prin urmare, trebuie să se considere că valoarea mărcii Amazon în Europa este generată la nivelul LuxOpCo și al societăților sale afiliate locale din UE (514). Aceasta nu este dobândită la nivelul LuxSCS în temeiul acordului de licență sau de la A9 și ATI în temeiul APC, întrucât LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE iau toate deciziile strategice relevante privind gama de produse, prețul și accesibilitatea în Europa, astfel cum se explică în considerentele 478-499.

511

512

513

514

| (471) | În orice caz, valoarea mărcii Amazon nu este stabilită numai de Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr, etc. sunt toate percepute ca mărci locale (516) și contribuie la valoarea mărcii comerciale în Europa. În plus, în timp ce Amazon era cunoscută drept un vânzător de cărți și conținut media atunci când aceasta a intrat pe piața europeană, această reputație nu a contribuit la lansarea altor categorii de produse (517) sau la activitatea Amazon care implică părțile terțe (518). Aceasta a necesitat eforturi suplimentare din partea echipelor locale pentru a comunica clienților că Amazon a lansat o nouă categorie de produse, schimbare pe care clienții o realizează numai în timp (519). |
| --- | --- |

(471)

În orice caz, valoarea mărcii Amazon nu este stabilită numai de Amazon.com (515). Amazon.co.uk, Amazon.de, Amazon.fr, etc. sunt toate percepute ca mărci locale (516) și contribuie la valoarea mărcii comerciale în Europa. În plus, în timp ce Amazon era cunoscută drept un vânzător de cărți și conținut media atunci când aceasta a intrat pe piața europeană, această reputație nu a contribuit la lansarea altor categorii de produse (517) sau la activitatea Amazon care implică părțile terțe (518). Aceasta a necesitat eforturi suplimentare din partea echipelor locale pentru a comunica clienților că Amazon a lansat o nouă categorie de produse, schimbare pe care clienții o realizează numai în timp (519).

515

516

517

518

519

| (472) | De asemenea, Amazon susține că activitățile sale de marketing se bazează în mare măsură pe tehnologie. Potrivit Amazon, principalele sale activități de marketing constau în link-uri sponsorizate, în programul „Parteneri” și în marketingul prin e-mail. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 173, recrutarea site-urilor web partenere locale pentru programul Amazon „Parteneri” este realizată de echipele locale. În Europa, LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE asigură activitatea Amazon de marketing pe baza know-how-ului lor local, cum ar fi identificarea site-urilor web partenere care sunt relevante pentru activitățile lor de vânzare cu amănuntul pe piețele locale (520). LuxOpCo angajează în acest sens un director pentru departamentul „Marketing online” (Marketing in Traffic) în UE. Societățile afiliate locale din UE au propriile oferte și taxe de parteneriat care diferă în ceea ce privește componența grupului de parteneri și structura taxelor față de grupul american (521). |
| --- | --- |

(472)

De asemenea, Amazon susține că activitățile sale de marketing se bazează în mare măsură pe tehnologie. Potrivit Amazon, principalele sale activități de marketing constau în link-uri sponsorizate, în programul „Parteneri” și în marketingul prin e-mail. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 173, recrutarea site-urilor web partenere locale pentru programul Amazon „Parteneri” este realizată de echipele locale. În Europa, LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE asigură activitatea Amazon de marketing pe baza know-how-ului lor local, cum ar fi identificarea site-urilor web partenere care sunt relevante pentru activitățile lor de vânzare cu amănuntul pe piețele locale (520). LuxOpCo angajează în acest sens un director pentru departamentul „Marketing online” (Marketing in Traffic) în UE. Societățile afiliate locale din UE au propriile oferte și taxe de parteneriat care diferă în ceea ce privește componența grupului de parteneri și structura taxelor față de grupul american (521).

520

Marketing in Traffic

521

9.2.1.2.2.   Funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european

Funcțiile îndeplinite de LuxOpCo în ceea ce privește exploatarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european

| (473) | Conform raportului privind PT, LuxOpCo trebuia să acționeze ca sediu central și ca principala societate responsabilă de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (522). Aceasta înseamnă că LuxOpCo a fost responsabilă de luarea deciziilor strategice în ceea ce privește operațiunile comerciale ale Amazon în Europa, precum și de gestionarea componentelor fizice esențiale ale activităților respective. |
| --- | --- |

(473)

Conform raportului privind PT, LuxOpCo trebuia să acționeze ca sediu central și ca principala societate responsabilă de activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european (522). Aceasta înseamnă că LuxOpCo a fost responsabilă de luarea deciziilor strategice în ceea ce privește operațiunile comerciale ale Amazon în Europa, precum și de gestionarea componentelor fizice esențiale ale activităților respective.

522

| (474) | Procesele-verbale al reuniunilor conducerii LuxOpCo includ rezoluții referitoare la funcția de sediu central și de luare a deciziilor strategice de către LuxOpCo, cum ar fi achiziționarea anumitor societăți (printre altele, [achiziționarea societăților X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), inclusiv a drepturilor lor de proprietate intelectuală; constituirea de societăți mixte cu părțile terțe (528); vânzarea parțială a operațiunilor sau a activelor LuxOpCo către alte societăți, de exemplu către [societatea achiziționată Q] (529) sau [altă societate Amazon] (530); și furnizarea de garanții către părțile afiliate (531). |
| --- | --- |

(474)

Procesele-verbale al reuniunilor conducerii LuxOpCo includ rezoluții referitoare la funcția de sediu central și de luare a deciziilor strategice de către LuxOpCo, cum ar fi achiziționarea anumitor societăți (printre altele, [achiziționarea societăților X (523), Q (524), Y (525), R (526), Z (527)]), inclusiv a drepturilor lor de proprietate intelectuală; constituirea de societăți mixte cu părțile terțe (528); vânzarea parțială a operațiunilor sau a activelor LuxOpCo către alte societăți, de exemplu către [societatea achiziționată Q] (529) sau [altă societate Amazon] (530); și furnizarea de garanții către părțile afiliate (531).

523

524

525

526

527

528

529

530

531

| (475) | În Europa, toate funcțiile strategice pentru activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european pe parcursul perioadei relevante au fost încredințate societății LuxOpCo, inclusiv activitatea de vânzare cu amănuntul propriu-zisă, activitatea destinată părților terțe, logistica, asistența pentru clienți, resursele umane și finanțele. LuxOpCo a fost principala societate responsabilă de activitatea respectivă, în sensul că LuxOpCo a luat deciziile strategice și a fost responsabilă de gestionarea operațiunilor europene în ansamblu (532). De asemenea LuxOpCo a luat toate deciziile strategice referitoare la produsele și prețurile de vânzare (care afectează vânzările), a înregistrat vânzările și a acționat în calitate de contraparte pentru consumatori. De asemenea LuxOpCo a absorbit costurile relevante (a se vedea tabelul 6) și și-a asumat riscurile aferente vânzărilor și stocurilor (533). |
| --- | --- |

(475)

În Europa, toate funcțiile strategice pentru activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european pe parcursul perioadei relevante au fost încredințate societății LuxOpCo, inclusiv activitatea de vânzare cu amănuntul propriu-zisă, activitatea destinată părților terțe, logistica, asistența pentru clienți, resursele umane și finanțele. LuxOpCo a fost principala societate responsabilă de activitatea respectivă, în sensul că LuxOpCo a luat deciziile strategice și a fost responsabilă de gestionarea operațiunilor europene în ansamblu (532). De asemenea LuxOpCo a luat toate deciziile strategice referitoare la produsele și prețurile de vânzare (care afectează vânzările), a înregistrat vânzările și a acționat în calitate de contraparte pentru consumatori. De asemenea LuxOpCo a absorbit costurile relevante (a se vedea tabelul 6) și și-a asumat riscurile aferente vânzărilor și stocurilor (533).

532

533

| (476) | Majoritatea membrilor conducerii grupului Amazon responsabili de luarea deciziilor strategice și de coordonarea activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european au fost angajați de LuxOpCo. LuxOpCo a angajat peste [500-600] ENI care au asigurat gestionarea strategică și paneuropeană a activității de vânzare cu amănuntul la nivel european, coordonând eforturile societăților afiliate locale din UE (534), precum și adaptarea și dezvoltarea în continuare a activelor necorporale pentru piața europeană. LuxOpCo a fost sprijinită în aceste operațiuni de către societățile afiliate locale din UE, care au acționat în calitate de furnizori de servicii (535). Societățile afiliate locale din UE au furnizat anumite servicii de sprijin către LuxOpCo, de exemplu în ceea ce privește marketingul, onorarea comenzilor și asistența pentru clienți, însă nu și-au asumat responsabilitatea pentru vânzări sau pentru stocuri, întrucât aceste riscuri au fost suportate de LuxOpCo (536). |
| --- | --- |

(476)

Majoritatea membrilor conducerii grupului Amazon responsabili de luarea deciziilor strategice și de coordonarea activităților de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european au fost angajați de LuxOpCo. LuxOpCo a angajat peste [500-600] ENI care au asigurat gestionarea strategică și paneuropeană a activității de vânzare cu amănuntul la nivel european, coordonând eforturile societăților afiliate locale din UE (534), precum și adaptarea și dezvoltarea în continuare a activelor necorporale pentru piața europeană. LuxOpCo a fost sprijinită în aceste operațiuni de către societățile afiliate locale din UE, care au acționat în calitate de furnizori de servicii (535). Societățile afiliate locale din UE au furnizat anumite servicii de sprijin către LuxOpCo, de exemplu în ceea ce privește marketingul, onorarea comenzilor și asistența pentru clienți, însă nu și-au asumat responsabilitatea pentru vânzări sau pentru stocuri, întrucât aceste riscuri au fost suportate de LuxOpCo (536).

534

535

536

| (477) | Pentru a-și justifica afirmația potrivit căreia LuxOpCo a exercitat numai funcții de gestionare curente, Amazon a susținut că „tehnologia este elementul central al modelului său de afaceri. Fiecare aspect al comerțului cu amănuntul tradițional a fost regândit pentru a deveni mai eficient, mai puțin costisitor și, cel mai important, mai adaptat la nevoile clienților” (537). De asemenea, aceasta a afirmat că „nivelul la care Amazon funcționează înseamnă că ar fi imposibil să își desfășoare activitatea fără un grad foarte ridicat de automatizare pentru a gestiona funcțiile, cum ar fi gestionarea stocurilor, stabilirea prețurilor și procesarea comenzilor” (538). Deși activele necorporale sunt contribuții necesare pentru activitățile comerciale desfășurate de Amazon în Europa (539), acestea nu constituie un produs sau un scop în sine, ci necesită eforturi suplimentare (540) și know-how, astfel încât să poată fi valorificate pentru a genera venituri (541). Astfel cum s-a explicat în considerentele 164169, principalii factori determinanți ai activității Amazon de vânzare cu amănuntul online sunt gama de produse, prețul și accesibilitatea. Activele necorporale facilitează punerea în aplicare corespunzătoare a acestor trei piloni (542). |
| --- | --- |

(477)

Pentru a-și justifica afirmația potrivit căreia LuxOpCo a exercitat numai funcții de gestionare curente, Amazon a susținut că „tehnologia este elementul central al modelului său de afaceri. Fiecare aspect al comerțului cu amănuntul tradițional a fost regândit pentru a deveni mai eficient, mai puțin costisitor și, cel mai important, mai adaptat la nevoile clienților” (537). De asemenea, aceasta a afirmat că „nivelul la care Amazon funcționează înseamnă că ar fi imposibil să își desfășoare activitatea fără un grad foarte ridicat de automatizare pentru a gestiona funcțiile, cum ar fi gestionarea stocurilor, stabilirea prețurilor și procesarea comenzilor” (538). Deși activele necorporale sunt contribuții necesare pentru activitățile comerciale desfășurate de Amazon în Europa (539), acestea nu constituie un produs sau un scop în sine, ci necesită eforturi suplimentare (540) și know-how, astfel încât să poată fi valorificate pentru a genera venituri (541). Astfel cum s-a explicat în considerentele 164169, principalii factori determinanți ai activității Amazon de vânzare cu amănuntul online sunt gama de produse, prețul și accesibilitatea. Activele necorporale facilitează punerea în aplicare corespunzătoare a acestor trei piloni (542).

537

538

539

540

541

542

| (478) | Pe parcursul perioadei analizate, LuxOpCo, cu sprijinul societăților afiliate locale din UE, a luat în mod independent toate deciziile strategice relevante legate de gama de produse, de preț și de accesibilitate în Europa (543). Pentru fiecare dintre respectivii factori-cheie, know-how-ul specific al LuxOpCo și al societăților sale afiliate locale din UE a constituit o contribuție decisivă și esențială, care a permis ca modelul de afaceri al Amazon să genereze venituri în Europa. |
| --- | --- |

(478)

Pe parcursul perioadei analizate, LuxOpCo, cu sprijinul societăților afiliate locale din UE, a luat în mod independent toate deciziile strategice relevante legate de gama de produse, de preț și de accesibilitate în Europa (543). Pentru fiecare dintre respectivii factori-cheie, know-how-ul specific al LuxOpCo și al societăților sale afiliate locale din UE a constituit o contribuție decisivă și esențială, care a permis ca modelul de afaceri al Amazon să genereze venituri în Europa.

543

(a)   Gama de produse

| (479) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 165, există o corelație foarte strânsă între gama de produse și veniturile provenite din vânzările cu amănuntul. Extinderea și menținerea celei mai mari game de produse a oricărui comerciant cu amănuntul s-a dovedit a fi un factor esențial pentru succesul Amazon în Europa (544). Acest lucru este demonstrat mai departe de sondajele interne ale Amazon realizate în rândul clienților, conform cărora [...] la dispoziția clienților înregistrează cel mai mare punctaj în ceea ce privește satisfacția clientului pentru clienții germani ([60-70] %) (545) și clienții francezi ([50-60] %) (546). |
| --- | --- |

(479)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 165, există o corelație foarte strânsă între gama de produse și veniturile provenite din vânzările cu amănuntul. Extinderea și menținerea celei mai mari game de produse a oricărui comerciant cu amănuntul s-a dovedit a fi un factor esențial pentru succesul Amazon în Europa (544). Acest lucru este demonstrat mai departe de sondajele interne ale Amazon realizate în rândul clienților, conform cărora [...] la dispoziția clienților înregistrează cel mai mare punctaj în ceea ce privește satisfacția clientului pentru clienții germani ([60-70] %) (545) și clienții francezi ([50-60] %) (546).

544

545

546

| (480) | Decizia legată de categoriile de produse care vor fi vândute într-o regiune/țară este luată în funcție cunoștințele legate de piața locală, de produs și de clienți (547). Tehnologia în sine nu este suficientă; gama de produse necesită intervenția umană (548). Know-how-ul unic și decisiv al echipelor locale de vânzare cu amănuntul ale Amazon constă în cunoștințele referitoare la ceea ce clienții doresc să cumpere și alegerea vânzătorilor adecvați pentru garantarea unei game de produse cuprinzătoare (549). În Europa, gama de produse este creată de LuxOpCo cu sprijinul societăților afiliate locale din UE (550). |
| --- | --- |

(480)

Decizia legată de categoriile de produse care vor fi vândute într-o regiune/țară este luată în funcție cunoștințele legate de piața locală, de produs și de clienți (547). Tehnologia în sine nu este suficientă; gama de produse necesită intervenția umană (548). Know-how-ul unic și decisiv al echipelor locale de vânzare cu amănuntul ale Amazon constă în cunoștințele referitoare la ceea ce clienții doresc să cumpere și alegerea vânzătorilor adecvați pentru garantarea unei game de produse cuprinzătoare (549). În Europa, gama de produse este creată de LuxOpCo cu sprijinul societăților afiliate locale din UE (550).

547

548

549

550

| (481) | Pentru a avea succes în Europa, a fost necesar ca Amazon să dezvolte o expertiză de specialitate care să răspundă nevoilor specifice și locale ale consumatorilor. Amazon a dezvoltat această expertiză prin investiții semnificative în prezența activă în fiecare țară și bazându-se pe aceasta (551). În Germania, Franța și Regatul Unit, LuxOpCo a beneficiat de mâna de lucru locală pentru a adapta ofertele Amazon la consumatorii din aceste țări (552). În Germania, au fost angajate inițial între 100 și 200 de persoane pentru a asigura selecția gamei de produse. Acest număr a crescut ulterior (553). Numărul angajaților francezi din cadrul Amazon a crescut mai rapid decât veniturile sale, sporind de la 297 la 5 273 de angajați între 2004 și 2012, și anume, cu un factor de 17.8, în timp ce vânzările realizate în Franța au crescut de numai 13,4 ori în cursul aceleiași perioade (554). În Regatul Unit, au fost angajate 260 de persoane în sectorul comerțului cu amănuntul în 2011. Planificarea internă a Amazon din perioada respectivă a prevăzut o creștere de la [200-300] la [400-500] de angajați până în 2015 (555). Toate aceste persoane au fost angajate de societățile afiliate locale din UE. |
| --- | --- |

(481)

Pentru a avea succes în Europa, a fost necesar ca Amazon să dezvolte o expertiză de specialitate care să răspundă nevoilor specifice și locale ale consumatorilor. Amazon a dezvoltat această expertiză prin investiții semnificative în prezența activă în fiecare țară și bazându-se pe aceasta (551). În Germania, Franța și Regatul Unit, LuxOpCo a beneficiat de mâna de lucru locală pentru a adapta ofertele Amazon la consumatorii din aceste țări (552). În Germania, au fost angajate inițial între 100 și 200 de persoane pentru a asigura selecția gamei de produse. Acest număr a crescut ulterior (553). Numărul angajaților francezi din cadrul Amazon a crescut mai rapid decât veniturile sale, sporind de la 297 la 5 273 de angajați între 2004 și 2012, și anume, cu un factor de 17.8, în timp ce vânzările realizate în Franța au crescut de numai 13,4 ori în cursul aceleiași perioade (554). În Regatul Unit, au fost angajate 260 de persoane în sectorul comerțului cu amănuntul în 2011. Planificarea internă a Amazon din perioada respectivă a prevăzut o creștere de la [200-300] la [400-500] de angajați până în 2015 (555). Toate aceste persoane au fost angajate de societățile afiliate locale din UE.

551

552

553

554

555

| (482) | Experiența dobândită de Amazon în ceea ce privește intrarea pe piața vânzării cu amănuntul online demonstrează importanța construirii unei prezențe locale. Amazon a intrat pe piața respectivă în 2000, bazându-se integral pe propria sa marcă și tehnologie și nu pe achiziționarea unui comerciant cu amănuntul online existent. La momentul respectiv, comerțul cu amănuntul online în Franța era dominat de actorii locali care cunoșteau perfect consumatorii francezi și condițiile de piață (556). În plus, Minitel, un serviciu public online precursor internetului, era încă utilizat pe scară largă și avea o cotă importantă pe piața cu amănuntul online. Site-ul web Amazon.fr a oferit inițial cărți, CD-uri și DVD-uri. Activitățile Amazon desfășurate în Franța au fost, din diferite motive, sub așteptările inițiale ale Amazon. În plus, Amazon.fr s-a confruntat cu provocări semnificative în materie de reglementare (557). Acest lucru a creat obstacole la intrarea pe piață pentru Amazon. Până în 2004, Amazon.fr era încă o mică societate din cauza restricțiilor privind reducerea prețurilor și a prezenței slabe pe piața online (558). Amazon a transferat aproape toate angajații locali către Amazon.co.uk și i s-a solicitat de către autoritățile de reglementare franceze să prezinte un „plan social” care să justifice transferul (559) și reducerea forței de muncă de la 70 la 18 angajați (560). În acest stadiu, Amazon a analizat posibilitatea să închidă siteul web din Franța și să își înceteze activitățile în această țară (561). Situația Amazon.fr s-a redresat atunci când s-au realizat investiții într-un program de extindere a gamei de produse desfășurat de o nouă forță de muncă franceză, care dispunea de know-how privind piața locală (562). Eforturile localizate ale acestor angajați au fost esențiale pentru a extinde categoriile de produse. Angajații locali erau familiarizați cu preferințele locale și au putut să stabilească și să mențină relații cu furnizorii (563), să negocieze contractele de licență cu persoanele și organismele care dețin drepturile de autor la nivel național (564), precum și să stabilească prețurile locale. Cu alte cuvinte, Amazon a trebuit să își extindă cunoștințele locale prin angajarea unei forțe de muncă franceze pentru a garanta că ofertele de produse și servicii sunt atractive pentru consumatorii francezi. |
| --- | --- |

(482)

Experiența dobândită de Amazon în ceea ce privește intrarea pe piața vânzării cu amănuntul online demonstrează importanța construirii unei prezențe locale. Amazon a intrat pe piața respectivă în 2000, bazându-se integral pe propria sa marcă și tehnologie și nu pe achiziționarea unui comerciant cu amănuntul online existent. La momentul respectiv, comerțul cu amănuntul online în Franța era dominat de actorii locali care cunoșteau perfect consumatorii francezi și condițiile de piață (556). În plus, Minitel, un serviciu public online precursor internetului, era încă utilizat pe scară largă și avea o cotă importantă pe piața cu amănuntul online. Site-ul web Amazon.fr a oferit inițial cărți, CD-uri și DVD-uri. Activitățile Amazon desfășurate în Franța au fost, din diferite motive, sub așteptările inițiale ale Amazon. În plus, Amazon.fr s-a confruntat cu provocări semnificative în materie de reglementare (557). Acest lucru a creat obstacole la intrarea pe piață pentru Amazon. Până în 2004, Amazon.fr era încă o mică societate din cauza restricțiilor privind reducerea prețurilor și a prezenței slabe pe piața online (558). Amazon a transferat aproape toate angajații locali către Amazon.co.uk și i s-a solicitat de către autoritățile de reglementare franceze să prezinte un „plan social” care să justifice transferul (559) și reducerea forței de muncă de la 70 la 18 angajați (560). În acest stadiu, Amazon a analizat posibilitatea să închidă siteul web din Franța și să își înceteze activitățile în această țară (561). Situația Amazon.fr s-a redresat atunci când s-au realizat investiții într-un program de extindere a gamei de produse desfășurat de o nouă forță de muncă franceză, care dispunea de know-how privind piața locală (562). Eforturile localizate ale acestor angajați au fost esențiale pentru a extinde categoriile de produse. Angajații locali erau familiarizați cu preferințele locale și au putut să stabilească și să mențină relații cu furnizorii (563), să negocieze contractele de licență cu persoanele și organismele care dețin drepturile de autor la nivel național (564), precum și să stabilească prețurile locale. Cu alte cuvinte, Amazon a trebuit să își extindă cunoștințele locale prin angajarea unei forțe de muncă franceze pentru a garanta că ofertele de produse și servicii sunt atractive pentru consumatorii francezi.

556

557

558

559

560

561

562

563

564

| (483) | Astfel cum se explică în considerentul 167, gama de produse este creată de Amazon prin: (i) achiziționarea de societăți de vânzare cu amănuntul care sunt active pe piață; (ii) parteneriatele cu furnizorii; și (iii) programele destinate părților terțe, cum ar fi Marketplace. În toate cele trei cazuri, rolul jucat de LuxOpCo, cu sprijinul societăților sale afiliate locale din UE, a fost decisiv pentru a asigura succesul activităților Amazon la nivel european. |
| --- | --- |

(483)

Astfel cum se explică în considerentul 167, gama de produse este creată de Amazon prin: (i) achiziționarea de societăți de vânzare cu amănuntul care sunt active pe piață; (ii) parteneriatele cu furnizorii; și (iii) programele destinate părților terțe, cum ar fi Marketplace. În toate cele trei cazuri, rolul jucat de LuxOpCo, cu sprijinul societăților sale afiliate locale din UE, a fost decisiv pentru a asigura succesul activităților Amazon la nivel european.

| (484) | Achiziții: Pentru intrarea sa pe piețele germane și britanice și pentru a constitui entitățile care, ulterior, au devenit societățile afiliate locale din UE, Amazon a achiziționat operatori locali, consolidându-și activitatea în funcție de cunoștințele acestora legate de piața locală și de datele privind clienții (565). În Germania, Amazon a achiziționat Telebuch/ABC Bücherdienst în 1998, care avea deja aproximativ 100 000 de clienți, un centru de onorare a comenzilor și o echipă de asistență pentru clienți cu angajați germani (566). În Regatul Unit, Amazon a achiziționat bookpages.co.uk cu scopul de a „[...] oferi rapid consumatorilor europeni aceeași combinație de gamă de produse, servicii și valoare [...]” (567). În comunicatul de presă prin care și-a anunțat achizițiile, Amazon a declarat că „se așteaptă ca comercianții cu amănuntul online Bookpages și Telebuch să devină componente fundamentale ale extinderii sale pe piața europeană” (568). Cu alte cuvinte, Amazon și-a început activitatea prin achiziționarea cunoștințelor legate de vânzarea cu amănuntul la nivel local, aceasta nefiind nevoită să faciliteze lansarea propriei activități de vânzare cu amănuntul în Europa. |
| --- | --- |

(484)

Achiziții: Pentru intrarea sa pe piețele germane și britanice și pentru a constitui entitățile care, ulterior, au devenit societățile afiliate locale din UE, Amazon a achiziționat operatori locali, consolidându-și activitatea în funcție de cunoștințele acestora legate de piața locală și de datele privind clienții (565). În Germania, Amazon a achiziționat Telebuch/ABC Bücherdienst în 1998, care avea deja aproximativ 100 000 de clienți, un centru de onorare a comenzilor și o echipă de asistență pentru clienți cu angajați germani (566). În Regatul Unit, Amazon a achiziționat bookpages.co.uk cu scopul de a „[...] oferi rapid consumatorilor europeni aceeași combinație de gamă de produse, servicii și valoare [...]” (567). În comunicatul de presă prin care și-a anunțat achizițiile, Amazon a declarat că „se așteaptă ca comercianții cu amănuntul online Bookpages și Telebuch să devină componente fundamentale ale extinderii sale pe piața europeană” (568). Cu alte cuvinte, Amazon și-a început activitatea prin achiziționarea cunoștințelor legate de vânzarea cu amănuntul la nivel local, aceasta nefiind nevoită să faciliteze lansarea propriei activități de vânzare cu amănuntul în Europa.

565

566

567

568

| (485) | Parteneriatul cu furnizorii: Pentru a atrage clienții, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au trebuit să selecteze și să încheie parteneriate cu furnizori de mărci pe care clienții locali doreau să le cumpere. LuxOpCo a definit politicile și cele mai bune practici pentru selectarea și lansarea de noi categorii, a încheiat parteneriate cu furnizorii prin organizația sa pentru comercianții cu amănuntul și a stabilit clauzele contractuale standard pentru furnizori (569). Gestionarii responsabili de vânzătorii locali angajați de societățile afiliate locale din UE au selectat și au recrutat vânzători pentru site-urile web europene, diversificând astfel gama de produse a Amazon (570). Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au lansat [10-20] de noi categorii de produse atât în Germania, cât și în Regatul Unit, în timp ce în Franța acestea au lansat [10-20] de noi categorii. În unele cazuri, a fost nevoie de câțiva ani de negocieri pentru ca un furnizor să fie dispus să își vândă produsele prin intermediul unui site web al Amazon (571). În plus, prin crearea, gestionarea și exploatarea rețelei EFN, LuxOpCo a asigurat o gamă de produse generală la nivel european pentru clienții săi europeni (572). |
| --- | --- |

(485)

Parteneriatul cu furnizorii: Pentru a atrage clienții, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au trebuit să selecteze și să încheie parteneriate cu furnizori de mărci pe care clienții locali doreau să le cumpere. LuxOpCo a definit politicile și cele mai bune practici pentru selectarea și lansarea de noi categorii, a încheiat parteneriate cu furnizorii prin organizația sa pentru comercianții cu amănuntul și a stabilit clauzele contractuale standard pentru furnizori (569). Gestionarii responsabili de vânzătorii locali angajați de societățile afiliate locale din UE au selectat și au recrutat vânzători pentru site-urile web europene, diversificând astfel gama de produse a Amazon (570). Pe parcursul perioadei relevante, LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE au lansat [10-20] de noi categorii de produse atât în Germania, cât și în Regatul Unit, în timp ce în Franța acestea au lansat [10-20] de noi categorii. În unele cazuri, a fost nevoie de câțiva ani de negocieri pentru ca un furnizor să fie dispus să își vândă produsele prin intermediul unui site web al Amazon (571). În plus, prin crearea, gestionarea și exploatarea rețelei EFN, LuxOpCo a asigurat o gamă de produse generală la nivel european pentru clienții săi europeni (572).

569

570

571

572

| (486) | Programele destinate părților terțe: Programul Marketplace al Amazon nu a fost cunoscut inițial în Europa (573). Pentru a lansa și a menține programul Marketplace, LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE au adus know-how-ul necesar și au luat decizii strategice pentru a asigura succesul programului și al tehnologiei sale (574). Acestea au constituit echipe locale de recrutare în Germania, Franța și Regatul Unit, capabile să vorbească limbile utilizate în aceste țări, să caute vânzătorii de produse și informațiile privind vânzările lor, în vederea identificării și a contactării potențialilor vânzători pentru programul Marketplace și să îi convingă să se alăture programului. Persoanele responsabile de recrutare au fost nu numai vânzători de servicii Marketplace, ci au și sprijinit potențialii vânzători terți în lansarea ofertelor lor pe site-urile web ale Amazon EU datorită cunoașterii lor aprofundate a platformei (575). |
| --- | --- |

(486)

Programele destinate părților terțe: Programul Marketplace al Amazon nu a fost cunoscut inițial în Europa (573). Pentru a lansa și a menține programul Marketplace, LuxOpCo și societățile sale afiliate locale din UE au adus know-how-ul necesar și au luat decizii strategice pentru a asigura succesul programului și al tehnologiei sale (574). Acestea au constituit echipe locale de recrutare în Germania, Franța și Regatul Unit, capabile să vorbească limbile utilizate în aceste țări, să caute vânzătorii de produse și informațiile privind vânzările lor, în vederea identificării și a contactării potențialilor vânzători pentru programul Marketplace și să îi convingă să se alăture programului. Persoanele responsabile de recrutare au fost nu numai vânzători de servicii Marketplace, ci au și sprijinit potențialii vânzători terți în lansarea ofertelor lor pe site-urile web ale Amazon EU datorită cunoașterii lor aprofundate a platformei (575).

573

574

575

| (487) | Pe lângă angajații responsabili de recrutare, echipe tehnice au fost create, de asemenea, în Luxemburg în cadrul LuxOpCo, așa-numitele echipe „de referențiere”. Aceste echipe erau formate din specialiști în domeniul informatic care au creat instrumente informatice sau care au furnizat contribuțiile necesare pentru crearea unor astfel de instrumente în vederea lansării noilor oferte ale vânzătorilor pe siteurile web europene. Activitatea echipelor de referențiere a început în 2006 și a devenit din ce în ce mai importantă de-a lungul timpului, în special atunci când vânzători mai mari cu cataloage extinse care cuprind câteva mii de produse (576) urmau să fie integrați în cadrul Marketplace. Pe lângă echipele de referențiere, au existat [10-20] dezvoltatori de programe software care au lucrat în cadrul LuxOpCo în 2013 în echipa responsabilă de programele destinate părților terțe (Marketplace) (577). În cele din urmă, echipa TAM, menționată în considerentul 167, a fost creată în cadrul LuxOpCo pentru a lucra în limbile germană, franceză și engleză (578). |
| --- | --- |

(487)

Pe lângă angajații responsabili de recrutare, echipe tehnice au fost create, de asemenea, în Luxemburg în cadrul LuxOpCo, așa-numitele echipe „de referențiere”. Aceste echipe erau formate din specialiști în domeniul informatic care au creat instrumente informatice sau care au furnizat contribuțiile necesare pentru crearea unor astfel de instrumente în vederea lansării noilor oferte ale vânzătorilor pe siteurile web europene. Activitatea echipelor de referențiere a început în 2006 și a devenit din ce în ce mai importantă de-a lungul timpului, în special atunci când vânzători mai mari cu cataloage extinse care cuprind câteva mii de produse (576) urmau să fie integrați în cadrul Marketplace. Pe lângă echipele de referențiere, au existat [10-20] dezvoltatori de programe software care au lucrat în cadrul LuxOpCo în 2013 în echipa responsabilă de programele destinate părților terțe (Marketplace) (577). În cele din urmă, echipa TAM, menționată în considerentul 167, a fost creată în cadrul LuxOpCo pentru a lucra în limbile germană, franceză și engleză (578).

576

577

578

| (488) | Amazon a descris într-un plan intern modul în care extinderea Marketplace în [...] ar putea fi realizată prin intermediul extinderii organizațiilor responsabile de vânzări din Luxemburg, Germania, Franța și Regatul Unit și că limbile italiană și spaniolă ar putea fi incluse în eforturile de vânzare (579). Pentru a crea o rețea inițială de vânzători terți, care constituie fundamentul unei mediu de autoservire care este ulterior mult mai automatizat și bazat pe soluții tehnologice, a fost necesară intervenția umană bazată pe cunoștințele legate de piața locală, după cum arată lansarea activității Amazon în Italia și Spania, unde angajații LuxOpCo au trebuit să contacteze vânzătorii potențiali pentru programul Amazon în vederea stabilirii de parteneriate (580). De asemenea, Amazon a recunoscut că vânzătorii activi în cadrul Marketplace făceau obiectul unor reglementări europene și naționale și, prin urmare, au fost necesare orientări specifice pentru a asigura respectarea legislației. Aceste orientări destinate vânzătorilor din cadrul Marketplace au fost furnizate pe baza cunoștințelor colectate pe parcursul proiectului EFN (581). |
| --- | --- |

(488)

Amazon a descris într-un plan intern modul în care extinderea Marketplace în [...] ar putea fi realizată prin intermediul extinderii organizațiilor responsabile de vânzări din Luxemburg, Germania, Franța și Regatul Unit și că limbile italiană și spaniolă ar putea fi incluse în eforturile de vânzare (579). Pentru a crea o rețea inițială de vânzători terți, care constituie fundamentul unei mediu de autoservire care este ulterior mult mai automatizat și bazat pe soluții tehnologice, a fost necesară intervenția umană bazată pe cunoștințele legate de piața locală, după cum arată lansarea activității Amazon în Italia și Spania, unde angajații LuxOpCo au trebuit să contacteze vânzătorii potențiali pentru programul Amazon în vederea stabilirii de parteneriate (580). De asemenea, Amazon a recunoscut că vânzătorii activi în cadrul Marketplace făceau obiectul unor reglementări europene și naționale și, prin urmare, au fost necesare orientări specifice pentru a asigura respectarea legislației. Aceste orientări destinate vânzătorilor din cadrul Marketplace au fost furnizate pe baza cunoștințelor colectate pe parcursul proiectului EFN (581).

579

580

581

| (489) | În 2009, doar [25-30] % din vânzările comerciale brute au provenit de la vânzătorii terți care s-au alăturat anterior programului Marketplace prin serviciul de înscriere neasistată (582). În 2012, vânzările realizate de terți au reprezentat puțin peste [40-45] % din vânzările Amazon în Europa (583). |
| --- | --- |

(489)

În 2009, doar [25-30] % din vânzările comerciale brute au provenit de la vânzătorii terți care s-au alăturat anterior programului Marketplace prin serviciul de înscriere neasistată (582). În 2012, vânzările realizate de terți au reprezentat puțin peste [40-45] % din vânzările Amazon în Europa (583).

582

583

(b)   Prețul

| (490) | Amazon susține că stabilirea prețurilor este un proces foarte automatizat și, cu excepția unor cazuri rare, LuxOpCo nu a trebuit să se impună în ceea ce privește prețurile stabilite în mod automat prin algoritmul de stabilire a prețurilor (584). Comisia recunoaște că Amazon utilizează un algoritm de stabilire a prețurilor în operațiunile sale de vânzare cu amănuntul. Cu toate acestea, algoritmul respectiv nu este decât un instrument de aplicare a unei anumite politici de stabilire a prețurilor, care este stabilită de LuxOpCo în Europa. |
| --- | --- |

(490)

Amazon susține că stabilirea prețurilor este un proces foarte automatizat și, cu excepția unor cazuri rare, LuxOpCo nu a trebuit să se impună în ceea ce privește prețurile stabilite în mod automat prin algoritmul de stabilire a prețurilor (584). Comisia recunoaște că Amazon utilizează un algoritm de stabilire a prețurilor în operațiunile sale de vânzare cu amănuntul. Cu toate acestea, algoritmul respectiv nu este decât un instrument de aplicare a unei anumite politici de stabilire a prețurilor, care este stabilită de LuxOpCo în Europa.

584

| (491) | Fără contribuțiile individuale bazate pe cunoștințele privind piața locală aduse de societățile afiliate locale din UE, algoritmul de stabilire a prețurilor nu ar putea funcționa în mod eficace (585). Prețurile produselor de pe site-urile web ale Amazon sunt prețurile locale și fiecare țară are abordări diferite în ceea ce privește stabilirea prețurilor (586). Aceasta are loc ca urmare a concurenței locale unice, a mediului concurențial unic și a sistemelor de stabilire a prețurilor, întrucât diverși furnizori stabilesc prețuri diferite în diferite zone geografice și deoarece reglementările și legislațiile locale diferă, de exemplu există prețuri fixe (587). Principala componentă a algoritmului Amazon de stabilire a prețului este [...] Întrucât [...] prețurile de pe piață se modifică în mod constant, este necesar [...] să se monitorizeze prețurile [...] (588). În Europa, monitorizarea este realizată de LuxOpCo cu sprijin din partea societăților sale afiliate locale din UE. |
| --- | --- |

(491)

Fără contribuțiile individuale bazate pe cunoștințele privind piața locală aduse de societățile afiliate locale din UE, algoritmul de stabilire a prețurilor nu ar putea funcționa în mod eficace (585). Prețurile produselor de pe site-urile web ale Amazon sunt prețurile locale și fiecare țară are abordări diferite în ceea ce privește stabilirea prețurilor (586). Aceasta are loc ca urmare a concurenței locale unice, a mediului concurențial unic și a sistemelor de stabilire a prețurilor, întrucât diverși furnizori stabilesc prețuri diferite în diferite zone geografice și deoarece reglementările și legislațiile locale diferă, de exemplu există prețuri fixe (587). Principala componentă a algoritmului Amazon de stabilire a prețului este [...] Întrucât [...] prețurile de pe piață se modifică în mod constant, este necesar [...] să se monitorizeze prețurile [...] (588). În Europa, monitorizarea este realizată de LuxOpCo cu sprijin din partea societăților sale afiliate locale din UE.

585

586

587

588

| (492) | Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE clarifică și mai mult rolul jucat de LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE în legătură cu stabilirea prețurilor (589). Acesta explică faptul că Comitetul de stabilire a prețurilor cu amănuntul la nivelul UE este singurul responsabil de elaborarea orientărilor privind stabilirea prețurilor pentru produsele oferite de Amazon prin intermediul site-urilor web europene. Comitetul respectiv este format numai din angajați ai LuxOpCo: vicepreședinte departamentului Finanțe, Europa; directorul departamentului Afaceri juridice; și vicepreședinții departamentului Activități de vânzare cu amănuntul în UE. Comitetul este responsabil de aprobarea tuturor prețurilor cu amănuntul pe site-urile web europene și de aspectele conexe, cum ar fi reducerile acordate furnizorilor Deciziile luate de comitetul respectiv nu pot fi influențate de angajații care nu lucrează în cadrul LuxOpCo, iar acești angajați (inclusiv vicepreședinții) trebuie să obțină aprobarea Comitetului pentru orice ajustări ale prețurilor (590). LuxOpCo angajează, de asemenea, un administrator responsabil de stabilirea prețurilor la nivel european care trebuie să se pună de acord asupra prețurilor, în special atunci când există abateri de la prețurile fixate de algoritm (591). Întrucât instrumentul de stabilire a prețurilor pune în aplicare deciziile comitetului în stabilirea politicii și normelor de stabilire a prețurilor, nu este surprinzător faptul că prețul produselor rezultate din utilizarea acestui instrument a necesitat puține intervenții suplimentare din partea LuxOpCo. În cele din urmă, există, de asemenea, o echipă [...], stabilită în Luxemburg în cadrul LuxOpCo. Aceasta monitorizează [...] prețuri [...], examinând prețurile globale, inclusiv cele din SUA (592). |
| --- | --- |

(492)

Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE clarifică și mai mult rolul jucat de LuxOpCo și societățile afiliate locale din UE în legătură cu stabilirea prețurilor (589). Acesta explică faptul că Comitetul de stabilire a prețurilor cu amănuntul la nivelul UE este singurul responsabil de elaborarea orientărilor privind stabilirea prețurilor pentru produsele oferite de Amazon prin intermediul site-urilor web europene. Comitetul respectiv este format numai din angajați ai LuxOpCo: vicepreședinte departamentului Finanțe, Europa; directorul departamentului Afaceri juridice; și vicepreședinții departamentului Activități de vânzare cu amănuntul în UE. Comitetul este responsabil de aprobarea tuturor prețurilor cu amănuntul pe site-urile web europene și de aspectele conexe, cum ar fi reducerile acordate furnizorilor Deciziile luate de comitetul respectiv nu pot fi influențate de angajații care nu lucrează în cadrul LuxOpCo, iar acești angajați (inclusiv vicepreședinții) trebuie să obțină aprobarea Comitetului pentru orice ajustări ale prețurilor (590). LuxOpCo angajează, de asemenea, un administrator responsabil de stabilirea prețurilor la nivel european care trebuie să se pună de acord asupra prețurilor, în special atunci când există abateri de la prețurile fixate de algoritm (591). Întrucât instrumentul de stabilire a prețurilor pune în aplicare deciziile comitetului în stabilirea politicii și normelor de stabilire a prețurilor, nu este surprinzător faptul că prețul produselor rezultate din utilizarea acestui instrument a necesitat puține intervenții suplimentare din partea LuxOpCo. În cele din urmă, există, de asemenea, o echipă [...], stabilită în Luxemburg în cadrul LuxOpCo. Aceasta monitorizează [...] prețuri [...], examinând prețurile globale, inclusiv cele din SUA (592).

589

590

591

592

| (493) | Influența LuxOpCo și a societăților sale afiliate locale din UE asupra deciziilor de stabilire a prețurilor se reflectă, de asemenea, în ceea ce privește promoțiile de preț lansate pe site-urile web europene. De exemplu, în primii săi ani de funcționare în Germania, Amazon.de a inventat așa-numita „garanție a prețului scăzut”, care a stimulat clienții Amazon să ofere Amazon.de informații privind prețurile pentru a primi o reducere pentru achizițiile lor (593). În plus, având în vedere că prețurile pentru cărți sunt fixe în Germania și în Franța, Amazon.de a dezvoltat programul de expediere gratuită (594). Acest program, care a condus la o reducere indirectă a prețului cărților, s-a dovedit a avea un impact semnificativ asupra vânzărilor Amazon de cărți în Germania (595) și în Franța (596). În Regatul Unit, tipurile unice de promoții privind prețurile întâlnite pe piață, cum ar fi [...], au îngreunat [...] competiția privind prețurile [...]. Prin urmare, Amazon.co.uk a trebuit să se axeze pe angajații săi locali pentru a găsi aceste promoții și să instituie un mijloc de a concura cu acestea în mod eficace (597). |
| --- | --- |

(493)

Influența LuxOpCo și a societăților sale afiliate locale din UE asupra deciziilor de stabilire a prețurilor se reflectă, de asemenea, în ceea ce privește promoțiile de preț lansate pe site-urile web europene. De exemplu, în primii săi ani de funcționare în Germania, Amazon.de a inventat așa-numita „garanție a prețului scăzut”, care a stimulat clienții Amazon să ofere Amazon.de informații privind prețurile pentru a primi o reducere pentru achizițiile lor (593). În plus, având în vedere că prețurile pentru cărți sunt fixe în Germania și în Franța, Amazon.de a dezvoltat programul de expediere gratuită (594). Acest program, care a condus la o reducere indirectă a prețului cărților, s-a dovedit a avea un impact semnificativ asupra vânzărilor Amazon de cărți în Germania (595) și în Franța (596). În Regatul Unit, tipurile unice de promoții privind prețurile întâlnite pe piață, cum ar fi [...], au îngreunat [...] competiția privind prețurile [...]. Prin urmare, Amazon.co.uk a trebuit să se axeze pe angajații săi locali pentru a găsi aceste promoții și să instituie un mijloc de a concura cu acestea în mod eficace (597).

593

594

595

596

597

(c)   Accesibilitatea

| (494) | Conform datelor interne obținute în urma sondajului în rândul clienților, pe lângă aprecierea [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %) (598), în timp ce clienții francezi apreciază, de asemenea, [...] ([50-60] %), [...] ([40-50] %) și [...] a Amazon [...] ([40-50] %) (599). |
| --- | --- |

(494)

Conform datelor interne obținute în urma sondajului în rândul clienților, pe lângă aprecierea [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %), [...] ([50-60] %) (598), în timp ce clienții francezi apreciază, de asemenea, [...] ([50-60] %), [...] ([40-50] %) și [...] a Amazon [...] ([40-50] %) (599).

598

599

| (495) | Este sarcina LuxOpCo, cu sprijin din partea societăților afiliate locale din UE, să se asigure că clienții găsesc ceea ce caută pe site-urile web europene (600). Fără intervenție umană, clientul ar fi pierdut (601). LuxOpCo a avut o echipă de [60-70] ENI care au lucrat în așa-numita echipă de „localizare și traducere” care verifică și adaptează traducerea automată la standardele locale (602) și permite punerea în comun a diferitelor cataloage europene în scopul de a crea și a gestiona rețeaua EFN, de a facilita căutările clienților la nivel european pentru produse (603) și de a extinde gama de produse (604). Amazon.de angajează echipe de audit al conținutului care verifică calitatea conținutului pentru a asigura că site-ul web își păstrează designul și forma de prezentare a informațiilor în scopul de a susține experiența de cumpărare a clienților (605). Este important, de asemenea, ca serviciile de asistență pentru clienți să vorbească limba locală și să cunoască preferințele locale (606), cum ar fi faptul că clienții germani se așteaptă la expedierea rapidă a produselor (607). |
| --- | --- |

(495)

Este sarcina LuxOpCo, cu sprijin din partea societăților afiliate locale din UE, să se asigure că clienții găsesc ceea ce caută pe site-urile web europene (600). Fără intervenție umană, clientul ar fi pierdut (601). LuxOpCo a avut o echipă de [60-70] ENI care au lucrat în așa-numita echipă de „localizare și traducere” care verifică și adaptează traducerea automată la standardele locale (602) și permite punerea în comun a diferitelor cataloage europene în scopul de a crea și a gestiona rețeaua EFN, de a facilita căutările clienților la nivel european pentru produse (603) și de a extinde gama de produse (604). Amazon.de angajează echipe de audit al conținutului care verifică calitatea conținutului pentru a asigura că site-ul web își păstrează designul și forma de prezentare a informațiilor în scopul de a susține experiența de cumpărare a clienților (605). Este important, de asemenea, ca serviciile de asistență pentru clienți să vorbească limba locală și să cunoască preferințele locale (606), cum ar fi faptul că clienții germani se așteaptă la expedierea rapidă a produselor (607).

600

601

602

603

604

605

606

607

| (496) | De asemenea, accesibilitatea înseamnă livrarea produselor la un cost mic, rapid și în mod previzibil. Rapiditatea, accesibilitatea și serviciile sporesc gradul de satisfacție a clienților și, prin urmare, constituie factori de creștere (608). Întrucât costurile de logistică suportate de Amazon, precum și viteza, fiabilitatea și precizia livrării produselor sunt diferite de la țară la țară (609), este necesar să se dispună de cunoștințe logistice locale. Pentru Europa (610), aceste cunoștințe sunt deținute și dezvoltate de LuxOpCo UE și societățile afiliate locale din UE. |
| --- | --- |

(496)

De asemenea, accesibilitatea înseamnă livrarea produselor la un cost mic, rapid și în mod previzibil. Rapiditatea, accesibilitatea și serviciile sporesc gradul de satisfacție a clienților și, prin urmare, constituie factori de creștere (608). Întrucât costurile de logistică suportate de Amazon, precum și viteza, fiabilitatea și precizia livrării produselor sunt diferite de la țară la țară (609), este necesar să se dispună de cunoștințe logistice locale. Pentru Europa (610), aceste cunoștințe sunt deținute și dezvoltate de LuxOpCo UE și societățile afiliate locale din UE.

608

609

610

| (497) | Centrele de onorare a comenzilor funcționează diferit în Europa față de SUA (611) și, chiar și în interiorul Europei, centrele în cauză funcționează în mod diferit (612). Proiectarea și procesele sunt diferite și există diferite standarde care trebuie să fie respectate (613). Amazon s-a confruntat inițial cu dificultăți în ceea ce privește găsirea administratorilor de unități care știau cum să gestioneze un centru european de onorare a comenzilor (614). |
| --- | --- |

(497)

Centrele de onorare a comenzilor funcționează diferit în Europa față de SUA (611) și, chiar și în interiorul Europei, centrele în cauză funcționează în mod diferit (612). Proiectarea și procesele sunt diferite și există diferite standarde care trebuie să fie respectate (613). Amazon s-a confruntat inițial cu dificultăți în ceea ce privește găsirea administratorilor de unități care știau cum să gestioneze un centru european de onorare a comenzilor (614).

611

612

613

614

| (498) | În scopul planificării și al investițiilor, LuxOpCo colaborează îndeaproape cu echipele de onoare a comenzilor și cu echipele de vânzare cu amănuntul ale societăților afiliate locale din UE care furnizează informațiile cele mai importante, și anume volumele și tipurile de produse preconizate sau categoriile de produse care să fie adăugate la gama de produse și în centrele de onorare a comenzilor (615). Datele colectate de societățile afiliate locale din UE au influențat investițiile de capital pentru centrele de onorare a comenzilor și calculul costurilor și al marjelor (616). Aceste informații sunt obținute numai pe baza cunoștințelor despre piața locală, cum ar fi relațiile cu furnizorii locali (617) și vânzătorii de produse. |
| --- | --- |

(498)

În scopul planificării și al investițiilor, LuxOpCo colaborează îndeaproape cu echipele de onoare a comenzilor și cu echipele de vânzare cu amănuntul ale societăților afiliate locale din UE care furnizează informațiile cele mai importante, și anume volumele și tipurile de produse preconizate sau categoriile de produse care să fie adăugate la gama de produse și în centrele de onorare a comenzilor (615). Datele colectate de societățile afiliate locale din UE au influențat investițiile de capital pentru centrele de onorare a comenzilor și calculul costurilor și al marjelor (616). Aceste informații sunt obținute numai pe baza cunoștințelor despre piața locală, cum ar fi relațiile cu furnizorii locali (617) și vânzătorii de produse.

615

616

617

| (499) | În cele din urmă, accesibilitatea pentru client include, de asemenea, servicii fiabile de asistență pentru clienți care vorbesc limba clienților și înțeleg cultura clienților (de exemplu, practica de a returna o mare parte din produsele vândute). În Regatul Unit [descrierea caracteristicilor pieței din Regatul Unit]. Prin urmare, Amazon.co.uk [...] pentru a se adapta la ofertele concurenților, cum ar fi livrarea în aceeași zi sau livrarea într-un anumit interval orar (slotted delivery) (618). În Germania, [descrierea caracteristicilor pieței germane]. Amazon.de a trebuit să se confrunte cu [...] și a trebuit să dezvolte un proces în cadrul centrelor sale de onorare a comenzilor pentru a [...] (619). |
| --- | --- |

(499)

În cele din urmă, accesibilitatea pentru client include, de asemenea, servicii fiabile de asistență pentru clienți care vorbesc limba clienților și înțeleg cultura clienților (de exemplu, practica de a returna o mare parte din produsele vândute). În Regatul Unit [descrierea caracteristicilor pieței din Regatul Unit]. Prin urmare, Amazon.co.uk [...] pentru a se adapta la ofertele concurenților, cum ar fi livrarea în aceeași zi sau livrarea într-un anumit interval orar (slotted delivery) (618). În Germania, [descrierea caracteristicilor pieței germane]. Amazon.de a trebuit să se confrunte cu [...] și a trebuit să dezvolte un proces în cadrul centrelor sale de onorare a comenzilor pentru a [...] (619).

slotted delivery

618

619

9.2.1.2.3.   Activele utilizate de LuxOpCo

Activele utilizate de LuxOpCo

| (500) | LuxOpCo utilizează active importante pentru a îndeplini funcțiile descrise în secțiunile 9.2.1.2.1 și 9.2.1.2.2. |
| --- | --- |

(500)

LuxOpCo utilizează active importante pentru a îndeplini funcțiile descrise în secțiunile 9.2.1.2.1 și 9.2.1.2.2.

| (501) | LuxOpCo deține și gestionează întregul stoc al Amazon în Europa, care este indispensabil pentru desfășurarea activității Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european. În perioada relevantă, LuxOpCo a deținut până la [1,5-2] miliarde EUR sub formă de stocuri în bilanțul său. De asemenea, acesta a deținut toate acțiunile ASE, AMEU și ale societăților afiliate locale din UE, care oferă finanțare pentru investițiile în dezvoltarea infrastructurii pentru desfășurarea activităților de vânzare cu amănuntul, de exemplu construcția de centre de onorare a comenzilor și echiparea acestora și extinderea capacității centrului de date europene (620). În urma achiziționării Lovefilm Group, LuxOpCo a deținut, de asemenea, anumite active necorporale care sunt necesare pentru a desfășura o parte din activitățile sale de furnizare de servicii, și anume video streaming. |
| --- | --- |

(501)

LuxOpCo deține și gestionează întregul stoc al Amazon în Europa, care este indispensabil pentru desfășurarea activității Amazon de vânzare cu amănuntul la nivel european. În perioada relevantă, LuxOpCo a deținut până la [1,5-2] miliarde EUR sub formă de stocuri în bilanțul său. De asemenea, acesta a deținut toate acțiunile ASE, AMEU și ale societăților afiliate locale din UE, care oferă finanțare pentru investițiile în dezvoltarea infrastructurii pentru desfășurarea activităților de vânzare cu amănuntul, de exemplu construcția de centre de onorare a comenzilor și echiparea acestora și extinderea capacității centrului de date europene (620). În urma achiziționării Lovefilm Group, LuxOpCo a deținut, de asemenea, anumite active necorporale care sunt necesare pentru a desfășura o parte din activitățile sale de furnizare de servicii, și anume video streaming.

620

| (502) | Structura costurilor LuxOpCo demonstrează că active importante sunt utilizate pentru a absorbi costurile suportate în legătură cu dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea activelor necorporale în cadrul funcțiilor îndeplinite (621). Comisia a analizat costurile suportate de LuxOpCo sau care au condus la o facturare încrucișată în ceea ce privește posibila lor relevanță pentru dezvoltarea activelor necorporale. În ceea ce privește componenta Tehnologie, aceasta include costurile cu personalul care ocupă funcții în domeniul tehnologiei. Acesta include, de asemenea, costurile serverelor, situate în Luxemburg și Irlanda, care permit funcționarea site-urilor web europene. Categoriile de costuri „Cheltuieli de dezvoltare a aplicației” și „Centrul de date” din tabelul 8 contribuie, de asemenea, la componenta Tehnologie a activelor necorporale. |
| --- | --- |

(502)

Structura costurilor LuxOpCo demonstrează că active importante sunt utilizate pentru a absorbi costurile suportate în legătură cu dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea activelor necorporale în cadrul funcțiilor îndeplinite (621). Comisia a analizat costurile suportate de LuxOpCo sau care au condus la o facturare încrucișată în ceea ce privește posibila lor relevanță pentru dezvoltarea activelor necorporale. În ceea ce privește componenta Tehnologie, aceasta include costurile cu personalul care ocupă funcții în domeniul tehnologiei. Acesta include, de asemenea, costurile serverelor, situate în Luxemburg și Irlanda, care permit funcționarea site-urilor web europene. Categoriile de costuri „Cheltuieli de dezvoltare a aplicației” și „Centrul de date” din tabelul 8 contribuie, de asemenea, la componenta Tehnologie a activelor necorporale.

621

| (503) | În ceea ce privește componenta Mărci comerciale, LuxOpCo a suportat direct costuri de marketing semnificative (622), după cum o demonstrează Tabelul 7. Acestea includ promoțiile privind livrarea gratuită, care au fost efectuate în detrimentul rentabilității LuxOpCo. Aceste promoții încurajează vânzările și îmbunătățesc gradul de satisfacție a clienților, ceea ce, la rândul său, conduce la o creștere a valorii mărcii Amazon în Europa. Programul Prime al Amazon, care este desfășurat efectiv pentru piețele europene de către LuxOpCo, a fost identificat ca o strategie de marketing esențială de către societatea X (623). O comparație între costurile de transport suportate de LuxOpCo (624) și cele refacturate clienților (625) arată că doar o mică parte este transferată clienților. În cele din urmă, se consideră că costurile legate de expedierea produselor comandate către clienți, care sunt absorbite, de asemenea, de LuxOpCo, consolidează, de asemenea, marca Amazon în Europa, potrivit afirmațiilor societății X (626). |
| --- | --- |

(503)

În ceea ce privește componenta Mărci comerciale, LuxOpCo a suportat direct costuri de marketing semnificative (622), după cum o demonstrează Tabelul 7. Acestea includ promoțiile privind livrarea gratuită, care au fost efectuate în detrimentul rentabilității LuxOpCo. Aceste promoții încurajează vânzările și îmbunătățesc gradul de satisfacție a clienților, ceea ce, la rândul său, conduce la o creștere a valorii mărcii Amazon în Europa. Programul Prime al Amazon, care este desfășurat efectiv pentru piețele europene de către LuxOpCo, a fost identificat ca o strategie de marketing esențială de către societatea X (623). O comparație între costurile de transport suportate de LuxOpCo (624) și cele refacturate clienților (625) arată că doar o mică parte este transferată clienților. În cele din urmă, se consideră că costurile legate de expedierea produselor comandate către clienți, care sunt absorbite, de asemenea, de LuxOpCo, consolidează, de asemenea, marca Amazon în Europa, potrivit afirmațiilor societății X (626).

622

623

624

625

626

| (504) | Amazon recunoaște (627) că o parte din cheltuielile de marketing suportate de către societățile de exploatare europene au adus beneficii activelor sale necorporale de marketing la nivel global. Cu toate acestea, Amazon susține că, întrucât LuxSCS deține drepturile asupra tuturor mărcilor utilizate în activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul, aceasta rambursează cheltuielile suportate de societățile de exploatare fie direct, fie indirect. Totuși, LuxOpCo nu a facturat către LuxSCS niciuna dintre respectivele cheltuieli în mod direct. De asemenea, nu se poate considera că rambursarea cheltuielilor de marketing a avut loc în mod indirect, printr-o reducere a redevenței plătite de LuxOpCo către LuxSCS. Pe parcursul perioadei relevante, nu s-a observat nicio abatere de la metodologia aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată pentru a stabili redevența în beneficiul LuxOpCo (628). În absența oricăror rambursări identificabile ale LuxOpCo către LuxSCS, costurile în beneficiul activelor necorporale de marketing la nivel mondial suportate în Europa – precum și alte costuri de dezvoltare a proprietății intelectuale prevăzute în tabelul 6 și tabelul 8 – trebuie să fie considerate ca fiind absorbite de LuxOpCo. De asemenea, faptul că, în temeiul aplicării soluției fiscale anticipate contestate, LuxOpCo poate reține mijloace financiare suficiente pentru a-și acoperi costurile cu o marjă nu ar trebui să fie considerat ca reprezentând o rambursare a costurilor de către LuxSCS. LuxSCS nu generează venituri provenite de la părțile afiliate sau independente (629) și, în lipsa soluției fiscale anticipate contestate, nu ar fi în măsură să efectueze plăți către LuxOpCo (sau Amazon US) prin propriile sale mijloace. În schimb, LuxOpCo este societatea care generează încasări din vânzări și servicii și, prin urmare, aceasta este în măsură să absoarbă costurile suportate pe parcursul desfășurării activității sale. |
| --- | --- |

(504)

Amazon recunoaște (627) că o parte din cheltuielile de marketing suportate de către societățile de exploatare europene au adus beneficii activelor sale necorporale de marketing la nivel global. Cu toate acestea, Amazon susține că, întrucât LuxSCS deține drepturile asupra tuturor mărcilor utilizate în activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul, aceasta rambursează cheltuielile suportate de societățile de exploatare fie direct, fie indirect. Totuși, LuxOpCo nu a facturat către LuxSCS niciuna dintre respectivele cheltuieli în mod direct. De asemenea, nu se poate considera că rambursarea cheltuielilor de marketing a avut loc în mod indirect, printr-o reducere a redevenței plătite de LuxOpCo către LuxSCS. Pe parcursul perioadei relevante, nu s-a observat nicio abatere de la metodologia aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată pentru a stabili redevența în beneficiul LuxOpCo (628). În absența oricăror rambursări identificabile ale LuxOpCo către LuxSCS, costurile în beneficiul activelor necorporale de marketing la nivel mondial suportate în Europa – precum și alte costuri de dezvoltare a proprietății intelectuale prevăzute în tabelul 6 și tabelul 8 – trebuie să fie considerate ca fiind absorbite de LuxOpCo. De asemenea, faptul că, în temeiul aplicării soluției fiscale anticipate contestate, LuxOpCo poate reține mijloace financiare suficiente pentru a-și acoperi costurile cu o marjă nu ar trebui să fie considerat ca reprezentând o rambursare a costurilor de către LuxSCS. LuxSCS nu generează venituri provenite de la părțile afiliate sau independente (629) și, în lipsa soluției fiscale anticipate contestate, nu ar fi în măsură să efectueze plăți către LuxOpCo (sau Amazon US) prin propriile sale mijloace. În schimb, LuxOpCo este societatea care generează încasări din vânzări și servicii și, prin urmare, aceasta este în măsură să absoarbă costurile suportate pe parcursul desfășurării activității sale.

627

628

629

| (505) | În concluzie, nu se poate considera că aceste costuri suportate de LuxOpCo în executarea funcțiilor în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale au fost suportate în numele LuxSCS. Dacă acesta ar fi fost cazul în speță, costurile respective ar fi trebuit refacturate către LuxSCS și incluse în grupul de costuri în temeiul APC ca fiind contribuția LuxSCS către aceasta. Mai degrabă, structura costurilor LuxSCS sugerează că, de fapt, aceasta a acționat ca un prestator de servicii pentru LuxOpCo prin deținerea activelor necorporale în numele său. Astfel, LuxOpCo a fost entitatea care desfășoară efectiv activitățile legate de activele necorporale în nume propriu și pe propriul risc, în timp ce plățile LuxSCS suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și al APC în beneficiul entităților Amazon US au fost acoperite de plățile redevenței efectuate de LuxOpCo, acestea fiind principala sursă de venit a LuxSCS. În consecință, LuxOpCo a suportat efectiv costurile relevante legate de exploatarea economică a activelor necorporale, precum și de dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea acestora, asumându-și riscurile relevante în această privință. |
| --- | --- |

(505)

În concluzie, nu se poate considera că aceste costuri suportate de LuxOpCo în executarea funcțiilor în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale au fost suportate în numele LuxSCS. Dacă acesta ar fi fost cazul în speță, costurile respective ar fi trebuit refacturate către LuxSCS și incluse în grupul de costuri în temeiul APC ca fiind contribuția LuxSCS către aceasta. Mai degrabă, structura costurilor LuxSCS sugerează că, de fapt, aceasta a acționat ca un prestator de servicii pentru LuxOpCo prin deținerea activelor necorporale în numele său. Astfel, LuxOpCo a fost entitatea care desfășoară efectiv activitățile legate de activele necorporale în nume propriu și pe propriul risc, în timp ce plățile LuxSCS suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și al APC în beneficiul entităților Amazon US au fost acoperite de plățile redevenței efectuate de LuxOpCo, acestea fiind principala sursă de venit a LuxSCS. În consecință, LuxOpCo a suportat efectiv costurile relevante legate de exploatarea economică a activelor necorporale, precum și de dezvoltarea, îmbunătățirea și gestionarea acestora, asumându-și riscurile relevante în această privință.

9.2.1.2.4.   Riscurile asumate de LuxOpCo

Riscurile asumate de LuxOpCo

| (506) | Amazon afirmă că „[î]ntr-un sector de activitate stimulat de tehnologia care permite procese cu un grad ridicat de automatizare, LuxOpCo s-a bazat puternic pe tehnologie pentru a gestiona sau a-și asuma riscuri comerciale” (630). Amazon nu a furnizat exemple concrete pentru a susține această afirmație. |
| --- | --- |

(506)

Amazon afirmă că „[î]ntr-un sector de activitate stimulat de tehnologia care permite procese cu un grad ridicat de automatizare, LuxOpCo s-a bazat puternic pe tehnologie pentru a gestiona sau a-și asuma riscuri comerciale” (630). Amazon nu a furnizat exemple concrete pentru a susține această afirmație.

630

| (507) | În realitate, LuxOpCo și-a asumat, atât contractual (631), cât și efectiv, riscurile asociate cu dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. De asemenea, LuxOpCo a controlat și a gestionat toate riscurile antreprenoriale și comerciale relevante în ceea ce privește activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, inclusiv, dar fără a se limita la, riscul de credit, riscul de colecții, riscul de gestionare a stocurilor (632), riscul de piață, riscul de pierderi, riscurile legate de menținerea unei forțe de muncă capabile să vândă produse și să furnizeze servicii în mod eficace și la timp. |
| --- | --- |

(507)

În realitate, LuxOpCo și-a asumat, atât contractual (631), cât și efectiv, riscurile asociate cu dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale. De asemenea, LuxOpCo a controlat și a gestionat toate riscurile antreprenoriale și comerciale relevante în ceea ce privește activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, inclusiv, dar fără a se limita la, riscul de credit, riscul de colecții, riscul de gestionare a stocurilor (632), riscul de piață, riscul de pierderi, riscurile legate de menținerea unei forțe de muncă capabile să vândă produse și să furnizeze servicii în mod eficace și la timp.

631

632

| (508) | În orice caz, afirmația Amazon nu poate fi acceptată din următoarele motive. |
| --- | --- |

(508)

În orice caz, afirmația Amazon nu poate fi acceptată din următoarele motive.

| (509) | În primul rând, riscurile LuxOpCo nu au fost „asumate” prin utilizarea componentei Tehnologie. Aceste riscuri au fost asumate din cauza desemnării LuxOpCo ca sediul central european și ca societate responsabilă de desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. Alte riscuri asumate de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale au rezultat din acordurile sale contractuale cu LuxSCS (prin intermediul acordului de licență) și din comportamentul său efectiv în cadrul acestor acorduri (633). În ceea ce privește activele necorporale, LuxOpCo și-a asumat efectiv gestionarea și controlul riscurilor pe care LuxSCS și le-a asumat în cele din urmă prin contract în temeiul APC (a se vedea tabelul 13) (634). |
| --- | --- |

(509)

În primul rând, riscurile LuxOpCo nu au fost „asumate” prin utilizarea componentei Tehnologie. Aceste riscuri au fost asumate din cauza desemnării LuxOpCo ca sediul central european și ca societate responsabilă de desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. Alte riscuri asumate de LuxOpCo în ceea ce privește activele necorporale au rezultat din acordurile sale contractuale cu LuxSCS (prin intermediul acordului de licență) și din comportamentul său efectiv în cadrul acestor acorduri (633). În ceea ce privește activele necorporale, LuxOpCo și-a asumat efectiv gestionarea și controlul riscurilor pe care LuxSCS și le-a asumat în cele din urmă prin contract în temeiul APC (a se vedea tabelul 13) (634).

633

634

| (510) | În al doilea rând, componenta Tehnologie ar fi putut foarte bine să fie un instrument util pentru a atenua și a optimiza anumite riscuri la nivelul strict necesar pentru desfășurarea activităților în UE. De exemplu, acest lucru ar fi putut fi realizat prin tehnologia care permite gestionarea stocurilor, permițând LuxOpCo să mențină stocurile la niveluri corespunzătoare pentru a răspunde cererii, reducând în același timp la minimum riscul ca produsele să fie epuizate sau să nu mai poată fi vândute. Cu toate acestea, riscul de gestionare a stocurilor este inerent desfășurării unei activități de vânzare cu amănuntul și nu poate fi eliminat pe deplin, chiar și prin intermediul unor programe informatice avansate. În mod similar, LuxOpCo își asumă riscul de vânzare și de creanțe neperformante. Acest lucru este confirmat de faptul că LuxOpCo constituie provizioane și absoarbe ajustările de valoare pentru stocurile și creanțele neperformante legate de (635). Comisia nu a observat niciun mecanism pe parcursul investigației sale care ar putea indica că pierderile legate de stocuri și de creanțele neperformante sunt rambursate de orice entitate către LuxOpCo. |
| --- | --- |

(510)

În al doilea rând, componenta Tehnologie ar fi putut foarte bine să fie un instrument util pentru a atenua și a optimiza anumite riscuri la nivelul strict necesar pentru desfășurarea activităților în UE. De exemplu, acest lucru ar fi putut fi realizat prin tehnologia care permite gestionarea stocurilor, permițând LuxOpCo să mențină stocurile la niveluri corespunzătoare pentru a răspunde cererii, reducând în același timp la minimum riscul ca produsele să fie epuizate sau să nu mai poată fi vândute. Cu toate acestea, riscul de gestionare a stocurilor este inerent desfășurării unei activități de vânzare cu amănuntul și nu poate fi eliminat pe deplin, chiar și prin intermediul unor programe informatice avansate. În mod similar, LuxOpCo își asumă riscul de vânzare și de creanțe neperformante. Acest lucru este confirmat de faptul că LuxOpCo constituie provizioane și absoarbe ajustările de valoare pentru stocurile și creanțele neperformante legate de (635). Comisia nu a observat niciun mecanism pe parcursul investigației sale care ar putea indica că pierderile legate de stocuri și de creanțele neperformante sunt rambursate de orice entitate către LuxOpCo.

635

| (511) | În al treilea rând, chiar dacă LuxOpCo s-a bazat, într-o anumită măsură, pe componenta Tehnologie pentru a-și gestiona riscurile comerciale, acest fapt nu ar avea loc decât ca urmare a deciziei strategice luate de LuxOpCo, care are capacitatea de a gestiona și a controla rezultatul acestor procese de automatizare care ar putea limita riscurile sale economice. |
| --- | --- |

(511)

În al treilea rând, chiar dacă LuxOpCo s-a bazat, într-o anumită măsură, pe componenta Tehnologie pentru a-și gestiona riscurile comerciale, acest fapt nu ar avea loc decât ca urmare a deciziei strategice luate de LuxOpCo, care are capacitatea de a gestiona și a controla rezultatul acestor procese de automatizare care ar putea limita riscurile sale economice.

| (512) | Amazon se bazează, de asemenea, pe o afirmație prezentată în raportul ex post privind PT din 2017, potrivit căreia riscurile strategice, financiare și operaționale cu care se confruntă zilnic LuxOpCo nu au fost gestionate efectiv și controlate de aceasta, întrucât „au fost aplicate politici de gestionare stricte la nivel de grup pe parcursul perioadei examinate” (636). Cu toate acestea, Amazon nu a transmis nicio informație specifică referitoare la politicile grupului privind gestionarea riscurilor pentru a-și susține această afirmație și nu sunt menționate strategii de gestionare a riscurilor specifice în formularul său anual 10-K depus la Securities and Exchange Commission din Statele Unite ale Americii în 2013. |
| --- | --- |

(512)

Amazon se bazează, de asemenea, pe o afirmație prezentată în raportul ex post privind PT din 2017, potrivit căreia riscurile strategice, financiare și operaționale cu care se confruntă zilnic LuxOpCo nu au fost gestionate efectiv și controlate de aceasta, întrucât „au fost aplicate politici de gestionare stricte la nivel de grup pe parcursul perioadei examinate” (636). Cu toate acestea, Amazon nu a transmis nicio informație specifică referitoare la politicile grupului privind gestionarea riscurilor pentru a-și susține această afirmație și nu sunt menționate strategii de gestionare a riscurilor specifice în formularul său anual 10-K depus la Securities and Exchange Commission din Statele Unite ale Americii în 2013.

ex post

636

| (513) | În orice caz, chiar dacă astfel de politici de grup erau în vigoare în perioada relevantă, LuxOpCo ar fi fost în continuare responsabilă de deciziile de gestionare strategică pe care le-a adoptat în desfășurarea activităților Amazon la nivel european și ar fi fost răspunzătoare pentru consecințele economice ale acestor decizii. În plus, deși nu este neobișnuit ca activitățile legate de un grup corporativ să fie centralizate în cadrul societății-mamă sau al unui centru de servicii al grupului (637), faptul că filialele din grup ar putea primi anumite instrucțiuni sau sprijin din partea societății-mamă sau a altor societăți ale grupului, ca urmare a unei astfel de politici de grup sau a unei strategii, nu înseamnă că aceste filiale ar trebui să nu mai fie considerate ca fiind entități separate cu personalitate juridică distincte de societatea-mamă și nici faptul că filialele respective nu mai sunt responsabile pentru deciziile lor (638). În măsura în care orice serviciu intra-grup a fost furnizat de grupul Amazon în beneficiul LuxOpCo în ceea ce privește gestionarea riscurilor, aceasta ar fi relevantă numai atunci când se stabilesc prețurile de transfer pentru astfel de servicii (639). |
| --- | --- |

(513)

În orice caz, chiar dacă astfel de politici de grup erau în vigoare în perioada relevantă, LuxOpCo ar fi fost în continuare responsabilă de deciziile de gestionare strategică pe care le-a adoptat în desfășurarea activităților Amazon la nivel european și ar fi fost răspunzătoare pentru consecințele economice ale acestor decizii. În plus, deși nu este neobișnuit ca activitățile legate de un grup corporativ să fie centralizate în cadrul societății-mamă sau al unui centru de servicii al grupului (637), faptul că filialele din grup ar putea primi anumite instrucțiuni sau sprijin din partea societății-mamă sau a altor societăți ale grupului, ca urmare a unei astfel de politici de grup sau a unei strategii, nu înseamnă că aceste filiale ar trebui să nu mai fie considerate ca fiind entități separate cu personalitate juridică distincte de societatea-mamă și nici faptul că filialele respective nu mai sunt responsabile pentru deciziile lor (638). În măsura în care orice serviciu intra-grup a fost furnizat de grupul Amazon în beneficiul LuxOpCo în ceea ce privește gestionarea riscurilor, aceasta ar fi relevantă numai atunci când se stabilesc prețurile de transfer pentru astfel de servicii (639).

637

638

639

| (514) | Potrivit Amazon, principalele riscuri critice ale activităților europene sunt, în primul rând, riscurile legate de pierderea unor oportunități de afaceri în fața concurenților săi. Aceasta diferă în funcție de piețele locale. Prin urmare, este vital ca Amazon să continue să inoveze pentru a evita ieșirea de pe piață, cum ar fi cazul unor concurenți ai Amazon din Franța și Regatul Unit (640). Un al doilea risc critic identificat de Amazon este riscul de neadaptare a clienților la noile oferte. O extindere a unei categorii de produse, o introducere a unor noi servicii sau lansarea de noi afaceri implică riscul ca noile produse să nu fie apreciate de clienți. O extindere a activității comerciale implică riscul de întrerupere a serviciului, de defecțiuni sau alte probleme legate de calitate (641). Astfel cum a indicat Amazon în formularul său 10-K din 2013 (642), riscurile legate de nevoia permanentă a Amazon de a se extinde pentru a fi competitivă, în special, „pune o presiune semnificativă asupra conducerii, personalului, activităților, sistemelor, performanței tehnice, resurselor financiare și controlului financiar intern și funcțiilor de raportare din cadrul societății.” Un al treilea risc critic identificat de Amazon îl reprezintă condițiile economice și politice locale, precum și modificările aduse cadrului juridic. Cu titlu de exemplu, Amazon menționează reglementarea națională privind comerțul electronic și alte servicii sau privind dispozitivele electronice (643). |
| --- | --- |

(514)

Potrivit Amazon, principalele riscuri critice ale activităților europene sunt, în primul rând, riscurile legate de pierderea unor oportunități de afaceri în fața concurenților săi. Aceasta diferă în funcție de piețele locale. Prin urmare, este vital ca Amazon să continue să inoveze pentru a evita ieșirea de pe piață, cum ar fi cazul unor concurenți ai Amazon din Franța și Regatul Unit (640). Un al doilea risc critic identificat de Amazon este riscul de neadaptare a clienților la noile oferte. O extindere a unei categorii de produse, o introducere a unor noi servicii sau lansarea de noi afaceri implică riscul ca noile produse să nu fie apreciate de clienți. O extindere a activității comerciale implică riscul de întrerupere a serviciului, de defecțiuni sau alte probleme legate de calitate (641). Astfel cum a indicat Amazon în formularul său 10-K din 2013 (642), riscurile legate de nevoia permanentă a Amazon de a se extinde pentru a fi competitivă, în special, „pune o presiune semnificativă asupra conducerii, personalului, activităților, sistemelor, performanței tehnice, resurselor financiare și controlului financiar intern și funcțiilor de raportare din cadrul societății.” Un al treilea risc critic identificat de Amazon îl reprezintă condițiile economice și politice locale, precum și modificările aduse cadrului juridic. Cu titlu de exemplu, Amazon menționează reglementarea națională privind comerțul electronic și alte servicii sau privind dispozitivele electronice (643).

640

641

642

643

| (515) | Toate aceste riscuri majore sunt gestionate la nivel local, LuxOpCo fiind principala responsabilă în acest sens în Europa. Astfel cum explică raportul [consilierului 3], este necesar să se ia în considerare specificul local al pieței în cauză pentru a reuși pe piețele europene competitive (644). Conducerea și echipele locale sunt în măsură să identifice comportamentul viitor al concurenților, sunt cel mai bine plasate pentru a identifica nevoile și preferințele clienților și sunt mai apropiate de autoritățile locale și, prin urmare, sunt cele mai în măsură să își exprime preocupările relevante în ceea ce privește noile reglementări etc. Importanța conducerii și echipelor locale în acest sens este susținută în continuare de mărturiile angajaților Amazon în contextul procedurilor fiscale din SUA. De exemplu, riscul ca programul Marketplace să nu evolueze, atunci când a fost introdus pentru prima dată în Europa, a fost atenuat de contribuția și cunoștințele locale ale LuxOpCo, astfel cum a fost sprijinită de societățile afiliate locale din UE. Toate acestea confirmă concluzia că LuxSCS, în lipsa unor angajați, nu dispune de capacitatea operațională necesară pentru a gestiona și a controla aceste riscuri. |
| --- | --- |

(515)

Toate aceste riscuri majore sunt gestionate la nivel local, LuxOpCo fiind principala responsabilă în acest sens în Europa. Astfel cum explică raportul [consilierului 3], este necesar să se ia în considerare specificul local al pieței în cauză pentru a reuși pe piețele europene competitive (644). Conducerea și echipele locale sunt în măsură să identifice comportamentul viitor al concurenților, sunt cel mai bine plasate pentru a identifica nevoile și preferințele clienților și sunt mai apropiate de autoritățile locale și, prin urmare, sunt cele mai în măsură să își exprime preocupările relevante în ceea ce privește noile reglementări etc. Importanța conducerii și echipelor locale în acest sens este susținută în continuare de mărturiile angajaților Amazon în contextul procedurilor fiscale din SUA. De exemplu, riscul ca programul Marketplace să nu evolueze, atunci când a fost introdus pentru prima dată în Europa, a fost atenuat de contribuția și cunoștințele locale ale LuxOpCo, astfel cum a fost sprijinită de societățile afiliate locale din UE. Toate acestea confirmă concluzia că LuxSCS, în lipsa unor angajați, nu dispune de capacitatea operațională necesară pentru a gestiona și a controla aceste riscuri.

644

| (516) | Alte riscuri menționate în formularul 10-K din 2013 al Amazon sunt, de asemenea, gestionate și controlate de LuxOpCo. De exemplu, riscul reputațional privind operațiunile europene este asumat de LuxOpCo. În cazul nefuncționării site-urilor web, societățile afiliate locale din UE se adresează LuxOpCo pentru sprijin. Incapacitatea de a satisface cererile și de a respecta datele de livrare în perioada sărbătorilor de iarnă, care conduce la returnări ale produselor livrate prea târziu pe termen scurt și la pierderea potențialului de vânzare pe termen lung, afectează în primul rând vânzătorul oficial în sine, și anume LuxOpCo. De asemenea LuxOpCo își asumă costurile și riscurile de vânzare, de credite neperformante și de gestionare a stocurilor. În special, costurile legate de returnarea produselor deteriorate sunt absorbite de LuxOpCo. |
| --- | --- |

(516)

Alte riscuri menționate în formularul 10-K din 2013 al Amazon sunt, de asemenea, gestionate și controlate de LuxOpCo. De exemplu, riscul reputațional privind operațiunile europene este asumat de LuxOpCo. În cazul nefuncționării site-urilor web, societățile afiliate locale din UE se adresează LuxOpCo pentru sprijin. Incapacitatea de a satisface cererile și de a respecta datele de livrare în perioada sărbătorilor de iarnă, care conduce la returnări ale produselor livrate prea târziu pe termen scurt și la pierderea potențialului de vânzare pe termen lung, afectează în primul rând vânzătorul oficial în sine, și anume LuxOpCo. De asemenea LuxOpCo își asumă costurile și riscurile de vânzare, de credite neperformante și de gestionare a stocurilor. În special, costurile legate de returnarea produselor deteriorate sunt absorbite de LuxOpCo.

| (517) | Formularul 10-K din 2013 identifică în continuare riscurile asociate încălcării activelor necorporale ca un factor de risc critic (645), deși aceste riscuri par a fi minore în comparație cu riscurile asociate cu necesitatea de extindere pentru ca Amazon să rămână competitivă. În temeiul acordului de licență, LuxOpCo a controlat și a gestionat, de asemenea, riscurile asociate cu încălcarea proprietății intelectuale, întrucât LuxOpCo a fost împuternicită să acționeze din proprie inițiativă și pe propriul risc pentru a proteja activele necorporale (646). Astfel cum se explică în considerentul 419, LuxOpCo și-a asumat responsabilitatea exclusivă pentru această obligație, în pofida faptului că, în conformitate cu APC, LuxSCS însăși ar fi trebuit să efectueze această funcție (647). |
| --- | --- |

(517)

Formularul 10-K din 2013 identifică în continuare riscurile asociate încălcării activelor necorporale ca un factor de risc critic (645), deși aceste riscuri par a fi minore în comparație cu riscurile asociate cu necesitatea de extindere pentru ca Amazon să rămână competitivă. În temeiul acordului de licență, LuxOpCo a controlat și a gestionat, de asemenea, riscurile asociate cu încălcarea proprietății intelectuale, întrucât LuxOpCo a fost împuternicită să acționeze din proprie inițiativă și pe propriul risc pentru a proteja activele necorporale (646). Astfel cum se explică în considerentul 419, LuxOpCo și-a asumat responsabilitatea exclusivă pentru această obligație, în pofida faptului că, în conformitate cu APC, LuxSCS însăși ar fi trebuit să efectueze această funcție (647).

645

646

647

9.2.1.2.5.   Concluzie privind analiza funcțională a LuxOpCo

Concluzie privind analiza funcțională a LuxOpCo

| (518) | O analiză funcțională a LuxOpCo demonstrează că, pe parcursul perioadei relevante, aceasta a îndeplinit funcții active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, precum și funcții active și critice în ceea ce privește funcția de sediu central și desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. LuxOpCo și-a utilizat licența privind activele necorporale pentru desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european și, în cele din urmă, a suportat costurile legate de dezvoltarea, consolidarea, gestionarea și exploatarea acestor active. LuxOpCo a utilizat, de asemenea, o serie de active corporale și a suportat în final costurile asociate cu activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european în general. În cele din urmă, LuxOpCo și-a asumat și a controlat riscurile semnificative asociate activelor necorporale și tuturor activităților relevante și riscurilor antreprenoriale în ceea ce privește activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. |
| --- | --- |

(518)

O analiză funcțională a LuxOpCo demonstrează că, pe parcursul perioadei relevante, aceasta a îndeplinit funcții active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, precum și funcții active și critice în ceea ce privește funcția de sediu central și desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. LuxOpCo și-a utilizat licența privind activele necorporale pentru desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european și, în cele din urmă, a suportat costurile legate de dezvoltarea, consolidarea, gestionarea și exploatarea acestor active. LuxOpCo a utilizat, de asemenea, o serie de active corporale și a suportat în final costurile asociate cu activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european în general. În cele din urmă, LuxOpCo și-a asumat și a controlat riscurile semnificative asociate activelor necorporale și tuturor activităților relevante și riscurilor antreprenoriale în ceea ce privește activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european.

9.2.1.3.   
  Alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer

Alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer

| (519) | De îndată ce tranzacția intragrup a fost identificată și a fost efectuată o analiză funcțională a ambelor părți la tranzacția respectivă, următoarea etapă în orice analiză a prețurilor de transfer constă în a selecta o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, astfel încât să poată fi evaluată tranzacția intragrup. Pentru a asigura că prețul de transfer al unei tranzacții intragrup se apropie în mod fiabil de un preț negociat pe baza principiului deplinei concurențe pe piață, cea mai fiabilă metodă ar trebui să fie aleasă în funcție de împrejurările cazului (648). |
| --- | --- |

(519)

De îndată ce tranzacția intragrup a fost identificată și a fost efectuată o analiză funcțională a ambelor părți la tranzacția respectivă, următoarea etapă în orice analiză a prețurilor de transfer constă în a selecta o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, astfel încât să poată fi evaluată tranzacția intragrup. Pentru a asigura că prețul de transfer al unei tranzacții intragrup se apropie în mod fiabil de un preț negociat pe baza principiului deplinei concurențe pe piață, cea mai fiabilă metodă ar trebui să fie aleasă în funcție de împrejurările cazului (648).

648

| (520) | Astfel cum se explică în considerentele 250-256, Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu cinci metode de stabilire a unui preț în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Liniile directoare indică o preferință pentru metodele tranzacționale tradiționale, cum ar fi metoda PNC, în detrimentul metodelor profitului tranzacțional, cum ar fi MMTN și metoda împărțirii profitului rezidual, ca mijloc de determinare a măsurii în care prețurile de transfer sunt stabilite în condiții de concurență deplină (649). Mai exact, punctul 2.14 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și punctul 2.7 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 prevăd că, „[î]n cazurile în care este posibil să se identifice tranzacțiile necontrolate comparabile, metoda PNC reprezintă cea mai directă și fiabilă metodă de aplicare a principiului concurenței depline. În consecință, în astfel de cazuri, metoda PNC este preferabilă tuturor celorlalte metode”. Astfel, în sensul alegerii unei metode adecvate de stabilire a prețurilor de transfer, este necesar să se examineze mai întâi dacă există tranzacții necontrolate comparabile, care pot fi utilizate pentru stabilirea prețurilor tranzacției intragrup în curs de examinare. |
| --- | --- |

(520)

Astfel cum se explică în considerentele 250-256, Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu cinci metode de stabilire a unui preț în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Liniile directoare indică o preferință pentru metodele tranzacționale tradiționale, cum ar fi metoda PNC, în detrimentul metodelor profitului tranzacțional, cum ar fi MMTN și metoda împărțirii profitului rezidual, ca mijloc de determinare a măsurii în care prețurile de transfer sunt stabilite în condiții de concurență deplină (649). Mai exact, punctul 2.14 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și punctul 2.7 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 prevăd că, „[î]n cazurile în care este posibil să se identifice tranzacțiile necontrolate comparabile, metoda PNC reprezintă cea mai directă și fiabilă metodă de aplicare a principiului concurenței depline. În consecință, în astfel de cazuri, metoda PNC este preferabilă tuturor celorlalte metode”. Astfel, în sensul alegerii unei metode adecvate de stabilire a prețurilor de transfer, este necesar să se examineze mai întâi dacă există tranzacții necontrolate comparabile, care pot fi utilizate pentru stabilirea prețurilor tranzacției intragrup în curs de examinare.

649

9.2.1.3.1.   Metoda PNC

Metoda PNC

| (521) | Amazon susține că, cu excepția acordului [A], niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiat între Amazon și partenerii contractuali neafiliați, inclusiv acordurile M.com, nu prevede o tranzacție direct comparabilă pe piață în scopul stabilirii prețului pentru acordul de licență (650). Comisia este de acord cu faptul că niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiat între Amazon și părțile neafiliate, astfel cum au fost prezentate Comisiei pe parcursul investigației și, în special, acordurile M.com, nu prevede o tranzacție necontrolată suficient de comparabilă pentru a stabili metoda PNC. De asemenea, Comisia nu consideră că acordul [A] constituie o tranzacție direct comparabilă. |
| --- | --- |

(521)

Amazon susține că, cu excepția acordului [A], niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiat între Amazon și partenerii contractuali neafiliați, inclusiv acordurile M.com, nu prevede o tranzacție direct comparabilă pe piață în scopul stabilirii prețului pentru acordul de licență (650). Comisia este de acord cu faptul că niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiat între Amazon și părțile neafiliate, astfel cum au fost prezentate Comisiei pe parcursul investigației și, în special, acordurile M.com, nu prevede o tranzacție necontrolată suficient de comparabilă pentru a stabili metoda PNC. De asemenea, Comisia nu consideră că acordul [A] constituie o tranzacție direct comparabilă.

650

| (522) | Liniile directoare ale OCDE privind PT stabilesc criterii de comparabilitate care trebuie îndeplinite pentru ca tranzacțiile controlate și cele necontrolate să fie considerate comparabile, și anume (i) caracteristicile bunurilor transferate sau a serviciilor furnizate, (ii) funcțiile îndeplinite de părți (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate), (iii) clauzele contractuale, (iv) situația economică a părților și (v) strategii comerciale urmărite de părțile contractante (651). Acordurile M.com, inclusiv acordul [A], nu îndeplinesc în mod clar niciunul dintre cele cinci criterii: |
| --- | --- |

(522)

Liniile directoare ale OCDE privind PT stabilesc criterii de comparabilitate care trebuie îndeplinite pentru ca tranzacțiile controlate și cele necontrolate să fie considerate comparabile, și anume (i) caracteristicile bunurilor transferate sau a serviciilor furnizate, (ii) funcțiile îndeplinite de părți (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate), (iii) clauzele contractuale, (iv) situația economică a părților și (v) strategii comerciale urmărite de părțile contractante (651). Acordurile M.com, inclusiv acordul [A], nu îndeplinesc în mod clar niciunul dintre cele cinci criterii:

651

| (523) | În ceea ce privește primul și al treilea criteriu, și anume caracteristicile bunurilor sau serviciilor și clauzele contractuale, LuxOpCo a obținut licența exclusivă și irevocabilă de a exploata activele necorporale în Europa și un drept de a continua să dezvolte, să consolideze și să gestioneze activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor în conformitate cu acordul de licență (652). În schimb, niciunul dintre acordurile M.com Amazon încheiate de Amazon US nu se referă la o licență similară și nici nu se referă la aceeași proprietate intelectuală (653). Astfel cum se explică în considerentul 220, caracteristicile acordurilor M.com acorduri sunt foarte diferite de cele ale acordului de licență. Acordul de licență oferă societății LuxOpCo dreptul să exploateze și să continue să dezvolte, să îmbunătățească și să gestioneze activele necorporale (inclusiv componenta Tehnologie) în funcționarea sa prin intermediul site-urilor web europene ale Amazon. În schimb, în cadrul acordurilor M.com, Amazon US a acordat doar o licență neexclusivă partenerilor M.com de a utiliza proprietatea intelectuală a Amazon ca parte din furnizarea de servicii informatice și servicii de comerț electronic, pentru ca partenerii să își exploateze propriile site-urile web dedicate vânzării cu amănuntul și să își îndeplinească obligațiile față de aceștia (654). În consecință, aceste licențe nu acordă un drept similar partenerilor M.com de a dezvolta în continuare și a consolida proprietatea intelectuală a Amazon ca parte a operațiunilor lor, la fel ca în cazul licențelor acordate LuxOpCo în temeiul acordului de licență. În plus, obligațiile de a menține și a proteja proprietatea intelectuală, astfel cum se prevede în acordul de licență, nu sunt incluse în acordurile M.com. În cele din urmă, în niciunul dintre cele cinci acorduri M.com enumerate în raportul privind PT și în niciunul dintre cele unsprezece acorduri M.com suplimentare furnizate Comisiei de către Amazon contrapărțile neafiliate nu obțin acces la programele software sau algoritmii de bază utilizați de platforma de comerț electronic a Amazon. |
| --- | --- |

(523)

În ceea ce privește primul și al treilea criteriu, și anume caracteristicile bunurilor sau serviciilor și clauzele contractuale, LuxOpCo a obținut licența exclusivă și irevocabilă de a exploata activele necorporale în Europa și un drept de a continua să dezvolte, să consolideze și să gestioneze activele necorporale pe întreaga durată a vieții lor în conformitate cu acordul de licență (652). În schimb, niciunul dintre acordurile M.com Amazon încheiate de Amazon US nu se referă la o licență similară și nici nu se referă la aceeași proprietate intelectuală (653). Astfel cum se explică în considerentul 220, caracteristicile acordurilor M.com acorduri sunt foarte diferite de cele ale acordului de licență. Acordul de licență oferă societății LuxOpCo dreptul să exploateze și să continue să dezvolte, să îmbunătățească și să gestioneze activele necorporale (inclusiv componenta Tehnologie) în funcționarea sa prin intermediul site-urilor web europene ale Amazon. În schimb, în cadrul acordurilor M.com, Amazon US a acordat doar o licență neexclusivă partenerilor M.com de a utiliza proprietatea intelectuală a Amazon ca parte din furnizarea de servicii informatice și servicii de comerț electronic, pentru ca partenerii să își exploateze propriile site-urile web dedicate vânzării cu amănuntul și să își îndeplinească obligațiile față de aceștia (654). În consecință, aceste licențe nu acordă un drept similar partenerilor M.com de a dezvolta în continuare și a consolida proprietatea intelectuală a Amazon ca parte a operațiunilor lor, la fel ca în cazul licențelor acordate LuxOpCo în temeiul acordului de licență. În plus, obligațiile de a menține și a proteja proprietatea intelectuală, astfel cum se prevede în acordul de licență, nu sunt incluse în acordurile M.com. În cele din urmă, în niciunul dintre cele cinci acorduri M.com enumerate în raportul privind PT și în niciunul dintre cele unsprezece acorduri M.com suplimentare furnizate Comisiei de către Amazon contrapărțile neafiliate nu obțin acces la programele software sau algoritmii de bază utilizați de platforma de comerț electronic a Amazon.

652

653

de a utiliza

654

| (524) | Acordurile M.com obligă, de asemenea, Amazon US să furnizeze mai multe activități pe lângă cedarea licențelor de proprietate intelectuală. În pofida opiniei Amazon, care consideră că acordurile respective se referă la accesul la anumite proprietăți intelectuale, contractele au o sferă de aplicare mai largă, în măsura în care acestea includ serviciile furnizate de Amazon US către partenerii M.com, cum ar fi găzduirea și întreținerea de site-uri de comerț electronic, expedierea și manipularea coletelor, realizarea vânzărilor etc. Mai mult, în timp ce furnizarea de servicii în temeiul acordurilor M.com este asigurată, în principal, de Amazon US, care acționează în același timp în calitate de licențiator și de utilizator de active necorporale, în cazul acordului de licență LuxOpCo este societatea care utilizează activele necorporale în calitatea sa de beneficiar al licenței și care asigură dezvoltarea, gestionarea, găzduirea și exploatarea de site-urilor web ale UE. LuxSCS, care este cea care acordă licențe pentru activele necorporale în temeiul acordului de licență, nu are niciun angajat și, prin urmare, nu dispune de capacitatea de a îndeplini funcții similare celor îndeplinite de Amazon US în temeiul acordurilor M.com. |
| --- | --- |

(524)

Acordurile M.com obligă, de asemenea, Amazon US să furnizeze mai multe activități pe lângă cedarea licențelor de proprietate intelectuală. În pofida opiniei Amazon, care consideră că acordurile respective se referă la accesul la anumite proprietăți intelectuale, contractele au o sferă de aplicare mai largă, în măsura în care acestea includ serviciile furnizate de Amazon US către partenerii M.com, cum ar fi găzduirea și întreținerea de site-uri de comerț electronic, expedierea și manipularea coletelor, realizarea vânzărilor etc. Mai mult, în timp ce furnizarea de servicii în temeiul acordurilor M.com este asigurată, în principal, de Amazon US, care acționează în același timp în calitate de licențiator și de utilizator de active necorporale, în cazul acordului de licență LuxOpCo este societatea care utilizează activele necorporale în calitatea sa de beneficiar al licenței și care asigură dezvoltarea, gestionarea, găzduirea și exploatarea de site-urilor web ale UE. LuxSCS, care este cea care acordă licențe pentru activele necorporale în temeiul acordului de licență, nu are niciun angajat și, prin urmare, nu dispune de capacitatea de a îndeplini funcții similare celor îndeplinite de Amazon US în temeiul acordurilor M.com.

| (525) | În ceea ce privește acordul [A] în special, nu numai că drepturile la activele necorporale vizate de acordul respectiv nu sunt comparabile cu licența exclusivă și irevocabilă acordată de LuxSCS către LuxOpCo în temeiul acordului de licență, acest acord se referă, de asemenea, la numeroase alte servicii care nu sunt furnizate de LuxSCS în temeiul acordului de licență. În special, acordul [A] se referă la furnizarea de servicii, inclusiv dezvoltarea, găzduirea și menținerea unui site de comerț electronic. Denumirea acestui acord ca [...] (655) indică în continuare domeniul extins de aplicare a acestei relații comerciale. Raportul privind PT nu ia în considerare niciuna dintre aceste diferențe și nici nu realizează ajustări ale comparabilității în afară de furnizarea de date privind clienții. |
| --- | --- |

(525)

În ceea ce privește acordul [A] în special, nu numai că drepturile la activele necorporale vizate de acordul respectiv nu sunt comparabile cu licența exclusivă și irevocabilă acordată de LuxSCS către LuxOpCo în temeiul acordului de licență, acest acord se referă, de asemenea, la numeroase alte servicii care nu sunt furnizate de LuxSCS în temeiul acordului de licență. În special, acordul [A] se referă la furnizarea de servicii, inclusiv dezvoltarea, găzduirea și menținerea unui site de comerț electronic. Denumirea acestui acord ca [...] (655) indică în continuare domeniul extins de aplicare a acestei relații comerciale. Raportul privind PT nu ia în considerare niciuna dintre aceste diferențe și nici nu realizează ajustări ale comparabilității în afară de furnizarea de date privind clienții.

655

| (526) | În ceea ce privește cel de al doilea criteriu, și anume analiza funcțională, Comisia a stabilit deja că LuxSCS nu îndeplinește nicio funcție care adaugă valoare activelor necorporale. În special, LuxSCS nu a fost responsabilă de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale și nu a desfășurat niciun fel de activități de marketing. În temeiul acordurilor M.com, Amazon US a fost nu numai societatea care a creat și a dezvoltat proprietatea intelectuală utilizată în cadrul tranzacției, ci și furnizorul de numeroase servicii, inclusiv furnizarea de servicii de comerț electronic, care sunt furnizate de LuxOpCo și nu de LuxSCS în temeiul acordului de licență. |
| --- | --- |

(526)

În ceea ce privește cel de al doilea criteriu, și anume analiza funcțională, Comisia a stabilit deja că LuxSCS nu îndeplinește nicio funcție care adaugă valoare activelor necorporale. În special, LuxSCS nu a fost responsabilă de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale și nu a desfășurat niciun fel de activități de marketing. În temeiul acordurilor M.com, Amazon US a fost nu numai societatea care a creat și a dezvoltat proprietatea intelectuală utilizată în cadrul tranzacției, ci și furnizorul de numeroase servicii, inclusiv furnizarea de servicii de comerț electronic, care sunt furnizate de LuxOpCo și nu de LuxSCS în temeiul acordului de licență.

| (527) | În ceea ce privește al patrulea criteriu, și anume situația economică, Comisia observă că majoritatea acordurilor M.com privesc teritoriul Statelor Unite ale Americii și vizează în mod semnificativ volume mai scăzute ale vânzărilor. |
| --- | --- |

(527)

În ceea ce privește al patrulea criteriu, și anume situația economică, Comisia observă că majoritatea acordurilor M.com privesc teritoriul Statelor Unite ale Americii și vizează în mod semnificativ volume mai scăzute ale vânzărilor.

| (528) | În ceea ce privește cel de al cincilea criteriu, și anume strategia de afaceri, acordurile M.com au fost încheiate cu comercianți fizici bine stabiliți, care au urmărit crearea unui canal de distribuție alternativ. În cazul acordului de licență, scopul a fost ca LuxOpCo să pătrundă pe piața europeană a comerțului electronic, canalul său de distribuție exclusiv, care a necesitat utilizarea activelor necorporale (656). |
| --- | --- |

(528)

În ceea ce privește cel de al cincilea criteriu, și anume strategia de afaceri, acordurile M.com au fost încheiate cu comercianți fizici bine stabiliți, care au urmărit crearea unui canal de distribuție alternativ. În cazul acordului de licență, scopul a fost ca LuxOpCo să pătrundă pe piața europeană a comerțului electronic, canalul său de distribuție exclusiv, care a necesitat utilizarea activelor necorporale (656).

656

| (529) | În concluzie, niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiate între Amazon și părțile terțe independente, inclusiv acordurile M.com, în general și acordul [A], în special, nu prevede o tranzacție necontrolată comparabilă pe baza căreia remunerația acordată LuxSCS în temeiul acordului de licență să poată fi evaluată prin aplicarea metodei PNC. Metoda PNC se bazează pe o comparație a condițiilor aferente unei tranzacții controlate cu condițiile aferente tranzacțiilor dintre întreprinderi independente (657). Pentru ca această comparație să fie utilă, caracteristicile relevante ale situației comparate trebuie să fie suficient de comparabile. Pentru a fi comparabile, niciuna dintre diferențe (dacă există) între situațiile comparate nu ar putea influența în mod semnificativ condiția examinată în metodologie (de exemplu, prețul sau marja), sau ajustări de o acuratețe rezonabilă pot fi realizate pentru a elimina efectele acestor diferențe. Astfel cum s-a explicat în considerentele 522-528, acordul de licență și acordurile M.com sunt diferite într-un mod care ar afecta semnificativ condițiile tranzacției atunci când se analizează toți cei cinci factori de comparabilitate. În plus, Comisia constată că nu se pot realiza ajustări de o acuratețe rezonabilă pentru a elimina efectele acestor diferențe (658). |
| --- | --- |

(529)

În concluzie, niciunul dintre acordurile privind proprietatea intelectuală încheiate între Amazon și părțile terțe independente, inclusiv acordurile M.com, în general și acordul [A], în special, nu prevede o tranzacție necontrolată comparabilă pe baza căreia remunerația acordată LuxSCS în temeiul acordului de licență să poată fi evaluată prin aplicarea metodei PNC. Metoda PNC se bazează pe o comparație a condițiilor aferente unei tranzacții controlate cu condițiile aferente tranzacțiilor dintre întreprinderi independente (657). Pentru ca această comparație să fie utilă, caracteristicile relevante ale situației comparate trebuie să fie suficient de comparabile. Pentru a fi comparabile, niciuna dintre diferențe (dacă există) între situațiile comparate nu ar putea influența în mod semnificativ condiția examinată în metodologie (de exemplu, prețul sau marja), sau ajustări de o acuratețe rezonabilă pot fi realizate pentru a elimina efectele acestor diferențe. Astfel cum s-a explicat în considerentele 522-528, acordul de licență și acordurile M.com sunt diferite într-un mod care ar afecta semnificativ condițiile tranzacției atunci când se analizează toți cei cinci factori de comparabilitate. În plus, Comisia constată că nu se pot realiza ajustări de o acuratețe rezonabilă pentru a elimina efectele acestor diferențe (658).

657

658

| (530) | În special, Amazon susține că transferul tehnologiei de bază în temeiul acordului [A] poate fi izolat de celelalte servicii și că se pot realiza ajustări rezonabile pentru a elimina diferențele dintre acordul respectiv și acordul de licență (659). Cu toate acestea, potrivit mărturiei unui angajat Amazon (660), Amazon a avut o abordare globală în ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru acordurile M.com și nu a încercat să stabilească prețuri pentru serviciile identificabile ale Amazon US pe o bază separată (661). Prin urmare, determinarea procentului din remunerația Amazon US care este datorat pentru simplul acces la propriile active necorporale nu pare practică în absența unor ajustări clar identificabile pentru serviciile tangibile furnizate de Amazon US în temeiul acordului [A], cum ar fi crearea, dezvoltarea, menținerea și găzduirea site-urilor web asigurate de echipa Amazon US. |
| --- | --- |

(530)

În special, Amazon susține că transferul tehnologiei de bază în temeiul acordului [A] poate fi izolat de celelalte servicii și că se pot realiza ajustări rezonabile pentru a elimina diferențele dintre acordul respectiv și acordul de licență (659). Cu toate acestea, potrivit mărturiei unui angajat Amazon (660), Amazon a avut o abordare globală în ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru acordurile M.com și nu a încercat să stabilească prețuri pentru serviciile identificabile ale Amazon US pe o bază separată (661). Prin urmare, determinarea procentului din remunerația Amazon US care este datorat pentru simplul acces la propriile active necorporale nu pare practică în absența unor ajustări clar identificabile pentru serviciile tangibile furnizate de Amazon US în temeiul acordului [A], cum ar fi crearea, dezvoltarea, menținerea și găzduirea site-urilor web asigurate de echipa Amazon US.

659

660

661

| (531) | Chiar presupunând că este posibil să se izoleze transferul tehnologiei de bază, remunerația pentru acest transfer în temeiul acordului [A] trebuie să fie mult mai mică decât cea calculată în raportul privind PT. În acest raport, remunerația a fost obținută prin adăugarea mai multor taxe prevăzute în acordul [A], inclusiv a celor referitoare la aspectele tangibile ale acordului, cum ar fi o ajustare a creșterii costului forței de muncă de către Amazon. Pentru a determina remunerația implicită, au fost adăugate mai multe ajustări ale costurilor de constituire, ale taxelor de bază și ale comisioanelor din vânzări datorate de [A], cum ar fi taxele pentru compensarea excesului de capacitate de prelucrare a comenzilor și a nivelurilor de stocuri excedentare. Aceste taxe sunt legate de gestionarea fizică a unei activități de vânzare cu amănuntul. Acestea nu au legătură cu activele necorporale transferate în temeiul acordului respectiv. Raportul privind PT nu a invocat niciun argument care să justifice includerea acestora în analiza ratei redevenței stabilite conform principiului concurenței depline pentru activele necorporale (662). În plus, în calculul redevenței implicite, raportul privind PT nu a luat în considerare relația negativă dintre nivelul ratei comisioanelor și vânzările pentru care s-ar aplica această taxă. Mai precis, rata comisioanelor convenită în temeiul acordului [A] a fost stabilită să scadă de la an la an (de la 5 % la 4 %), împreună cu o creștere a nivelului vânzărilor preconizate care urmează să fie generate de [A] în temeiul acordului (de la, inițial, 350 de milioane USD la 750 de milioane USD). Acest fapt indică economii de scară și/sau creșterea puterii de negociere a destinatarului serviciului (663). Raportul privind PT, dimpotrivă, a inclus ratele comisioanelor care scad până la 4 % pe an în calculul său numai în conformitate cu acordul [A], fără a lua în considerare dacă aceste rate ar fi justificate având în vedere nivelurile mult mai mari ale vânzărilor preconizate în Europa (3,2 miliarde EUR în primul an după restructurare, până la 8,3 miliarde EUR în exercițiul financiar 2010). |
| --- | --- |

(531)

Chiar presupunând că este posibil să se izoleze transferul tehnologiei de bază, remunerația pentru acest transfer în temeiul acordului [A] trebuie să fie mult mai mică decât cea calculată în raportul privind PT. În acest raport, remunerația a fost obținută prin adăugarea mai multor taxe prevăzute în acordul [A], inclusiv a celor referitoare la aspectele tangibile ale acordului, cum ar fi o ajustare a creșterii costului forței de muncă de către Amazon. Pentru a determina remunerația implicită, au fost adăugate mai multe ajustări ale costurilor de constituire, ale taxelor de bază și ale comisioanelor din vânzări datorate de [A], cum ar fi taxele pentru compensarea excesului de capacitate de prelucrare a comenzilor și a nivelurilor de stocuri excedentare. Aceste taxe sunt legate de gestionarea fizică a unei activități de vânzare cu amănuntul. Acestea nu au legătură cu activele necorporale transferate în temeiul acordului respectiv. Raportul privind PT nu a invocat niciun argument care să justifice includerea acestora în analiza ratei redevenței stabilite conform principiului concurenței depline pentru activele necorporale (662). În plus, în calculul redevenței implicite, raportul privind PT nu a luat în considerare relația negativă dintre nivelul ratei comisioanelor și vânzările pentru care s-ar aplica această taxă. Mai precis, rata comisioanelor convenită în temeiul acordului [A] a fost stabilită să scadă de la an la an (de la 5 % la 4 %), împreună cu o creștere a nivelului vânzărilor preconizate care urmează să fie generate de [A] în temeiul acordului (de la, inițial, 350 de milioane USD la 750 de milioane USD). Acest fapt indică economii de scară și/sau creșterea puterii de negociere a destinatarului serviciului (663). Raportul privind PT, dimpotrivă, a inclus ratele comisioanelor care scad până la 4 % pe an în calculul său numai în conformitate cu acordul [A], fără a lua în considerare dacă aceste rate ar fi justificate având în vedere nivelurile mult mai mari ale vânzărilor preconizate în Europa (3,2 miliarde EUR în primul an după restructurare, până la 8,3 miliarde EUR în exercițiul financiar 2010).

662

663

| (532) | Aplicarea metodei PNC, astfel cum este stabilită în raportul privind PT, a condus, de asemenea, la un rezultat exagerat, care a expus „LuxOpCo la riscul de a fi generatoare de pierderi” (664). Aceasta înseamnă că veniturile generate de utilizarea activelor necorporale de către LuxOpCo sunt nu numai insuficiente pentru a plăti redevența către LuxSCS stabilită pe baza metodei PNC, ci sunt insuficiente, de asemenea, pentru a remunera toate celelalte funcții îndeplinite de LuxOpCo. Comisia observă că ar fi puțin probabil ca un beneficiar neafiliat al licenței să accepte o metodă pentru stabilirea remunerației sale conform căreia acesta ar înregistra probabil pierderi din punct de vedere structural (665). Aceasta observă în continuare că utilizarea metodei PNC pe baza acordului [A] a fost respinsă în raportul privind PT deoarece analiza metodei împărțirii profitului rezidual a fost considerată „mai puțin susceptibilă să producă estimările eronate” (666). |
| --- | --- |

(532)

Aplicarea metodei PNC, astfel cum este stabilită în raportul privind PT, a condus, de asemenea, la un rezultat exagerat, care a expus „LuxOpCo la riscul de a fi generatoare de pierderi” (664). Aceasta înseamnă că veniturile generate de utilizarea activelor necorporale de către LuxOpCo sunt nu numai insuficiente pentru a plăti redevența către LuxSCS stabilită pe baza metodei PNC, ci sunt insuficiente, de asemenea, pentru a remunera toate celelalte funcții îndeplinite de LuxOpCo. Comisia observă că ar fi puțin probabil ca un beneficiar neafiliat al licenței să accepte o metodă pentru stabilirea remunerației sale conform căreia acesta ar înregistra probabil pierderi din punct de vedere structural (665). Aceasta observă în continuare că utilizarea metodei PNC pe baza acordului [A] a fost respinsă în raportul privind PT deoarece analiza metodei împărțirii profitului rezidual a fost considerată „mai puțin susceptibilă să producă estimările eronate” (666).

664

665

666

| (533) | În cele mai recente observații ale sale, Amazon a susținut, cu titlu subsidiar, că o metodă PNC ar putea fi stabilită pentru acordul de licență pe baza unei rate a redevenței de [4,5-5] % din vânzările brute de produse (667). În susținerea acestui argument, Amazon se bazează pe interpretarea de către aceasta a avizului Tribunalului Fiscal din SUA. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 210 și în nota de subsol 352, rata redevenței de [4,5-5] % nu a fost stabilită de fapt de Tribunalul Fiscal din SUA, ci a fost calculată de Amazon în scopul prezentei decizii. În orice caz, Comisia nu este de acord cu faptul că o astfel de rată a redevenței, astfel cum a fost stabilită în scopul de a calcula suma forfetară a acordului de contribuție participativă, este un element comparabil fiabil în scopul aplicării metodei PNC în vederea stabilirii unei remunerații în condiții de concurență deplină pentru acordul de licență. |
| --- | --- |

(533)

În cele mai recente observații ale sale, Amazon a susținut, cu titlu subsidiar, că o metodă PNC ar putea fi stabilită pentru acordul de licență pe baza unei rate a redevenței de [4,5-5] % din vânzările brute de produse (667). În susținerea acestui argument, Amazon se bazează pe interpretarea de către aceasta a avizului Tribunalului Fiscal din SUA. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 210 și în nota de subsol 352, rata redevenței de [4,5-5] % nu a fost stabilită de fapt de Tribunalul Fiscal din SUA, ci a fost calculată de Amazon în scopul prezentei decizii. În orice caz, Comisia nu este de acord cu faptul că o astfel de rată a redevenței, astfel cum a fost stabilită în scopul de a calcula suma forfetară a acordului de contribuție participativă, este un element comparabil fiabil în scopul aplicării metodei PNC în vederea stabilirii unei remunerații în condiții de concurență deplină pentru acordul de licență.

667

| (534) | Cu titlu preliminar, Comisia observă că acordul de contribuție participativă a fost încheiat în 2005 și că administrația fiscală luxemburgheză a fost informată cu privire la existența sa în scrisoarea Amazon din 20 aprilie 2006. În cazul în care Amazon și Luxemburg au considerat că valoarea contribuției participative în temeiul acestui acord este un element comparabil fiabil, aceste informații ar fi trebuit să fie luate în considerare de administrația fiscală luxemburgheză atunci când aceasta a reconfirmat soluția fiscală anticipată contestată din decembrie 2006. |
| --- | --- |

(534)

Cu titlu preliminar, Comisia observă că acordul de contribuție participativă a fost încheiat în 2005 și că administrația fiscală luxemburgheză a fost informată cu privire la existența sa în scrisoarea Amazon din 20 aprilie 2006. În cazul în care Amazon și Luxemburg au considerat că valoarea contribuției participative în temeiul acestui acord este un element comparabil fiabil, aceste informații ar fi trebuit să fie luate în considerare de administrația fiscală luxemburgheză atunci când aceasta a reconfirmat soluția fiscală anticipată contestată din decembrie 2006.

| (535) | De asemenea, Comisia ia act de faptul că Tribunalul Fiscal din SUA a realizat propriile ajustări ale valorii contribuției participative cu referire la o comparație între acordurile M.com, în special acordul [A] (668). Chiar dacă Tribunalul Fiscal din SUA a fost în măsură să izoleze transferul tehnologiei de bază de celelalte servicii vizate de acest acord (669), este cert că niciunul dintre cei cinci factori de comparabilitate menționați și analizați în considerentele 522-528 nu este îndeplinit atunci când se compară acordul de licență cu acordurile M.com, inclusiv acordul [A]. Aceleași preocupări identificate în considerentele menționate sunt relevante în ceea ce privește utilizarea acordului de contribuție participativă ca un element comparabil pentru stabilirea prețurilor din acordul de licență. |
| --- | --- |

(535)

De asemenea, Comisia ia act de faptul că Tribunalul Fiscal din SUA a realizat propriile ajustări ale valorii contribuției participative cu referire la o comparație între acordurile M.com, în special acordul [A] (668). Chiar dacă Tribunalul Fiscal din SUA a fost în măsură să izoleze transferul tehnologiei de bază de celelalte servicii vizate de acest acord (669), este cert că niciunul dintre cei cinci factori de comparabilitate menționați și analizați în considerentele 522-528 nu este îndeplinit atunci când se compară acordul de licență cu acordurile M.com, inclusiv acordul [A]. Aceleași preocupări identificate în considerentele menționate sunt relevante în ceea ce privește utilizarea acordului de contribuție participativă ca un element comparabil pentru stabilirea prețurilor din acordul de licență.

668

669

| (536) | Cel mai important, contribuțiile participative se referă la un transfer unic al drepturilor asupra activelor necorporale preexistente. Acestea nu iau în considerare funcțiile legate de dezvoltarea în continuare, îmbunătățirea și gestionarea activelor necorporale și riscurile asociate acestora, care au fost stabilite în cadrul APC și au fost îndeplinite de LuxOpCo. Aceste funcții creează valoare nu numai pentru LuxOpCo, ci și pentru partenerii contractuali ai LuxSCS la APC: ATI și A9. |
| --- | --- |

(536)

Cel mai important, contribuțiile participative se referă la un transfer unic al drepturilor asupra activelor necorporale preexistente. Acestea nu iau în considerare funcțiile legate de dezvoltarea în continuare, îmbunătățirea și gestionarea activelor necorporale și riscurile asociate acestora, care au fost stabilite în cadrul APC și au fost îndeplinite de LuxOpCo. Aceste funcții creează valoare nu numai pentru LuxOpCo, ci și pentru partenerii contractuali ai LuxSCS la APC: ATI și A9.

| (537) | Tribunalul Fiscal din SUA a comparat acordul [A] încheiat între Amazon US și [A] cu acordul de contribuție participativă încheiat între Amazon US și activitățile din Luxemburg în ansamblu, fără a face nicio distincție între LuxSCS și LuxOpCo, deoarece acestea sunt considerate o singură entitate din perspectiva fiscală a SUA. Ca atare, acordul [A] a fost considerat ca fiind comparabil cu un acord de licență între creatorul proprietății intelectuale (Amazon US) și utilizatorul proprietății intelectuale (activitățile comerciale din Europa în general). Acordul de licență nu constituie un astfel de acord, întrucât acesta s-a referit la un titular al proprietății intelectuale care este, de facto, pasiv, (LuxSCS) care cedează activele necorporale prin sublicență unei părți afiliate (LuxOpCo) pentru a dezvolta, a îmbunătăți, a gestiona și a exploata aceste active pe parcursul perioadei relevante. În consecință, dacă valoarea contribuțiilor participative ar trebui utilizată ca preț comparabil necontrolat, acest aspect ar fi relevant doar pentru a stabili remunerația datorată de LuxOpCo către LuxSCS pentru funcțiile îndeplinite de LuxOpCo (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate) în temeiul acordului de licență. Astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.1, LuxSCS nu a furnizat sau adăugat o contribuție originală și de valoare la dezvoltarea, menținerea sau îmbunătățirea activelor necorporale, altfel cum se prevede în APC, ci le-a cedat societății LuxOpCo, titularul licenței (670). Astfel, LuxSCS a fost eligibilă pentru beneficiile acordate în temeiul APC (și anume, proprietarul legal al activelor necorporale și ale lucrărilor derivate ale acestora) numai ca urmare a faptului că LuxOpCo a îndeplinit funcțiile și riscurile atribuite acesteia în temeiul respectivului acord, astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.2. |
| --- | --- |

(537)

Tribunalul Fiscal din SUA a comparat acordul [A] încheiat între Amazon US și [A] cu acordul de contribuție participativă încheiat între Amazon US și activitățile din Luxemburg în ansamblu, fără a face nicio distincție între LuxSCS și LuxOpCo, deoarece acestea sunt considerate o singură entitate din perspectiva fiscală a SUA. Ca atare, acordul [A] a fost considerat ca fiind comparabil cu un acord de licență între creatorul proprietății intelectuale (Amazon US) și utilizatorul proprietății intelectuale (activitățile comerciale din Europa în general). Acordul de licență nu constituie un astfel de acord, întrucât acesta s-a referit la un titular al proprietății intelectuale care este, de facto, pasiv, (LuxSCS) care cedează activele necorporale prin sublicență unei părți afiliate (LuxOpCo) pentru a dezvolta, a îmbunătăți, a gestiona și a exploata aceste active pe parcursul perioadei relevante. În consecință, dacă valoarea contribuțiilor participative ar trebui utilizată ca preț comparabil necontrolat, acest aspect ar fi relevant doar pentru a stabili remunerația datorată de LuxOpCo către LuxSCS pentru funcțiile îndeplinite de LuxOpCo (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate) în temeiul acordului de licență. Astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.1, LuxSCS nu a furnizat sau adăugat o contribuție originală și de valoare la dezvoltarea, menținerea sau îmbunătățirea activelor necorporale, altfel cum se prevede în APC, ci le-a cedat societății LuxOpCo, titularul licenței (670). Astfel, LuxSCS a fost eligibilă pentru beneficiile acordate în temeiul APC (și anume, proprietarul legal al activelor necorporale și ale lucrărilor derivate ale acestora) numai ca urmare a faptului că LuxOpCo a îndeplinit funcțiile și riscurile atribuite acesteia în temeiul respectivului acord, astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.2.

de facto

670

| (538) | Acest lucru este demonstrat de clauzele acordului de licență, în temeiul cărora LuxOpCo a obținut licența exclusivă și irevocabilă pentru toate drepturile de proprietate ale LuxSCS asupra activelor necorporale existente și viitoare pentru o perioadă nelimitată de timp, precum și de analiza funcțională efectuată în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2. În timp ce un acord de licență asemănător cu relația dintre licențiator și titularul licenței din acordul [A] poate fi încheiat între părți independente și afiliate în condiții de concurență deplină, un acord de sublicență comparabil cu acordul de licență este greu de conceput între părți independente. |
| --- | --- |

(538)

Acest lucru este demonstrat de clauzele acordului de licență, în temeiul cărora LuxOpCo a obținut licența exclusivă și irevocabilă pentru toate drepturile de proprietate ale LuxSCS asupra activelor necorporale existente și viitoare pentru o perioadă nelimitată de timp, precum și de analiza funcțională efectuată în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2. În timp ce un acord de licență asemănător cu relația dintre licențiator și titularul licenței din acordul [A] poate fi încheiat între părți independente și afiliate în condiții de concurență deplină, un acord de sublicență comparabil cu acordul de licență este greu de conceput între părți independente.

9.2.1.3.2.   Metoda împărțirii profitului și MMTN

Metoda împărțirii profitului și MMTN

| (539) | Întrucât nu există elemente comparabile directe pentru acordul de licență (671), o metodă tranzacțională bazată pe profituri este cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer pentru a determina prețul de transfer al acestei tranzacții intragrup în cazul de față. Astfel cum se explică în considerentul 251, două metode tranzacționale de stabilire a prețurilor de transfer sunt descrise în Liniile directoare ale OCDE privind PT, MMTN și metoda împărțirii profitului. Metoda împărțirii profitului se referă la două abordări: analiza contribuției și analiza reziduală. Aceasta din urmă este denumită adesea „analiza împărțirii profitului rezidual”. |
| --- | --- |

(539)

Întrucât nu există elemente comparabile directe pentru acordul de licență (671), o metodă tranzacțională bazată pe profituri este cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer pentru a determina prețul de transfer al acestei tranzacții intragrup în cazul de față. Astfel cum se explică în considerentul 251, două metode tranzacționale de stabilire a prețurilor de transfer sunt descrise în Liniile directoare ale OCDE privind PT, MMTN și metoda împărțirii profitului. Metoda împărțirii profitului se referă la două abordări: analiza contribuției și analiza reziduală. Aceasta din urmă este denumită adesea „analiza împărțirii profitului rezidual”.

671

| (540) | Raport privind PT ar fi calculat un intervalul de concurență deplină pentru acordul de licență pe baza metodei împărțirii profitului rezidual (672). Cu toate acestea, o examinare mai atentă a acestei evaluări arată că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aplicată efectiv este MMTN. În prima etapă, MMTN a fost utilizată pentru a determina o rentabilitate în condiții de concurență deplină de [4-6] % din cheltuielile de exploatare ale LuxOpCo pentru ceea ce se consideră a fi „funcțiile sale de rutină”, în timp ce, în a doua etapă, 100 % din restul profitului a fost atribuit LuxSCS ca o plată a redevenței pentru utilizarea activelor necorporale de către LuxOpCo. Utilizarea metodei împărțirii profitului rezidual implică faptul că, după remunerarea „funcțiilor de rutină” ale tranzacțiilor intra-grup, profitul rezidual este împărțit între părțile la tranzacțiile controlate pentru a remunera contribuțiile unice și de valoare (673). Cu toate acestea, în cazul de față, 100 % din profitul rezidual a fost repartizat către LuxSCS fără nicio justificare în raportul privind PT, dat fiind că raportul nu determină modul în care contribuțiile (ținând cont de funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate) din partea LuxSCS justifică o repartizare totală a profitului rezidual către LuxSCS. Raportul prevede pur și simplu că profitul rezidual „poate fi considerat ca fiind atribuit activelor necorporale acordate de LuxSCS societății LuxOpCo prin licență” (674). |
| --- | --- |

(540)

Raport privind PT ar fi calculat un intervalul de concurență deplină pentru acordul de licență pe baza metodei împărțirii profitului rezidual (672). Cu toate acestea, o examinare mai atentă a acestei evaluări arată că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aplicată efectiv este MMTN. În prima etapă, MMTN a fost utilizată pentru a determina o rentabilitate în condiții de concurență deplină de [4-6] % din cheltuielile de exploatare ale LuxOpCo pentru ceea ce se consideră a fi „funcțiile sale de rutină”, în timp ce, în a doua etapă, 100 % din restul profitului a fost atribuit LuxSCS ca o plată a redevenței pentru utilizarea activelor necorporale de către LuxOpCo. Utilizarea metodei împărțirii profitului rezidual implică faptul că, după remunerarea „funcțiilor de rutină” ale tranzacțiilor intra-grup, profitul rezidual este împărțit între părțile la tranzacțiile controlate pentru a remunera contribuțiile unice și de valoare (673). Cu toate acestea, în cazul de față, 100 % din profitul rezidual a fost repartizat către LuxSCS fără nicio justificare în raportul privind PT, dat fiind că raportul nu determină modul în care contribuțiile (ținând cont de funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate) din partea LuxSCS justifică o repartizare totală a profitului rezidual către LuxSCS. Raportul prevede pur și simplu că profitul rezidual „poate fi considerat ca fiind atribuit activelor necorporale acordate de LuxSCS societății LuxOpCo prin licență” (674).

672

673

674

| (541) | Lipsa unei împărțiri a profitului rezidual între LuxSCS și LuxOpCo în evaluarea prețurilor de transfer prevăzută în raportul privind PT indică faptul că doar una dintre aceste părți la acordul de licență a fost considerată ca realizând contribuții unice și de valoare, și anume LuxSCS. Aceasta înseamnă că, în realitate, a fost aplicată o metodă de transfer unilaterală, și anume MMTN pentru a stabili intervalul de concurență deplină pentru tranzacția respectivă (675). Acest lucru a fost confirmat de Luxemburg (676). |
| --- | --- |

(541)

Lipsa unei împărțiri a profitului rezidual între LuxSCS și LuxOpCo în evaluarea prețurilor de transfer prevăzută în raportul privind PT indică faptul că doar una dintre aceste părți la acordul de licență a fost considerată ca realizând contribuții unice și de valoare, și anume LuxSCS. Aceasta înseamnă că, în realitate, a fost aplicată o metodă de transfer unilaterală, și anume MMTN pentru a stabili intervalul de concurență deplină pentru tranzacția respectivă (675). Acest lucru a fost confirmat de Luxemburg (676).

675

676

| (542) | În lumina analizei funcționale efectuate în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2, Comisia este de acord că numai una dintre părțile la acordul de licență aduce contribuții unice și de valoare și, în consecință, că MMTN este cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer pentru a evalua remunerația care trebuie plătită în temeiul acordului de licență. Cu toate acestea, astfel cum reiese de mai sus, partea care îndeplinește funcțiile unice și de valoare în această tranzacție este LuxOpCo și nu LuxSCS. Pe această bază, partea testată pentru aplicarea MMTN ar trebui să fie LuxSCS și nu LuxOpCo, astfel cum se explică în secțiunea 9.2.1.4. |
| --- | --- |

(542)

În lumina analizei funcționale efectuate în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2, Comisia este de acord că numai una dintre părțile la acordul de licență aduce contribuții unice și de valoare și, în consecință, că MMTN este cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer pentru a evalua remunerația care trebuie plătită în temeiul acordului de licență. Cu toate acestea, astfel cum reiese de mai sus, partea care îndeplinește funcțiile unice și de valoare în această tranzacție este LuxOpCo și nu LuxSCS. Pe această bază, partea testată pentru aplicarea MMTN ar trebui să fie LuxSCS și nu LuxOpCo, astfel cum se explică în secțiunea 9.2.1.4.

9.2.1.4.   
  Aplicarea MMTN în cazul de față

Aplicarea MMTN în cazul de față

| (543) | Astfel cum se explică în considerentul 255, aplicarea MMTN necesită, în primul rând, selectarea părții testate și, în al doilea rând, alegerea unui indicator adecvat al nivelului de profit care analizează profiturile care urmează să fie generate pe baza funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacțiile controlate, ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de către acesta. |
| --- | --- |

(543)

Astfel cum se explică în considerentul 255, aplicarea MMTN necesită, în primul rând, selectarea părții testate și, în al doilea rând, alegerea unui indicator adecvat al nivelului de profit care analizează profiturile care urmează să fie generate pe baza funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacțiile controlate, ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de către acesta.

9.2.1.4.1.   Partea testată ar trebui să fie LuxSCS

Partea testată ar trebui să fie LuxSCS

| (544) | În sensul aplicării MMTN, „partea testată” trebuie să fie aleasă pe baza analizei funcționale efectuate (inclusiv activele utilizate și riscurile asumate) de către toate părțile implicate în tranzacția intragrup (677). Ca o regulă generală, partea testată este, în general, partea pentru care se poate aplica MMTN într-o manieră cât mai fiabilă și pentru care pot fi găsite cele mai fiabile elemente comparabile. Aceasta va fi de cele mai multe ori partea care îndeplinește funcții mai puțin complexe (678). MMTN este considerată o metodă adecvată pentru a examina remunerația în condiții de concurență deplină a părții care nu aduce nicio contribuție unică și de valoare la tranzacția care face obiectul analizei privind prețurile de transfer (679). |
| --- | --- |

(544)

În sensul aplicării MMTN, „partea testată” trebuie să fie aleasă pe baza analizei funcționale efectuate (inclusiv activele utilizate și riscurile asumate) de către toate părțile implicate în tranzacția intragrup (677). Ca o regulă generală, partea testată este, în general, partea pentru care se poate aplica MMTN într-o manieră cât mai fiabilă și pentru care pot fi găsite cele mai fiabile elemente comparabile. Aceasta va fi de cele mai multe ori partea care îndeplinește funcții mai puțin complexe (678). MMTN este considerată o metodă adecvată pentru a examina remunerația în condiții de concurență deplină a părții care nu aduce nicio contribuție unică și de valoare la tranzacția care face obiectul analizei privind prețurile de transfer (679).

677

678

679

| (545) | Pentru acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, LuxOpCo a fost aleasă ca partea testată, în sensul aplicării MMTN. Raportul privind PT justifică această alegere susținând că LuxOpCo exercită funcții mai puțin complexe în relația sa cu LuxSCS pe motiv că, spre deosebire de LuxSCS, aceasta nu deține drepturi de proprietate intelectuală valoroase și nu suportă riscuri economice semnificative în desfășurarea activităților sale de rutină (680). |
| --- | --- |

(545)

Pentru acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, LuxOpCo a fost aleasă ca partea testată, în sensul aplicării MMTN. Raportul privind PT justifică această alegere susținând că LuxOpCo exercită funcții mai puțin complexe în relația sa cu LuxSCS pe motiv că, spre deosebire de LuxSCS, aceasta nu deține drepturi de proprietate intelectuală valoroase și nu suportă riscuri economice semnificative în desfășurarea activităților sale de rutină (680).

680

| (546) | Acest raționament demonstrează confuzie între complexitatea activelor deținute și complexitatea funcțiilor îndeplinite de părțile la tranzacția intragrup pentru care se stabilește prețul. Astfel cum se explică în considerentul 430, nu există nicio bază pentru a porni de la premisa că o societate asociată din cadrul grupului care cedează activele necorporale prin licență unei alte societăți din grup îndeplinește funcții mai complexe decât societatea respectivă din simplul fapt că aceasta deține în mod legal un activ complex. În scopul stabilirii prețurilor de transfer, dreptul de proprietate asupra unui activ necorporal nu conferă niciun drept de a păstra, în cele din urmă, veniturile obținute din exploatarea activului respectiv. Remunerația unei părți la o tranzacție intragrup depinde de funcțiile pe care le îndeplinește aceasta, de activele pe care aceasta le utilizează și de riscurile pe care și le asumă, pe de o parte, și de contribuțiile aduse de către alte părți afiliate la tranzacție prin funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate, pe de altă parte (681). Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.1.3, niciun fel de riscuri care ar fi putut fi atribuite prin contract societății LuxSCS, care erau, de fapt, de o natură foarte limitată ca urmare a acordului de licență, nu corespund comportamentului efectiv al părților. |
| --- | --- |

(546)

Acest raționament demonstrează confuzie între complexitatea activelor deținute și complexitatea funcțiilor îndeplinite de părțile la tranzacția intragrup pentru care se stabilește prețul. Astfel cum se explică în considerentul 430, nu există nicio bază pentru a porni de la premisa că o societate asociată din cadrul grupului care cedează activele necorporale prin licență unei alte societăți din grup îndeplinește funcții mai complexe decât societatea respectivă din simplul fapt că aceasta deține în mod legal un activ complex. În scopul stabilirii prețurilor de transfer, dreptul de proprietate asupra unui activ necorporal nu conferă niciun drept de a păstra, în cele din urmă, veniturile obținute din exploatarea activului respectiv. Remunerația unei părți la o tranzacție intragrup depinde de funcțiile pe care le îndeplinește aceasta, de activele pe care aceasta le utilizează și de riscurile pe care și le asumă, pe de o parte, și de contribuțiile aduse de către alte părți afiliate la tranzacție prin funcțiile îndeplinite, activele utilizate și riscurile asumate, pe de altă parte (681). Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.1.3, niciun fel de riscuri care ar fi putut fi atribuite prin contract societății LuxSCS, care erau, de fapt, de o natură foarte limitată ca urmare a acordului de licență, nu corespund comportamentului efectiv al părților.

681

| (547) | În cazul de față, administrația fiscală luxemburgheză nu ar fi trebuit să accepte afirmația Amazon potrivit căreia simplul drept de proprietate asupra activelor necorporale constituie o „contribuție unică” (682) pentru care LuxSCS ar trebui să primească o remunerație care include aproape toate profiturile obținute din toate activitățile comerciale ale LuxOpCo. Dimpotrivă, aceasta ar fi trebuit să solicite o analiză funcțională care să demonstreze că LuxSCS îndeplinește funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activul respectiv, care a lipsit complet din raportul privind PT. Deși este cert că LuxOpCo nu ar trebui să primească dreptul irevocabil și exclusiv de a utiliza și de a ceda activele necorporale prin sublicențe fără a rambursa către LuxSCS costurile pe care aceasta din urmă le suportă în legătură cu acordul de contribuție participativă și APC, măsura în care LuxSCS ar trebui să fie remunerată pe lângă suma respectivă depinde de funcțiile îndeplinite de LuxSCS și, respectiv, de LuxOpCO în ceea ce privește activele necorporale. |
| --- | --- |

(547)

În cazul de față, administrația fiscală luxemburgheză nu ar fi trebuit să accepte afirmația Amazon potrivit căreia simplul drept de proprietate asupra activelor necorporale constituie o „contribuție unică” (682) pentru care LuxSCS ar trebui să primească o remunerație care include aproape toate profiturile obținute din toate activitățile comerciale ale LuxOpCo. Dimpotrivă, aceasta ar fi trebuit să solicite o analiză funcțională care să demonstreze că LuxSCS îndeplinește funcțiile unice și de valoare în ceea ce privește activul respectiv, care a lipsit complet din raportul privind PT. Deși este cert că LuxOpCo nu ar trebui să primească dreptul irevocabil și exclusiv de a utiliza și de a ceda activele necorporale prin sublicențe fără a rambursa către LuxSCS costurile pe care aceasta din urmă le suportă în legătură cu acordul de contribuție participativă și APC, măsura în care LuxSCS ar trebui să fie remunerată pe lângă suma respectivă depinde de funcțiile îndeplinite de LuxSCS și, respectiv, de LuxOpCO în ceea ce privește activele necorporale.

682

| (548) | Deși LuxSCS era proprietarul legal al activelor necorporale pe parcursul perioadei relevante, analiza funcțională efectuată în secțiunea 9.2.1.1 demonstrează că aceasta nu a îndeplinit funcții active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor în cauză care ar justifica repartizarea către LuxSCS a aproximativ tuturor profiturilor generate de LuxOpCo în desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. LuxSCS doar a deținut activele necorporale pentru activitățile economice europene efectuate prin intermediul site-urilor web europene (și anume, activitățile economice desfășurate de LuxOpCo). Analiza funcțională efectuată în secțiunea 9.2.1.2 arată că toate drepturile legale efective legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe teritoriul european au fost acordate LuxOpCo în mod irevocabil și exclusiv pe întreaga durată de viață a acestora (683). În plus, LuxOpCo este societatea care, cu sprijinul societăților afiliate locale din UE (684), a efectuat efectiv toate funcțiile relevante, a utilizat activele relevante și și-a asumat toate riscurile relevante în ceea ce privește nu numai exploatarea activelor necorporale, ci și dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea acestora. LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcțiile de sediu central și o serie de funcții unice și de valoare relevante pentru vectorii cheie de valoare ai activității Amazon, și anume gama de produse, de prețul și accesibilitatea. Toate acestea au reieșit din clauzele acordului de licență, precum și din analiza funcțională cuprinsă în raportul privind PT, care prevede că singurele funcții ale LuxSCS au fost cele ale unei societăți pasive deținătoare de active necorporale care administrează drepturile de proprietate intelectuală deținute de aceasta (685). |
| --- | --- |

(548)

Deși LuxSCS era proprietarul legal al activelor necorporale pe parcursul perioadei relevante, analiza funcțională efectuată în secțiunea 9.2.1.1 demonstrează că aceasta nu a îndeplinit funcții active și critice în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor în cauză care ar justifica repartizarea către LuxSCS a aproximativ tuturor profiturilor generate de LuxOpCo în desfășurarea activităților Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european. LuxSCS doar a deținut activele necorporale pentru activitățile economice europene efectuate prin intermediul site-urilor web europene (și anume, activitățile economice desfășurate de LuxOpCo). Analiza funcțională efectuată în secțiunea 9.2.1.2 arată că toate drepturile legale efective legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe teritoriul european au fost acordate LuxOpCo în mod irevocabil și exclusiv pe întreaga durată de viață a acestora (683). În plus, LuxOpCo este societatea care, cu sprijinul societăților afiliate locale din UE (684), a efectuat efectiv toate funcțiile relevante, a utilizat activele relevante și și-a asumat toate riscurile relevante în ceea ce privește nu numai exploatarea activelor necorporale, ci și dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea acestora. LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, funcțiile de sediu central și o serie de funcții unice și de valoare relevante pentru vectorii cheie de valoare ai activității Amazon, și anume gama de produse, de prețul și accesibilitatea. Toate acestea au reieșit din clauzele acordului de licență, precum și din analiza funcțională cuprinsă în raportul privind PT, care prevede că singurele funcții ale LuxSCS au fost cele ale unei societăți pasive deținătoare de active necorporale care administrează drepturile de proprietate intelectuală deținute de aceasta (685).

683

684

685

| (549) | În pofida faptului că cererea de emitere a soluției fiscale anticipate și raportul privind PT au explicat că LuxSCS era preconizată să își desfășoare activitatea în calitate de societate deținătoare de activele necorporale și de societate responsabilă în principal de activitățile comerciale europene (686), niciuna dintre aceste funcții nu au fost luate în considerare de administrația fiscală luxemburgheză atunci când aceasta a analizat cererea respectivă și a acceptat acordul de stabilire a prețurilor propus. Mai degrabă, administrația s-a bazat pe afirmația neîntemeiată și eronată a Amazon potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, întrucât LuxOpCo ar exercita numai funcții de gestionare „de rutină” care implică riscuri limitate (687). Cu toate acestea, având în vedere analizele funcționale efectuate în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2, LuxSCS, și nu LuxOpCo, este entitatea cea mai puțin complexă. În consecință, LuxSCS ar fi trebuit să fie aleasă ca parte testată pentru aplicarea MMTN în scopul stabilirii prețurilor pentru acordul de licență. |
| --- | --- |

(549)

În pofida faptului că cererea de emitere a soluției fiscale anticipate și raportul privind PT au explicat că LuxSCS era preconizată să își desfășoare activitatea în calitate de societate deținătoare de activele necorporale și de societate responsabilă în principal de activitățile comerciale europene (686), niciuna dintre aceste funcții nu au fost luate în considerare de administrația fiscală luxemburgheză atunci când aceasta a analizat cererea respectivă și a acceptat acordul de stabilire a prețurilor propus. Mai degrabă, administrația s-a bazat pe afirmația neîntemeiată și eronată a Amazon potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, întrucât LuxOpCo ar exercita numai funcții de gestionare „de rutină” care implică riscuri limitate (687). Cu toate acestea, având în vedere analizele funcționale efectuate în secțiunile 9.2.1.1 și 9.2.1.2, LuxSCS, și nu LuxOpCo, este entitatea cea mai puțin complexă. În consecință, LuxSCS ar fi trebuit să fie aleasă ca parte testată pentru aplicarea MMTN în scopul stabilirii prețurilor pentru acordul de licență.

686

687

9.2.1.4.2.   Indicatorul nivelului de profit

Indicatorul nivelului de profit

| (550) | În aplicarea MMTN, alegerea unui indicator al nivelului de profit trebuie să reflecte valoarea funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacția controlată, ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de către acesta (688), să se bazeze pe date obiective și să poată fi măsurat într-un mod suficient de fiabil și consecvent. Atunci când se aplică MMTN, profitul net este ponderat, în general, în funcție de costurile pentru activitățile de producție și de furnizare de servicii, de vânzări pentru activitățile de vânzare și de active pentru activitățile care presupun utilizarea activelor (689). Întrucât LuxSCS nu înregistrează vânzări și nu își asumă riscuri în ceea ce privește activele necorporale, costurile pe care le suportă direct sunt indicatorul cel mai fiabil al valorii funcțiilor limitate pe care le îndeplinește aceasta (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate). Indicatorul nivelului de profit în acest caz este, prin urmare, o marjă aplicată costurilor relevante totale. |
| --- | --- |

(550)

În aplicarea MMTN, alegerea unui indicator al nivelului de profit trebuie să reflecte valoarea funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacția controlată, ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de către acesta (688), să se bazeze pe date obiective și să poată fi măsurat într-un mod suficient de fiabil și consecvent. Atunci când se aplică MMTN, profitul net este ponderat, în general, în funcție de costurile pentru activitățile de producție și de furnizare de servicii, de vânzări pentru activitățile de vânzare și de active pentru activitățile care presupun utilizarea activelor (689). Întrucât LuxSCS nu înregistrează vânzări și nu își asumă riscuri în ceea ce privește activele necorporale, costurile pe care le suportă direct sunt indicatorul cel mai fiabil al valorii funcțiilor limitate pe care le îndeplinește aceasta (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate). Indicatorul nivelului de profit în acest caz este, prin urmare, o marjă aplicată costurilor relevante totale.

688

689

| (551) | În ceea ce privește stabilirea bazei de costuri corespunzătoare asupra căreia ar trebui să se aplice o marjă în cazul de față, LuxSCS nu au îndeplinit niciun fel de funcții cu valoare adăugată în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale și nu utilizează active sau nu își asumă niciun risc semnificativ în acest sens. Acesta a îndeplinit doar o funcție de intermediar, transferând costurile din cadrul acordului de contribuție participativă și APC către LuxOpCo și transferând o parte din plățile redevenței (redevența pentru licență) pe care o primește de la LuxOpCo în temeiul acordului de licență către A9 și ATI în valoarea acestor costuri. În plus, LuxSCS a avut dreptul la beneficiile APC numai deoarece LuxOpCo a îndeplinit funcțiile și și-a asumat riscurile atribuite LuxSCS în cadrul acordului respectiv pe parcursul perioadei relevante (690) prin acordul de licență. Orice remunerare a LuxSCS în temeiul acordului de licență ar trebui să reflecte, prin urmare, faptul că respectivele contribuții au fost furnizate de LuxOpCo (691). |
| --- | --- |

(551)

În ceea ce privește stabilirea bazei de costuri corespunzătoare asupra căreia ar trebui să se aplice o marjă în cazul de față, LuxSCS nu au îndeplinit niciun fel de funcții cu valoare adăugată în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea sau exploatarea activelor necorporale și nu utilizează active sau nu își asumă niciun risc semnificativ în acest sens. Acesta a îndeplinit doar o funcție de intermediar, transferând costurile din cadrul acordului de contribuție participativă și APC către LuxOpCo și transferând o parte din plățile redevenței (redevența pentru licență) pe care o primește de la LuxOpCo în temeiul acordului de licență către A9 și ATI în valoarea acestor costuri. În plus, LuxSCS a avut dreptul la beneficiile APC numai deoarece LuxOpCo a îndeplinit funcțiile și și-a asumat riscurile atribuite LuxSCS în cadrul acordului respectiv pe parcursul perioadei relevante (690) prin acordul de licență. Orice remunerare a LuxSCS în temeiul acordului de licență ar trebui să reflecte, prin urmare, faptul că respectivele contribuții au fost furnizate de LuxOpCo (691).

690

691

| (552) | În pofida a ceea ce susține Amazon (692), redevența pentru licență, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, nu a fost redusă pe baza funcțiilor de dezvoltare, îmbunătățire, gestionare și exploatare a activelor necorporale îndeplinite de LuxOpCo (693). Punctul 3.1 din acordul de licență, care stabilește ca LuxOpCo să furnizeze servicii interne în beneficiul LuxSCS, prevede în mod expres, în această privință, că „părțile sunt de acord că redevențele pentru licență prevăzute în anexa A sunt singurele plăți care vor fi luate în considerare pentru licențele acordate și serviciile furnizate în temeiul prezentului acord” (694). De fapt, LuxSCS nu a suportat costuri directe sau indirecte legate de activele necorporale, cu excepția unor costuri limitate legate de gestionarea proprietății legale asupra activelor necorporale. |
| --- | --- |

(552)

În pofida a ceea ce susține Amazon (692), redevența pentru licență, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, nu a fost redusă pe baza funcțiilor de dezvoltare, îmbunătățire, gestionare și exploatare a activelor necorporale îndeplinite de LuxOpCo (693). Punctul 3.1 din acordul de licență, care stabilește ca LuxOpCo să furnizeze servicii interne în beneficiul LuxSCS, prevede în mod expres, în această privință, că „părțile sunt de acord că redevențele pentru licență prevăzute în anexa A sunt singurele plăți care vor fi luate în considerare pentru licențele acordate și serviciile furnizate în temeiul prezentului acord” (694). De fapt, LuxSCS nu a suportat costuri directe sau indirecte legate de activele necorporale, cu excepția unor costuri limitate legate de gestionarea proprietății legale asupra activelor necorporale.

692

693

694

| (553) | Prin urmare, costurile în temeiul acordului de contribuție participativă și al APC ar trebui să fie excluse din baza de costuri, și anume nu ar trebui să se aplice o marjă asupra costurilor respective atunci când se stabilește o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxSCS în cadrul acordului de licență. Întrucât LuxSCS nu îndeplinește nicio funcție, nu utilizează niciun activ și nu își asumă niciun risc în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, nu s-ar presupune că o parte independentă ar trebui să plătească LuxSCS un marjă asupra costurilor respective (695). În mod similar, costurile legate de vânzarea intragrup a stocurilor în 2006 ar trebui să fie excluse din baza de cost deoarece acestea par a fi un cost unic care nu se referă la furnizarea activelor necorporale ci la restructurarea activităților europene, în care LuxSCS a reorganizat activitățile filialelor sale. Aceasta poate fi calificată ca o activitate desfășurată de acționari și nu ar trebui să facă obiectul unei marje (696). |
| --- | --- |

(553)

Prin urmare, costurile în temeiul acordului de contribuție participativă și al APC ar trebui să fie excluse din baza de costuri, și anume nu ar trebui să se aplice o marjă asupra costurilor respective atunci când se stabilește o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxSCS în cadrul acordului de licență. Întrucât LuxSCS nu îndeplinește nicio funcție, nu utilizează niciun activ și nu își asumă niciun risc în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale, nu s-ar presupune că o parte independentă ar trebui să plătească LuxSCS un marjă asupra costurilor respective (695). În mod similar, costurile legate de vânzarea intragrup a stocurilor în 2006 ar trebui să fie excluse din baza de cost deoarece acestea par a fi un cost unic care nu se referă la furnizarea activelor necorporale ci la restructurarea activităților europene, în care LuxSCS a reorganizat activitățile filialelor sale. Aceasta poate fi calificată ca o activitate desfășurată de acționari și nu ar trebui să facă obiectul unei marje (696).

695

696

| (554) | În ceea ce privește funcțiile îndeplinite de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante, serviciile administrative generale descrise în considerentul 429 au fost achiziționate din exterior și nu implică riscuri semnificative. Aceste servicii pot fi delimitate prin referire la costurile suportate direct ca urmare a acestora (697). Aceste costuri au fost legate de procentul din costurile în Luxemburg alocate LuxSCS pentru administrarea dreptului său de proprietate asupra activelor necorporale, cum ar fi anumite costuri pentru menținerea acestui drept de proprietate. Cu toate că nu a fost furnizată nicio dovadă care să arate că LuxSCS a luat efectiv decizii active și importante în ceea ce privește protecția activelor necorporale în Europa, responsabilitatea pentru acestea fiind transferată, de fapt, societății LuxOpCo, Comisia poate totuși să accepte că aceste costuri sunt incluse în baza de cost pentru aplicarea MMTN, atât timp cât acestea reprezintă funcții reale efectuate de LuxSCS. Aceste costuri ar părea așadar să se refere la menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale în Europa. |
| --- | --- |

(554)

În ceea ce privește funcțiile îndeplinite de LuxSCS pe parcursul perioadei relevante, serviciile administrative generale descrise în considerentul 429 au fost achiziționate din exterior și nu implică riscuri semnificative. Aceste servicii pot fi delimitate prin referire la costurile suportate direct ca urmare a acestora (697). Aceste costuri au fost legate de procentul din costurile în Luxemburg alocate LuxSCS pentru administrarea dreptului său de proprietate asupra activelor necorporale, cum ar fi anumite costuri pentru menținerea acestui drept de proprietate. Cu toate că nu a fost furnizată nicio dovadă care să arate că LuxSCS a luat efectiv decizii active și importante în ceea ce privește protecția activelor necorporale în Europa, responsabilitatea pentru acestea fiind transferată, de fapt, societății LuxOpCo, Comisia poate totuși să accepte că aceste costuri sunt incluse în baza de cost pentru aplicarea MMTN, atât timp cât acestea reprezintă funcții reale efectuate de LuxSCS. Aceste costuri ar părea așadar să se refere la menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale în Europa.

697

| (555) | În consecință, pe lângă refacturarea costurilor transferate pe care aceasta le-a suportat în temeiul acordului de contribuții participative și al APC (și anume, contribuțiile participative și costurile aferente APC), LuxSCS ar trebui să fie remunerată pe baza unei marje asupra bazei de costuri formate exclusiv din costurile suportate pentru servicii externe achiziționate pentru a-și menține dreptul de proprietate asupra activelor necorporale, astfel cum se descrie în considerentul 429, în măsura în care aceste costuri reprezintă efectiv funcțiile reale îndeplinite de LuxSCS. Acest nivel de remunerare asigură un rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline deoarece reflectă în mod adecvat contribuțiile LuxSCS la acordul de licență. |
| --- | --- |

(555)

În consecință, pe lângă refacturarea costurilor transferate pe care aceasta le-a suportat în temeiul acordului de contribuții participative și al APC (și anume, contribuțiile participative și costurile aferente APC), LuxSCS ar trebui să fie remunerată pe baza unei marje asupra bazei de costuri formate exclusiv din costurile suportate pentru servicii externe achiziționate pentru a-și menține dreptul de proprietate asupra activelor necorporale, astfel cum se descrie în considerentul 429, în măsura în care aceste costuri reprezintă efectiv funcțiile reale îndeplinite de LuxSCS. Acest nivel de remunerare asigură un rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline deoarece reflectă în mod adecvat contribuțiile LuxSCS la acordul de licență.

9.2.1.4.3.   Determinarea unei marje adecvate

Determinarea unei marje adecvate

| (556) | Determinarea unei marje adecvate care să fie aplicată indicatorului nivelului de profit ales necesită, în mod normal, o analiză de comparabilitate. O astfel de analiză presupune o comparație între tranzacțiile controlate și una sau mai multe tranzacții necontrolate comparabile. Tranzacțiile sunt considerate comparabile dacă niciuna dintre diferențele între acestea nu ar putea afecta în mod concret factorul examinat în metodologie (de exemplu, prețul sau marja) sau în cazul în care se pot realiza ajustări de o acuratețe rezonabilă pentru a elimina efectele semnificative ale acestei diferențe (698). |
| --- | --- |

(556)

Determinarea unei marje adecvate care să fie aplicată indicatorului nivelului de profit ales necesită, în mod normal, o analiză de comparabilitate. O astfel de analiză presupune o comparație între tranzacțiile controlate și una sau mai multe tranzacții necontrolate comparabile. Tranzacțiile sunt considerate comparabile dacă niciuna dintre diferențele între acestea nu ar putea afecta în mod concret factorul examinat în metodologie (de exemplu, prețul sau marja) sau în cazul în care se pot realiza ajustări de o acuratețe rezonabilă pentru a elimina efectele semnificative ale acestei diferențe (698).

698

| (557) | În cazul de față, nu este posibil să se realizeze o analiză de comparabilitate fiabilă. Elementele comparabile prevăzute în raportul privind PT nu sunt relevante în acest sens, întrucât acestea se referă la societăți care desfășurau activități de prelucrare a datelor, activități legate de bazele de date sau alte activități informatice conexe, studii de piață și sondaje de opinie, activități de consultanță în afaceri și în gestiune, precum și activități legate de publicitate, iar niciunul dintre aceste servicii nu este efectuat de LuxSCS. Pentru a efectua o analiză de comparabilitate fiabilă în cazul de față, ar trebui să fie identificate societăți necontrolate comparabile care furnizează servicii similare serviciilor administrative generale furnizate de LuxSCS în temeiul acordului de licență. Cu toate acestea, un acord de sublicență comparabil cu acordul de licență este greu de conceput între părți independente. Aceasta ar necesita identificarea unor societăți independente care au dobândit un activ și s-au angajat să îndeplinească anumite funcții și să își asume anumite riscuri asociate în legătură cu entitatea de la care au dobândit activul, au transferat funcțiile și riscurile respective către o altă societate independentă și au rămas cu funcții administrative limitate pentru a-și proteja dreptul asupra licenței de proprietate intelectuală. Pentru ca tranzacțiile să fie comparabile, societățile independente ar trebui, de asemenea, să își desfășoare activitățile în circumstanțe economice similare și cu strategii de afaceri similare celor urmărite de părțile la acordul de licență (699). În sfârșit, ar trebui să se realizeze o ajustare pentru orice societate comparabilă inclusă în analiza prețurilor de transfer pentru a exclude costurile transferate suportate de acele societăți comparabile din baza de costuri la care marja nu ar trebui să se aplice (700). Astfel de societăți comparabile pur și simplu nu există. Prin urmare, nu este posibil să se efectueze o analiză de comparabilitate în cazul de față fără a realiza ajustări semnificative și ajustări potențial aleatorii care ar afecta fiabilitatea analizei. În consecință, Comisia s-a abținut să efectueze o analiză de comparabilitate în scopul stabilirii nivelului unei marje aplicabile funcțiilor îndeplinite efectiv de LuxSCS. |
| --- | --- |

(557)

În cazul de față, nu este posibil să se realizeze o analiză de comparabilitate fiabilă. Elementele comparabile prevăzute în raportul privind PT nu sunt relevante în acest sens, întrucât acestea se referă la societăți care desfășurau activități de prelucrare a datelor, activități legate de bazele de date sau alte activități informatice conexe, studii de piață și sondaje de opinie, activități de consultanță în afaceri și în gestiune, precum și activități legate de publicitate, iar niciunul dintre aceste servicii nu este efectuat de LuxSCS. Pentru a efectua o analiză de comparabilitate fiabilă în cazul de față, ar trebui să fie identificate societăți necontrolate comparabile care furnizează servicii similare serviciilor administrative generale furnizate de LuxSCS în temeiul acordului de licență. Cu toate acestea, un acord de sublicență comparabil cu acordul de licență este greu de conceput între părți independente. Aceasta ar necesita identificarea unor societăți independente care au dobândit un activ și s-au angajat să îndeplinească anumite funcții și să își asume anumite riscuri asociate în legătură cu entitatea de la care au dobândit activul, au transferat funcțiile și riscurile respective către o altă societate independentă și au rămas cu funcții administrative limitate pentru a-și proteja dreptul asupra licenței de proprietate intelectuală. Pentru ca tranzacțiile să fie comparabile, societățile independente ar trebui, de asemenea, să își desfășoare activitățile în circumstanțe economice similare și cu strategii de afaceri similare celor urmărite de părțile la acordul de licență (699). În sfârșit, ar trebui să se realizeze o ajustare pentru orice societate comparabilă inclusă în analiza prețurilor de transfer pentru a exclude costurile transferate suportate de acele societăți comparabile din baza de costuri la care marja nu ar trebui să se aplice (700). Astfel de societăți comparabile pur și simplu nu există. Prin urmare, nu este posibil să se efectueze o analiză de comparabilitate în cazul de față fără a realiza ajustări semnificative și ajustări potențial aleatorii care ar afecta fiabilitatea analizei. În consecință, Comisia s-a abținut să efectueze o analiză de comparabilitate în scopul stabilirii nivelului unei marje aplicabile funcțiilor îndeplinite efectiv de LuxSCS.

699

700

| (558) | În schimb, Comisia se bazează pe concluzia raportului FCPT din 2010 conform căreia o marjă pentru serviciile intragrup cu valoare scăzută situată în intervalul cuprins între 3 % și 10 % a fost utilizată de către administrațiile fiscale naționale din statele membre participante în cadrul Forumului. Conform acestui raport, în practică, cel mai des a fost utilizată o marjă de 5 % asupra costurilor furnizării acestor servicii. Astfel cum se explică în considerentul 258, în cazul în care se consideră că intervalul de concurență deplină cuprinde rezultate la fel de fiabile, este adecvată utilizarea unei măsuri de tendință centrală, cum ar fi mediana, pentru a selecta cel mai adecvat punct din interval (701). Prin urmare, Comisia consideră că este adecvat să se aplice o marjă de 5 % asupra costurilor externe suportate de LuxSCS pentru menținerea dreptului de proprietate legală asupra activelor necorporale, astfel cum se descrie în considerentul 429. Astfel, se determină o remunerație în condiții de concurență deplină pentru furnizarea serviciilor de către LuxSCS în temeiul acordului de licență, în măsura în care aceste costuri reflectă efectiv funcțiile reale care au fost îndeplinite de LuxSCS. |
| --- | --- |

(558)

În schimb, Comisia se bazează pe concluzia raportului FCPT din 2010 conform căreia o marjă pentru serviciile intragrup cu valoare scăzută situată în intervalul cuprins între 3 % și 10 % a fost utilizată de către administrațiile fiscale naționale din statele membre participante în cadrul Forumului. Conform acestui raport, în practică, cel mai des a fost utilizată o marjă de 5 % asupra costurilor furnizării acestor servicii. Astfel cum se explică în considerentul 258, în cazul în care se consideră că intervalul de concurență deplină cuprinde rezultate la fel de fiabile, este adecvată utilizarea unei măsuri de tendință centrală, cum ar fi mediana, pentru a selecta cel mai adecvat punct din interval (701). Prin urmare, Comisia consideră că este adecvat să se aplice o marjă de 5 % asupra costurilor externe suportate de LuxSCS pentru menținerea dreptului de proprietate legală asupra activelor necorporale, astfel cum se descrie în considerentul 429. Astfel, se determină o remunerație în condiții de concurență deplină pentru furnizarea serviciilor de către LuxSCS în temeiul acordului de licență, în măsura în care aceste costuri reflectă efectiv funcțiile reale care au fost îndeplinite de LuxSCS.

701

9.2.1.5.   
  Concluzie privind constatarea primară a unui avantaj economic

Concluzie privind constatarea primară a unui avantaj economic

| (559) | În lumina analizei de mai sus, o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxSCS în temeiul acordului de licență (și anume, redevența pentru licență) este egală cu suma contribuțiilor participative și a costurilor aferente APC suportate de LuxSCS în ceea ce privește activele necorporale, fără aplicarea unei marje, plus orice costuri suportate direct de LuxSCS conform descrierii din considerentul 429, la care ar trebui să se aplice o marjă de 5 % în măsura în care se poate considera că aceste costuri reflectă funcțiile îndeplinite de LuxSCS. |
| --- | --- |

(559)

În lumina analizei de mai sus, o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxSCS în temeiul acordului de licență (și anume, redevența pentru licență) este egală cu suma contribuțiilor participative și a costurilor aferente APC suportate de LuxSCS în ceea ce privește activele necorporale, fără aplicarea unei marje, plus orice costuri suportate direct de LuxSCS conform descrierii din considerentul 429, la care ar trebui să se aplice o marjă de 5 % în măsura în care se poate considera că aceste costuri reflectă funcțiile îndeplinite de LuxSCS.

| (560) | Acest nivel de remunerare este adaptat la realitatea economică a tranzacțiilor controlate, întrucât funcțiile îndeplinite de părțile la tranzacție sunt remunerate în mod corespunzător ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de acestea. Acesta reflectă un nivel pe care o parte independentă într-o situație similară celei a LuxOpCo ar fi dispusă să îl plătească pentru drepturile și obligațiile asumate de aceasta în temeiul acordului de licență. Acest nivel de remunerare asigură societății LuxSCS mijloace suficiente pentru a-și acoperi obligațiile de plată în temeiul acordului de contribuții participative și al APC și costurile pe care le suportă în îndeplinirea funcțiilor sale administrative (după caz) de-a lungul unei anumite perioade de timp. Societății LuxSCS i-ar fi asigurată remunerația respectivă integral pe o bază anuală, în mod independent de rezultatele comerciale ale LuxOpCo (inclusiv perioadele în care LuxOpCo înregistrează pierderi). Acest nivel de remunerație reflectă în mod corespunzător faptul că LuxOpCo dezvoltă, îmbunătățește, gestionează și exploatează activele necorporale în legătură cu activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, ia toate deciziile strategice în ceea ce privește aceste activități și își asumă și controlează riscurile relevante în acest sens, în timp ce LuxSCS nu îndeplinește niciuna dintre funcțiile cu valoare adăugată în ceea ce privește activele necorporale sau activitățile respective. |
| --- | --- |

(560)

Acest nivel de remunerare este adaptat la realitatea economică a tranzacțiilor controlate, întrucât funcțiile îndeplinite de părțile la tranzacție sunt remunerate în mod corespunzător ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate de acestea. Acesta reflectă un nivel pe care o parte independentă într-o situație similară celei a LuxOpCo ar fi dispusă să îl plătească pentru drepturile și obligațiile asumate de aceasta în temeiul acordului de licență. Acest nivel de remunerare asigură societății LuxSCS mijloace suficiente pentru a-și acoperi obligațiile de plată în temeiul acordului de contribuții participative și al APC și costurile pe care le suportă în îndeplinirea funcțiilor sale administrative (după caz) de-a lungul unei anumite perioade de timp. Societății LuxSCS i-ar fi asigurată remunerația respectivă integral pe o bază anuală, în mod independent de rezultatele comerciale ale LuxOpCo (inclusiv perioadele în care LuxOpCo înregistrează pierderi). Acest nivel de remunerație reflectă în mod corespunzător faptul că LuxOpCo dezvoltă, îmbunătățește, gestionează și exploatează activele necorporale în legătură cu activitățile Amazon de vânzare cu amănuntul și de furnizare de servicii la nivel european, ia toate deciziile strategice în ceea ce privește aceste activități și își asumă și controlează riscurile relevante în acest sens, în timp ce LuxSCS nu îndeplinește niciuna dintre funcțiile cu valoare adăugată în ceea ce privește activele necorporale sau activitățile respective.

| (561) | Având în vedere că acest nivel de remunerație este mai mic decât nivelul remunerației pentru LuxSCS care rezultă din acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, conform căreia societății i-a fost atribuit întregului profit rezidual generat de LuxOpCo care depășește remunerația obișnuită pentru presupusele funcții de rutină, Comisia concluzionează că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei sale impozabile în scopul perceperii impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu veniturile societăților al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață. |
| --- | --- |

(561)

Având în vedere că acest nivel de remunerație este mai mic decât nivelul remunerației pentru LuxSCS care rezultă din acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, conform căreia societății i-a fost atribuit întregului profit rezidual generat de LuxOpCo care depășește remunerația obișnuită pentru presupusele funcții de rutină, Comisia concluzionează că soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo sub forma unei reduceri a bazei sale impozabile în scopul perceperii impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu veniturile societăților al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață.

9.2.2.   CONSTATAREA SECUNDARĂ A UNUI AVANTAJ ECONOMIC

| (562) | Fără a aduce atingere evaluării din secțiunea 9.2.1, Comisia consideră, cu titlu de raționament subsidiar, că, inclusiv în cazul în care Luxemburg ar fi procedat corect atunci când a acceptat presupunerea neîntemeiată și inexactă că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, pe care Comisia o contestă, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conferă în continuare un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece se bazează pe alegeri inadecvate, care conduc la o reducere a venitului impozabil al acestei societăți. |
| --- | --- |

(562)

Fără a aduce atingere evaluării din secțiunea 9.2.1, Comisia consideră, cu titlu de raționament subsidiar, că, inclusiv în cazul în care Luxemburg ar fi procedat corect atunci când a acceptat presupunerea neîntemeiată și inexactă că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, pe care Comisia o contestă, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conferă în continuare un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece se bazează pe alegeri inadecvate, care conduc la o reducere a venitului impozabil al acestei societăți.

| (563) | Mai precis, Comisia a identificat următoarele opțiuni metodologice necorespunzătoare care stau la baza soluției fiscale anticipate contestate conducând la un venit impozabil pentru LuxOpCo care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline: (i) LuxOpCo a fost considerată în mod inexact ca îndeplinind numai funcțiile „de rutină”, drept pentru care întregul profit rezidual a fost atribuit societății LuxSCS; (ii) indicatorul nivelului de profit ales pentru acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată ar fi trebuit să se bazeze pe costurile totale și nu pe cheltuielile de exploatare; și (iii) nu există o justificare de natură economică pentru includerea unei limite superioare în respectivul acord privind prețurile de transfer. Fiecare dintre aceste opțiuni metodologice necorespunzătoare conduce în mod independent la concluzia că un acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat conform cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(563)

Mai precis, Comisia a identificat următoarele opțiuni metodologice necorespunzătoare care stau la baza soluției fiscale anticipate contestate conducând la un venit impozabil pentru LuxOpCo care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline: (i) LuxOpCo a fost considerată în mod inexact ca îndeplinind numai funcțiile „de rutină”, drept pentru care întregul profit rezidual a fost atribuit societății LuxSCS; (ii) indicatorul nivelului de profit ales pentru acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată ar fi trebuit să se bazeze pe costurile totale și nu pe cheltuielile de exploatare; și (iii) nu există o justificare de natură economică pentru includerea unei limite superioare în respectivul acord privind prețurile de transfer. Fiecare dintre aceste opțiuni metodologice necorespunzătoare conduce în mod independent la concluzia că un acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat conform cu principiul concurenței depline.

| (564) | Scopul evaluării efectuate în această secțiune nu este de a stabili o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo. Din motivele prezentate în secțiunea 9.2.1, Comisia consideră că administrația fiscală luxemburgheză nu ar fi trebuit să accepte un acord privind prețurile de transfer pe baza presupunerii nefondate și inexacte că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale. Dimpotrivă, scopul acestei evaluări este de a demonstra că, inclusiv dacă administrația ar fi îndreptățită să fi acceptat această presupunere, pe care Comisia o contestă, soluția fiscală anticipată contestată conferă în continuare un avantaj economic societății LuxOpCo, întrucât acordul privind prețurile de transfer, pe care aceasta îl aprobă, se bazează pe cele trei opțiuni metodologice necorespunzătoare menționate anterior, care conduc la o scădere a venitului impozabil al LuxOpCo comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață. |
| --- | --- |

(564)

Scopul evaluării efectuate în această secțiune nu este de a stabili o remunerație în condiții de concurență deplină pentru LuxOpCo. Din motivele prezentate în secțiunea 9.2.1, Comisia consideră că administrația fiscală luxemburgheză nu ar fi trebuit să accepte un acord privind prețurile de transfer pe baza presupunerii nefondate și inexacte că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale. Dimpotrivă, scopul acestei evaluări este de a demonstra că, inclusiv dacă administrația ar fi îndreptățită să fi acceptat această presupunere, pe care Comisia o contestă, soluția fiscală anticipată contestată conferă în continuare un avantaj economic societății LuxOpCo, întrucât acordul privind prețurile de transfer, pe care aceasta îl aprobă, se bazează pe cele trei opțiuni metodologice necorespunzătoare menționate anterior, care conduc la o scădere a venitului impozabil al LuxOpCo comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate în condiții de concurență deplină pe piață.

9.2.2.1.   
  LuxOpCo a fost considerată în mod eronat ca o societate care îndeplinește numai funcții de gestionare „de rutină”

LuxOpCo a fost considerată în mod eronat ca o societate care îndeplinește numai funcții de gestionare „de rutină”

| (565) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.2, departe de îndeplini numai funcții de gestionare „de rutină”, LuxOpCo a realizat o serie de funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale și Amazon și activitățile economice ale Amazon la nivel european pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(565)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.2, departe de îndeplini numai funcții de gestionare „de rutină”, LuxOpCo a realizat o serie de funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale și Amazon și activitățile economice ale Amazon la nivel european pe parcursul perioadei relevante.

| (566) | Cu toate acestea, chiar dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunerea nefondată și inexactă potrivit căreia LuxSCS a efectuat funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale, faptul că LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, astfel de funcții înseamnă că a fost inadecvat să se aprobe un acord privind prețurile de transfer conform căruia întregul profit rezidual generat de LuxOpCo peste [4-6] % din cheltuielile de exploatare a fost repartizat societății LuxSCS. |
| --- | --- |

(566)

Cu toate acestea, chiar dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunerea nefondată și inexactă potrivit căreia LuxSCS a efectuat funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale, faptul că LuxOpCo a îndeplinit, de asemenea, astfel de funcții înseamnă că a fost inadecvat să se aprobe un acord privind prețurile de transfer conform căruia întregul profit rezidual generat de LuxOpCo peste [4-6] % din cheltuielile de exploatare a fost repartizat societății LuxSCS.

| (567) | Astfel cum se explică în considerentul 256, în cazul în care ambele părți la tranzacția intragrup aduc contribuții unice și de valoare la această tranzacție, metoda împărțirii profitului este considerată, în general, o metodă mai potrivită de stabilire a prețurilor de transfer deoarece, în acest caz, s-ar aștepta ca părțile independente să accepte să împartă profiturile tranzacției în funcție de proporția contribuțiilor lor respective. Astfel cum se explică în considerentul menționat, Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu două abordări de împărțire a profiturilor combinate între societățile asociate: analiza contribuției și analiza reziduală. În cazul în care ambele părți realizează contribuții unice și de valoare și nu există tranzacții mai puțin complexe pentru care trebuie să se stabilească separat prețul, este mai oportun să se aplice analiza contribuției pentru repartizarea profiturilor combinate; o analiză reziduală este adecvată în cazul în care există tranzacții mai puțin complexe (702). În analiza contribuției, profiturile combinate sunt împărțite pe baza valorii relative a funcțiilor îndeplinite (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate) de către fiecare dintre părțile implicate în tranzacția intragrup pentru care se stabilesc prețurile. În consecință, în cazul de față, în care atât LuxSCS, cât și LuxOpCo sunt considerate ca îndeplinind funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, această metodă este preferabilă analizei reziduale, în cazul căreia una dintre părți este remunerată, de asemenea, pentru funcțiile sale de rutină, pe lângă remunerația pe care o primește pentru contribuțiile unice și de valoare la tranzacție. |
| --- | --- |

(567)

Astfel cum se explică în considerentul 256, în cazul în care ambele părți la tranzacția intragrup aduc contribuții unice și de valoare la această tranzacție, metoda împărțirii profitului este considerată, în general, o metodă mai potrivită de stabilire a prețurilor de transfer deoarece, în acest caz, s-ar aștepta ca părțile independente să accepte să împartă profiturile tranzacției în funcție de proporția contribuțiilor lor respective. Astfel cum se explică în considerentul menționat, Liniile directoare ale OCDE privind PT descriu două abordări de împărțire a profiturilor combinate între societățile asociate: analiza contribuției și analiza reziduală. În cazul în care ambele părți realizează contribuții unice și de valoare și nu există tranzacții mai puțin complexe pentru care trebuie să se stabilească separat prețul, este mai oportun să se aplice analiza contribuției pentru repartizarea profiturilor combinate; o analiză reziduală este adecvată în cazul în care există tranzacții mai puțin complexe (702). În analiza contribuției, profiturile combinate sunt împărțite pe baza valorii relative a funcțiilor îndeplinite (luând în considerare activele folosite și riscurile asumate) de către fiecare dintre părțile implicate în tranzacția intragrup pentru care se stabilesc prețurile. În consecință, în cazul de față, în care atât LuxSCS, cât și LuxOpCo sunt considerate ca îndeplinind funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale, această metodă este preferabilă analizei reziduale, în cazul căreia una dintre părți este remunerată, de asemenea, pentru funcțiile sale de rutină, pe lângă remunerația pe care o primește pentru contribuțiile unice și de valoare la tranzacție.

702

| (568) | Aplicarea analizei contribuției în cazul de față ar fi condus la o remunerație pentru LuxOpCo care corespunde tuturor funcțiilor pe care le îndeplinește aceasta (astfel cum se arată în secțiunile 9.2.1.2.1 și 9.2.1.2.2), activelor pe care le utilizează (astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.2.3) și riscurilor asumate de aceasta (astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.2.4), care ar fi fost mai mare decât remunerația care rezultă din acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, întrucât acest acord s-a bazat pe ipoteza eronată potrivit căreia LuxOpCo îndeplinește numai funcții de gestionare „de rutină”. În consecință, prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece conduce la o reducere a veniturilor impozabile ale LuxOpCo comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate pe piață conform principiului concurenței depline. |
| --- | --- |

(568)

Aplicarea analizei contribuției în cazul de față ar fi condus la o remunerație pentru LuxOpCo care corespunde tuturor funcțiilor pe care le îndeplinește aceasta (astfel cum se arată în secțiunile 9.2.1.2.1 și 9.2.1.2.2), activelor pe care le utilizează (astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.2.3) și riscurilor asumate de aceasta (astfel cum se arată în secțiunea 9.2.1.2.4), care ar fi fost mai mare decât remunerația care rezultă din acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată, întrucât acest acord s-a bazat pe ipoteza eronată potrivit căreia LuxOpCo îndeplinește numai funcții de gestionare „de rutină”. În consecință, prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece conduce la o reducere a veniturilor impozabile ale LuxOpCo comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate pe piață conform principiului concurenței depline.

9.2.2.2.   
  Alegerea necorespunzătoare a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit

Alegerea necorespunzătoare a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit

| (569) | Chiar dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunerea nefondată și inexactă că LuxSCS îndeplinește funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale, și chiar dacă, ulterior, ar fi îndreptățită să accepte că LuxOpCo a îndeplinit exclusiv funcții de gestionare „de rutină”, Comisia consideră că alegerea unui indicator al nivelului de profit pe baza costurilor sale de exploatare în acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată este inadecvată. |
| --- | --- |

(569)

Chiar dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunerea nefondată și inexactă că LuxSCS îndeplinește funcții unice și de valoare în legătură cu activele necorporale, și chiar dacă, ulterior, ar fi îndreptățită să accepte că LuxOpCo a îndeplinit exclusiv funcții de gestionare „de rutină”, Comisia consideră că alegerea unui indicator al nivelului de profit pe baza costurilor sale de exploatare în acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată este inadecvată.

| (570) | Astfel cum se explică în considerentul 550, alegerea unui indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN trebuie să reflecte valoarea funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacția controlată, ținând seama de activele folosite și de riscurile asumate de către acesta, trebuie să se bazeze pe date obiective și trebuie să poată fi măsurată într-un mod suficient de fiabil și de consecvent. |
| --- | --- |

(570)

Astfel cum se explică în considerentul 550, alegerea unui indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN trebuie să reflecte valoarea funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacția controlată, ținând seama de activele folosite și de riscurile asumate de către acesta, trebuie să se bazeze pe date obiective și trebuie să poată fi măsurată într-un mod suficient de fiabil și de consecvent.

| (571) | În timp ce soluția fiscală anticipată contestată a aprobat un acord privind prețurile de transfer cu o marjă aplicată cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit, astfel cum s-a propus în scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, raportul privind PT a determinat de fapt o marjă aplicată costurilor totale ca indicator al nivelului de profit pentru societățile independente considerate ca fiind comparabile pentru aplicarea metodei împărțirii profitului rezidual. Atunci când li s-a solicitat să explice această incoerență aparentă, precum și o altă incoerență din raportul privind PT, în care rezultatele căutării elementelor comparabile au fost prezentate ca procentaj din vânzări și nu ca procentaj din costurile totale (703), Amazon a confirmat faptul că analiza societăților comparabile a condus într-adevăr la o marjă constând într-un procentaj din costurile totale și nu la o marjă constând într-un procentaj din vânzările sau cheltuielile de exploatare. Amazon a susținut că, indiferent de această incoerență, rezultatul este, în esență, identic, întrucât societățile utilizate ca elemente comparabile nu raportează costurile produselor vândute, iar cheltuielile de exploatare reprezintă principala componentă a costurilor lor totale (704). |
| --- | --- |

(571)

În timp ce soluția fiscală anticipată contestată a aprobat un acord privind prețurile de transfer cu o marjă aplicată cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit, astfel cum s-a propus în scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, raportul privind PT a determinat de fapt o marjă aplicată costurilor totale ca indicator al nivelului de profit pentru societățile independente considerate ca fiind comparabile pentru aplicarea metodei împărțirii profitului rezidual. Atunci când li s-a solicitat să explice această incoerență aparentă, precum și o altă incoerență din raportul privind PT, în care rezultatele căutării elementelor comparabile au fost prezentate ca procentaj din vânzări și nu ca procentaj din costurile totale (703), Amazon a confirmat faptul că analiza societăților comparabile a condus într-adevăr la o marjă constând într-un procentaj din costurile totale și nu la o marjă constând într-un procentaj din vânzările sau cheltuielile de exploatare. Amazon a susținut că, indiferent de această incoerență, rezultatul este, în esență, identic, întrucât societățile utilizate ca elemente comparabile nu raportează costurile produselor vândute, iar cheltuielile de exploatare reprezintă principala componentă a costurilor lor totale (704).

703

704

| (572) | Acest argument este, în primul rând, în contradicție cu alegerea din raportul privind PT a elementelor comparabile, întrucât LuxOpCo a raportat costuri ale produselor vândute semnificative. De fapt, este inerent modelului de afaceri al LuxOpCo, în calitatea sa de comerciant cu amănuntul, ca costurile produselor vândute să constituie componenta cu ponderea cea mai mare din costurile totale ale societății (705). Prin urmare, selectarea societăților care, spre deosebire de LuxOpCo, nu raportează costuri ale produselor vândute semnificative ar indica o alegerea inadecvată a societăților comparabile, întrucât acestea nu aveau unele dintre caracteristicile inerente profilului funcțional al LuxOpCo. În orice caz, mai multe societăți selectate pentru analiza elementelor comparabile din raportul privind PT raportează, de fapt, costuri semnificative ale produselor vândute (706). |
| --- | --- |

(572)

Acest argument este, în primul rând, în contradicție cu alegerea din raportul privind PT a elementelor comparabile, întrucât LuxOpCo a raportat costuri ale produselor vândute semnificative. De fapt, este inerent modelului de afaceri al LuxOpCo, în calitatea sa de comerciant cu amănuntul, ca costurile produselor vândute să constituie componenta cu ponderea cea mai mare din costurile totale ale societății (705). Prin urmare, selectarea societăților care, spre deosebire de LuxOpCo, nu raportează costuri ale produselor vândute semnificative ar indica o alegerea inadecvată a societăților comparabile, întrucât acestea nu aveau unele dintre caracteristicile inerente profilului funcțional al LuxOpCo. În orice caz, mai multe societăți selectate pentru analiza elementelor comparabile din raportul privind PT raportează, de fapt, costuri semnificative ale produselor vândute (706).

705

706

| (573) | Întrucât costurile totale reprezintă o bază mai mare decât cheltuielile de exploatare, în cazul în care rezultatul căutării elementelor comparabile din raportul privind PT ar fi fost aplicat costurilor totale ale LuxOpCo și nu cheltuielilor sale de exploatare, venitul impozabil anual rezultat ar fi fost mai mare decât remunerația stabilită în soluția fiscală anticipată contestată. Aceasta se datorează faptului că din cheltuielile de exploatare sunt excluse costurile legate de materiile prime și costurile produselor vândute, iar acestea din urmă sunt principala componentă variabilă a costurilor LuxOpCo. Diferența este demonstrată în tabelul 20.

  Tabelul 20


  Compararea profitului LuxOpCo stabilit pe baza soluției fiscale anticipate contestate și calculat în mod similar ca indicatorul nivelului de profit utilizat pentru entitățile comparabile din raportul privind prețurile de transfer















  (în milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total |
| Profitul repartizat către LuxOpCo în conformitate cu | 11 | 20 | 22 | 27 | 36 | 55 | 73 | [80-90] | [300-400] |
| Profitul LuxOpCo la [4-6] % din costurile totale (fără limită superioară/inferioară) | 84 | 147 | 177 | 228 | 315 | 429 | 573 | [600-700] | [2 500 -3 000 ] |

(573)

Întrucât costurile totale reprezintă o bază mai mare decât cheltuielile de exploatare, în cazul în care rezultatul căutării elementelor comparabile din raportul privind PT ar fi fost aplicat costurilor totale ale LuxOpCo și nu cheltuielilor sale de exploatare, venitul impozabil anual rezultat ar fi fost mai mare decât remunerația stabilită în soluția fiscală anticipată contestată. Aceasta se datorează faptului că din cheltuielile de exploatare sunt excluse costurile legate de materiile prime și costurile produselor vândute, iar acestea din urmă sunt principala componentă variabilă a costurilor LuxOpCo. Diferența este demonstrată în tabelul 20.

Tabelul 20

Tabelul 20

Compararea profitului LuxOpCo stabilit pe baza soluției fiscale anticipate contestate și calculat în mod similar ca indicatorul nivelului de profit utilizat pentru entitățile comparabile din raportul privind prețurile de transfer

Compararea profitului LuxOpCo stabilit pe baza soluției fiscale anticipate contestate și calculat în mod similar ca indicatorul nivelului de profit utilizat pentru entitățile comparabile din raportul privind prețurile de transfer

(în milioane EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

Profitul repartizat către LuxOpCo în conformitate cu

11

20

22

27

36

55

73

[80-90]

[300-400]

Profitul LuxOpCo la [4-6] % din costurile totale (fără limită superioară/inferioară)

84

147

177

228

315

429

573

[600-700]

[2 500 -3 000 ]

| (574) | Conform căutării elementelor comparabile din raportul privind PT, o marjă aplicată costurilor totale ar conduce la o remunerație pentru LuxOpCo în conformitate cu principiul concurenței depline. În consecință, prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer bazat pe o marjă aplicată cheltuielilor de exploatare, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo prin reducerea necorespunzătoare a veniturilor sale impozabile anuale. |
| --- | --- |

(574)

Conform căutării elementelor comparabile din raportul privind PT, o marjă aplicată costurilor totale ar conduce la o remunerație pentru LuxOpCo în conformitate cu principiul concurenței depline. În consecință, prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer bazat pe o marjă aplicată cheltuielilor de exploatare, soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo prin reducerea necorespunzătoare a veniturilor sale impozabile anuale.

9.2.2.3.   
  Includerea inoportună a unui plafon în acordul privind prețurile de transfer

Includerea inoportună a unui plafon în acordul privind prețurile de transfer

| (575) | De asemenea, Comisia consideră că includerea în acordul privind prețurile de transfer a unui plafon pentru stabilirea bazei de impozitare a LuxOpCo produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață. Mai precis, în conformitate cu acordul respectiv, remunerația LuxOpCo în condiții de concurență deplină nu poate depăși 0,55 % din vânzările sale anuale. De fapt, în cursul exercițiilor financiare 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013, administrația fiscală luxemburgheză a acceptat declarațiile fiscale ale LuxOpCo în care venitul său impozabil a fost determinat de plafonul de 0,55 % din vânzările sale anuale, în loc să fie determinat ca [4-6] % din cheltuielile sale de exploatare. |
| --- | --- |

(575)

De asemenea, Comisia consideră că includerea în acordul privind prețurile de transfer a unui plafon pentru stabilirea bazei de impozitare a LuxOpCo produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață. Mai precis, în conformitate cu acordul respectiv, remunerația LuxOpCo în condiții de concurență deplină nu poate depăși 0,55 % din vânzările sale anuale. De fapt, în cursul exercițiilor financiare 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013, administrația fiscală luxemburgheză a acceptat declarațiile fiscale ale LuxOpCo în care venitul său impozabil a fost determinat de plafonul de 0,55 % din vânzările sale anuale, în loc să fie determinat ca [4-6] % din cheltuielile sale de exploatare.

| (576) | Comisia observă, în primul rând, că includerea acestui plafon nu este justificată în raportul privind PT. De asemenea, studiile ex post privind prețurile de transfer prezentate de Amazon pe parcursul investigației nu justifică includerea plafonului din perspectiva stabilirii prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(576)

Comisia observă, în primul rând, că includerea acestui plafon nu este justificată în raportul privind PT. De asemenea, studiile ex post privind prețurile de transfer prezentate de Amazon pe parcursul investigației nu justifică includerea plafonului din perspectiva stabilirii prețurilor de transfer.

ex post

| (577) | Luxemburg și Amazon susțin că plafonul este necesar pentru a încuraja LuxOpCo să își desfășoare activitățile într-un mod rentabil (707). Acestea argumentează, de asemenea, că aplicarea plafonului nu a condus niciodată la situarea venitului impozabil al LuxOpCo în afara intervalul de concurență deplină (708). Comisia nu poate accepta niciunul dintre aceste argumente. Pe lângă faptul că plafonul nu a fost niciodată determinat pe baza unei analize de comparabilitate, aplicarea eronată a marjei la costurile de exploatare în loc de costurile totale a condus la o reducere nejustificată a bazei impozabile a LuxOpCo. O nouă reducere a acesteia în anii 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013 nu se încadrează, prin urmare, în rezultatele intervalului de concurență deplină. |
| --- | --- |

(577)

Luxemburg și Amazon susțin că plafonul este necesar pentru a încuraja LuxOpCo să își desfășoare activitățile într-un mod rentabil (707). Acestea argumentează, de asemenea, că aplicarea plafonului nu a condus niciodată la situarea venitului impozabil al LuxOpCo în afara intervalul de concurență deplină (708). Comisia nu poate accepta niciunul dintre aceste argumente. Pe lângă faptul că plafonul nu a fost niciodată determinat pe baza unei analize de comparabilitate, aplicarea eronată a marjei la costurile de exploatare în loc de costurile totale a condus la o reducere nejustificată a bazei impozabile a LuxOpCo. O nouă reducere a acesteia în anii 2006, 2007, 2011, 2012 și 2013 nu se încadrează, prin urmare, în rezultatele intervalului de concurență deplină.

707

708

| (578) | În consecință, includerea unui plafon în acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat conform principiului concurenței depline și determină o reducere a veniturilor sale impozabile. |
| --- | --- |

(578)

În consecință, includerea unui plafon în acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conferă un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat conform principiului concurenței depline și determină o reducere a veniturilor sale impozabile.

9.2.2.4.   
  Concluzie privind constatarea secundară a unui avantaj economic

Concluzie privind constatarea secundară a unui avantaj economic

| (579) | Prezența unor incoerențe metodologice menționate anterior care stau la baza soluției fiscale anticipate contestate înseamnă că, inclusiv dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunea neîntemeiată și inexactă că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare legate de activele necorporale, soluția conferă, cu toate acestea, un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, ceea ce conduce la o scădere a venitului impozabil al LuxOpCo și, prin urmare, a obligației sale de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(579)

Prezența unor incoerențe metodologice menționate anterior care stau la baza soluției fiscale anticipate contestate înseamnă că, inclusiv dacă administrația fiscală luxemburgheză ar fi îndreptățită să accepte presupunea neîntemeiată și inexactă că LuxSCS a îndeplinit funcții unice și de valoare legate de activele necorporale, soluția conferă, cu toate acestea, un avantaj economic societății LuxOpCo deoarece produce un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, ceea ce conduce la o scădere a venitului impozabil al LuxOpCo și, prin urmare, a obligației sale de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg comparativ cu societățile al căror profit impozabil reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină.

9.3.   SELECTIVITATEA

SELECTIVITATEA

| (580) | Conform unei jurisprudențe constante, „aprecierea [condiției referitoare la selectivitate] impune să se determine dacă, în cadrul unui anumit regim juridic, măsura națională în discuție este de natură să favorizeze „anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri” față de alte întreprinderi care, în raport cu obiectivul urmărit de regimul respectiv, se găsesc într-o situație de fapt și de drept comparabilă și care sunt supuse astfel unui tratament diferențiat care poate, în esență, să fie calificat drept discriminatoriu” (709). |
| --- | --- |

(580)

Conform unei jurisprudențe constante, „aprecierea [condiției referitoare la selectivitate] impune să se determine dacă, în cadrul unui anumit regim juridic, măsura națională în discuție este de natură să favorizeze „anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri” față de alte întreprinderi care, în raport cu obiectivul urmărit de regimul respectiv, se găsesc într-o situație de fapt și de drept comparabilă și care sunt supuse astfel unui tratament diferențiat care poate, în esență, să fie calificat drept discriminatoriu” (709).

709

| (581) | Se face o distincție între condițiile referitoare la avantaj și cele referitoare la selectivitate pentru a asigura faptul că nu toate măsurile de stat care conferă un avantaj (și anume, care îmbunătățesc poziția financiară netă a întreprinderii) constituie ajutor de stat, ci numai cele care acordă un avantaj într-un mod selectiv anumitor întreprinderi sau categorii de întreprinderi sau anumitor sectoare economice. Acest lucru înseamnă că măsurile cu aplicare pur generală – care conferă un avantaj, dar care nu favorizează doar anumite întreprinderi sau doar producția de anumite bunuri – nu constituie ajutor de stat, întrucât acestea nu sunt de natură selectivă (710). Prin urmare, un aspect esențial pentru evaluarea selectivității este să se determine dacă măsura în cauză are un domeniu de aplicare general sau, dimpotrivă, se aplică numai anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare economice într-un anumit stat membru. |
| --- | --- |

(581)

Se face o distincție între condițiile referitoare la avantaj și cele referitoare la selectivitate pentru a asigura faptul că nu toate măsurile de stat care conferă un avantaj (și anume, care îmbunătățesc poziția financiară netă a întreprinderii) constituie ajutor de stat, ci numai cele care acordă un avantaj într-un mod selectiv anumitor întreprinderi sau categorii de întreprinderi sau anumitor sectoare economice. Acest lucru înseamnă că măsurile cu aplicare pur generală – care conferă un avantaj, dar care nu favorizează doar anumite întreprinderi sau doar producția de anumite bunuri – nu constituie ajutor de stat, întrucât acestea nu sunt de natură selectivă (710). Prin urmare, un aspect esențial pentru evaluarea selectivității este să se determine dacă măsura în cauză are un domeniu de aplicare general sau, dimpotrivă, se aplică numai anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare economice într-un anumit stat membru.

710

| (582) | În acest context, Curtea de Justiție a făcut o distincție între măsurile individuale de ajutor și schemele de ajutoare și a indicat faptul că cerința selectivității diferă în funcție de categoria în care se încadrează o măsură. Potrivit Curții de Justiție, „cerința selectivității diferă după cum măsura în cauză este avută în vedere ca o schemă generală de ajutor sau ca un ajutor individual. În acest din urmă caz, identificarea avantajului economic permite, în principiu, să se prezume selectivitatea acesteia. În schimb, în cadrul examinării unei scheme generale de ajutor, este necesar să se determine dacă măsura în cauză, în pofida constatării că furnizează un avantaj cu aplicabilitate generală, operează astfel exclusiv în favoarea anumitor întreprinderi sau a anumitor domenii de activitate” (711). Cu alte cuvinte, identificarea unui grup de întreprinderi sau a unor sectoare economice dintr-un anumit stat membru care beneficiază de măsura în cauză, cu excepția operatorilor economici aflați într-o situație de fapt și de fapt similară, este relevantă în contextul aprecierii selectivității schemelor care pot, cel puțin potențial, să aibă o aplicare generală. În schimb, în cazul măsurilor de ajutor individuale, care se adresează doar unei întreprinderi având în vedere circumstanțele sale specifice, o astfel de analiză nu este necesară. |
| --- | --- |

(582)

În acest context, Curtea de Justiție a făcut o distincție între măsurile individuale de ajutor și schemele de ajutoare și a indicat faptul că cerința selectivității diferă în funcție de categoria în care se încadrează o măsură. Potrivit Curții de Justiție, „cerința selectivității diferă după cum măsura în cauză este avută în vedere ca o schemă generală de ajutor sau ca un ajutor individual. În acest din urmă caz, identificarea avantajului economic permite, în principiu, să se prezume selectivitatea acesteia. În schimb, în cadrul examinării unei scheme generale de ajutor, este necesar să se determine dacă măsura în cauză, în pofida constatării că furnizează un avantaj cu aplicabilitate generală, operează astfel exclusiv în favoarea anumitor întreprinderi sau a anumitor domenii de activitate” (711). Cu alte cuvinte, identificarea unui grup de întreprinderi sau a unor sectoare economice dintr-un anumit stat membru care beneficiază de măsura în cauză, cu excepția operatorilor economici aflați într-o situație de fapt și de fapt similară, este relevantă în contextul aprecierii selectivității schemelor care pot, cel puțin potențial, să aibă o aplicare generală. În schimb, în cazul măsurilor de ajutor individuale, care se adresează doar unei întreprinderi având în vedere circumstanțele sale specifice, o astfel de analiză nu este necesară.

711

9.3.1.   CONSTATAREA PRIMARĂ A SELECTIVITĂȚII

| (583) | Soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală. Aceasta se adresează numai Amazon.com Inc., se referă numai la situația fiscală a LuxOpCo și LuxSCS și nu poate fi utilizată decât de LuxOpCo pentru a-și calcula venitului impozabil anual și obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg, iar orice reducere a veniturilor sale fiscale se bazează individual pe rezultatele acestei societăți. |
| --- | --- |

(583)

Soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală. Aceasta se adresează numai Amazon.com Inc., se referă numai la situația fiscală a LuxOpCo și LuxSCS și nu poate fi utilizată decât de LuxOpCo pentru a-și calcula venitului impozabil anual și obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg, iar orice reducere a veniturilor sale fiscale se bazează individual pe rezultatele acestei societăți.

| (584) | Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală, Comisia poate prezuma că aceasta are un caracter selectiv, întrucât a demonstrat în secțiunea 9.2 că aceasta conferă un avantaj societății LuxOpCo prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer, producând un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, ceea ce conduce la o reducere a bazei de impozitare a LuxOpCo și, prin urmare, a obligației sale de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg. |
| --- | --- |

(584)

Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală, Comisia poate prezuma că aceasta are un caracter selectiv, întrucât a demonstrat în secțiunea 9.2 că aceasta conferă un avantaj societății LuxOpCo prin aprobarea unui acord privind prețurile de transfer, producând un rezultat care se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, ceea ce conduce la o reducere a bazei de impozitare a LuxOpCo și, prin urmare, a obligației sale de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg.

9.3.2.   CONSTATĂRI SECUNDARE ALE SELECTIVITĂȚII

| (585) | Deși Comisia poate prezuma că soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv pe baza faptului că este o măsură individuală care conferă un avantaj LuxOpCo, aceasta a examinat, de asemenea, cu titlu suplimentar, dacă decizia în cauză este selectivă în conformitate cu analiza în trei etape elaborată de Curtea de Justiție pentru schemele de ajutor (712). |
| --- | --- |

(585)

Deși Comisia poate prezuma că soluția fiscală anticipată contestată are un caracter selectiv pe baza faptului că este o măsură individuală care conferă un avantaj LuxOpCo, aceasta a examinat, de asemenea, cu titlu suplimentar, dacă decizia în cauză este selectivă în conformitate cu analiza în trei etape elaborată de Curtea de Justiție pentru schemele de ajutor (712).

712

| (586) | Pentru a califica o măsură fiscală națională ca fiind selectivă în cadrul acestei analize, Comisia trebuie să înceapă prin a identifica sistemul fiscal obișnuit sau normal aplicabil în statul membru în cauză („sistemul de referință”) și, ulterior, să demonstreze că măsura fiscală în cauză constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care face distincție între operatorii economici care, având în vedere obiectivul urmărit de regimul respectiv, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă (713). O măsură fiscală care constituie o derogare de la aplicarea sistemului de referință poate fi justificată dacă statul membru în cauză poate demonstra că această măsură rezultă direct din principiile fondatoare sau directoare ale sistemului fiscal menționat (714). În acest caz, măsura fiscală nu este selectivă. Sarcina probei în această ultimă etapă îi revine statului membru. |
| --- | --- |

(586)

Pentru a califica o măsură fiscală națională ca fiind selectivă în cadrul acestei analize, Comisia trebuie să înceapă prin a identifica sistemul fiscal obișnuit sau normal aplicabil în statul membru în cauză („sistemul de referință”) și, ulterior, să demonstreze că măsura fiscală în cauză constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care face distincție între operatorii economici care, având în vedere obiectivul urmărit de regimul respectiv, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă (713). O măsură fiscală care constituie o derogare de la aplicarea sistemului de referință poate fi justificată dacă statul membru în cauză poate demonstra că această măsură rezultă direct din principiile fondatoare sau directoare ale sistemului fiscal menționat (714). În acest caz, măsura fiscală nu este selectivă. Sarcina probei în această ultimă etapă îi revine statului membru.

713

714

9.3.2.1.   
  Tratament favorabil față de toate societățile supuse impozitării

Tratament favorabil față de toate societățile supuse impozitării

| (587) | Soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată societății Amazon pentru a permite filialei sale din Luxemburg, LuxOpCo, să își calculeze profitul impozabil anual în scopul stabilirii obligației sale de plată a impozitului per profit în temeiul regimului comun de impozitare a profiturilor societăților în Luxemburg. Prin urmare, Comisia consideră că sistemul de referință în speță este format din aceste norme, și anume sistemul fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg. Astfel, trebuie să se verifice în raport cu sistemul respectiv dacă această soluție constituie o derogare care conduce la un tratament favorabil în comparație cu alte întreprinderi aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. |
| --- | --- |

(587)

Soluția fiscală anticipată contestată a fost acordată societății Amazon pentru a permite filialei sale din Luxemburg, LuxOpCo, să își calculeze profitul impozabil anual în scopul stabilirii obligației sale de plată a impozitului per profit în temeiul regimului comun de impozitare a profiturilor societăților în Luxemburg. Prin urmare, Comisia consideră că sistemul de referință în speță este format din aceste norme, și anume sistemul fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg. Astfel, trebuie să se verifice în raport cu sistemul respectiv dacă această soluție constituie o derogare care conduce la un tratament favorabil în comparație cu alte întreprinderi aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă.

| (588) | Conform jurisprudenței constante, măsura în care întreprinderile se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în scopul analizei selectivității depinde de obiectivul sistemului de referință (715). Obiectivul sistemului fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg este impozitarea tuturor profiturilor care sunt supuse impozitării în Luxemburg. În temeiul sistemului fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg, toate societățile rezidente supuse impozitării sunt impozitate în funcție de profiturile lor la nivel global (716), în timp ce contribuabilii nerezidenți sunt supuși impozitului pe veniturile realizate în Luxemburg. Pentru determinarea profitului impozabil în temeiul sistemului respectiv, profiturile, astfel cum figurează în contabilitatea comercială a contribuabilului, sunt utilizate ca referință, sub rezerva unor ajustări și reduceri impuse de legislația fiscală luxemburgheză. În sfârșit, în temeiul acestui sistem, profitul impozabil al tuturor contribuabililor rezidenți și nerezidenți se supune acelorași rate de impozitare (717). |
| --- | --- |

(588)

Conform jurisprudenței constante, măsura în care întreprinderile se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în scopul analizei selectivității depinde de obiectivul sistemului de referință (715). Obiectivul sistemului fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg este impozitarea tuturor profiturilor care sunt supuse impozitării în Luxemburg. În temeiul sistemului fiscal general al impozitului pe profit din Luxemburg, toate societățile rezidente supuse impozitării sunt impozitate în funcție de profiturile lor la nivel global (716), în timp ce contribuabilii nerezidenți sunt supuși impozitului pe veniturile realizate în Luxemburg. Pentru determinarea profitului impozabil în temeiul sistemului respectiv, profiturile, astfel cum figurează în contabilitatea comercială a contribuabilului, sunt utilizate ca referință, sub rezerva unor ajustări și reduceri impuse de legislația fiscală luxemburgheză. În sfârșit, în temeiul acestui sistem, profitul impozabil al tuturor contribuabililor rezidenți și nerezidenți se supune acelorași rate de impozitare (717).

715

716

717

| (589) | Având în vedere acest obiectiv, toți contribuabilii, fie că operează pe piață în mod autonom, fie că fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în ceea ce privește evaluarea obligației lor de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Într-adevăr, Codul fiscal din Luxemburg enumeră entitățile din Luxemburg care sunt supuse impozitului pe profit și include „toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités”. Nici forma juridică a întreprinderii, nici structura sa nu constituie un criteriu decisiv în ceea ce privește perceperea impozitului pe profit în Luxemburg. În general, impozitul pe profit din Luxemburg este perceput pe baza metodei entității distincte, și anume la nivelul entității individuale, și nu la nivelul grupului, iar soluția fiscală anticipată contestată se referă în mod exclusiv la profitul impozabil al LuxOpCo, astfel încât orice reducere a veniturilor fiscale se bazează individual pe rezultatele acestei societăți. Deși este adevărat că legislația fiscală luxemburgheză conține anumite dispoziții speciale aplicabile grupurilor (de exemplu, normele privind grupurile de integrare fiscală, astfel cum au fost aplicate de LuxOpCo, ASE și AMEU) (718), acestea au drept obiectiv punerea într-o poziție de egalitate a societăților neintegrate și a celor integrate, mai degrabă decât acordarea unui tratament mai favorabil grupurilor (719). În consecință, în cazul în care se poate stabili că tratamentul fiscal acordat LuxOpCo ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate conferă contribuabilului un tratament favorabil care nu este disponibil pentru alți contribuabili, se poate concluziona că soluția fiscală anticipată contestată constituie o derogare de la sistemul respectiv. |
| --- | --- |

(589)

Având în vedere acest obiectiv, toți contribuabilii, fie că operează pe piață în mod autonom, fie că fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în ceea ce privește evaluarea obligației lor de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Într-adevăr, Codul fiscal din Luxemburg enumeră entitățile din Luxemburg care sunt supuse impozitului pe profit și include „toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités”. Nici forma juridică a întreprinderii, nici structura sa nu constituie un criteriu decisiv în ceea ce privește perceperea impozitului pe profit în Luxemburg. În general, impozitul pe profit din Luxemburg este perceput pe baza metodei entității distincte, și anume la nivelul entității individuale, și nu la nivelul grupului, iar soluția fiscală anticipată contestată se referă în mod exclusiv la profitul impozabil al LuxOpCo, astfel încât orice reducere a veniturilor fiscale se bazează individual pe rezultatele acestei societăți. Deși este adevărat că legislația fiscală luxemburgheză conține anumite dispoziții speciale aplicabile grupurilor (de exemplu, normele privind grupurile de integrare fiscală, astfel cum au fost aplicate de LuxOpCo, ASE și AMEU) (718), acestea au drept obiectiv punerea într-o poziție de egalitate a societăților neintegrate și a celor integrate, mai degrabă decât acordarea unui tratament mai favorabil grupurilor (719). În consecință, în cazul în care se poate stabili că tratamentul fiscal acordat LuxOpCo ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate conferă contribuabilului un tratament favorabil care nu este disponibil pentru alți contribuabili, se poate concluziona că soluția fiscală anticipată contestată constituie o derogare de la sistemul respectiv.

toute entité économique pouvant être soumise directement à l'impôt sur le revenu des collectivités

718

719

| (590) | Luxemburg și Amazon susțin că, pentru a determina dacă LuxOpCo a fost favorizată în mod selectiv ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate, tratamentul fiscal aplicat acesteia de către administrația fiscală din Luxemburg ar trebui comparat numai cu cel al altor contribuabili din Luxemburg care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional. Acestea susțin că soluția fiscală anticipată contestată se referă la stabilirea prețurilor de transfer și, întrucât numai grupurile corporative multinaționale se confruntă cu stabilirea prețurilor pentru tranzacțiile transfrontaliere intragrup, societățile care aparțin acestor grupuri se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de societățile independente. Prin acest argument, Luxemburg și Amazon susțin un sistem de referință limitat la articolul 164 alineatul (3) din LIR, dispoziția din legislația fiscală luxemburgheză considerată ca stabilind principiul concurenței depline în scopul stabilirii prețurilor pentru tranzacțiile intragrup transfrontaliere pe parcursul perioadei relevante. |
| --- | --- |

(590)

Luxemburg și Amazon susțin că, pentru a determina dacă LuxOpCo a fost favorizată în mod selectiv ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate, tratamentul fiscal aplicat acesteia de către administrația fiscală din Luxemburg ar trebui comparat numai cu cel al altor contribuabili din Luxemburg care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional. Acestea susțin că soluția fiscală anticipată contestată se referă la stabilirea prețurilor de transfer și, întrucât numai grupurile corporative multinaționale se confruntă cu stabilirea prețurilor pentru tranzacțiile transfrontaliere intragrup, societățile care aparțin acestor grupuri se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de societățile independente. Prin acest argument, Luxemburg și Amazon susțin un sistem de referință limitat la articolul 164 alineatul (3) din LIR, dispoziția din legislația fiscală luxemburgheză considerată ca stabilind principiul concurenței depline în scopul stabilirii prețurilor pentru tranzacțiile intragrup transfrontaliere pe parcursul perioadei relevante.

| (591) | Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia sistemul de referință ar trebui să fie atât de limitat în cazul de față. |
| --- | --- |

(591)

Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia sistemul de referință ar trebui să fie atât de limitat în cazul de față.

| (592) | În primul rând, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional nu trebuie să recurgă la metode de stabilire a prețurilor de transfer pentru a-și evalua venitul impozabil în toate cazurile. În cazul în care o societate din cadrul grupului realizează tranzacții cu societăți neasociate (fie societăți autonome independente, fie societăți care fac parte dintr-un alt grup corporativ multinațional), profitul său din aceste tranzacții reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină, la fel ca în cazul societăților independente care efectuează tranzacții între ele. Doar în cazurile în care o societate din cadrul grupului realizează tranzacții cu societăți asociate este necesar ca aceasta să estimeze prețurile percepute pentru respectivele tranzacții intragrup. Cu toate acestea, faptul că o societate dintr-un grup poate recurge la efectuarea unor tranzacții cu societățile asociate și, în situațiile în care aceste tranzacții au loc, că aceasta trebuie să recurgă la stabilirea prețurilor de transfer nu înseamnă că societățile din grup se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de ceilalți contribuabili în scopul perceperii impozitului pe profit în Luxemburg. |
| --- | --- |

(592)

În primul rând, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional nu trebuie să recurgă la metode de stabilire a prețurilor de transfer pentru a-și evalua venitul impozabil în toate cazurile. În cazul în care o societate din cadrul grupului realizează tranzacții cu societăți neasociate (fie societăți autonome independente, fie societăți care fac parte dintr-un alt grup corporativ multinațional), profitul său din aceste tranzacții reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină, la fel ca în cazul societăților independente care efectuează tranzacții între ele. Doar în cazurile în care o societate din cadrul grupului realizează tranzacții cu societăți asociate este necesar ca aceasta să estimeze prețurile percepute pentru respectivele tranzacții intragrup. Cu toate acestea, faptul că o societate dintr-un grup poate recurge la efectuarea unor tranzacții cu societățile asociate și, în situațiile în care aceste tranzacții au loc, că aceasta trebuie să recurgă la stabilirea prețurilor de transfer nu înseamnă că societățile din grup se află într-o situație de fapt și de drept diferită față de ceilalți contribuabili în scopul perceperii impozitului pe profit în Luxemburg.

| (593) | În al doilea rând, profiturile generate din tranzacțiile încheiate între societățile independente și profiturile obținute din tranzacțiile intragrup între societățile afiliate sunt impozitate în același mod și la aceeași rată a impozitului pe profit în Luxemburg. Faptul că profitul a fost obținut în urma unei tranzacții intragrup care face obiectul articolului 164 alineatul (3) din LIR nu înseamnă că acesta este supus unor scutiri speciale sau unei rate a impozitului diferită. În consecință, modalitatea diferită prin care se calculează în mod necesar profitul impozabil în cazul tranzacțiilor controlate și necontrolate nu are nicio importanță pentru stabilirea sistemului de referință în cazul de față. Întrucât profiturile tuturor contribuabililor sunt impozitate în același mod în temeiul sistemului de impozitare a profitului din Luxemburg, fără nicio distincție cu privire la originea acestuia, toți contribuabilii ar trebui să fie considerați ca fiind într-o situație de fapt și de drept similară. |
| --- | --- |

(593)

În al doilea rând, profiturile generate din tranzacțiile încheiate între societățile independente și profiturile obținute din tranzacțiile intragrup între societățile afiliate sunt impozitate în același mod și la aceeași rată a impozitului pe profit în Luxemburg. Faptul că profitul a fost obținut în urma unei tranzacții intragrup care face obiectul articolului 164 alineatul (3) din LIR nu înseamnă că acesta este supus unor scutiri speciale sau unei rate a impozitului diferită. În consecință, modalitatea diferită prin care se calculează în mod necesar profitul impozabil în cazul tranzacțiilor controlate și necontrolate nu are nicio importanță pentru stabilirea sistemului de referință în cazul de față. Întrucât profiturile tuturor contribuabililor sunt impozitate în același mod în temeiul sistemului de impozitare a profitului din Luxemburg, fără nicio distincție cu privire la originea acestuia, toți contribuabilii ar trebui să fie considerați ca fiind într-o situație de fapt și de drept similară.

| (594) | În al treilea rând, toți contribuabilii, fie că operează pe piață în mod independent, fie că fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, sunt impozitați pe aceeași operațiune impozabilă - generarea de profit - și la aceleași rate de impozitare în temeiul sistemului de impozitare a profitului din Luxemburg. Prin limitarea sistemului de referință numai la societățile care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, este introdusă o distincție artificială între societățile integrate și societățile autonome, în funcție de structura întreprinderii pe care sistemul de impozitare a profitului din Luxemburg nu o ia în considerare, în general, atunci când percepe impozit pe profiturile societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale. |
| --- | --- |

(594)

În al treilea rând, toți contribuabilii, fie că operează pe piață în mod independent, fie că fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, sunt impozitați pe aceeași operațiune impozabilă - generarea de profit - și la aceleași rate de impozitare în temeiul sistemului de impozitare a profitului din Luxemburg. Prin limitarea sistemului de referință numai la societățile care fac parte dintr-un grup corporativ multinațional, este introdusă o distincție artificială între societățile integrate și societățile autonome, în funcție de structura întreprinderii pe care sistemul de impozitare a profitului din Luxemburg nu o ia în considerare, în general, atunci când percepe impozit pe profiturile societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale.

| (595) | În al patrulea rând, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, profitul obținut din tranzacțiile intragrup este determinat, de fapt, în același mod ca venitul obținut din tranzacțiile între societăți independente: în timp ce acesta din urmă depinde de prețurile negociate pe piață, primul depinde de prețurile conforme cu piața, astfel încât, în ambele cazuri, profitul impozitat este determinat în ultimă instanță (în mod direct sau indirect) de piață. Din această perspectivă, articolul 164 alineatul (3) din LIR reprezintă doar un mijloc de asigurare a faptului că societățile din grup se comportă, în scopuri fiscale, în același mod ca societățile independente în circumstanțe similare atunci când este vorba despre stabilirea prețurilor și de clauzele și condițiile tranzacțiilor intragrup, astfel încât partea din profitul impozabil al acestora care rezultă din aceste tranzacții poate fi impozitată în același mod și la aceeași rată a impozitului pe profit în temeiul sistemului comun de impozitare a profitului societăților. Obiectivul articolului 164 alineatul (3) din LIR este, prin urmare, de a alinia tratamentul fiscal al tranzacțiilor încheiate între societățile asociate ale grupului cu tratamentul fiscal al tranzacțiilor încheiate între societăți independente, astfel încât primele să nu fie tratate mai favorabil decât cele din urmă în conformitate cu sistemul de impozitare a profitului din Luxemburg. |
| --- | --- |

(595)

În al patrulea rând, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, profitul obținut din tranzacțiile intragrup este determinat, de fapt, în același mod ca venitul obținut din tranzacțiile între societăți independente: în timp ce acesta din urmă depinde de prețurile negociate pe piață, primul depinde de prețurile conforme cu piața, astfel încât, în ambele cazuri, profitul impozitat este determinat în ultimă instanță (în mod direct sau indirect) de piață. Din această perspectivă, articolul 164 alineatul (3) din LIR reprezintă doar un mijloc de asigurare a faptului că societățile din grup se comportă, în scopuri fiscale, în același mod ca societățile independente în circumstanțe similare atunci când este vorba despre stabilirea prețurilor și de clauzele și condițiile tranzacțiilor intragrup, astfel încât partea din profitul impozabil al acestora care rezultă din aceste tranzacții poate fi impozitată în același mod și la aceeași rată a impozitului pe profit în temeiul sistemului comun de impozitare a profitului societăților. Obiectivul articolului 164 alineatul (3) din LIR este, prin urmare, de a alinia tratamentul fiscal al tranzacțiilor încheiate între societățile asociate ale grupului cu tratamentul fiscal al tranzacțiilor încheiate între societăți independente, astfel încât primele să nu fie tratate mai favorabil decât cele din urmă în conformitate cu sistemul de impozitare a profitului din Luxemburg.

| (596) | În al cincilea rând, acceptarea argumentului potrivit căruia sistemul de referință ar trebui să se limiteze la societățile aparținând unui grup corporativ multinațional, pe baza simplului fapt că articolul 164 alineatul (3) din LIR se aplică numai acestor societăți, ar permite statelor membre să adopte măsuri fiscale favorabile în mod flagrant multinaționalelor în detrimentul societăților independente. Societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional pot avea și desfășoară aceleași activități ca societățile independente, iar cele două tipuri de societăți pot să concureze unele cu altele. Întrucât ambele tipuri de societăți plătesc impozit pe profitul total impozabil la aceeași rată a impozitului pe profit în temeiul sistemului general de impozitare a profitului din Luxemburg, orice măsură care permite primelor societăți să își reducă baza de impozitare la care se aplică rata de impozitare le acordă un tratament fiscal favorabil, sub forma unei reduceri a obligației de plată a impozitului pe profit, spre deosebire de celelalte tipuri de societăți, ceea ce, la rândul său, denaturează concurența și afectează comerțul în interiorul UE. |
| --- | --- |

(596)

În al cincilea rând, acceptarea argumentului potrivit căruia sistemul de referință ar trebui să se limiteze la societățile aparținând unui grup corporativ multinațional, pe baza simplului fapt că articolul 164 alineatul (3) din LIR se aplică numai acestor societăți, ar permite statelor membre să adopte măsuri fiscale favorabile în mod flagrant multinaționalelor în detrimentul societăților independente. Societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional pot avea și desfășoară aceleași activități ca societățile independente, iar cele două tipuri de societăți pot să concureze unele cu altele. Întrucât ambele tipuri de societăți plătesc impozit pe profitul total impozabil la aceeași rată a impozitului pe profit în temeiul sistemului general de impozitare a profitului din Luxemburg, orice măsură care permite primelor societăți să își reducă baza de impozitare la care se aplică rata de impozitare le acordă un tratament fiscal favorabil, sub forma unei reduceri a obligației de plată a impozitului pe profit, spre deosebire de celelalte tipuri de societăți, ceea ce, la rândul său, denaturează concurența și afectează comerțul în interiorul UE.

| (597) | În sfârșit, Comisia nu este de acord cu afirmația Luxemburgului și a Amazon, potrivit căreia, în decizii anterioare, Comisia a confirmat că sistemul de referință trebuie să se limiteze doar la societățile integrate. De la bun început, Comisia reamintește că nu este obligată de practica sa decizională și că fiecare posibilă măsură de ajutor trebuie să fie evaluată pe baza caracteristicilor proprii în funcție de criteriile obiective prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, astfel încât, dacă o practică decizională contrară ar fi dovedită, aceasta nu ar putea afecta constatările din prezenta decizie (720). În orice caz, în deciziile respective, sistemele naționale de impozitare care dau naștere unui ajutor au fost elaborate astfel încât sistemele respective au făcut deja o distincție între diferitele categorii de societăți integrate (721). Pentru a stabili caracterul selectiv al acestor sisteme, pur și simplu nu era necesar să se compare tratamentul beneficiarilor cu tratamentul societăților autonome independente. Acest lucru nu înseamnă, cu toate acestea, că respectivele sisteme nu au fost, de asemenea, selective din această perspectivă. |
| --- | --- |

(597)

În sfârșit, Comisia nu este de acord cu afirmația Luxemburgului și a Amazon, potrivit căreia, în decizii anterioare, Comisia a confirmat că sistemul de referință trebuie să se limiteze doar la societățile integrate. De la bun început, Comisia reamintește că nu este obligată de practica sa decizională și că fiecare posibilă măsură de ajutor trebuie să fie evaluată pe baza caracteristicilor proprii în funcție de criteriile obiective prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, astfel încât, dacă o practică decizională contrară ar fi dovedită, aceasta nu ar putea afecta constatările din prezenta decizie (720). În orice caz, în deciziile respective, sistemele naționale de impozitare care dau naștere unui ajutor au fost elaborate astfel încât sistemele respective au făcut deja o distincție între diferitele categorii de societăți integrate (721). Pentru a stabili caracterul selectiv al acestor sisteme, pur și simplu nu era necesar să se compare tratamentul beneficiarilor cu tratamentul societăților autonome independente. Acest lucru nu înseamnă, cu toate acestea, că respectivele sisteme nu au fost, de asemenea, selective din această perspectivă.

720

721

| (598) | De asemenea, Amazon a susținut că, pentru a demonstra selectivitatea în cazul de față, Comisia trebuie să compare tratamentul societății LuxOpCo ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate cu practica în materie de soluții fiscale anticipate a administrației fiscale din Luxemburg în general și cu cele 97 de soluții fiscale anticipate identificate care se presupune că aprobă metoda împărțirii profitului în special (722). Comisia nu este de acord cu acest argument, întrucât acest lucru ar însemna că sistemul de referință este această practică, limitată la o subcategorie de soluții fiscale anticipate, și nu prevederile legislației fiscale naționale luxemburgheze. În cazul în care acest argument ar fi acceptat, aceasta ar permite administrației fiscale a unui stat membru să se abată de la legislația fiscală națională astfel încât să ofere în mod constant un tratament fiscal favorabil pentru o categorie specifică de contribuabili, și anume pentru cei care au solicitat și au obținut tipul de soluție fiscală anticipată în cauză (723). În orice caz, Comisia observă că niciuna dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate la care se referă Amazon nu menționează efectiv metoda împărțirii profitului sau MMTN ca metodă de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată relevantă. Dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate avute în vedere de Amazon, 78 se refereau la tratamentul fiscal al împrumuturilor cu participare la profit, iar 6 vizau împrumuturile de partajare a veniturilor, ambele fiind instrumente financiare hibride. Pe acest temei, Comisia consideră că niciuna dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate menționate de Amazon nu poate fi comparată cu soluția fiscală anticipată. |
| --- | --- |

(598)

De asemenea, Amazon a susținut că, pentru a demonstra selectivitatea în cazul de față, Comisia trebuie să compare tratamentul societății LuxOpCo ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate cu practica în materie de soluții fiscale anticipate a administrației fiscale din Luxemburg în general și cu cele 97 de soluții fiscale anticipate identificate care se presupune că aprobă metoda împărțirii profitului în special (722). Comisia nu este de acord cu acest argument, întrucât acest lucru ar însemna că sistemul de referință este această practică, limitată la o subcategorie de soluții fiscale anticipate, și nu prevederile legislației fiscale naționale luxemburgheze. În cazul în care acest argument ar fi acceptat, aceasta ar permite administrației fiscale a unui stat membru să se abată de la legislația fiscală națională astfel încât să ofere în mod constant un tratament fiscal favorabil pentru o categorie specifică de contribuabili, și anume pentru cei care au solicitat și au obținut tipul de soluție fiscală anticipată în cauză (723). În orice caz, Comisia observă că niciuna dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate la care se referă Amazon nu menționează efectiv metoda împărțirii profitului sau MMTN ca metodă de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată relevantă. Dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate avute în vedere de Amazon, 78 se refereau la tratamentul fiscal al împrumuturilor cu participare la profit, iar 6 vizau împrumuturile de partajare a veniturilor, ambele fiind instrumente financiare hibride. Pe acest temei, Comisia consideră că niciuna dintre cele 97 de soluții fiscale anticipate menționate de Amazon nu poate fi comparată cu soluția fiscală anticipată.

722

723

| (599) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că sistemul de referință aplicabil este sistemul general al impozitului pe profit din Luxemburg, și nu articolul 164 alineatul (3) din LIR. Astfel cum s-a demonstrat în secțiunea 9.2, soluția fiscală anticipată contestată aprobă un acord privind prețurile de transfer care generează un profit impozabil pentru LuxOpCo ce se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață conform principiului concurenței depline, reducând baza impozabilă în scopul perceperii impozitului pe profit. În schimb, societățile independente, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care realizează tranzacții exclusiv cu părțile neafiliate și societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care utilizează prețurile de transfer stabilite pe baza principiului concurenței depline în cadrul tranzacțiilor lor intragrup sunt impozitate la un nivel al profitului în Luxemburg care, ca punct de plecare, reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Astfel, se poate considera că soluția fiscală anticipată contestată derogă de la sistemul general de impozitare pe profit din Luxemburg, în măsura în care aceasta acordă un tratament fiscal favorabil pentru LuxOpCo care nu este disponibil pentru alte societăți supuse impozitării în Luxemburg, ale căror profituri impozabile reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Prin urmare, se poate afirma că soluția fiscală anticipată în cauză conferă un avantaj selectiv societății LuxOpCo în cadrul sistemului general de impozitare pe profit din Luxemburg. |
| --- | --- |

(599)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că sistemul de referință aplicabil este sistemul general al impozitului pe profit din Luxemburg, și nu articolul 164 alineatul (3) din LIR. Astfel cum s-a demonstrat în secțiunea 9.2, soluția fiscală anticipată contestată aprobă un acord privind prețurile de transfer care generează un profit impozabil pentru LuxOpCo ce se îndepărtează de o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață conform principiului concurenței depline, reducând baza impozabilă în scopul perceperii impozitului pe profit. În schimb, societățile independente, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care realizează tranzacții exclusiv cu părțile neafiliate și societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care utilizează prețurile de transfer stabilite pe baza principiului concurenței depline în cadrul tranzacțiilor lor intragrup sunt impozitate la un nivel al profitului în Luxemburg care, ca punct de plecare, reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Astfel, se poate considera că soluția fiscală anticipată contestată derogă de la sistemul general de impozitare pe profit din Luxemburg, în măsura în care aceasta acordă un tratament fiscal favorabil pentru LuxOpCo care nu este disponibil pentru alte societăți supuse impozitării în Luxemburg, ale căror profituri impozabile reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Prin urmare, se poate afirma că soluția fiscală anticipată în cauză conferă un avantaj selectiv societății LuxOpCo în cadrul sistemului general de impozitare pe profit din Luxemburg.

9.3.2.2.   
  Tratament favorabil în comparație cu societățile supuse impozitării care aparțin unui grup corporativ multinațional

Tratament favorabil în comparație cu societățile supuse impozitării care aparțin unui grup corporativ multinațional

| (600) | Fără a aduce atingere concluziilor din considerentul precedent, Comisia concluzionează în continuare că, inclusiv dacă sistemul de referință ar fi limitat la articolul 164 alineatul (3) din LIR și numai societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional pot fi considerate ca fiind într-o situație de fapt și de drept similară, astfel cum argumentează Luxemburg și Amazon, ar trebui să se considere că soluția fiscală anticipată contestată favorizează LuxOpCo față de contribuabilii respectivi. |
| --- | --- |

(600)

Fără a aduce atingere concluziilor din considerentul precedent, Comisia concluzionează în continuare că, inclusiv dacă sistemul de referință ar fi limitat la articolul 164 alineatul (3) din LIR și numai societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional pot fi considerate ca fiind într-o situație de fapt și de drept similară, astfel cum argumentează Luxemburg și Amazon, ar trebui să se considere că soluția fiscală anticipată contestată favorizează LuxOpCo față de contribuabilii respectivi.

| (601) | Pe parcursul perioadei în care soluția fiscală anticipată contestată a fost în vigoare, s-a considerat că articolul 164 alineatul (3) din LIR stabilește principiul concurenței depline în temeiul legislației fiscale luxemburgheze. În temeiul acestei dispoziții, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional și care realizează tranzacții cu societățile asociate trebuie să își stabilească prețurile de transfer în conformitate cu acest principiu. Astfel cum s-a demonstrat în secțiunea 9.2, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conduce la un venit impozabil pentru LuxOpCo care nu reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Prin urmare, aceasta reduce obligația LuxOpCo de plată a impozitului pe profit în Luxemburg în comparație cu societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care își stabilesc prețurile de transfer în conformitate cu articolul 164 alineatul (3) din LIR. |
| --- | --- |

(601)

Pe parcursul perioadei în care soluția fiscală anticipată contestată a fost în vigoare, s-a considerat că articolul 164 alineatul (3) din LIR stabilește principiul concurenței depline în temeiul legislației fiscale luxemburgheze. În temeiul acestei dispoziții, societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional și care realizează tranzacții cu societățile asociate trebuie să își stabilească prețurile de transfer în conformitate cu acest principiu. Astfel cum s-a demonstrat în secțiunea 9.2, acordul privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată conduce la un venit impozabil pentru LuxOpCo care nu reflectă prețurile negociate pe piață în condiții de concurență deplină. Prin urmare, aceasta reduce obligația LuxOpCo de plată a impozitului pe profit în Luxemburg în comparație cu societățile care aparțin unui grup corporativ multinațional care își stabilesc prețurile de transfer în conformitate cu articolul 164 alineatul (3) din LIR.

| (602) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că avantajul identificat în secțiunea 9.2 are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile care aparțin unui grup corporativ multinațional ce desfășoară tranzacții intragrup și care, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, trebuie să își estimeze prețurile pentru tranzacțiile lor intragrup într-un mod care reflectă prețurile negociate de părțile independente pe piață în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(602)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că avantajul identificat în secțiunea 9.2 are un caracter selectiv deoarece favorizează Amazon în comparație cu alte societăți impozabile care aparțin unui grup corporativ multinațional ce desfășoară tranzacții intragrup și care, în temeiul articolului 164 alineatul (3) din LIR, trebuie să își estimeze prețurile pentru tranzacțiile lor intragrup într-un mod care reflectă prețurile negociate de părțile independente pe piață în condiții de concurență deplină.

9.3.3.   LIPSA JUSTIFICĂRII

| (603) | Nici Luxemburg, nici Amazon nu au furnizat niciun motiv care să justifice tratamentul favorabil oferit prin soluția fiscală anticipată contestată emisă în favoarea LuxOpCo. Comisia reamintește, în această privință, faptul că sarcina dovedirii unei astfel de justificări îi revine statului membru. |
| --- | --- |

(603)

Nici Luxemburg, nici Amazon nu au furnizat niciun motiv care să justifice tratamentul favorabil oferit prin soluția fiscală anticipată contestată emisă în favoarea LuxOpCo. Comisia reamintește, în această privință, faptul că sarcina dovedirii unei astfel de justificări îi revine statului membru.

| (604) | În orice caz, Comisia nu a putut identifica niciun motiv posibil pentru justificarea tratamentului preferențial de care beneficiază LuxOpCo ca urmare a respectivei măsuri care să poată fi considerat ca decurgând în mod direct din principiile intrinseci, fundamentale sau directoare ale sistemului de referință sau care să rezulte din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficiența sistemului (724), indiferent dacă sistemul de referință respectiv este sistemul general al impozitului pe profit din Luxemburg, astfel cum a fost stabilit de către Comisie, sau articolul 164 alineatul (3), astfel cum au precizat Luxemburg și Amazon. |
| --- | --- |

(604)

În orice caz, Comisia nu a putut identifica niciun motiv posibil pentru justificarea tratamentului preferențial de care beneficiază LuxOpCo ca urmare a respectivei măsuri care să poată fi considerat ca decurgând în mod direct din principiile intrinseci, fundamentale sau directoare ale sistemului de referință sau care să rezulte din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficiența sistemului (724), indiferent dacă sistemul de referință respectiv este sistemul general al impozitului pe profit din Luxemburg, astfel cum a fost stabilit de către Comisie, sau articolul 164 alineatul (3), astfel cum au precizat Luxemburg și Amazon.

724

9.3.4.   CONCLUZIE PRIVIND SELECTIVITATEA

| (605) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că avantajul identificat în secțiunea 9.2, care a fost acordat societății LuxOpCo prin soluția fiscală anticipată contestată, are un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(605)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că avantajul identificat în secțiunea 9.2, care a fost acordat societății LuxOpCo prin soluția fiscală anticipată contestată, are un caracter selectiv.

9.4.   CONCLUZII PRIVIND EXISTENȚA UNUI AJUTOR

CONCLUZII PRIVIND EXISTENȚA UNUI AJUTOR

| (606) | Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să se considere că aceasta constituie ajutor de stat în sensul acestei dispoziții. Ajutorul conduce la o reducere a impozitelor care ar trebui să fie suportate în mod normal de LuxOpCo în cursul activităților sale comerciale și ar trebui, prin urmare, să fie considerat ca fiind un ajutor de exploatare acordat LuxOpCo. |
| --- | --- |

(606)

Având în vedere că soluția fiscală anticipată contestată îndeplinește toate condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să se considere că aceasta constituie ajutor de stat în sensul acestei dispoziții. Ajutorul conduce la o reducere a impozitelor care ar trebui să fie suportate în mod normal de LuxOpCo în cursul activităților sale comerciale și ar trebui, prin urmare, să fie considerat ca fiind un ajutor de exploatare acordat LuxOpCo.

9.5.   BENEFICIARUL AJUTORULUI

BENEFICIARUL AJUTORULUI

| (607) | Comisia consideră că soluția fiscală anticipată contestată oferă un avantaj selectiv societății LuxOpCo în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât aceasta determină o reducere a profitului impozabil al respectivei entități și, prin urmare, a obligației de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Cu toate acestea, Comisia constată că LuxOpCo face parte dintr-un grup de societăți multinaționale, și anume grupul Amazon. |
| --- | --- |

(607)

Comisia consideră că soluția fiscală anticipată contestată oferă un avantaj selectiv societății LuxOpCo în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât aceasta determină o reducere a profitului impozabil al respectivei entități și, prin urmare, a obligației de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Cu toate acestea, Comisia constată că LuxOpCo face parte dintr-un grup de societăți multinaționale, și anume grupul Amazon.

| (608) | Se poate considera că mai multe entități juridice distincte formează o singură unitate economică în sensul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Prin urmare, respectiva unitate economică este considerată a fi întreprinderea în cauză care beneficiază de măsura de ajutor. Astfel cum a hotărât anterior Curtea de Justiție, „[n]oțiunea de «întreprindere», plasată în contextul dreptului concurenței, trebuie să fie înțeleasă în sensul că desemnează o unitate economică [...], chiar dacă din punct de vedere juridic această unitate economică este constituită din mai multe persoane fizice sau juridice” (725). Pentru a stabili dacă mai multe entități constituie o unitate economică, Curtea verifică existența unei participații de control sau a unor legături de natură funcțională, economică sau organică (726). În cazul de față, LuxOpCo a fost controlată în totalitate pe parcursul perioadei relevante de către LuxSCS, care, la rândul său, a fost controlată de societățile grupului Amazon, cu sediul în SUA (727). În plus, astfel cum reiese în mod clar din cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, grupul Amazon, controlat de Amazon.com, Inc., a luat decizia de a constitui LuxOpCo în Luxemburg. |
| --- | --- |

(608)

Se poate considera că mai multe entități juridice distincte formează o singură unitate economică în sensul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Prin urmare, respectiva unitate economică este considerată a fi întreprinderea în cauză care beneficiază de măsura de ajutor. Astfel cum a hotărât anterior Curtea de Justiție, „[n]oțiunea de «întreprindere», plasată în contextul dreptului concurenței, trebuie să fie înțeleasă în sensul că desemnează o unitate economică [...], chiar dacă din punct de vedere juridic această unitate economică este constituită din mai multe persoane fizice sau juridice” (725). Pentru a stabili dacă mai multe entități constituie o unitate economică, Curtea verifică existența unei participații de control sau a unor legături de natură funcțională, economică sau organică (726). În cazul de față, LuxOpCo a fost controlată în totalitate pe parcursul perioadei relevante de către LuxSCS, care, la rândul său, a fost controlată de societățile grupului Amazon, cu sediul în SUA (727). În plus, astfel cum reiese în mod clar din cererea de emitere a soluției fiscale anticipate, grupul Amazon, controlat de Amazon.com, Inc., a luat decizia de a constitui LuxOpCo în Luxemburg.

725

726

727

| (609) | În plus, stabilirea prețurilor de transfer, prin însăși natura sa, afectează mai multe societăți dintr-un grup, întrucât o scădere a profitului unei societăți sporește, în mod normal, profitul contrapartidei sale. În cazul de față, stabilirea profiturilor impozabile ale societății LuxOpCo în Luxemburg influențează plata redevenței către LuxSCS, întrucât nivelul redevenței corespunde oricărui profit înregistrat de LuxOpCo peste [4-6] % din cheltuielile de exploatare sau 0,55 % din venituri, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată. Prin urmare, reducerea obligației de plată a impozitului în Luxemburg aduce beneficii nu doar societății LuxOpCo, ci și societății LuxSCS. În plus, întrucât profitul atribuit societății LuxSCS nu a fost supus impozitării în Luxemburg, ci, în cel mai bun caz, a făcut obiectul unei amânări a plății impozitului dacă și atunci când acesta este distribuit între partenerii săi din SUA (728), soluția fiscală anticipată contestată conferă un ajutor grupului Amazon în ansamblu. |
| --- | --- |

(609)

În plus, stabilirea prețurilor de transfer, prin însăși natura sa, afectează mai multe societăți dintr-un grup, întrucât o scădere a profitului unei societăți sporește, în mod normal, profitul contrapartidei sale. În cazul de față, stabilirea profiturilor impozabile ale societății LuxOpCo în Luxemburg influențează plata redevenței către LuxSCS, întrucât nivelul redevenței corespunde oricărui profit înregistrat de LuxOpCo peste [4-6] % din cheltuielile de exploatare sau 0,55 % din venituri, astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată. Prin urmare, reducerea obligației de plată a impozitului în Luxemburg aduce beneficii nu doar societății LuxOpCo, ci și societății LuxSCS. În plus, întrucât profitul atribuit societății LuxSCS nu a fost supus impozitării în Luxemburg, ci, în cel mai bun caz, a făcut obiectul unei amânări a plății impozitului dacă și atunci când acesta este distribuit între partenerii săi din SUA (728), soluția fiscală anticipată contestată conferă un ajutor grupului Amazon în ansamblu.

728

| (610) | Prin urmare, orice tratament fiscal favorabil acordat LuxOpCo de către administrația fiscală luxemburgheză aduce beneficii nu doar LuxOpCo, ci și grupului Amazon în ansamblu prin furnizarea de resurse financiare suplimentare întregului grup. În consecință, în pofida faptului că grupul este împărțit în mai multe entități juridice distincte și că soluția fiscală anticipată contestată se referă la tratamentul fiscal al LuxOpCo și LuxSCS, grupul respectiv trebuie să fie considerat ca fiind o singură unitate economică care beneficiază de măsura de ajutor contestată (729). |
| --- | --- |

(610)

Prin urmare, orice tratament fiscal favorabil acordat LuxOpCo de către administrația fiscală luxemburgheză aduce beneficii nu doar LuxOpCo, ci și grupului Amazon în ansamblu prin furnizarea de resurse financiare suplimentare întregului grup. În consecință, în pofida faptului că grupul este împărțit în mai multe entități juridice distincte și că soluția fiscală anticipată contestată se referă la tratamentul fiscal al LuxOpCo și LuxSCS, grupul respectiv trebuie să fie considerat ca fiind o singură unitate economică care beneficiază de măsura de ajutor contestată (729).

729

9.6.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

| (611) | Ajutorul de stat este considerat compatibil cu piața internă dacă se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (730) și poate fi considerat compatibil cu piața internă dacă se constată de către Comisie că acesta se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, statului membru care acordă ajutorul îi revine sarcina de a dovedi că ajutorul de stat acordat de acesta este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (2) sau articolul 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(611)

Ajutorul de stat este considerat compatibil cu piața internă dacă se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (730) și poate fi considerat compatibil cu piața internă dacă se constată de către Comisie că acesta se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, statului membru care acordă ajutorul îi revine sarcina de a dovedi că ajutorul de stat acordat de acesta este compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (2) sau articolul 107 alineatul (3) din tratat.

730

| (612) | Luxemburg nu a invocat niciun motiv pentru a se constata compatibilitatea cu oricare dintre dispozițiile respective pentru ajutorul de stat pe care l-a acordat prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate. |
| --- | --- |

(612)

Luxemburg nu a invocat niciun motiv pentru a se constata compatibilitatea cu oricare dintre dispozițiile respective pentru ajutorul de stat pe care l-a acordat prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate.

| (613) | În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 606, ajutorul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată constituie ajutor de exploatare. Ca regulă generală, un astfel de ajutor nu poate, în mod normal, să fie considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat, în măsura în care acesta nu facilitează dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, iar avantajele fiscale în cauză nu sunt limitate în timp, în scădere sau proporționale cu ceea ce este necesar pentru remedierea unui eșec specific al pieței în domeniile în cauză. |
| --- | --- |

(613)

În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 606, ajutorul acordat prin soluția fiscală anticipată contestată constituie ajutor de exploatare. Ca regulă generală, un astfel de ajutor nu poate, în mod normal, să fie considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat, în măsura în care acesta nu facilitează dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, iar avantajele fiscale în cauză nu sunt limitate în timp, în scădere sau proporționale cu ceea ce este necesar pentru remedierea unui eșec specific al pieței în domeniile în cauză.

| (614) | În consecință, ajutorul de stat acordat societății LuxOpCo și grupului Amazon de către Luxemburg este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(614)

În consecință, ajutorul de stat acordat societății LuxOpCo și grupului Amazon de către Luxemburg este incompatibil cu piața internă.

9.7.   ILEGALITATEA AJUTORULUI

ILEGALITATEA AJUTORULUI

| (615) | În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, statele membre au obligația să informeze Comisia despre orice plan de acordare de ajutoare (obligația de notificare) și nu pot pune în aplicare măsurile de ajutor propuse până când Comisia nu adoptă o decizie finală cu privire la acestea (clauza de standstill). |
| --- | --- |

(615)

În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, statele membre au obligația să informeze Comisia despre orice plan de acordare de ajutoare (obligația de notificare) și nu pot pune în aplicare măsurile de ajutor propuse până când Comisia nu adoptă o decizie finală cu privire la acestea (clauza de standstill).

| (616) | Comisia constată că Luxemburg nu a notificat Comisia cu privire la un plan de acordare a măsurii de ajutor contestate. Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată constituie un ajutor ilegal, pus în aplicare cu încălcarea condițiilor prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(616)

Comisia constată că Luxemburg nu a notificat Comisia cu privire la un plan de acordare a măsurii de ajutor contestate. Prin urmare, soluția fiscală anticipată contestată constituie un ajutor ilegal, pus în aplicare cu încălcarea condițiilor prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

10.   RECUPERARE

RECUPERARE

10.1.   OBLIGAȚIA DE RECUPERARE

OBLIGAȚIA DE RECUPERARE

| (617) | Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul 2015/1589 prevede obligația Comisiei de a solicita recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil. Această dispoziție prevede, de asemenea, ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului ilegal considerat a fi incompatibil. Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 stabilește că ajutorul care urmează să fie recuperat include dobânda calculată de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării sale efective. Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (731) stabilește în detaliu metodele care trebuie folosite pentru calcularea dobânzii de recuperare. În sfârșit, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că „recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile legislației naționale a statului membru în cauză, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a deciziei Comisiei”. |
| --- | --- |

(617)

Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul 2015/1589 prevede obligația Comisiei de a solicita recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil. Această dispoziție prevede, de asemenea, ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului ilegal considerat a fi incompatibil. Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 stabilește că ajutorul care urmează să fie recuperat include dobânda calculată de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării sale efective. Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (731) stabilește în detaliu metodele care trebuie folosite pentru calcularea dobânzii de recuperare. În sfârșit, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că „recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile legislației naționale a statului membru în cauză, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a deciziei Comisiei”.

731

10.2.   AJUTOR NOU

AJUTOR NOU

| (618) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589, prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani. Termenul de prescripție începe să curgă din ziua în care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului fie ca ajutor individual, fie ca ajutor în cadrul unei scheme de ajutor. Orice acțiune întreprinsă de Comisie sau de un stat membru, care acționează la cererea Comisiei, cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere, începe să curgă un nou termen de prescripție. Termenul de prescripție se suspendă atât timp cât decizia Comisiei face obiectul unei proceduri pendinte în fața Curții de Justiție. În fine, orice ajutor pentru care termenul de prescripție a expirat este considerat ca fiind ajutor existent. |
| --- | --- |

(618)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589, prerogativele Comisiei de recuperare a ajutorului sunt supuse unui termen de prescripție de zece ani. Termenul de prescripție începe să curgă din ziua în care ajutorul ilegal este acordat beneficiarului fie ca ajutor individual, fie ca ajutor în cadrul unei scheme de ajutor. Orice acțiune întreprinsă de Comisie sau de un stat membru, care acționează la cererea Comisiei, cu privire la ajutorul ilegal întrerupe termenul de prescripție. După fiecare întrerupere, începe să curgă un nou termen de prescripție. Termenul de prescripție se suspendă atât timp cât decizia Comisiei face obiectul unei proceduri pendinte în fața Curții de Justiție. În fine, orice ajutor pentru care termenul de prescripție a expirat este considerat ca fiind ajutor existent.

| (619) | Amazon susține că orice ajutor acordat prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate este un ajutor existent, întrucât soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală acordată cu mai mult de zece ani înainte de data la care Comisia a început investigarea ajutorului de stat din soluția fiscală anticipată. Soluția fiscală anticipată a fost într-adevăr emisă cu peste zece ani înainte de data la care Comisia a început investigația sa, și anume la 6 noiembrie 2003. Cu toate acestea, contrar celor susținute de Amazon, aceasta nu înseamnă că toate ajutoarele acordate prin soluția fiscală anticipată constituie un ajutor existent care nu poate fi recuperat. |
| --- | --- |

(619)

Amazon susține că orice ajutor acordat prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate este un ajutor existent, întrucât soluția fiscală anticipată contestată este o măsură individuală acordată cu mai mult de zece ani înainte de data la care Comisia a început investigarea ajutorului de stat din soluția fiscală anticipată. Soluția fiscală anticipată a fost într-adevăr emisă cu peste zece ani înainte de data la care Comisia a început investigația sa, și anume la 6 noiembrie 2003. Cu toate acestea, contrar celor susținute de Amazon, aceasta nu înseamnă că toate ajutoarele acordate prin soluția fiscală anticipată constituie un ajutor existent care nu poate fi recuperat.

| (620) | În cazul de față, ajutorul acordat ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate a fost acordat pe o bază anuală, în momentul în care LuxOpCo a trebuit să își plătească impozitul pe profit datorat în Luxemburg. Acest fapt a avut loc deoarece obiectivul soluției fiscale anticipate contestate a fost de a permite LuxOpCo să determine, pentru o anumită perioadă de timp, obligația sa de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Soluția respectivă aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care permite LuxOpCo să își stabilească prețurile de transfer, care, la rândul lor, determină profitul impozabil anual. Această valoare a profitului este declarată ulterior în declarația anuală privind plata impozitului pe profit, pe care Luxemburg a acceptat-o în fiecare an pe parcursul perioadei relevante. În consecință, ajutorul este acordat prin soluția fiscală anticipată contestată pentru fiecare an în care declarația a fost acceptată de către administrația fiscală din Luxemburg (732). |
| --- | --- |

(620)

În cazul de față, ajutorul acordat ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate a fost acordat pe o bază anuală, în momentul în care LuxOpCo a trebuit să își plătească impozitul pe profit datorat în Luxemburg. Acest fapt a avut loc deoarece obiectivul soluției fiscale anticipate contestate a fost de a permite LuxOpCo să determine, pentru o anumită perioadă de timp, obligația sa de plată a impozitului pe profit în Luxemburg. Soluția respectivă aprobă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer care permite LuxOpCo să își stabilească prețurile de transfer, care, la rândul lor, determină profitul impozabil anual. Această valoare a profitului este declarată ulterior în declarația anuală privind plata impozitului pe profit, pe care Luxemburg a acceptat-o în fiecare an pe parcursul perioadei relevante. În consecință, ajutorul este acordat prin soluția fiscală anticipată contestată pentru fiecare an în care declarația a fost acceptată de către administrația fiscală din Luxemburg (732).

732

| (621) | În cazul de față, aceasta înseamnă că numai ajutoarele acordate înainte de 24 iunie 2004 constituie ajutor existent, întrucât termenul de prescripție prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2015/1589 a fost întrerupt la 24 iunie 2014, dată la care Comisia a trimis autorităților luxemburgheze o scrisoare prin care solicita informații cu privire la orice soluții fiscale anticipate acordate societății Amazon (733). După cum a explicat Amazon, chiar dacă soluția fiscală anticipată contestată a fost obținută în 2003, LuxOpCo nu a început să utilizeze metoda de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin această soluție în scopul stabilirii obligațiilor sale anuale de plată a impozitului pe profit în Luxemburg până în 2006. În consecință, nu există ani fiscali înainte de 24 iunie 2004 în care să fi fost utilizată soluția fiscală anticipată contestată pentru evaluarea profitului impozabil anual al LuxOpCo, iar administrația fiscală luxemburgheză să fi acceptat o declarație fiscală pe baza acestei evaluări. În orice caz, Comisia reamintește faptul că, prin scrisoarea din 23 decembrie 2004, administrația fiscală luxemburgheză a confirmat menținerea validității metodei de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată ca urmare a unei întârzieri în punerea în aplicare a restructurării activităților Amazon la nivelul UE, pentru care această soluție a fost solicitată inițial. |
| --- | --- |

(621)

În cazul de față, aceasta înseamnă că numai ajutoarele acordate înainte de 24 iunie 2004 constituie ajutor existent, întrucât termenul de prescripție prevăzut la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2015/1589 a fost întrerupt la 24 iunie 2014, dată la care Comisia a trimis autorităților luxemburgheze o scrisoare prin care solicita informații cu privire la orice soluții fiscale anticipate acordate societății Amazon (733). După cum a explicat Amazon, chiar dacă soluția fiscală anticipată contestată a fost obținută în 2003, LuxOpCo nu a început să utilizeze metoda de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin această soluție în scopul stabilirii obligațiilor sale anuale de plată a impozitului pe profit în Luxemburg până în 2006. În consecință, nu există ani fiscali înainte de 24 iunie 2004 în care să fi fost utilizată soluția fiscală anticipată contestată pentru evaluarea profitului impozabil anual al LuxOpCo, iar administrația fiscală luxemburgheză să fi acceptat o declarație fiscală pe baza acestei evaluări. În orice caz, Comisia reamintește faptul că, prin scrisoarea din 23 decembrie 2004, administrația fiscală luxemburgheză a confirmat menținerea validității metodei de stabilire a prețurilor de transfer aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată ca urmare a unei întârzieri în punerea în aplicare a restructurării activităților Amazon la nivelul UE, pentru care această soluție a fost solicitată inițial.

733

| (622) | Toate ajutoarele acordate LuxOpCo și grupului Amazon prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate constituie, prin urmare, ajutor nou. |
| --- | --- |

(622)

Toate ajutoarele acordate LuxOpCo și grupului Amazon prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate constituie, prin urmare, ajutor nou.

10.3.   NICIUN PRINCIPIU GENERAL DE DREPT AL UNIUNII NU ÎMPIEDICĂ RECUPERAREA

NICIUN PRINCIPIU GENERAL DE DREPT AL UNIUNII NU ÎMPIEDICĂ RECUPERAREA

| (623) | Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care acesta ar fi contrar unui principiu general de drept al Uniunii. |
| --- | --- |

(623)

Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care acesta ar fi contrar unui principiu general de drept al Uniunii.

| (624) | Luxemburg susține că principiile securității juridice și încrederii legitime se opun recuperării în cazul de față, în primul rând deoarece Comisia aplică retroactiv o presupusă nouă abordare pentru stabilirea prețurilor de transfer și, în al doilea rând, deoarece Grupul de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor) (734) și Forumul OCDE privind practicile fiscale dăunătoare (735) au asigurat Luxemburgul că practica sa în materie de soluții fiscale anticipate s-a bazat pe articolul 164 alineatul (3) din LIR, iar circulara se conformează Codului de conduită al OCDE și Liniilor directoare ale OCDE privind PT. |
| --- | --- |

(624)

Luxemburg susține că principiile securității juridice și încrederii legitime se opun recuperării în cazul de față, în primul rând deoarece Comisia aplică retroactiv o presupusă nouă abordare pentru stabilirea prețurilor de transfer și, în al doilea rând, deoarece Grupul de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor) (734) și Forumul OCDE privind practicile fiscale dăunătoare (735) au asigurat Luxemburgul că practica sa în materie de soluții fiscale anticipate s-a bazat pe articolul 164 alineatul (3) din LIR, iar circulara se conformează Codului de conduită al OCDE și Liniilor directoare ale OCDE privind PT.

734

735

| (625) | Principiul securității juridice este un principiu general de drept al Uniunii care prevede previzibilitatea normelor și a efectelor juridice pe care le produc acestea. Conform jurisprudenței constante, principiul securității juridice se opune posibilității Comisiei de a întârzia la nesfârșit exercitarea competențelor sale (736). Curtea de Justiție a declarat, de asemenea, că singurul motiv pentru care, în cazuri excepționale, poate fi invocat acest principiu este atunci când Comisia a omis în mod vădit să acționeze și a încălcat în mod clar obligația sa de diligență în exercitarea competențelor sale de supraveghere (737). Cu toate acestea, atunci când o măsură a fost acordată fără să fi fost notificată, simplul fapt că a existat o întârziere din partea Comisiei în solicitarea recuperării ajutorului nu este suficient în sine pentru ca decizia de recuperare să fie considerată ilegală în temeiul principiului securității juridice (738). În cazul de față, întrucât soluția fiscală anticipată contestată nu a fost niciodată notificată Comisiei de către Luxemburg și nu a fost făcută publică, Comisia a putut avea cunoștință despre existența sa abia în momentul în care Luxemburg a răspuns la solicitarea de informații din 4 august 2014. |
| --- | --- |

(625)

Principiul securității juridice este un principiu general de drept al Uniunii care prevede previzibilitatea normelor și a efectelor juridice pe care le produc acestea. Conform jurisprudenței constante, principiul securității juridice se opune posibilității Comisiei de a întârzia la nesfârșit exercitarea competențelor sale (736). Curtea de Justiție a declarat, de asemenea, că singurul motiv pentru care, în cazuri excepționale, poate fi invocat acest principiu este atunci când Comisia a omis în mod vădit să acționeze și a încălcat în mod clar obligația sa de diligență în exercitarea competențelor sale de supraveghere (737). Cu toate acestea, atunci când o măsură a fost acordată fără să fi fost notificată, simplul fapt că a existat o întârziere din partea Comisiei în solicitarea recuperării ajutorului nu este suficient în sine pentru ca decizia de recuperare să fie considerată ilegală în temeiul principiului securității juridice (738). În cazul de față, întrucât soluția fiscală anticipată contestată nu a fost niciodată notificată Comisiei de către Luxemburg și nu a fost făcută publică, Comisia a putut avea cunoștință despre existența sa abia în momentul în care Luxemburg a răspuns la solicitarea de informații din 4 august 2014.

736

737

738

| (626) | Principiul încrederii legitime poate fi invocat de orice persoană într-o situație în care o autoritate a UE „l-a determinat să nutrească speranțe întemeiate” (739). Cu toate acestea, se aplică limitări importante în invocarea acestui principiu, în conformitate cu hotărârile Curții de Justiție. În primul rând, Curtea a precizat că acest principiu nu poate fi invocat decât în cazul în care persoana care îl invocă „a primit asigurări precise din partea administrației” (740). În al doilea rând, statele membre nu pot invoca acest principiu în cazul în care acestea nu au notificat Comisia cu privire la măsura de ajutor (741). În al treilea rând, pretinsa neîndeplinire de către Comisie a obligației de a acționa este irelevantă atunci când o măsură de ajutor nu a fost notificată (742) și, în consecință, tăcerea Comisiei nu poate fi interpretată ca o autorizare implicită a măsurii care poate da naștere unei încrederi legitime (743). Prin urmare, întrucât Comisia nu a furnizat niciodată asigurări precise Luxemburgului că soluția fiscală anticipată contestată nu constituie ajutor de stat, iar Luxemburg nu a notificat niciodată Comisia cu privire la soluția fiscală anticipată contestată, Luxemburg nu poate invoca principiul încrederii legitime. |
| --- | --- |

(626)

Principiul încrederii legitime poate fi invocat de orice persoană într-o situație în care o autoritate a UE „l-a determinat să nutrească speranțe întemeiate” (739). Cu toate acestea, se aplică limitări importante în invocarea acestui principiu, în conformitate cu hotărârile Curții de Justiție. În primul rând, Curtea a precizat că acest principiu nu poate fi invocat decât în cazul în care persoana care îl invocă „a primit asigurări precise din partea administrației” (740). În al doilea rând, statele membre nu pot invoca acest principiu în cazul în care acestea nu au notificat Comisia cu privire la măsura de ajutor (741). În al treilea rând, pretinsa neîndeplinire de către Comisie a obligației de a acționa este irelevantă atunci când o măsură de ajutor nu a fost notificată (742) și, în consecință, tăcerea Comisiei nu poate fi interpretată ca o autorizare implicită a măsurii care poate da naștere unei încrederi legitime (743). Prin urmare, întrucât Comisia nu a furnizat niciodată asigurări precise Luxemburgului că soluția fiscală anticipată contestată nu constituie ajutor de stat, iar Luxemburg nu a notificat niciodată Comisia cu privire la soluția fiscală anticipată contestată, Luxemburg nu poate invoca principiul încrederii legitime.

739

740

741

742

743

| (627) | Afirmația ulterioară a Luxemburgului potrivit căreia Comisia a adoptat o nouă abordare pentru constatarea existenței unui ajutor de stat în cazul de față nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(627)

Afirmația ulterioară a Luxemburgului potrivit căreia Comisia a adoptat o nouă abordare pentru constatarea existenței unui ajutor de stat în cazul de față nu poate fi acceptată.

| (628) | În primul rând, ca răspuns la argumentul prezentat de un stat membru potrivit căruia impozitarea directă intră sub incidența autonomiei sale fiscale, Curtea de Justiție a recunoscut în mod explicit, într-o hotărâre din 1974 (744), aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în domeniul impozitării directe. Întrucât o soluție fiscală anticipată nu este decât o interpretare a normelor fiscale într-o anumită situație, pe care un contribuabil se poate baza pentru a determina sarcina sa fiscală într-un anumit stat membru, normele privind ajutoarele de stat se aplică, de asemenea, în mod necesar soluțiilor fiscale anticipate, astfel cum a recunoscut Comisia în mod explicit în Comunicarea sa din 1998 privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice („Comunicarea din 1998”) (745). |
| --- | --- |

(628)

În primul rând, ca răspuns la argumentul prezentat de un stat membru potrivit căruia impozitarea directă intră sub incidența autonomiei sale fiscale, Curtea de Justiție a recunoscut în mod explicit, într-o hotărâre din 1974 (744), aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în domeniul impozitării directe. Întrucât o soluție fiscală anticipată nu este decât o interpretare a normelor fiscale într-o anumită situație, pe care un contribuabil se poate baza pentru a determina sarcina sa fiscală într-un anumit stat membru, normele privind ajutoarele de stat se aplică, de asemenea, în mod necesar soluțiilor fiscale anticipate, astfel cum a recunoscut Comisia în mod explicit în Comunicarea sa din 1998 privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice („Comunicarea din 1998”) (745).

744

745

| (629) | În al doilea rând, Comisia a adoptat o serie de decizii în perioada 2002-2004 în care a concluzionat că mai multe regimuri fiscale din diferite state membre au constituit ajutor de stat deoarece acestea au aprobat o metodă de evaluare a veniturilor impozabile pentru anumite categorii de întreprinderi care s-au îndepărtat de o aproximare fiabilă a unui rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline sau care au adus în alt mod beneficii societăților din cadrul grupului în temeiul normelor comune privind impozitul pe profit (746). Într-o hotărâre din 2006, Curtea a Justiție a confirmat în mod explicit că o metodă de evaluare a veniturilor impozabile care produce un rezultat care se îndepărtează de principiul concurenței depline are ca rezultat acordarea unui ajutor de stat pentru beneficiarul/beneficiarii săi (747). |
| --- | --- |

(629)

În al doilea rând, Comisia a adoptat o serie de decizii în perioada 2002-2004 în care a concluzionat că mai multe regimuri fiscale din diferite state membre au constituit ajutor de stat deoarece acestea au aprobat o metodă de evaluare a veniturilor impozabile pentru anumite categorii de întreprinderi care s-au îndepărtat de o aproximare fiabilă a unui rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline sau care au adus în alt mod beneficii societăților din cadrul grupului în temeiul normelor comune privind impozitul pe profit (746). Într-o hotărâre din 2006, Curtea a Justiție a confirmat în mod explicit că o metodă de evaluare a veniturilor impozabile care produce un rezultat care se îndepărtează de principiul concurenței depline are ca rezultat acordarea unui ajutor de stat pentru beneficiarul/beneficiarii săi (747).

746

747

| (630) | În plus, Luxemburg susține că, în cadrul reuniunii Consiliului (Ecofin) din 27 mai 2011, s-a confirmat în mod explicit că, în vederea adoptării circularelor, practica luxemburgheză în materie de soluții fiscale anticipate nu ar trebui să fie examinată pe baza Codului de conduită (748) și că acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunii Grupului de lucru pentru codul de conduită asupra faptului „că nu este necesar ca [măsura fiscală luxemburgheză referitoare la societățile implicate în activitățile de finanțare intragrup] să fie evaluată pe baza criteriilor prevăzute în Codul de conduită” constituie o asigurare precisă cu privire la caracterul adecvat al practicii generale în materie de soluții fiscale anticipate din Luxemburg. Totuși, aceste observații nu pot fi acceptate pentru a susține un argument care invocă principiul securității juridice și al încrederii legitime. |
| --- | --- |

(630)

În plus, Luxemburg susține că, în cadrul reuniunii Consiliului (Ecofin) din 27 mai 2011, s-a confirmat în mod explicit că, în vederea adoptării circularelor, practica luxemburgheză în materie de soluții fiscale anticipate nu ar trebui să fie examinată pe baza Codului de conduită (748) și că acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunii Grupului de lucru pentru codul de conduită asupra faptului „că nu este necesar ca [măsura fiscală luxemburgheză referitoare la societățile implicate în activitățile de finanțare intragrup] să fie evaluată pe baza criteriilor prevăzute în Codul de conduită” constituie o asigurare precisă cu privire la caracterul adecvat al practicii generale în materie de soluții fiscale anticipate din Luxemburg. Totuși, aceste observații nu pot fi acceptate pentru a susține un argument care invocă principiul securității juridice și al încrederii legitime.

748

| (631) | În primul rând, Codul de conduită și normele în materie de ajutoare de stat urmăresc obiective diferite: în timp ce Codul de conduită vizează combaterea concurenței fiscale dăunătoare între statele membre, normele privind ajutoarele urmăresc să remedieze denaturările concurenței care rezultă din tratamentul favorabil acordat de statele membre, inclusiv sub formă de reduceri fiscale, anumitor întreprinderi. |
| --- | --- |

(631)

În primul rând, Codul de conduită și normele în materie de ajutoare de stat urmăresc obiective diferite: în timp ce Codul de conduită vizează combaterea concurenței fiscale dăunătoare între statele membre, normele privind ajutoarele urmăresc să remedieze denaturările concurenței care rezultă din tratamentul favorabil acordat de statele membre, inclusiv sub formă de reduceri fiscale, anumitor întreprinderi.

| (632) | În al doilea rând, Codul de conduită nu este un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic. Acesta este un forum de discuții pentru statele membre cu privire la măsurile care au sau pot avea un impact semnificativ asupra amplasării geografice a întreprinderilor în Uniune. În timp ce grupul de lucru pentru Codul de conduită dispune de o anumită marjă de apreciere, Comisia nu dispune de nicio marjă de apreciere pentru a determina dacă o măsură fiscală este considerată ajutor de stat, întrucât această noțiune este obiectivă. |
| --- | --- |

(632)

În al doilea rând, Codul de conduită nu este un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic. Acesta este un forum de discuții pentru statele membre cu privire la măsurile care au sau pot avea un impact semnificativ asupra amplasării geografice a întreprinderilor în Uniune. În timp ce grupul de lucru pentru Codul de conduită dispune de o anumită marjă de apreciere, Comisia nu dispune de nicio marjă de apreciere pentru a determina dacă o măsură fiscală este considerată ajutor de stat, întrucât această noțiune este obiectivă.

| (633) | În al treilea rând, Codul de conduită a fost adoptat de către Consiliu (Ecofin) (749), și nu de Comisie și, prin urmare, nu poate crea obligații în sarcina Comisiei în exercitarea competențelor sale referitoare la ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(633)

În al treilea rând, Codul de conduită a fost adoptat de către Consiliu (Ecofin) (749), și nu de Comisie și, prin urmare, nu poate crea obligații în sarcina Comisiei în exercitarea competențelor sale referitoare la ajutorul de stat.

749

| (634) | În al patrulea rând, Codul de conduită a examinat circularele privind finanțarea intragrup în general, în timp ce prezenta decizie examinează o anumită soluție fiscală anticipată acordată în favoarea unei anumite societăți care nu este legată de finanțarea intragrup. Chiar dacă s-ar putea considera că aceste circulare nu au condus la o concurență fiscală dăunătoare, aceasta nu înseamnă că o soluție fiscală individuală de stabilire a prețurilor de transfer acordată în favoarea Amazon nu ar fi putut da naștere unei astfel de concurențe. |
| --- | --- |

(634)

În al patrulea rând, Codul de conduită a examinat circularele privind finanțarea intragrup în general, în timp ce prezenta decizie examinează o anumită soluție fiscală anticipată acordată în favoarea unei anumite societăți care nu este legată de finanțarea intragrup. Chiar dacă s-ar putea considera că aceste circulare nu au condus la o concurență fiscală dăunătoare, aceasta nu înseamnă că o soluție fiscală individuală de stabilire a prețurilor de transfer acordată în favoarea Amazon nu ar fi putut da naștere unei astfel de concurențe.

| (635) | În consecință, un acord la care s-a ajuns în cadrul reuniunii grupului de lucru pentru Codul de conduită nu poate angaja și nici limita acțiunea Comisiei în exercitarea competențelor care îi sunt conferite prin tratat în materie de ajutoare de stat (750). Același raționament se aplică în cazul acordurilor încheiate în cadrul Forumului OCDE din 6 decembrie 2011, conform cărora „următoarele 10 scheme nu necesitau o examinare suplimentară [...] Luxemburg – analiza fiscală prezentată cu privire la finanțarea intragrup”. OCDE nu este o instituție a UE, iar Uniunea nu este membră a acestei organizații (751), prin urmare, concluziile sale, care nu au un caracter obligatoriu, nu pot fi obligatorii pentru instituțiile Uniunii. În plus, Forumul OCDE, departe de a furniza o asigurare precisă, s-a abținut să examineze mai detaliat analiza fiscală luxemburgheză a activităților de finanțare intragrup. Prin urmare, nu este posibil, în baza acestui citat, să se formuleze nicio concluzie sau să se facă vreo deducție în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul soluției fiscale anticipate contestate, care este o soluție fiscală individuală anticipată de stabilire a prețurilor de transfer fără nicio legătură cu finanțarea intragrup. |
| --- | --- |

(635)

În consecință, un acord la care s-a ajuns în cadrul reuniunii grupului de lucru pentru Codul de conduită nu poate angaja și nici limita acțiunea Comisiei în exercitarea competențelor care îi sunt conferite prin tratat în materie de ajutoare de stat (750). Același raționament se aplică în cazul acordurilor încheiate în cadrul Forumului OCDE din 6 decembrie 2011, conform cărora „următoarele 10 scheme nu necesitau o examinare suplimentară [...] Luxemburg – analiza fiscală prezentată cu privire la finanțarea intragrup”. OCDE nu este o instituție a UE, iar Uniunea nu este membră a acestei organizații (751), prin urmare, concluziile sale, care nu au un caracter obligatoriu, nu pot fi obligatorii pentru instituțiile Uniunii. În plus, Forumul OCDE, departe de a furniza o asigurare precisă, s-a abținut să examineze mai detaliat analiza fiscală luxemburgheză a activităților de finanțare intragrup. Prin urmare, nu este posibil, în baza acestui citat, să se formuleze nicio concluzie sau să se facă vreo deducție în ceea ce privește aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul soluției fiscale anticipate contestate, care este o soluție fiscală individuală anticipată de stabilire a prețurilor de transfer fără nicio legătură cu finanțarea intragrup.

750

751

| (636) | De asemenea, Amazon invocă principiul încrederii legitime, susținând că investigația Comisiei s-a bazat pe o nouă interpretare a normelor privind ajutoarele de stat (752). Comisia a explicat deja în considerentul 626 de ce afirmația respectivă este neîntemeiată. Pentru ca un argument care invocă încrederea legitimă să poată fi admis, acesta trebuie să fi fost inspirat de o acțiune anterioară a Comisiei constând în furnizarea de asigurări precise (753). Aceasta înseamnă că încrederea legitimă trebuie să rezulte din comportamentul anterior al Comisiei care, de exemplu, a adoptat deja o decizie privind aceeași schemă de ajutor sau o schemă identică. Amazon nu a făcut referire la niciun astfel de act al Comisiei, ci a susținut că „aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la soluțiile fiscale individuale anticipate privind prețurile de transfer nu a fost niciodată obiectul niciunei declarații anterioare a Comisiei” (754). În această privință, Comisia reamintește că ajutorul de stat este o noțiune obiectivă, astfel încât, chiar dacă nu au existat decizii înainte de 2015 care să fi declarat soluțiile fiscale individuale anticipate ca dând naștere unui ajutor de stat, aceasta nu înseamnă că astfel de soluții fiscale nu pot da naștere unui ajutor de stat. În orice caz, Comisia a adoptat o serie de decizii prin care declară schemele care se îndepărtează de la principiul concurenței depline ca dând naștere unui ajutor de stat (755) și a adoptat o serie de decizii prin care a declarat măsurile fiscale ca fiind ajutor de stat (756). |
| --- | --- |

(636)

De asemenea, Amazon invocă principiul încrederii legitime, susținând că investigația Comisiei s-a bazat pe o nouă interpretare a normelor privind ajutoarele de stat (752). Comisia a explicat deja în considerentul 626 de ce afirmația respectivă este neîntemeiată. Pentru ca un argument care invocă încrederea legitimă să poată fi admis, acesta trebuie să fi fost inspirat de o acțiune anterioară a Comisiei constând în furnizarea de asigurări precise (753). Aceasta înseamnă că încrederea legitimă trebuie să rezulte din comportamentul anterior al Comisiei care, de exemplu, a adoptat deja o decizie privind aceeași schemă de ajutor sau o schemă identică. Amazon nu a făcut referire la niciun astfel de act al Comisiei, ci a susținut că „aplicarea normelor privind ajutoarele de stat la soluțiile fiscale individuale anticipate privind prețurile de transfer nu a fost niciodată obiectul niciunei declarații anterioare a Comisiei” (754). În această privință, Comisia reamintește că ajutorul de stat este o noțiune obiectivă, astfel încât, chiar dacă nu au existat decizii înainte de 2015 care să fi declarat soluțiile fiscale individuale anticipate ca dând naștere unui ajutor de stat, aceasta nu înseamnă că astfel de soluții fiscale nu pot da naștere unui ajutor de stat. În orice caz, Comisia a adoptat o serie de decizii prin care declară schemele care se îndepărtează de la principiul concurenței depline ca dând naștere unui ajutor de stat (755) și a adoptat o serie de decizii prin care a declarat măsurile fiscale ca fiind ajutor de stat (756).

752

753

754

755

756

| (637) | De asemenea, Amazon invocă principiul egalității de tratament, argumentând că Amazon ar fi singura întreprindere dintre multe altele supuse aceluiași tratament fiscal care ar trebui să ramburseze ajutorul ilegal (757). Cu toate acestea, Curtea a considerat deja că argumentul potrivit căruia alte întreprinderi beneficiază de ajutoare de stat, chiar și întreprinderi concurente, este lipsit de relevanță în scopul stabilirii faptului dacă o anumită măsură constituie ajutor de stat (758). Întrucât recuperarea este consecința logică a existenței unui ajutor ilegal, acest lucru trebuie să se aplice a fortiori rambursării ajutorului de stat ilegal. |
| --- | --- |

(637)

De asemenea, Amazon invocă principiul egalității de tratament, argumentând că Amazon ar fi singura întreprindere dintre multe altele supuse aceluiași tratament fiscal care ar trebui să ramburseze ajutorul ilegal (757). Cu toate acestea, Curtea a considerat deja că argumentul potrivit căruia alte întreprinderi beneficiază de ajutoare de stat, chiar și întreprinderi concurente, este lipsit de relevanță în scopul stabilirii faptului dacă o anumită măsură constituie ajutor de stat (758). Întrucât recuperarea este consecința logică a existenței unui ajutor ilegal, acest lucru trebuie să se aplice a fortiori rambursării ajutorului de stat ilegal.

757

758

a fortiori

| (638) | În concluzie, niciun principiu general de drept al Uniunii nu împiedică recuperarea ajutorului ilegal în cazul de față. |
| --- | --- |

(638)

În concluzie, niciun principiu general de drept al Uniunii nu împiedică recuperarea ajutorului ilegal în cazul de față.

10.4.   METODA DE RECUPERARE

METODA DE RECUPERARE

| (639) | Obligația unui stat de a elimina ajutorul ilegal considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația concurențială existentă anterior pe piață. În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit de îndată ce beneficiarul a rambursat cuantumurile acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită. |
| --- | --- |

(639)

Obligația unui stat de a elimina ajutorul ilegal considerat de Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația concurențială existentă anterior pe piață. În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit de îndată ce beneficiarul a rambursat cuantumurile acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită.

| (640) | Nicio dispoziție de drept al Uniunii Europene nu impune Comisiei ca, atunci când dispune recuperarea unui ajutor declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului care urmează a fi recuperat (759). Dimpotrivă, este suficient ca decizia Comisiei să cuprindă informații care să permită destinatarului acesteia să calculeze el însuși, fără prea mare dificultate, suma respectivă (760). Legislația UE prevede numai ca ajutorul acordat în mod ilegal să fie recuperat în vederea restabilirii situației anterioare, iar rambursarea să aibă loc în conformitate cu normele din legislația națională (761). Prin urmare, Comisia poate să se limiteze la constatarea obligației de restituire a ajutoarelor respective și să lase în sarcina autorităților naționale calcularea cuantumului precis al ajutorului care trebuie restituit (762). |
| --- | --- |

(640)

Nicio dispoziție de drept al Uniunii Europene nu impune Comisiei ca, atunci când dispune recuperarea unui ajutor declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului care urmează a fi recuperat (759). Dimpotrivă, este suficient ca decizia Comisiei să cuprindă informații care să permită destinatarului acesteia să calculeze el însuși, fără prea mare dificultate, suma respectivă (760). Legislația UE prevede numai ca ajutorul acordat în mod ilegal să fie recuperat în vederea restabilirii situației anterioare, iar rambursarea să aibă loc în conformitate cu normele din legislația națională (761). Prin urmare, Comisia poate să se limiteze la constatarea obligației de restituire a ajutoarelor respective și să lase în sarcina autorităților naționale calcularea cuantumului precis al ajutorului care trebuie restituit (762).

759

760

761

762

| (641) | În ceea ce privește ajutorul de stat ilegal acordat sub formă de măsuri fiscale, suma care urmează să fie recuperată se calculează pe baza comparației dintre impozitul plătit efectiv și suma care ar fi trebuit să fie plătită în cazul în care s-ar fi aplicat norma general aplicabilă. Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 542, remunerația plătită de LuxOpCo către LuxSCS ar trebui stabilită pe baza unei MMTN, în care LuxSCS este considerată ca fiind cea mai puțin complexă parte a acordului de licență, iar remunerația care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS ar trebui să fie stabilită având în vedere că LuxSCS este partea testată (763). |
| --- | --- |

(641)

În ceea ce privește ajutorul de stat ilegal acordat sub formă de măsuri fiscale, suma care urmează să fie recuperată se calculează pe baza comparației dintre impozitul plătit efectiv și suma care ar fi trebuit să fie plătită în cazul în care s-ar fi aplicat norma general aplicabilă. Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 542, remunerația plătită de LuxOpCo către LuxSCS ar trebui stabilită pe baza unei MMTN, în care LuxSCS este considerată ca fiind cea mai puțin complexă parte a acordului de licență, iar remunerația care trebuie plătită de LuxOpCo către LuxSCS ar trebui să fie stabilită având în vedere că LuxSCS este partea testată (763).

763

| (642) | Remunerarea LuxSCS ar trebui să reflecte faptul că aceasta îndeplinește o funcție de intermediere în ceea ce privește activele necorporale, în sensul că aceasta deține numai dreptul de proprietate și licențele pentru activele necorporale deținute de ATI și A9, dar cedează LuxOpCo drepturile de dezvoltare, de îmbunătățire, de gestionare și de exploatare a activelor necorporale în scopul desfășurării de către LuxOpCO a activităților Amazon de vânzare cu amănuntul. Aceasta ar trebui să reflecte, de asemenea, faptul că LuxSCS însăși nu exercită în realitate decât funcții limitate sub formă de servicii administrative generale necesare pentru a-și menține dreptul de proprietate asupra activelor necorporale, care par să fie furnizate de furnizorii externi în numele LuxSCS (a se vedea considerentul 429). |
| --- | --- |

(642)

Remunerarea LuxSCS ar trebui să reflecte faptul că aceasta îndeplinește o funcție de intermediere în ceea ce privește activele necorporale, în sensul că aceasta deține numai dreptul de proprietate și licențele pentru activele necorporale deținute de ATI și A9, dar cedează LuxOpCo drepturile de dezvoltare, de îmbunătățire, de gestionare și de exploatare a activelor necorporale în scopul desfășurării de către LuxOpCO a activităților Amazon de vânzare cu amănuntul. Aceasta ar trebui să reflecte, de asemenea, faptul că LuxSCS însăși nu exercită în realitate decât funcții limitate sub formă de servicii administrative generale necesare pentru a-și menține dreptul de proprietate asupra activelor necorporale, care par să fie furnizate de furnizorii externi în numele LuxSCS (a se vedea considerentul 429).

| (643) | În ceea ce privește stabilirea bazei de costuri corespunzătoare la care se aplică o marjă de profit, Comisia constată că LuxSCS nu înregistrează niciun venit și nu își asumă niciun risc în ceea ce privește activele necorporale. În consecință, pentru a stabili remunerația LuxSCS, ar trebui utilizată o remunerație bazată pe costuri, cu o marjă de profit aplicată numai costurilor externe suportate ale funcțiilor sale reale, dar fără aplicarea unei marje asupra costurilor suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC, care sunt, în realitate, doar transferate de LuxSCS către A9 și ATI (764). |
| --- | --- |

(643)

În ceea ce privește stabilirea bazei de costuri corespunzătoare la care se aplică o marjă de profit, Comisia constată că LuxSCS nu înregistrează niciun venit și nu își asumă niciun risc în ceea ce privește activele necorporale. În consecință, pentru a stabili remunerația LuxSCS, ar trebui utilizată o remunerație bazată pe costuri, cu o marjă de profit aplicată numai costurilor externe suportate ale funcțiilor sale reale, dar fără aplicarea unei marje asupra costurilor suportate în temeiul acordului de contribuție participativă și APC, care sunt, în realitate, doar transferate de LuxSCS către A9 și ATI (764).

764

| (644) | În ceea ce privește nivelul adecvat al marjei care trebuie aplicată costurilor LuxSCS, care se presupune că reflectă funcțiile reale legate de menținerea necesară a dreptului de proprietate asupra activelor necorporale sub controlul LuxOpCo, Comisia consideră, având în vedere experiența care stă la baza raportul FCPT din 2010, că o marjă adecvată pentru serviciile cu valoare mică, cum ar fi cele oferite de LuxSCS în ceea ce privește activele necorporale, ar trebui să fie de 5 % (765). Cu toate acestea, în cazul în care faptele și circumstanțele tranzacției specifice susțin o marjă diferită, aceasta ar trebui luată în considerare (766). Prin urmare, autoritățile fiscale luxemburgheze sunt invitate, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, să prezinte și să justifice nivelul final al acestei marje, comparând această marjă cu tranzacțiile comparabile încheiate cu prestatorii de servicii independente. În cazul în care Luxemburg nu procedează astfel, Comisia va accepta o marjă de 5 % aplicată costurilor externe suportate direct de LuxSCS pentru menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale, în măsura în care aceste costuri reflectă funcțiile reale îndeplinite de LuxSCS. |
| --- | --- |

(644)

În ceea ce privește nivelul adecvat al marjei care trebuie aplicată costurilor LuxSCS, care se presupune că reflectă funcțiile reale legate de menținerea necesară a dreptului de proprietate asupra activelor necorporale sub controlul LuxOpCo, Comisia consideră, având în vedere experiența care stă la baza raportul FCPT din 2010, că o marjă adecvată pentru serviciile cu valoare mică, cum ar fi cele oferite de LuxSCS în ceea ce privește activele necorporale, ar trebui să fie de 5 % (765). Cu toate acestea, în cazul în care faptele și circumstanțele tranzacției specifice susțin o marjă diferită, aceasta ar trebui luată în considerare (766). Prin urmare, autoritățile fiscale luxemburgheze sunt invitate, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, să prezinte și să justifice nivelul final al acestei marje, comparând această marjă cu tranzacțiile comparabile încheiate cu prestatorii de servicii independente. În cazul în care Luxemburg nu procedează astfel, Comisia va accepta o marjă de 5 % aplicată costurilor externe suportate direct de LuxSCS pentru menținerea dreptului de proprietate asupra activelor necorporale, în măsura în care aceste costuri reflectă funcțiile reale îndeplinite de LuxSCS.

765

766

| (645) | Având în vedere considerațiile de mai sus, cuantumul care urmează să fie recuperat ar trebui să fie determinat: (i) prin luarea în considerare a profitului contabil al LuxOpCo pentru fiecare dintre anii în care soluția fiscală anticipată contestată a fost utilizată pentru a determina valoarea impozitului său pe profit; (ii) prin deducerea din această valoare a sumei costurilor suportate în temeiul acordurilor de contribuție participativă și al APC, a costurilor serviciilor externe suportate de LuxSCS și a marjei adecvate aplicate costurilor serviciilor respective, în măsura în care aceste costuri reflectă funcțiile active îndeplinite de LuxSCS (767); (iii) prin aplicarea normelor comune privind impozitul pe profit din Luxemburg, inclusiv impozitul pe profit standard, impozitul municipal, suprataxele și impozitul de solidaritate pe avere la suma rezultată; și (iv) prin deducerea din această sumă a valorii impozitului plătit efectiv de către LuxOpCo în fiecare dintre anii în care soluția fiscală anticipată contestată a fost în vigoare. |
| --- | --- |

(645)

Având în vedere considerațiile de mai sus, cuantumul care urmează să fie recuperat ar trebui să fie determinat: (i) prin luarea în considerare a profitului contabil al LuxOpCo pentru fiecare dintre anii în care soluția fiscală anticipată contestată a fost utilizată pentru a determina valoarea impozitului său pe profit; (ii) prin deducerea din această valoare a sumei costurilor suportate în temeiul acordurilor de contribuție participativă și al APC, a costurilor serviciilor externe suportate de LuxSCS și a marjei adecvate aplicate costurilor serviciilor respective, în măsura în care aceste costuri reflectă funcțiile active îndeplinite de LuxSCS (767); (iii) prin aplicarea normelor comune privind impozitul pe profit din Luxemburg, inclusiv impozitul pe profit standard, impozitul municipal, suprataxele și impozitul de solidaritate pe avere la suma rezultată; și (iv) prin deducerea din această sumă a valorii impozitului plătit efectiv de către LuxOpCo în fiecare dintre anii în care soluția fiscală anticipată contestată a fost în vigoare.

767

| (646) | Diferența dintre punctele (iii) și (iv) reprezintă cuantumul ajutorului care trebuie recuperat pentru a elimina avantajul selectiv acordat de Luxemburg ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate. |
| --- | --- |

(646)

Diferența dintre punctele (iii) și (iv) reprezintă cuantumul ajutorului care trebuie recuperat pentru a elimina avantajul selectiv acordat de Luxemburg ca urmare a soluției fiscale anticipate contestate.

10.5.   ENTITATEA DE LA CARE TREBUIE RECUPERAT AJUTORUL

ENTITATEA DE LA CARE TREBUIE RECUPERAT AJUTORUL

| (647) | În lumina observațiilor formulate în considerentele 607-610, Comisia consideră că Luxemburg ar trebui, mai întâi, să recupereze ajutorul ilegal și incompatibil acordat prin soluția fiscală anticipată contestată de la LuxOpCo. În cazul în care LuxOpCo nu este în măsură să ramburseze cuantumul total al ajutorului primit prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate, Luxemburg ar trebui să recupereze orice sumă rămasă de la grupul Amazon și/sau oricare dintre succesorii acesteia, sau de la societățile din grup, întrucât aceasta este entitatea care deține controlul asupra grupului Amazon, care este unitatea economică care beneficiază de ajutor (a se vedea secțiunea 9.5). În acest mod, avantajul necuvenit acordat prin soluția fiscală anticipată contestată este eliminat, iar situația existentă anterior pe piață este restabilită prin recuperarea ajutorului (768). |
| --- | --- |

(647)

În lumina observațiilor formulate în considerentele 607-610, Comisia consideră că Luxemburg ar trebui, mai întâi, să recupereze ajutorul ilegal și incompatibil acordat prin soluția fiscală anticipată contestată de la LuxOpCo. În cazul în care LuxOpCo nu este în măsură să ramburseze cuantumul total al ajutorului primit prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate, Luxemburg ar trebui să recupereze orice sumă rămasă de la grupul Amazon și/sau oricare dintre succesorii acesteia, sau de la societățile din grup, întrucât aceasta este entitatea care deține controlul asupra grupului Amazon, care este unitatea economică care beneficiază de ajutor (a se vedea secțiunea 9.5). În acest mod, avantajul necuvenit acordat prin soluția fiscală anticipată contestată este eliminat, iar situația existentă anterior pe piață este restabilită prin recuperarea ajutorului (768).

768

11.   DOVEZILE PE CARE S-A BAZAT COMISIA PENTRU CONSTATAREA EXISTENȚEI UNUI AJUTOR

DOVEZILE PE CARE S-A BAZAT COMISIA PENTRU CONSTATAREA EXISTENȚEI UNUI AJUTOR

| (648) | Luxemburg a susținut că unele informații pe care s-a bazat Comisia pe parcursul procedurii oficiale de investigare nu au fost accesibile administrației sale fiscale la data la care aceasta a adoptat soluția fiscală anticipată contestată și că, prin urmare, Comisia se folosește de „beneficiul analizei retrospective” atunci când examinează această soluție fiscală anticipată. |
| --- | --- |

(648)

Luxemburg a susținut că unele informații pe care s-a bazat Comisia pe parcursul procedurii oficiale de investigare nu au fost accesibile administrației sale fiscale la data la care aceasta a adoptat soluția fiscală anticipată contestată și că, prin urmare, Comisia se folosește de „beneficiul analizei retrospective” atunci când examinează această soluție fiscală anticipată.

| (649) | Comisia remarcă faptul că argumentele pe care își întemeiază constatările privind existența unui avantaj au fost disponibile la momentul respectiv. Acest lucru se referă, în special, la analiza funcțională cuprinsă în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate și raportul privind PT. În aceste documente, se descrie în mod clar că LuxSCS nu a avut nici angajați, nici prezență fizică și că activitățile sale principale sunt limitate la cele ale unei societăți deținătoare de active necorporale și ale unei părți contractante la APC, la care aceasta trebuia să contribuie doar financiar. În schimb, LuxOpCo este descrisă ca îndeplinind funcțiile sediului din Europa, care își asumă riscurile și gestionează procesul de luare a deciziilor strategice și principalele componente fizice ale activităților Amazon de vânzare cu amănuntul online în Europa. Aceste descrieri ar fi trebuit să determine administrația fiscală din Luxemburg să pună sub semnul întrebării ipoteza inexactă și nedovedită potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale care stau la baza unui acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată. |
| --- | --- |

(649)

Comisia remarcă faptul că argumentele pe care își întemeiază constatările privind existența unui avantaj au fost disponibile la momentul respectiv. Acest lucru se referă, în special, la analiza funcțională cuprinsă în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate și raportul privind PT. În aceste documente, se descrie în mod clar că LuxSCS nu a avut nici angajați, nici prezență fizică și că activitățile sale principale sunt limitate la cele ale unei societăți deținătoare de active necorporale și ale unei părți contractante la APC, la care aceasta trebuia să contribuie doar financiar. În schimb, LuxOpCo este descrisă ca îndeplinind funcțiile sediului din Europa, care își asumă riscurile și gestionează procesul de luare a deciziilor strategice și principalele componente fizice ale activităților Amazon de vânzare cu amănuntul online în Europa. Aceste descrieri ar fi trebuit să determine administrația fiscală din Luxemburg să pună sub semnul întrebării ipoteza inexactă și nedovedită potrivit căreia LuxSCS ar îndeplini funcții unice și de valoare în ceea ce privește activele necorporale care stau la baza unui acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția fiscală anticipată contestată.

| (650) | În orice caz, astfel cum se explică în considerentul 620, momentul în care se acordă un ajutor unui contribuabil în cazul unei soluții fiscale anticipate care aprobă o metodă de determinare a venitului său impozabil corespunde fiecărui an în care contribuabilul utilizează această soluție fiscală anticipată pentru a stabili obligația sa de plată anuală a impozitului pe profit și în care administrația fiscală acceptă o declarație privind veniturile impozabile stabilite pe baza acestei metode. În consecință, toate informațiile care au pus ulterior sub semnul întrebării ipotezele de bază pe care se întemeiază această soluție fiscală anticipată ar fi trebuit să conducă fie la o revizuire a soluției în cauză, fie la un refuz din partea administrației fiscale luxemburgheze de a accepta o declarație fiscală care se bazează pe un acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția respectivă în perioada de peste opt ani în care LuxOpCo s-a bazat pe aceasta pentru a stabili obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg. |
| --- | --- |

(650)

În orice caz, astfel cum se explică în considerentul 620, momentul în care se acordă un ajutor unui contribuabil în cazul unei soluții fiscale anticipate care aprobă o metodă de determinare a venitului său impozabil corespunde fiecărui an în care contribuabilul utilizează această soluție fiscală anticipată pentru a stabili obligația sa de plată anuală a impozitului pe profit și în care administrația fiscală acceptă o declarație privind veniturile impozabile stabilite pe baza acestei metode. În consecință, toate informațiile care au pus ulterior sub semnul întrebării ipotezele de bază pe care se întemeiază această soluție fiscală anticipată ar fi trebuit să conducă fie la o revizuire a soluției în cauză, fie la un refuz din partea administrației fiscale luxemburgheze de a accepta o declarație fiscală care se bazează pe un acord privind prețurile de transfer aprobat prin soluția respectivă în perioada de peste opt ani în care LuxOpCo s-a bazat pe aceasta pentru a stabili obligația sa de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg.

12.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (651) | În concluzie, Comisia constată că Luxemburg, prin încălcarea articolului 107 alineatul (1) și a articolului 108 alineatul (3) din tratat, a acordat în mod ilegal un ajutor de stat în favoarea LuxOpCo și a grupului Amazon prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate și prin acceptarea, în fiecare an, a unei declarații privind impozitul pe profit în baza acesteia, pe care Luxemburg este obligat să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589 de la LuxOpCo și, în cazul în care aceasta din urmă nu reușește să ramburseze integral cuantumul ajutorului, de la grupul Amazon sau de la succesorii acesteia sau de la societățile din grup, pentru cuantumul restant al ajutorului. În consecință, Comisia |
| --- | --- |

(651)

În concluzie, Comisia constată că Luxemburg, prin încălcarea articolului 107 alineatul (1) și a articolului 108 alineatul (3) din tratat, a acordat în mod ilegal un ajutor de stat în favoarea LuxOpCo și a grupului Amazon prin intermediul soluției fiscale anticipate contestate și prin acceptarea, în fiecare an, a unei declarații privind impozitul pe profit în baza acesteia, pe care Luxemburg este obligat să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589 de la LuxOpCo și, în cazul în care aceasta din urmă nu reușește să ramburseze integral cuantumul ajutorului, de la grupul Amazon sau de la succesorii acesteia sau de la societățile din grup, pentru cuantumul restant al ajutorului. În consecință, Comisia

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Soluția fiscală anticipată din 6 noiembrie 2003, prin care Luxemburg a aprobat un acord privind prețurile de transfer propus de Amazon.com, Inc., care a permis societății Amazon EU S.à r.l. să își stabilească obligația de plată a impozitului pe profit datorat în Luxemburg pentru perioada 2006-2014, precum și acceptarea ulterioară a declarației anuale privind plata impozitului pe profit bazată pe această soluție constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care este incompatibil cu piața internă și care a fost pus în aplicare în mod ilegal de către Luxemburg, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

(1)   Luxemburg este obligat să recupereze de la Amazon EU S.à r.l. ajutorul ilegal și incompatibil menționat la articolul 1.

(2)   Toate sumele care rămân irecuperabile de la Amazon EU S.à r.l. în urma recuperării descrise la alineatul precedent se recuperează de la grupul Amazon.

(3)   Sumele care trebuie recuperate sunt purtătoare de dobânzi, începând cu data de la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la recuperarea lor efectivă.

(4)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Luxemburg asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Luxemburg transmite Comisiei informații cu privire la metoda utilizată pentru calcularea valorii exacte a ajutorului.

(2)   Luxemburg informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, până la recuperarea integrală a ajutorului menționat la articolul 1. Acesta prezintă imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informații cu privire la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Marelui Ducat al Luxemburgului.

Adoptată la Bruxelles, 4 octombrie 2017.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 44, 6.2.2015, p. 13.

1

(2)  Dacă nu se specifică altfel, Comisia a acceptat toate solicitările de prelungire a termenului din partea societății Amazon și a Luxemburgului.

2

(*1)  
  Informații confidențiale.

*1

Informații confidențiale

(3)  Denumirea „LuxOpCo” este utilizată de Amazon în cererile sale de soluție fiscală din 23 octombrie 2003 și 31 octombrie 2003.

3

(4)  Denumirea „LuxSCS” este utilizată de Amazon în cererile sale de soluție fiscală din 23 octombrie 2003 și 31 octombrie 2003.

4

(5)  Au avut loc mai multe schimburi privind elementele confidențiale, care însă nu sunt menționate în mod separat în prezenta secțiune.

5

(6)  
  JO C 44, 6.2.2015, p. 30.

6

(7)  
  JO C 44, 6.2.2015, p. 13.

7

(8)  Documentele interne ale Amazon: Acordul modificat și reformulat privind partajarea costurilor și a riscurilor de dezvoltare a activelor necorporale, încheiat și intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005, acordul modificat și reformulat privind partajarea costurilor și a riscurilor de dezvoltare a activelor necorporale, încheiat la 2 iulie 2009 și intrat în vigoare la 5 ianuarie 2009, precum și prima modificare a acordului modificat și reformulat privind partajarea costurilor și riscurilor dezvoltării activelor necorporale, încheiat în februarie 2014 și intrat în vigoare de la 1 ianuarie 2014.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 659/1999 a fost abrogat și înlocuit cu Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (codificare) (JO L 248, 24.9.2015, p. 9), cu efect de la 14 octombrie 2015. Orice trimitere la Regulamentul (CE) nr. 659/1999 poate fi interpretată ca o trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 și trebuie citită în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II la acest din urmă regulament.

9

(10)  A se vedea considerentul 13.

10

(11)  Acordul de licență a fost prezentat de Amazon la 5 martie 2015, anexa 4 (împreună cu prima modificare ulterioară a acordului de licență privind PI, în vigoare începând cu 1 ianuarie 2009).

11

(12)  Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 18.

12

(13)  Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 3.

13

(14)  Raportul anual pe 2003 al Amazon.com Inc., p. 5.

14

(15)  Executarea comenzii se referă la procesul inițiat într-o societate atunci când este primită o comandă pentru un produs. Aceasta include depozitarea, localizarea produsului comandat, ambalarea și expedierea acestuia (direct sau prin intermediul părților terțe).

15

(16)  https://services.amazon.com/fulfillment-by-amazon/benefits.htm/ref=asus_fba_hnav.

16

(17)  Raportul anual pe 2002 al Amazon.com Inc., p. 2. A se vedea, de asemenea, raportul privind PT, p. 6-7.

17

(18)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 81, punctul 253.

18

(19)  Termenul „site-uri web europene”, astfel cum este utilizat în textul prezentei decizii, exclude www.amazon.nl deoarece acest site web a fost lansat după încheierea perioadei supuse revizuirii în prezenta decizie.

19

(20)  Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 3.

20

(21)  Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 4 și 67.

21

(22)  Termenul „filiale locale din UE”, astfel cum este utilizat în textul prezentei decizii, include Amazon.co.uk Ltd., Amazon.fr SARL, Amazon.fr Logistique SAS, Amazon.de GmbH și Amazon Logistik GmbH, care erau toate filiale locale din UE la 1 mai 2006.

22

(23)  Raportul privind PT, p. 12.

23

(24)  Observațiile transmise de Amazon la 5 martie 2015: anexa 6.

24

(25)  Observațiile transmise de Amazon la 5 martie 2015: anexa 6.

25

(26)  Raportul privind PT, p. 13: „La data restructurării, activitățile principale ale LuxSCS vor fi limitate la cele ale unei societăți deținătoare de active necorporale și ale unui participant la dezvoltarea continuă a activelor necorporale prin APC. În plus, LuxSCS va acorda licențe pentru activele necorporale ale LuxOpCo, sub rezerva acordării licențelor pentru activele necorporale, și va primi plățile de redevențe în conformitate cu această licență.”

26

(27)  Scrisoarea Amazon din 20 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze (astfel cum a fost elaborată de consultantul fiscal al Amazon [consultantul 1]), p. 2: „EHT [LuxSCS], o filială indirectă deținută în totalitate de Amazon.com Inc, a fost constituită în scopul organizării și dezvoltării proprietății intelectuale (numai prin intermediul contribuțiilor financiare). [...] EHT [LuxSCS] are o activitate limitată numai la deținerea proprietății intelectuale UE a Amazon și a acțiunilor societății AEU și a încheiat un număr limitat de acorduri juridice necesare pentru asigurarea funcționării structurii din Luxemburg (astfel cum se descrie la punctul 1.2 de mai jos). EHT [LuxSCS] va primi numai veniturile pasive de la filialele sale (dobânzi și redevențe).” Punctul 1.2 din scrisoare descrie acordurile menționate la considerentul 105 din prezenta decizie.

27

(28)  Rapoartele financiare anuale ale LuxSCS pentru perioada 2005-2013. Valoarea împrumutului intragrup acordat de LuxSCS către LuxOpCo a crescut în perioada examinată la [2-2,5] miliarde EUR în 2013. O altă societate din grup care a beneficiat de o finanțare limitată din partea LuxSCS a fost Amazon Eurasia Holding Sarl ([20-30] milioane EUR în 2013).

28

(29)  Acordul de licență pentru drepturile de proprietate intelectuală preexistente și acordul de cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală preexistente, ambele încheiate între LuxSCS și ATI la 1 ianuarie 2005.

29

(30)  Acordul modificat și reformulat privind partajarea costurilor și a riscurilor legate de dezvoltarea activelor necorporale încheiat între LuxSCS, ATI și A9 la 1 ianuarie 2005. Acordul de partajare a costurilor anterior APC-ului din 2005 a fost încheiat între LuxSCS și A9 și a intrat în vigoare la 7 iunie 2004. APC-ul a fost modificat și reformulat, cu efect de la 5 ianuarie 2009, și a fost modificat din nou, cu efect de la 1 ianuarie 2014.

30

(31)  Acordul de licență și de cesionare pentru drepturile de proprietate intelectuală încheiat între Amazon.fr SARL, Amazon.de GmbH și Amazon.co.uk Ltd. la 30 aprilie 2006.

31

(32)  În conformitate cu APC, punctul 1.8, „lucrări derivate” înseamnă „orice și toate noile lucrări create de una dintre părțile [la APC] sau pentru aceasta din materiale preexistente cuprinse în proprietatea intelectuală sau ca urmare a accesării sau utilizării proprietății intelectuale a unei alte părți, [...]”.

32

(33)  APC, secțiunea 6 (Licențe și dreptul de proprietate). Astfel cum se prevede în APC, punctul 6.4, pe lângă licențele pentru activele necorporale furnizate de A9 și ATI către LuxSCS în conformitate cu APC, LuxSCS a păstrat titlul și dreptul de proprietate pentru activele necorporale la care a contribuit aceasta.

33

(34)  APC, punctul 1.13 privind „Scopul pentru care se acordă licența”.

34

(35)  APC, secțiunea 4 „Repartizarea costurilor de dezvoltare” și secțiunea 5 „Efectuarea plăților”.

35

(36)  APC, punctul 9.12.

36

(37)  APC, în vigoare începând cu 5 ianuarie 2009, punctul 2.3.

37

(38)  Astfel cum s-a explicat în secțiunea 1.1 din APC, drepturile de proprietate intelectuală ale A9 care sunt vizate de APC se limitează la drepturile de proprietate intelectuală legate de tehnologiile de căutare și de navigare ale comerțului electronic pe care A9 le are în proprietate sau le deține.

38

(39)  Printre acestea se numără tehnologiile pentru platforme software ale Amazon, apariția site-urilor web europene, cataloagele, funcțiile de căutare și de navigare, procesele de logistică, procesul de prelucrare a comenzilor, serviciile pentru clienți și funcțiile de personalizare. A se vedea considerentul 174 și următoarele pentru mai multe detalii.

39

(40)  Aceasta este o colecție de date privind produsele și clienții. Aceasta include recenziile clienților, recenziile editorului, informațiile privind produsul, numele clienților, istoricul cumpărăturilor și alte date. Astfel cum s-a explicat în observațiile transmise de Amazon la 21 august 2015, LuxSCS a preluat dreptul de proprietate asupra datelor clienților europeni colectate de Amazon Int'l Sales, Inc. și Amazon Int'l Marketplace, Inc. ca parte a restructurării activităților la nivel european. Ulterior, bazele de date ale clienților au fost dezvoltate și gestionate de LuxOpCo.

40

(41)  Printre acestea se numără marca, denumirea comercială, stilul, logourile, prezentarea Amazon și activele necorporale asociate acestora.

41

(42)  Punctele 1.1, 1.4 și 1.11 din APC prevăd: „Fără a aduce atingere dispozițiilor de mai sus, părțile convin în mod expres că [...] [activele necorporale] nu includ niciun nume de domeniu web”.

42

(43)  Astfel cum s-a explicat în comunicarea din 12 iunie 2015, LuxSCS a transferat către Amazon Europe Core S.à r.l. participația sa în cadrul LuxOpCo la 16 decembrie 2013.

43

(44)  Raportul privind PT, p. 12.

44

(45)  Raportul privind PT, p. 30.

45

(46)  Observațiile transmise de Amazon la 5 martie 2015, punctul 6, și documentul intern al Amazon: Scrisoarea Amazon adresată administrației fiscale luxemburgheze din 14 aprilie 2006, p. 2.

46

(47)  Raportul privind PT, p. 30.

47

(48)  Raportul privind PT, p. 13.

48

(49)  Vânzătorul autorizat este entitatea care deține bunurile și le oferă spre vânzare și care este responsabilă pentru colectarea și plata taxei pe valoare adăugată.

49

(50)  Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: Raport privind conturile HMRC pentru perioada 2011-2012 – Dovezi scrise ale Amazon EU Sarl furnizate de Andrew Cecil (director al departamentului Politici publice ale UE, LuxOpCo, Luxemburg), 13 noiembrie 2012: „Amazon EU Sarl deține inventarul, încasează profiturile asociate cu vânzarea produselor din acest inventar către clienții finali și suportă riscul de pierderi. De la Luxemburg, Amazon EU Sarl procesează și decontează plățile de la clienți săi din Europa.” Document disponibil la adresa: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm.

50

(51)  Observațiile Amazon prezentate la 22 martie 2016, paginile 1-2 și anexa E la acestea.

51

(52)  LuxOpCo a fost responsabilă de centralizarea numerarului și de gestionarea lichidităților activităților desfășurate de Amazon la nivel european; A se vedea documentul intern al Amazon: Luxemburg Headquarters – Overview (Sediul social din Luxemburg – Sinteză), p. 11-17 și documentul intern al Amazon: Pre & Post Goldcrest Balance Sheet Analysis (Analiza bilanțului înainte și după Goldcrest), p. 1 și documentul intern al Amazon: Advance Tax Agreement (Soluția fiscală anticipată), scrisoarea din partea Amazon către dl [...], 2 aprilie 2014, paragraful 11 și documentul intern al Amazon: EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE), din 1 mai 2006, p. 3.

52

Luxemburg Headquarters – Overview

Pre & Post Goldcrest Balance Sheet Analysis

EU Policies and Procedures Manual

(53)  Scrisoarea Amazon din 14 aprilie 2006 adresată administrației fiscale luxemburgheze, p. 2.

53

(54)  În cadrul unui grup de integrare fiscală (le régime d'intégration fiscale), o societate-mamă poate fi supusă impozitării ca grup împreună cu una sau mai multe dintre filialele sale. În scopul perceperii impozitului pe profit, aceasta înseamnă că filiale sunt considerate a fi integrate din punct de vedere fiscal în cadrul societății-mamă. Pentru a fi eligibilă pentru un grup de integrare fiscală, este necesar ca societatea-mamă să dețină, direct sau indirect, o participație de cel puțin 95 % în capitalul social al unei filiale și ca atât societatea-mamă integrantă, cât și filialele sale să fie societăți de capital cu sediul în Luxemburg, pe deplin supuse impozitului pe profit. Integrarea trebuie să acopere o perioadă de cel puțin cinci ani contabili (articolul 164a din LIR).

54

(55)  Raportul privind PT, p. 12.

55

(56)  Observațiile transmise de Amazon la 6 martie 2017, anexa 28a.

56

(57)  Raportul privind PT, p. 12.

57

(58)  A se vedea secțiunea 2.3.3.3.

58

(59)  Documentele interne ale Amazon: Acordul de prestare de servicii modificat și reformulat între LuxOpCo și Amazon.fr SARL, acordul de prestare de servicii modificat și reformulat între LuxOpCo și Amazon.fr Logistique SAS, acordul de prestare de servicii modificat și reformulat între LuxOpCo și Amazon.co.uk Ltd., acordul de prestare de servicii modificat și reformulat între LuxOpCo și Amazon Logistik GmbH și acordul de prestare de servicii modificat și reformulat între LuxOpCo și Amazon.de GmbH, astfel cum erau încheiate la 1 mai 2006.

59

(60)  A se vedea considerentul 109.

60

(61)  Acordurile de prestări de servicii, punctul 4.1 (Taxe): „În funcție de performanța prestării serviciilor de către [societatea afiliată locală europeană], [LuxOpCo] va plăti taxe [societății afiliate locale din UE] („taxele pentru prestarea serviciilor”) egale cu costurile aplicabile (astfel cum sunt definite în anexa 1) suportate de [societatea afiliată locală europeană] pentru furnizarea serviciilor corespunzătoare, plus marja de profit aplicabilă stabilită în anexa 1. [...].” În conformitate cu anexa 1, „costurile aplicabile” reprezintă suma tuturor cheltuielilor de funcționare, astfel cum sunt stabilite în conformitate cu principiile contabile general acceptate în SUA, legate direct și indirect de servicii, cu excluderea cheltuielilor cu dobânzile, a dividendelor plătite de societățile afiliate locale din UE, a comisioanelor de schimb valutar sau a oricăror altor cheltuieli excluse de comun acord, după cum se consideră necesar. „Marja de profit aplicabilă” este un procent din costurile aplicabile care variază între 3 % și 8 % în funcție de caracteristicile serviciului furnizat de societățile afiliate locale din UE.

61

(62)  Astfel cum s-a explicat în considerentele din acordurile de prestări de servicii, marja de profit aplicată prin metoda cost-plus este determinată pe baza unei „analize economice cuprinzătoare” ratei de compensație stabilite în condiții de concurență deplină pentru serviciile furnizate de societățile afiliate locale din UE către LuxOpCo.

62

(63)  Acordul de licență, punctul 2.1 litera (a) și punctul 1.5 privind scopul pentru care se acordă licența. Punctul 2.1 litera (a) prevede: „(a) «Acordarea unei licențe exclusive pentru dreptul de proprietate intelectuală». Amazon EHT [LuxSCS] acordă irevocabil societății AEU [LuxOpCo], în conformitate cu toate drepturile de proprietate intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS] care alcătuiesc proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS], existente în prezent sau în viitor, următorul drept unic și exclusiv și următoarea licență societății Amazon EHT [LuxSCS] pe întreaga perioadă a acordului, numai în scopul pentru care se acordă licența, pentru: (i) a crea, a utiliza, a reproduce, a copia, a modifica, a traduce, a integra sau a extrage dintr-o bază de date și a crea lucrări derivate ale proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]; (ii) a desfășura sau a expune în mod public, a importa, a difuza, a transmite, a distribui și a comunica către public prin orice mijloace, inclusiv, dar fără a se limita la, procesul de transmitere prin fir sau wireless, utilizând radiodifuziunea, sateliți, cablul sau rețele, a acorda licențe, a oferi spre vânzare și a vinde, a închiria și a împrumuta originalele și copiile, și de altfel, de a exploata în scop comercial sau necomercial orice proprietate intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS] (și lucrări derivate ale acestora); și (iii) a acorda sublicențe societăților afiliate sau părților terțe pentru drepturile menționate mai sus, inclusiv dreptul de a acorda sublicențe altor părților terțe. [...].”

63

(64)  Acordul de licență, punctul 1.4: „Țară europeană” înseamnă „(a) organizația economică, științifică și politică cunoscută sub numele de Uniunea Europeană formată, la data efectivă [30 aprilie 2006], din Belgia, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Germania, Danemarca, Grecia, Irlanda, Regatul Unit, Spania, Portugalia, Austria, Finlanda, Suedia, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovacia și Slovenia, precum și din toate celelalte țări care pot deveni membre ale unei astfel de organizații pe durata termenului și (b) oricare țară enumerată ca «țară candidată» sau «alte țări europene» pe pagina web de la adresa http://europa.eu.int/abc/governments/index_en.htm#, sau oricare succesori sau înlocuitori ale acestora.”

64

(65)  Documentul intern al Amazon: acordul de licență, punctul 2.5 (redevența pentru licență) și anexa A.

65

(66)  Astfel de active necorporale au fost denumite „lucrări derivate” (derivative works) în acordul de licență, ceea ce, în conformitate cu punctul 1.3, înseamnă „toate noile lucrări create de AEU [LuxOpCo] sau pentru aceasta din materiale preexistente incluse în proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS] [inclusiv activele necorporale] sau ca urmare a acordării accesului la aceasta sau a utilizării acesteia [...]”.

66

(67)  Documentul intern al Amazon: acordul de licență, punctul 2.1 litera (b): „AEU [LuxOpCo] atribuie în mod irevocabil și exclusiv și este de acord să acorde Amazon EHT [LuxSCS], succesorilor acesteia, și atribuie toate drepturile, titlurile, dobânzile și drepturile de proprietate aferente lucrărilor derivate care aparțin proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS] create de AEU [LuxOpCo] sau pentru aceasta, astfel cum se prevede în secțiunea 2.1 litera (a)”.

67

(68)  Acordul de licență, secțiunea 9.2: „(a) AEU [LuxOpCo] va depune, pe propria cheltuială, toate eforturile pentru a preveni, a investiga și a urmări în justiție orice utilizare neautorizată a oricărei proprietăți intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]. AEU [LuxOpCo] este de acord să informeze imediat Amazon EHT [LuxSCS] cu privire la astfel de utilizări neautorizate care intră în atenția AEU [LuxOpCo]. Pentru a facilita coordonarea activităților de asigurare a respectării dispozițiilor, AEU [LuxOpCo] se consultă cu Amazon EHT [LuxSCS] înainte de a întreprinde orice acțiuni pentru a preveni o astfel de utilizare neautorizată a proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]; (b) AEU [LuxOpCo] poate, pe propria cheltuială, să inițieze și să desfășoare procese pentru a-și proteja drepturile în temeiul prezentului acord împotriva încălcării dispozițiilor și poate reține toate sumele recuperate în urma oricăror astfel de procese.” A se vedea, de asemenea, acordul de licență, punctul 2.3 (Menținerea activelor necorporale) și punctul 9.5 (Conformitate, Protecția datelor).

68

(69)  Documentul intern al Amazon: Acordul de licență, punctul 3.1.

69

(70)  Acordul de licență, punctul 7 (Fără garanții): „Fiecare parte furnizează materialele și serviciile sale celeilalte părți în temeiul prezentului acord «așa cum sunt», «cu toate anomaliile» și fără garanții de orice fel, explicate, implicite, de natură legală sau de orice altă natură, inclusiv orice garanții implicite legate de calitatea comercială, caracterul adecvat pentru un anumit scop, îngrijirea corespunzătoare, rezultatele eforturilor după regulile artei, absența virusurilor [Consilierul 3], exactitatea sau exhaustivitatea, pe care fiecare parte o invocă în mod expres, iar fiecare parte își asumă întregul risc în ceea ce privește rezultatele și performanța acestor servicii și materiale. Nu există nicio garanție de titlu sau de neîncălcare a oricărui drept de proprietate intelectuală sau nicio garanție împotriva interferențelor cu posibilitatea de a beneficia de informații a celeilalte părți sau a oricărei alte părți care le-a fost oferită în ceea ce privește prezentul acord”.

70

(71)  Așa-numitele „materiale ale părților terțe”. De exemplu, în februarie 2011, LuxOpCo a dobândit dreptul de proprietate exclusivă asupra grupului Lovefilm, inclusiv proprietatea intelectuală a acestui grup (a se vedea observațiile Amazon din 4 mai 2015). Ca parte a integrării ulterioare achiziției a [societății Q], Amazon a decis să centralizeze toate „drepturile asupra conținutului digital” [...] la nivelul LuxOpCo. [...]. Acordul de licență, secțiunea 3.2, prevede: „Materialele părții terțe, Ocazional, pe parcursul termenului, AEU [LuxOpCo] poate să acorde licențe sau să dobândească în alt mod drepturi asupra materialelor părții terțe sau dreptul de proprietate asupra acestora, pe care AEU [LuxOpCo] poate să le utilizeze în legătură cu scopul pentru care se acordă licența („materialele părții terțe”). În cazul în care, în ceea ce privește obținerea unei licențe pentru materialele părții terțe, AEU [LuxOpCo] dobândește dreptul de a acorda Amazon EHT [LuxSCS] sublicențe pentru materialele părților terțe în cauză, AEU [LuxOpCo] acordă Amazon EHT [LuxSCS] un drept și o licență neexclusivă și fără redevențe de a utiliza aceste materiale ale părții terțe pe parcursul perioadei relevante în același mod și în același scopuri în care materialele părții terțe în cauză ar fi făcut obiectul unei licențe acordate AEU [LuxOpCo]. În cazul în care AEU [LuxOpCo] dobândește dreptul de proprietate asupra oricăror materiale ale părții terțe, aceasta acordă Amazon EHT [LuxSCS] dreptul și licența neexclusivă și fără redevențe de a utiliza materialele părții terțe în cazul pe parcursul perioadei relevante în măsura în care AEU [LuxOpCo] poate utiliza materialele părții terțe în cauză ca proprietar al materialului părții terțe”.

71

(72)  Observațiile transmise de Amazon la 18 ianuarie 2016: „Atât LuxOpCo, cât și ASE se bazează pe activele necorporale în desfășurarea activităților lor. Gestionarea riscurilor legate de stocuri, stabilirea prețurilor, onorarea comenzilor, administrarea și înregistrarea părților terțe pe piețele Amazon, pentru a exemplifica, sunt automatizate într-o foarte mare măsură, iar tehnologia necesară face obiectul unei licențe acordate de LuxSCS. Ca urmare a automatizării, aceste funcții necesită o implicare limitată a angajaților LuxOpCo și ASE dincolo de monitorizare și gestionare”.

72

(73)  Acordul de licență, punctul 2.1 litera (a) (Acordarea exclusivă a dreptului de proprietate intelectuală). A se vedea nota de subsol 63.

73

(74)  Acordurile de prestări de servicii, punctul 3.1 (Utilizarea de către furnizor).

74

(75)  Acordurile de prestări de servicii, punctul 3.2 (Dreptul de proprietate al societății).

75

(76)  Acordul de licență, punctul 4.1 (Durată).

76

(77)  Acordul de licență, punctul 4.2 (Încetarea imediată a acordului în urma notificării de modificare a controlului sau de grevare substanțială).

77

(78)  Acordul de licență, punctul 4.3 (Rezilierea acordului în urma neîndeplinirii obligațiilor legate de performanță).

78

(79)  Observațiile Luxemburgului din 21 noiembrie 2014, anexa 4.

79

(80)  A se vedea considerentul 128 pentru definițiile termenilor utilizați în calculul redevenței pentru licență. În urma modificării, „profiturile din exploatare realizate în UE” înseamnă veniturile realizate în UE, din care se deduce costul unitar al produselor vândute pentru UE și cheltuielile de exploatare pentru UE și, astfel cum au fost stabilite ocazional de către părți, anumite cheltuieli, la prețul de cost, care nu sunt incluse în cheltuielile de funcționare ale AEU.

80

(81)  A se vedea nota de subsol 84.

81

(82)  Astfel cum se explică în considerentul 102, structura europeană a Amazon, astfel cum este menționată în cererea de emitere a soluției fiscale anticipate și astfel cum a fost aprobată prin soluția fiscală anticipată contestată, a fost pusă în aplicare în perioada mai 2006 – iunie 2014. În iunie 2014, această structură a fost modificată.

82

(83)  Astfel cum s-a explicat în scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003, p. 4: „Fără a aduce atingere transparenței fiscale a LuxSCS, aceasta ar fi fost supusă unui impozit municipal (articolul 2 din MBTL) pe profiturile sale în cazul în care aceste profituri sunt obținute de un sediu permanent situat în Luxemburg în urma desfășurării unei «activități comerciale», astfel cum este definită la articolul 141 din ITL”.

83

(84)  Această scrisoare și scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003 au fost completate cu informații suplimentare privind restructurarea furnizate în scrisorile Amazon adresate administrației fiscale luxemburgheze la 5 decembrie 2004, 14 aprilie 2006 și 20 aprilie 2006. Administrația fiscală luxemburgheză a confirmat în scrisorile sale către Amazon din 23 decembrie 2004 și 27 aprilie 2006 faptul că: „Având în vedere că modificările prezentate în scrisoarea dumneavoastră din 14 aprilie 2006 și în scrisoarea din 20 aprilie 2006 de către dl [...] de la [consilierul 1] nu vor avea niciun efect asupra impozitării societăților din grupul dumneavoastră, scrisoarea mea din 6 noiembrie 2003 va rămâne valabilă. Astfel, nu am niciun fel de obiecții cu privire la conținutul scrisorilor din 14 aprilie 2006 și, respectiv, 20 aprilie 2006.”

84

(85)  Scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, p. 5.

85

(86)  Scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, p. 6.

86

(87)  Raportul privind PT, a se vedea considerentul 4.

87

(88)  A se vedea, de asemenea, raportul privind PT, secțiunea 4.1. Prezentare generală a metodelor.

88

(89)  În scrisoarea Amazon din 31 octombrie 2003 se precizează, în plus, că „LuxSCS va păstra toate riscurile asociate cu deținerea drepturilor de proprietate intelectuală”.

89

(90)  Raportul privind PT, p. 13.

90

(91)  Scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, p. 3-4. Posturile de conducere trebuie să includă între 8 și 10 angajați ENI și includ următoarele funcții: Director general pentru Europa, director național pentru Luxemburg, director paneuropean pentru lanțul de aprovizionare, director paneuropean pentru excelență operațională, director paneuropean pentru proiectarea operațiunilor, director pentru tehnologia informației, director financiar de operațiuni pentru Europa.

91

(*2)  
  Informații confidențiale.

*2

Informații confidențiale.

(92)  Raportul privind PT, p. 30.

92

(93)  Raportul privind PT, p. 13.

93

(94)  Raportul privind PT, p. 13.

94

(95)  Raportul privind PT, p. 13.

95

(96)  Raportul privind PT, p. 13.

96

(97)  Scrisoarea Amazon din 23 octombrie 2003, p. 4.

97

(98)  Raportul privind PT, p. 14.

98

(99)  Raportul privind PT, p. 29.

99

(100)  Raportul privind PT, p. 30.

100

(101)  Raportul privind PT, p. 20-21.

101

(102)  A se vedea [...].

102

(103)  Observațiile transmise de Amazon la 28 octombrie 2015: „Reuniune cu echipa responsabilă de caz”, p. 8.

103

(104)  7 milioane USD în primul an și 8 milioane USD în cel de al doilea an al contractului; în: documentul intern al Amazon: Acordul între Amazon și [A], p. 155.

104

(105)  Variind de la 7 milioane USD în cel de al doilea an al contractului la 35 de milioane USD în cel de al cincilea an; în: documentul intern al Amazon: Acordul între Amazon și [A], p. 155.

105

(106)  Inițial de 5 %, scăzând la 4 % în cel de al patrulea an și în anii următori; în: documentul intern al Amazon: Acordul între Amazon și [A], p. 157.

106

(107)  Raportul privind PT, p. 30.

107

(108)  Raportul privind PT, p. 28.

108

(109)  Baza de date Amadeus este o bază de date care conține informații financiare pentru societățile publice și private din întreaga Europă. Aceasta este gestionată de Bureau van Dijk, sau BvD, un furnizor de informații despre societăți și informații de afaceri.

109

(110)  Consultantul fiscal a limitat căutarea la următoarele țări: Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Olanda, Norvegia, Portugalia, Spania, Suedia și Elveția.

110

(111)  Au fost utilizate următoarele cuvinte-cheie: Computational (calcul), Design, Marketing, Merchandising (comercializare), Programming (programare), Promotion (promovare), Services (servicii), Web Design.

111

Computational

Design

Marketing

Merchandising

Programming

Promotion

Services

Web Design

(112)  Algoriel, Askell, Decade, Seresco SA, Societe de Gestion de Terminaux Informatiques, Solutec și Sydelis.

112

(113)  Raportul privind PT, anexa V.

113

(114)  Raportul privind PT, anexa V, p. 46.

114

(115)  Raportul privind PT, p. 31.

115

(116)  Raportul privind PT, p. 31.

116

(117)  Raportul privind PT, p. 32.

117

(118)  Raportul privind PT, p. 34.

118

(119)  Ca urmre a tratării LuxSCS ca o entitate transparentă din punct de vedere fiscal în Luxemburg, plățile redevenței efectuate de LuxOpCo către LuxSCS nu sunt considerate venituri impozabile ale LuxSCS în Luxemburg, ci ale partenerilor săi din SUA. În plus, începând de la 1 ianuarie 2004, Luxemburg nu a impus beneficiarilor nerezidenți niciun impozit reținut la sursă pe plățile redevenței pentru bunurile necorporale. În consecință, Luxemburg nu percepe impozite pe profiturile LuxSCS. În schimb, întrucât SUA nu consideră LuxSCS ca fiind o societate transparentă din punct de vedere fiscal, ci mai degrabă o societate distinctă cu sediul în Luxemburg, impozitarea partenerilor LuxSCS în SUA poate fi amânată la nesfârșit, atât timp cât niciunul dintre profiturile LuxSCS nu este repatriat în SUA. Tratamentul fiscal diferit al LuxSCS în Luxemburg (societate transparentă din punct de vedere fiscal) și în SUA (societate netransparentă din punct de vedere fiscal) rezultă, astfel, dintr-un așa-numit „tratament neuniform al elementelor hibride”, și anume o diferență în ceea ce privește normele fiscale din Luxemburg și din SUA cu privire la caracterizarea entității.

119

(120)  Astfel cum se explică în considerentul 127.

120

(121)  Aceste servicii de asistență au inclus, printre altele, relații administrative, intragrup și publice generale, contabilitate și audit, bugetare, asistență fiscală și juridică, precum și formarea și perfecționarea personalului.

121

(122)  Observațiile Amazon din 21 august 2015, pp. 7-8.

122

(123)  Raportul [consilierului 3]: E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics (Comerțul electronic în Europa în perioada 2006-2013: dinamică și economie), 11 mai 2017. Astfel cum se indică la pagina 7: „Comerțul cu amănuntul online este un segment al sectorului comerțului electronic. Comerțul cu amănuntul online se axează pe vânzarea online de bunuri fizice de către comercianții online cu amănuntul, și anume operatori care achiziționează bunuri, le păstrează în inventarul lor și vinde aceste bunuri online”.

123

E-commerce in Europe between 2006 and 2013: dynamics and economics

(124)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, preambul, p. 7.

124

(125)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctele 18 și 67, p. 8 și p. 30.

125

(126)  Raportul [consilierului 3], punctul 18. Astfel cum se explică la punctul 20 din raportul [consilierului 3], „[p]rincipala diferență dintre comercianții cu amănuntul tradiționali și comercianții cu amănuntul online constă în canalul de distribuție utilizat: Comercianții cu amănuntul online își vând produsele prin intermediul unui site web și le livrează clienților utilizând sisteme de informații avansate și o infrastructură de logistică complexă fără magazine fizice. Structura costurilor acestora reflectă investițiile în IT și în infrastructura de transport și de logistică și în tehnologie; Comercianții cu amănuntul tradiționali își distribuie produsele în magazine și suportă costurile de închiriere a punctelor fizice de vânzare, care nu sunt suportate de comercianții cu amănuntul online”.

126

(127)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctele 24 și 25, p. 11.

127

(128)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctul 29, p. 13.

128

(129)  Raportul indică faptul că acestea ar fi Regatul Unit, Germania, Franța, Spania și Italia.

129

(130)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctul 11, p. 5.

130

(131)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctul 12, p. 5.

131

(132)  Raportul [consilierului 3], 11 mai 2017, punctul 77, pp. 33-34.

132

(133)  Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 3: „Suntem în slujba intereselor consumatorilor prin intermediul site-urilor web de vânzare cu amănuntul și ne concentrăm pe selecție, preț și accesibilitate”.

133

(134)  Amazon oferă o gamă variată de consumabile și bunuri de folosință îndelungată care include produse electronice și produse de uz general, precum și produse media disponibile atât în format fizic, cât și digital, precum cărți, muzică, video, jocuri și produse software; Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 68.

134

(135)  Accesibilitatea se bazează pe inovarea continuă în dezvoltarea de software, comercializare și gestionare; Raportul anual pe 2016 al Amazon.com Inc., p. 4: Astfel cum s-a confirmat prin declarațiile angajaților Amazon; a se vedea e-mailul [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA], din 16 iunie 2008, în: depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg] – documentul 25: „Este necesar să continuăm să ne concentrăm pe elementele esențiale ale vânzării cu amănuntul: diminuarea costurilor produselor vândute, îmbunătățirea funcției de «căutare rapidă în stoc» (fast track in-stock), diversificarea categoriilor, extinderea gamei de produse pentru fiecare categorie.” și transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 826: 1718: „Știți, de fapt noi suntem o societate care desfășoară activități de vânzare foarte tradiționale”.

135

fast track in-stock

(136)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 427: 18-23.

136

(137)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 4 noiembrie 2014, punctul 588:25, punctul 589: 1-4.

137

(138)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 18, punctul 35, și transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 427: 18-23, transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 427: 18-23.

138

(139)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 19, punctele 39-41.

139

(140)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 28, punctul 71.

140

(141)  Selecția include, de asemenea, accesoriile corespunzătoare. Oferirea accesoriilor adecvate este foarte importantă pentru Amazon, în special pentru atingerea unei marje pozitive în vânzările sale de produse electronice. A se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 200, punctele 24 și 25, p. 201, punctele 1-7: „Vreau să spun că, în general, este esențial ca un comerciant de succes care vinde cu amănuntul produse electronice să comercializeze accesorii împreună cu dispozitivul din simplul motiv că nu se realizează nicio marjă pentru dispozitiv, sau o marjă scăzută, și se obține o marjă mai mare pentru accesorii, cu excepția câtorva altor produse pentru care s-a reușit să se realizeze o marjă mare pentru dispozitive, însă situația generală este că banii se obțin de pe urma accesoriilor și acest lucru este esențial”. Corelarea produsului cu o gamă adecvată de accesorii corespunzătoare nu poate fi realizată exclusiv pe baza unui algoritm, ci necesită intervenția umană (locală), a se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 201, p. 203, punctele 8-11, punctele 9-17, p. 204, punctele 3-14: [...].

141

(142)  A se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 21, punctele 11 și 12: „Trebuie să dispuneți de produse pentru a vinde, nu-i așa?”; A se vedea, de asemenea, transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 918: 10-18: „Se poate spune că, dacă nu ai un produs, nu îl poți vinde. [...] Cu cât extindeți gama de produse, cu atât crește capacitatea dumneavoastră de a genera venituri”.

142

(143)  Nota Amazon ulterioară procesului, punctul 36, p. 18.

143

(144)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 420: 3-4.

144

(145)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 30, punctul 78.

145

(146)  Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 42, punctele 15-20.

146

(147)  Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 73, punctele 20-25, p. 74, punctele 2-6. Importanța deosebită a localizării a fost confirmată în declarațiile angajaților Amazon: Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 95, punctele 5-6. „Comerț cu amănuntul are loc la un nivel local, [...]”; Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 909:10-17; „[...] este important pentru noi să înțelegem că nu ceea ce se vinde în altă zonă contează; contează să știm de ce are nevoie și ce dorește clientul la nivel local”.

147

(148)  Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 43, punctele 19-21. Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 961: 17-23.

148

(149)  Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 25, punctele 19-20.

149

(150)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 761: 19-24.

150

(151)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctele 762:1-7 și 763: 9-10; Depoziția [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 17 ianuarie 2013, p. 23, punctele 23-25, p. 24, punctele 1-7: [...].

151

(152)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 800:19-23.

152

(153)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 19, punctul 38.

153

(154)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 61, punctul 182: În 2005, tehnologia Amazon de stabilire a prețurilor devenise insuficientă având în vedere nevoile comerciale ale acesteia de a avea prețuri competitive și era puternic dependentă de intervenția manuală.

154

(155)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 18-19, punctul 37.

155

(156)  A se vedea transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul financiar, Amazon Corporate LLC, SUA], 17 noiembrie 2014, punctul 2883: 6-18, p. 78: „Da. Este... Cred totuși că accentul ar trebui să fie, știți, pe procesul de marketing, încă din această perioadă și până de curând, cea mai mare parte a procesului nostru de marketing a fost de a realiza tranzacții foarte specifice în care sunt implicați clienți. Și, astfel, acesta crește traficul utilizatorilor spre site-urile noastre web, care, cu siguranță, ar reprezenta cea mai mare parte și modul în care acționăm, știți, în special, avem un program destinat partenerilor, în care utilizăm, de asemenea, diferite instrumente de marketing online în scopul de a... dacă cineva caută un televizor marca Samsung, este de a-i orienta spre pagina cu detalii pentru a cumpăra prin tranzacția respectivă. Aceasta încercăm noi să facem.”

156

(157)  Acest program a fost de o importanță capitală pentru Amazon. A se vedea transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fostul vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 14 noiembrie 2014, punctul 2755: 1-7:[...]. Amazon cheltuiește fonduri semnificative pentru acest program, a se vedea tabelul 7.

157

(158)  A se vedea depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 17 ianuarie 2013, p. 175, punctele 1-3. Organizația de marketing a fost o funcție centrală pentru orientarea traficului către site-ul web al Amazon. A se vedea, de asemenea, depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 17 ianuarie 2013, p. 174:10-12; Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 36:1-3; Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 907: 1-2:[...]; și transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Dezvoltare tehnologie/software, Amazon Web Services, Inc. SUA], 7 noiembrie 2014, punctul 1532:7-8; Programul Parteneri a adus Amazon un „[...] aflux considerabil de clienți. [...].”

158

(159)  Depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 17 ianuarie 2013, p. 69:24-25, p. 70:1-6.

159

(160)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 117, punctele 6-12: [...].

160

(161)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 73, punctul 25, p. 74, punctele 1-7.

161

(162)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 182, punctele 1-4.

162

(163)  Depoziția [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 105, punctul 25, p. 106, punctele 1-15: [...], Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 107, punctele 2-5: [...].

163

(164)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 102, punctele 4-14. A se vedea, de asemenea, depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 41: punctele 22-25: [...].

164

(165)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, p. 1.

165

(166)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business (Activitatea de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie), p. 4. Amazon furnizează următorul exemplu: „Cu titlu ilustrativ, un mare comerciant cu amănuntul tradițional ar putea avea zeci de mii de produse pentru comercializare: în schimb, site-urile web europene ale Amazon au oferit aproximativ 3,7 milioane de produse distincte pentru comercializare în 2005 și aproximativ [20-30] de milioane de produse în 2013. Un comerciant cu amănuntul tradițional de foarte mare succes ar putea procesa zeci de mii de tranzacții în fiecare an: în 2005, site-urile web europene ale Amazon au procesat aproximativ 71 de milioane de comenzi distincte, iar numărul acestora a crescut cu peste [1-1,5] miliarde în 2013. Nu ar fi posibil să se angajeze un număr suficient de persoane, de exemplu, pentru a stabili prețul pentru milioanele de produse unice – și cu atât mai puțin pentru a decide ce niveluri de stocuri disponibile ar trebui să existe pentru aceste produse sau pentru a procesa în parte fiecare comandă a clientului.”

166

(167)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie (Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business), p. 4.

167

Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business

(168)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie, p. 3. Următorul exemplu este furnizat: „Deși unele funcționalități, cum ar fi, de exemplu, identitatea, care permite clienților să se conecteze pe site-ul web, sau Item Master Service, care păstrează un catalog al tuturor produselor vândute pe Amazon, au fost prevăzute încă din primele zile ale activității Amazon, tehnologia de bază ar fi fost reformulată în întregime (și în mod constant) de-a lungul anilor. [...] tehnologia legată de identitate utilizată de Amazon în 2010 a avut prea puțin de-a face cu tehnologia legată de identitate utilizată înainte de 2005 – serviciul din 2005 a fost întrerupt și reformulat ca o serie de servicii de dimensiuni mai mici și mai ușor de gestionat care furnizează funcționalitatea legată de identitate, pentru adaptarea tehnologiei la evoluția domeniului de aplicare a activității Amazon.”

168

(169)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie, p. 4.

169

(170)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie, p. 1.

170

(171)  Tehnologia hardware este alcătuită din dispozitive fizice, în special servere.

171

(172)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie, pp. 2-3.

172

(173)  Echivalent normă întreagă (ENI) reprezintă orele lucrate de un angajat cu normă întreagă.

173

(174)  Observațiile Amazon din 20 ianuarie 2017, pp. 2-4; Documentul intern al Amazon: EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE) din 1 mai 2006.

174

EU Policies and Procedures Manual

(175)  Observațiile transmise de Amazon la 6 martie 2017, anexa 28a.

175

(176)  Observațiile Amazon din 8 februarie 2017, p. 1-2, și depoziția [directorului departamentului Impozitări și politici fiscale la nivel internațional (International Tax and Tax Policy), Amazon Corporate LLC, SUA], 24 aprilie 2014, p. 200, punctele 23-201, paragraful 3: [...].

176

International Tax and Tax Policy

(177)  Potrivit observațiilor Amazon din 8 februarie 2017, p. 1-3, LuxSCS și LuxOpCo au încheiat un acord de facilitare de credit la 29 decembrie 2006 în scopul gestionării trezoreriei. Acest acord a fost modificat și reformulat ulterior la 1 martie 2007, 1 ianuarie 2009, 1 aprilie 2011 și 1 ianuarie 2012.

177

(178)  
  „Activitatea de tip back-to-back: EHT [LuxSCS] va acorda un împrumut din fondurile sale către AEU [LuxOpCo], care este purtător de dobândă, iar AEU [LuxOpCo] va investi fondurile primite” și „[...] toate operațiunile de finanțare existente între EHT [LuxSCS] și AEU [LuxOpCo] vor fi reunite în cadrul unui singur instrument de datorie, care va avea elementele caracteristice unei facilitări de credit”. A se vedea observațiile Amazon din 5 martie 2015, anexa 22, p. 7.

178

back-to-back

(179)  Observațiile Amazon din 8 februarie 2017, p. 2.

179

(180)  Conturile anuale ale LuxOpCo pentru perioada 2006-2013.

180

(181)  Definiția costurilor aplicabile este inclusă în nota de subsol 61.

181

(182)  Acordurile de prestare de servicii conțin dispoziții identice cu privire la utilizarea activelor necorporale (secțiunea 3), compensație (secțiunea 4), statutul și responsabilitățile părților (secțiunea 5), confidențialitate (secțiunea 6), durata și încetarea acordului (secțiunea 7), forța majoră (secțiunea 8) și dispozițiile generale (secțiunea 9). Definiția costurilor aplicabile din anexa 1 este identică în toate acordurile de prestare de servicii.

182

(183)  Acordurile de prestare de servicii, punctul 2.1 (Dispoziții generale).

183

(184)  Acordul de prestare de servicii încheiat între Amazon.fr. SARL și LuxOpCo, punctele 2.2 (Servicii de onorare a comenzilor) și 2.3 (Servicii destinate clienților și comercianților).

184

(185)  Acordul de prestare de servicii încheiat între Amazon.de GmbH și LuxOpCo, punctele 2.2 (Servicii destinate clienților și comercianților) și 2.3 (Servicii de asistență).

185

(186)  Acordul de prestare de servicii încheiat între Amazon.fr Logistique SAS și LuxOpCo, punctul 2.2 (Servicii de onorare a comenzilor).

186

(187)  Acordul de prestare de servicii încheiat între Amazon Logistik GmbH și LuxOpCo, punctul 2.2 (Servicii de onorare a comenzilor).

187

(188)  Acordul de prestare de servicii încheiat între Amazon.co.uk Ltd și LuxOpCo, punctele 2.2 (Servicii de onorare a comenzilor), 2.3 (Servicii destinate clienților și comercianților) și 2.4 (Servicii de asistență).

188

(189)  Acordurile de prestare de servicii, punctul nr. 5.1 („Nicio agenție”).

189

(190)  Acordurile de prestare de servicii, punctul 5.2 (Obligațiile furnizorului).

190

(191)  Acordurile de prestare de servicii, secțiunea 5 (Statutul și responsabilitățile părților).

191

(192)  Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.3.2.1, Amazon a subliniat că gama de produse, prețul și accesibilitatea sunt factori determinanți esențiali ai activității sale de vânzare cu amănuntul online.

192

(193)  Marja aplicabilă pentru Amazon.fr Sarl este de [3-3,5] % pentru servicii destinate clienților și comercianților și de [5-10] % pentru serviciile de asistență. Marja aplicabilă pentru Amazon.de GmbH este de [3-3,5] % pentru servicii destinate clienților și comercianților și de [4-4,5] % pentru serviciile de asistență. Marja aplicabilă pentru Amazon.fr Logistique SAS este de [5-10] % pentru serviciile de onorare a comenzilor. Marja aplicabilă pentru Amazon Logistik GmbH este de [5-10] % pentru serviciile de onorare a comenzilor. Marja aplicabilă pentru Amazon.co.uk Ltd este de [3-3,5] % pentru serviciile de onorare a comenzilor, de [3-3,5] % pentru serviciile destinate clienților și comercianților și de [4-4,5] % pentru serviciile de asistență.

193

(194)  Observațiile Amazon din 7 iunie 2017, p. 3: „Aceste taxe se referă la: (i) ponderea costurilor în Luxemburg alocate pentru LuxSCS; și la (ii) plățile în legătură cu protecția juridică a activelor necorporale deținute de LuxSCS, cum ar fi taxele și plățile aferente pentru cererea de brevet, taxele și plățile aferente pentru cererea de înregistrare a mărcii și taxele și plățile în ceea ce privește numele de domeniu și căutările PI.”

194

(195)  Contribuția participativă a fost plătită în șapte tranșe. Prima tranșă a fost plătită în 2005 și s-a ridicat la 73,22 milioane USD (52,35 milioane EUR).

195

(196)  Astfel cum se definește la punctul 1.10 din APC, „programul de dezvoltare” înseamnă „activitățile unei părți realizate conform domeniului de aplicare și principiilor enunțate în secțiunea 2”. Astfel cum se specifică la punctul 2.1 din APC, părțile convin că „toate activitățile de cercetare, de dezvoltare, de marketing și celelalte activități legate de scopul pentru care se acordă licența după data efectivă sunt incluse în domeniul de aplicare al programului de dezvoltare. Astfel de activități pot include, fără a se limita la, toate activitățile de dezvoltare legate de menținerea, îmbunătățirea, consolidarea sau extinderea proprietății intelectuale a Amazon, a proprietății intelectuale a A9 și a proprietății intelectuale a EHT [împreună cu activele necorporale]. Toate aceste activități sunt incluse în programul de dezvoltare, cu excepția celor excluse în mod expres de comun acord și scris al ambelor părți.”

196

(197)  Astfel cum se definește la punctul 1.9 din APC, „costurile de dezvoltare” înseamnă „costurile suportate în temeiul secțiunii 3 legate de desfășurarea unor activități de către o parte în conformitate cu programul de dezvoltare, inclusiv, dar fără a se limita la toate costurile suportate de către o parte pe parcursul lucrărilor derivate”. Costurile de dezvoltare sunt determinate în conformitate cu punctul 3.3.

197

(198)  Astfel cum se prevede la punctul 3.2 din APC privind „costurile de dezvoltare ale subcontractantului”: „Costurile de dezvoltare suportate de o persoană care participă, la cererea unei părți, la dezvoltarea sau îmbunătățirea proprietății intelectuale a Amazon, a proprietății intelectuale a A9 și a proprietății intelectuale a EHT [împreună cu activele necorporale] (un „
  subcontractant
  ”) sunt considerate costurile de dezvoltare ale respectivei părți contractante în cazul în care partea respectivă care desfășoară o activitate pe bază de contract cu un astfel de subcontractant (a) participă în mod semnificativ la gestionarea sau controlul subcontractantului și (b) păstrează dreptul de proprietate sau primește drepturi materiale de utilizare a oricăror active necorporale dezvoltate de către subcontractant”.

198

subcontractant

(199)  Cum ar fi mărcile, denumirile comerciale, numele de domenii, stilul, logoul și prezentarea Amazon.

199

(200)  Observațiile Amazon din 21 august 2015, anexa 12: Rapoartele anuale de sinteză privind APC.

200

(201)  Secțiunea 4 și anexa D din APC (în vigoare începând cu 5 ianuarie 2009).

201

(202)  Observațiile Amazon din 21 august 2015, anexa 12: Rapoartele anuale de sinteză privind APC.

202

(203)  În temeiul APC, secțiunea 4 (Alocarea costurilor de dezvoltare), va fi elaborat un „raport anual privind partajarea costurilor” pentru a determina plățile anuale de partajare a costurilor pentru fiecare parte la APC. Rapoartele anuale privind partajarea costurilor pentru anii 2005-2014 au fost furnizate de Amazon în observațiile sale din 21 august 2015.

203

(204)  Astfel cum au fost calculate în conformitate cu APC, secțiunea 4 (Alocarea costurilor de dezvoltare) și secțiunea 5 (Plățile).

204

(205)  APC, secțiunea 4.1: „De îndată ce este practic după fiecare sfârșit de an, fiecare parte pregătește situațiile financiare și previziunile necesare și reconciliază și consolidează în comun aceste declarații și previziuni în cadrul unui „raport anual privind partajarea costurilor”, care conține informațiile solicitate în secțiunea 4 și este semnat de părți [...].” Secțiunea 4 stabilește alocarea costurilor de dezvoltare.

205

(206)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017, p. 4-5.

206

(207)  APC, punctul 8.1 (Perioada inițială).

207

(208)  APC, punctul 8.2 (Încetarea imediată a acordului în urma notificării de modificare a controlului sau de grevare substanțială).

208

(209)  APC, punctul 8.3 (Rezilierea acordului în urma neîndeplinirii obligațiilor legate de performanță).

209

(210)  Observațiile Amazon din 4 mai 2015, anexa 2.

210

(211)  APC, în vigoare începând cu 5 ianuarie 2009, punctul 2.3: „În cadrul prezentului acord, fiecare parte își asumă funcțiile și riscurile menționate în anexa B”.

211

(212)  APC, în vigoare începând cu 5 ianuarie 2009 anexa В, Funcții și riscuri. În această privință se afirmă în anexa В că „[a]ceastă listă este reprezentativă pentru funcțiile și riscurile care urmează să fie asumate de către părți. Părțile nu consideră că aceasta este declarația exclusivă a funcțiilor și riscurilor, iar omisiunea oricărei funcții sau oricărui risc nu implică faptul că partea nu îndeplinește o astfel de funcție sau nu își asumă un astfel de risc”.

212

(213)  
  „Teritoriul european” este definit în APC ca fiind „toate țările incluse în sensul termenului „țară europeană“, astfel cum este definit în secțiunea 1.12 din prezentul document”. În secțiunea 1.12, „țară europeană” înseamnă „(a) organizația economică, științifică și politică cunoscută sub numele de Uniunea Europeană formată, la data efectivă, din Belgia, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Germania, Danemarca, Grecia, Irlanda, Regatul Unit, Spania, Portugalia, Austria, Finlanda, Suedia, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovacia și Slovenia, precum și din toate celelalte țări care pot deveni membre ale unei astfel de organizații pe durata perioadei; și (b) oricare țară enumerată ca „țară candidată“ sau „alte țări europene“ pe pagina web de la adresa http://europa.eu.intlabc/governments/indexen.htm#, sau oricare succesori sau înlocuitori ale acestora”.

213

(214)  Termenul „program de cercetare” pare să nu fi fost definit în APC. Acest termen este înțeles, de asemenea, ca făcând referire la programul de dezvoltare.

214

(215)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017.

215

(216)  Observațiile Amazon din 12 aprilie 2017.

216

(217)  Un aviz de remediere este o scrisoare oficială prin care IRS informează un contribuabil cu privire la impozitele datorate care nu au fost plătite plus orice penalități și dobânzi. Avizul conține o explicație a ajustărilor fiscale, modul în care acestea au fost calculate și opțiunile contribuabilului. În special, în cazul în care contribuabilul nu este de acord cu evaluarea, acesta poate introduce o cale de atac în fața Tribunalului Fiscal din SUA.

217

(218)  IRS (pârât), Memorandumul procesului, p. 1 [doc 661-1957].

218

(219)  Nota Amazon ulterioară procesului, pp. 6-7.

219

(220)  IRS este autorizată să citeze orice persoană care posedă informații care „pot fi relevante” pentru investigația sa. Această autorizație permite IRS să impună unei persoane să se înfățișeze într-un loc desemnat și să prezinte registre și documente sau să depună mărturie sub jurământ; a se vedea https://www.irs.gov/pub/irs-wd/0950044.pdf.

220

(221)  Hotărârea Tribunalului Fiscal din SUA nu conține o cuantificare finală a ajustărilor plăților de contribuție participativă și a plăților în temeiul APC datorate de LucSCS către SUA.

221

(222)  Metoda TNC este o metodă de stabilire a prețurilor de transfer utilizată în SUA similară metodei PNC prevăzute în Liniile directoare ale OCDE.

222

(223)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Tehnologie – Dezvoltare software, Amazon LLC, SUA, fostul vicepreședinte al Kindle, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 noiembrie 2014, punctul 3549: 10-25; punctul 3550: 1-10, „Volumul a afectat prețurile de transfer destul de semnificativ. Puteți observa... puteți analiza diferitele acorduri ale M.coms și veți constata că acordurile mai mari, cum ar fi [C] și [A], au o rată mai mică a comisionului decât acordurile mai mici, cum ar fi [D], [E] și [F], astfel încât aceasta a fost o realitate a ceea ce forțele pieței ar necesita, [...] Astfel, speranța care a devenit predominantă în rândul tuturor actorilor din acest segment de piață a fost că, cu cât este mai mare volumul vânzărilor, cu atât mai mică ar fi rata comisioanelor, iar acest lucru s-a observat, de exemplu, în modificarea 3 din acordul [A], unde s-a trecut de la o singură structură a comisionului la o structură de bază diferențiată deoarece [A] a constatat că vânzările lor au mers foarte bine pe parcursul perioadei rămase a acordului și nu au dorit să cheltuiască prea mult deoarece au crezut că nu era competitiv în raport cu alternativele acestora. Și ați observat același lucru în acordul [C] [...].”

223

(224)  APC, punctul 1.4 (Proprietatea intelectuală a Amazon).

224

(225)  Observațiile Amazon din 19 februarie 2016.

225

(226)  
  33 435 000 EUR cheltuite direct în 2010.

226

(227)  Din suma totală plătită de LuxSCS pentru tehnologia [achiziției Q] (42 928 054 USD), 22 928 054 USD au fost capitalizate ca active necorporale.

227

(228)  Suma de 23 010 000 EUR plătită de LuxSCS pentru [achiziția T] a fost înregistrată ca activ necorporal.

228

(229)  Din suma totală plătită de LuxSCS pentru [achiziția U] (70 milioane USD), 84 de milioane EUR au fost capitalizate ca fond comercial, iar 0,7 milioane EUR au fost capitalizate ca active necorporale legate de marketing.

229

(230)  [0-10 milioane] EUR.

230

(231)  Observațiile Amazon din 12 ianuarie 2016.

231

(232)  Observațiile Amazon din 19 martie 2015, Supliment.

232

(233)  Observațiile Amazon din 12 iunie 2015.

233

(234)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Tehnologie – Dezvoltare software, Amazon LLC, SUA, fostul vicepreședinte al Kindle, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 noiembrie 2014, punctul 3602: 3-25; punctul 3603:1, „Î: M.com sau soluțiile pentru întreprinderi, în cadrul acestui program, a luat Amazon toate tehnologiile pe care l-a dezvoltat pentru propriul său site web [...] și le-a pus la dispoziția comercianților cu amănuntul terți? [...] Este corect? R: Este o descriere rezonabilă. Î: Bine. Iar aceste părți terțe [...] au utilizat ulterior această tehnologie pentru a crea și a opera propriul sistem și site web dedicate comerțului electronic; este corect? R: Nu este întru totul corect. Amazon, mai exact, echipa mea, este cea care a luat în mod specific aceste tehnologii și le-a utilizat, le-a extins și le-a personalizat și a exploatat tehnologia zilnic în numele respectivului comerciant cu amănuntul. Ceea ce face comerciantul cu amănuntul este să își gestioneze prețurile proprii, promoțiile, metoda de comercializare, marketingul, aceste elemente [...] noi am fi departamentul lor informatic și de comerț electronic, însă ei ar fi ceea ce se numește departamentul de comercializare, de stabilire a prețurilor și de marketing.”

234

(235)  Observațiile Amazon din 12 iunie 2015.

235

(236)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Tehnologie – Dezvoltare software, Amazon LLC, SUA, fostul vicepreședinte al Kindle, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 noiembrie 2014, punctul 3540: 24-25, punctul 3541: 1-25, punctul 3542: 1-25: „Î: [...] Și, dat fiind că aceste acorduri se referă la serviciile și tehnologia utilizate, cum a stabilit Amazon prețul lor? R: Păi, modul în care am stabilit aceste prețuri a fost, în esență, prin analizarea lor într-un mod global [...].”

236

(237)  Observațiile Amazon din 31 iulie 2015 și 15 ianuarie 2016.

237

(238)  Observațiile Amazon din 12 iunie 2015 și 15 ianuarie 2016.

238

(239)  Acordul [A], secțiunea (Stabilirea prețurilor).

239

(240)  Acordul [A], secțiunea 14.4.1.1 (Mărci) prevede: „ACI acordă [A], pe durata perioadei, o licență limitată, neexclusivă, netransferabilă (cu excepția celor menționate în secțiunea 22.7), pe care [A] o poate acorda prin sublicență numai societăților sale afiliate pentru a utiliza pe teritoriu astfel de «Conținut și mărci comerciale ale ACI» furnizate de ACI după cum urmează: (a) numai pe teritoriu; (b) numai atunci când este necesar în mod rezonabil pentru îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul prezentului acord; și (c) numai în scopurile prevăzute în prezentul acord.”. Acordul [A], secțiunea 14.4.1.2 (Licență limitată) prevede: „ACI acordă [A], pentru perioada care se încheie mai devreme de: (a) 31 august 2006; sau (b) douăsprezece (12) luni de la orice încetare a acordului de către [A] în temeiul secțiunii 13.2, sau șase (6) luni de la orice încetare a acordului de către [A] în temeiul secțiunii 13.3.2, o licență limitată, temporară, neexclusivă, netransferabilă, (cu excepția celor menționate în secțiunea 22.7) de a utiliza proprietatea intelectuală a ACI (cu excepția mărcilor comerciale, a adreselor URL și a numelor de domenii ale ACI și societăților sale afiliate), numai atunci când este necesar, pentru a permite [A] să continue exploatarea, întreținerea și sprijinirea site-ului [A] (sau al oricărui site web succesor, fie că este găzduit direct de [A] sau de o parte terță) în forma existentă începând cu data efectivă a încetării prezentului acord, astfel cum se prevede mai sus.”

240

(241)  Acordul [A], secțiunea 14.4.2 ([A]).

241

(242)  Acordul [A], secțiunea 11 (Informații privind clienții și alte date).

242

(243)  Anexa S la acordul [A].

243

(244)  Observațiile Amazon din 15 ianuarie 2016.

244

(245)  Acordul [G], secțiunea 5.5 (Prețurile stabilite pentru produsele selectate) și 9.1 (Vânzarea unităților de produse selectate către clienți prin intermediul site-ului ACT: Procedură).

245

(246)  Acordul [G], secțiunea 16 (Drepturi de proprietate și licențe, Restricții).

246

(247)  Acordul [G], secțiunea 13 (Compensații).

247

(248)  Acordul [H], secțiunea 2.1 (Site-ul oglindă: dezvoltare) și acordul [B], secțiunea 2.1 (Site-ul oglindă: dezvoltare).

248

(249)  Acordul [H], secțiunea 5.2 (Furnizarea informațiilor existente privind clienții) și acordul [B], secțiunea 5.2 (Furnizarea informațiilor existente privind clienții).

249

(250)  Acordul [H], secțiunea 9.2 (Licențe) și acordul [B], secțiunea 10.2 (Licențe).

250

(251)  Observațiile Amazon din 12 iunie 2015.

251

(252)  Observațiile Amazon din 15 ianuarie 2016.

252

(253)  Observațiile Amazon din 22 ianuarie 2016.

253

(254)  [...] va plăti o redevență către [...]. Cu toate acestea, în cazul în care plățile pentru redevență conduc la o remunerare [...], redevența va fi ajustată [...].

254

(255)  Astfel cum se prevede în acordul de licență, secțiunea 9.7 (Caracterul obligatoriu, Cedare), oricare dintre părți avea dreptul de a ceda drepturile și obligațiile sale în temeiul acordului în cauză fără acordul celeilalte părți, cu condiția ca cesionarul să fie un afiliat al cedentului.

255

(256)  Onorariul [...].

256

(257)  Onorariul [...] care urmează să fie plătit de [...].

257

(258)  [...] pentru a obține o rentabilitate a costurilor sale de furnizare a serviciilor partajate cuprinsă între [110] % și [1-10] %.

258

(259)  Conform considerentului 39 litera (a) din cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 2014 [...].

259

(260)  Cererea de emitere a soluției fiscale anticipate din 2014, 2 aprilie 2014, punctul 39, p. 11.

260

(261)  Cererea de emitere a soluției fiscale din 2014, 2 aprilie 2014, punctul 39 litera (c), p. 11.

261

(262)  Articolul 159 alineatul (1) din LIR: „
  Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché.” Articolul 159 alineatul (2) din LIR: „
  L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable.
  ”

262

Sont considérés comme contribuables résidents passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités, les organismes à caractère collectif énumérés ci-après, pour autant que leur siège statutaire ou leur administration centrale se trouve sur le territoire du Grand-Duché

L'impôt sur le revenu des collectivités porte sur l'ensemble des revenus du contribuable.

(263)  Articolul 160 din LIR: „
  Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché.
  ”

263

Sont passibles de l'impôt sur le revenu des collectivités pour leur revenu indigène au sens de l'article 156, les organismes à caractère collectif de l'article 159 qui n'ont ni leur siège statutaire, ni leur administration centrale sur le territoire du Grand-Duché.

(264)  Articolul 156 din LIR: „
  Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant.
  ”

264

Sont considérés comme revenus indigènes des contribuables non-résidents: 1. le bénéfice commercial au sens des articles 14 et 15: a) lorsqu'il est réalisé directement ou indirectement par un établissement stable ou un représentant permanent au Grand-Duché, excepté toutefois lorsque le représentant permanent est négociant en gros, commissionnaire ou représentant de commerce indépendant.

(265)  Impozitul pe profit din Luxemburg constă într-un impozit pe profiturile societăților („
  impôt sur le revenu des collectivités
  ” sau „IRC”), a cărui cotă este fixată la 21 % și, în cazul societăților stabilite în orașul Luxemburg, într-un impozit municipal pe profiturile societăților („
  impôt commercial communal
  ”), a cărui cotă este fixată la 6,75 %. În plus, se aplică o suprataxă de 5 % la cota de impozitare de 21 % pentru contribuția la un fond pentru ocuparea forței de muncă, calculată pe baza IRC. În 2012, taxa de solidaritate a crescut de la 5 % la 7 % cu aplicare din anul fiscal 2013. Odată cu modificările introduse pentru anul fiscal 2013, cota de impozitare pe profit agregată a crescut de la 28,80 % la 29,22 % pentru orașul Luxemburg. În plus, societățile din Luxemburg sunt supuse unui impozit anual pe avere aplicat activelor nete ale acestora, care constă în perceperea unei taxe de 0,5 % din valoarea netă a activelor societății la 1 ianuarie a fiecărui an.

265

impôt sur le revenu des collectivités

impôt commercial communal

(266)  Aplicarea articolului 164 alineatul (3) din LIR în cazul societăților de finanțare a fost clarificată de către administrațiile fiscale luxemburgheze în Circularele nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011 și nr. 164/2bis din 8 aprilie 2011, care au fost înlocuite de Circulaire du directeur des contributions LIR no 56/1 – 56bis/1 du 27 décembre 2016, traitement fiscal des sociétés exerçant des transactions de financement intra-groupe.

266

Circulaire du directeur des contributions LIR no

(267)  A se vedea considerentul 294.

267

(268)  Circulara LIR nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011, p. 2.

268

(269)  Luxemburg este membru al OCDE începând din 7 decembrie 1961.

269

(270)  A se vedea, de exemplu, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, prefață, punctul 16: „Țările membre ale OCDE sunt încurajate să urmeze aceste linii directoare în practicile lor interne de stabilire a prețurilor de transfer, iar contribuabilii sunt încurajați să urmeze aceste linii directoare în evaluarea măsurii în care prețurile lor de transfer respectă principiul concurenței depline în scopul impozitării [...]”.

270

(271)  Cea mai recentă versiune a fost publicată de OCDE la 15 iulie 2014.

271

(272)  În acest context, „prețurile de transfer” se referă la prețurile la care o societate transferă bunuri corporale sau necorporale sau furnizează servicii societăților asociate acesteia. Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, prefață, punctul 11.

272

(273)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.13; A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctul 1.14.

273

(274)  Abordarea privind entitatea separată este explicată în prefața Liniilor directoare ale OCDE privind PT, punctul 6: „În vederea aplicării abordării privind entitatea separată pentru tranzacțiile intragrup, membrii individuali ai grupului trebuie să fie impozitați pe baza faptului că aceștia acționează conform principiului concurenței depline în relațiile lor reciproce. Cu toate acestea, relația dintre membrii unui grup MNE (de întreprinderi multinaționale) poate permite membrilor grupului să stabilească condiții speciale în relațiile lor intragrup care diferă de cele care ar fi fost stabilite în cazul în care membrii grupului ar fi acționat în calitate de întreprinderi independente care își desfășoară activitatea pe piețele deschise. Pentru a asigura aplicarea corectă a metodei privind entitatea separată, țările membre ale OCDE au adoptat principiul concurenței depline, conform căruia efectul unor condiții speciale asupra nivelurilor de profit ar trebui să fie eliminat.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 1.6.

274

(275)  Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale din 2017, astfel cum au fost publicate la 10 iulie 2017. Modificările și completările ulterioare aduse comentariilor și liniilor directoare legate de Modelul OCDE de convenție fiscală, care nu conduc la o modificare a textului convenției în sine, sunt considerate ca fiind aplicabile interpretării articolelor prevăzute în aceasta. Motivul acestei abordări este că liniile directoare și comentariile OCDE, inclusiv Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010, sunt luate în considerare pentru a capta consensul internațional privind aplicarea principiilor enunțate în Modelul OCDE de convenție fiscală, a se vedea, de asemenea, comentariul privind Modelul OCDE de convenție fiscală, 2010, punctul 35.

275

(276)  Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale, 22 iulie 2010.

276

(277)  Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale, 13 iulie 1995. Aceste linii directoare s-au bazat pe raportul OCDE „Prețurile de transfer și societățile multinaționale (1979)”.

277

(278)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017 reflectă clarificările și modificările convenite în Rapoartele BEPS din 2015 privind acțiunile 8-10, Alinierea rezultatelor stabilirii prețurilor de transfer la generarea de valoare, precum și privind acțiunea 13, Documentarea prețurilor de transfer și raportarea pentru fiecare țară în parte. Aceasta include, de asemenea, orientările revizuite privind sferele de siguranță aprobate în 2013, care recunosc că sferele de siguranță concepute în mod corespunzător pot contribui la reducerea sarcinilor de conformare și la furnizarea unei certitudini sporite pentru contribuabili. În cele din urmă, această ediție cuprinde, de asemenea, modificări în vederea asigurării coerenței care au fost efectuate la celelalte Linii directoare ale OCDE privind PT.

278

(279)  Raportul a fost publicat la 5 octombrie 2015 și a fost aprobat de Consiliul OCDE la 23 iulie 2016.

279

(280)  OCDE (2015), Alinierea rezultatelor stabilirii prețurilor de transfer la generarea de valoare, acțiunile 810 – Rapoartele finale pe 2015, Proiectul BEPS, Revizuirea capitolului VI din Liniile directoare privind prețurile de transfer.

280

(281)  OCDE (2015), Alinierea rezultatelor stabilirii prețurilor de transfer la generarea de valoare, acțiunile 8-10 – Rapoartele finale pe 2015, Proiectul BEPS, Revizuirea capitolului VIII din Liniile directoare privind prețurile de transfer.

281

(282)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, capitolul II, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, partea II.

282

(283)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.69, prevăd că „[î]n astfel de cazuri, ar trebui să se încerce să se ajungă la o concluzie conformă cu principiul concurenței depline, care să fie satisfăcătoare din punct de vedere practic pentru toate părțile implicate, luând în considerare faptele și circumstanțele cazului, ansamblul dovezilor disponibile, precum și fiabilitatea relativă a diferitelor metode luate în considerare”.

283

(284)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.68; Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctul 2.9. În acest sens, punctul 2.9 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017 prevede că „[a]stfel de alte metode nu ar trebui, cu toate acestea, să fie substituie metodelor recunoscute de OCDE atunci când acestea din urmă sunt mai adecvate pentru faptele și circumstanțele cazului”.

284

(285)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, capitolul II și III; Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, partea II și III.

285

(286)  Punctul 3.49 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 prevede: „Metodele tradiționale bazate pe tranzacții sunt de preferat în locul metodelor tranzacționale bazate pe profit ca mijloc de determinare a măsurii în care un preț de transfer a fost stabilit în condiții de concurență deplină, și anume dacă există o condiție specială care afectează nivelul profiturilor între întreprinderile asociate. Până în prezent, experiența a arătat că, în majoritatea cazurilor, este posibil să se aplice metodele tradiționale bazate pe tranzacții.” Punctul 2.3 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017 prevede: „În consecință, în cazul în care, luând în considerare criteriile descrise la punctul 2.2, o metodă tradițională bazată pe tranzacții și o metodă tranzacțională bazată pe profituri pot fi aplicate într-un mod la fel de fiabil, metoda tradițională bazată pe tranzacții este preferabilă metodei tranzacționale bazate pe profituri”.

286

(287)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995; punctul 2.7: „Atunci când este posibil să se identifice tranzacțiile necontrolate comparabile, metoda PNC reprezintă cel mai direct și fiabil mod de aplicare a principiului concurenței depline. În consecință, în astfel de cazuri, metoda PNC este preferabilă celorlalte metode.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.14, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.15.

287

(288)  Liniile directoare ale OCDE prvind PT din 1995; punctul 2.7: „Urmând principiile din capitolul I, o tranzacție necontrolată este comparabilă cu o tranzacție controlată (și anume, o tranzacție necontrolată comparabilă) pentru metoda PNC în cazul în care una dintre cele două condiții este îndeplinită: a) niciuna dintre diferențele (dacă există) dintre tranzacțiile care fac obiectul comparației sau dintre întreprinderile care realizează aceste tranzacții nu ar putea influența în mod semnificativ prețul pe piața deschisă; sau b) ajustările de o acuratețe rezonabilă pot fi realizate pentru a elimina efectele acestor diferențe semnificative”. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.14, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.15.

288

(289)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 3.2; Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.58; și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.64.

289

(290)  Astfel cum s-a explicat la punctul 2.80 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, stabilirea indicatorului nivelului de profit ar trebui să excludă elementele care nu sunt legate de funcționare, cum ar fi veniturile din dobânzi, cheltuielile și impozitele pe profit. De asemenea, elementele extraordinare și excepționale de natură nerecurentă ar trebui, în general, să fie excluse.

290

(291)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, Glosar.

291

(292)  Punctul 3.18 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 furnizează următoarea recomandare: „Atunci când se aplică metoda cost-plus, metoda prețului de revânzare sau metoda marjei tranzacționale nete, astfel cum sunt descrise în capitolul II, este necesar să se aleagă partea la tranzacție pentru care este testat un indicator financiar (marja aplicată costurilor, marja brută sau indicatorul profitului net). Alegerea părții testate ar trebui să fie consecventă cu analiza funcțională a tranzacției. Ca regulă generală, partea testată este cea pentru care se poate aplica metoda de stabilire a prețurilor de transfer în cel mai fiabil mod și pentru care se pot identifica cele mai fiabile elemente comparabile, și anume aceasta va fi de cele mai multe ori partea pentru care s-a realizat cea mai puțin complexă analiză funcțională.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.198: „În cazul unei analize a prețurilor de transfer, în care cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer este metoda prețului de revânzare, metoda cost-plus sau metoda tranzacțională a marjei nete, partea cea mai puțin complexă la tranzacția controlată este deseori selectată ca partea testată. În multe cazuri, prețul în condiții de concurență deplină sau nivelul profitului pentru partea testată poate fi determinat fără a fi nevoie să se evalueze activele necorporale utilizate în legătură cu tranzacția. Acesta ar fi, în general, cazul în care numai partea care nu este testată utilizează activele necorporale”.

292

(293)  Astfel cum se menționează în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 6.26: „În cazurile în care sunt implicate bunuri necorporale foarte valoroase, poate fi dificil să se identifice tranzacții necontrolate comparabile. Prin urmare, poate fi dificil să se aplice metodele tradiționale bazate pe tranzacții și metoda tranzacțională a marjei nete, în special în cazurile în care ambele părți la tranzacție dețin bunuri necorporale valoroase sau active unice utilizate în tranzacție, care deosebesc această tranzacție de cele ale potențialilor concurenți. În astfel de cazuri, metoda împărțirii profitului poate fi relevantă, deși pot exista probleme de ordin practic în aplicarea sa.” Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.59: „O metodă tranzacțională a marjei nete este puțin probabil să fie fiabilă în cazul în care fiecare parte la tranzacție realizează contribuții unice și de valoare [...] În acest caz, metoda tranzacțională a împărțirii profitului va fi, în general, metoda cea mai adecvată, [...]. Cu toate acestea, o metodă unilaterală (metoda tradițională bazată pe tranzacții sau metoda tranzacțională a marjei nete) se poate aplica în cazul în care una dintre părți realizează toate contribuțiile unice implicate în tranzacțiile controlate, în timp ce cealaltă parte nu realizează nicio contribuție unică”.

293

(294)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, Glosar.

294

(295)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 3.7; Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, punctele 2.109 și 2.115.

295

(296)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctele 1.45-1.48, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctele 3.55-3.62.

296

(297)  Într-o serie de date, cuartilele sunt trei valori care împart cifrele din set clasate în ordine ascendentă în patru seturi egale, și anume 25 % din date se regăsesc în cea de a 25-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila inferioară), 50 % din date sunt inferioare sau egale cu cea de a doua cuartilă, care reprezintă mediana setului, iar 75 % din date sunt inferioare sau egale cu cea de a 75-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila superioară).

297

(298)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.48, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctul 3.62.

298

(299)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, capitolul VI, și Raportul final privind acțiunile BEPS 8-10, pp. 63-117.

299

(300)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și din 2010, punctul 6.14, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.112.

300

(301)  Acest punct principal este confirmat în continuare în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.42: „Deși determinarea proprietății legale și a angajamentelor contractuale reprezintă un prim pas important în analiză, aceste determinări sunt separate și distincte față de problema remunerării în conformitate cu principiul concurenței depline. În scopul stabilirii prețurilor de transfer, dreptul de proprietate asupra activelor necorporale, în sine, nu conferă niciun drept, în cele din urmă, de a păstra veniturile obținute de grupul MNE [de întreprinderi multinaționale] din exploatarea activelor necorporale, chiar dacă astfel de venituri pot fi obținute inițial de proprietarul legal ca urmare a dreptului său legal sau contractual de a exploata activele necorporale. Veniturile reținute în cele din urmă de proprietarul legal sau care îi sunt atribuite depind de funcțiile pe care le îndeplinește acesta, de activele pe care le utilizează și de riscurile pe care și le asumă, precum și de contribuțiile altor membri ai grupului MNE [de întreprinderi multinaționale] prin funcțiile îndeplinite, prin activele utilizate și prin riscurile asumate”.

301

(302)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, capitolul VI, și Raportul final privind acțiunile BEPS 8-10, pp. 141-160.

302

(303)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, punctul 7.2.

303

(304)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, punctul 7.29.

304

(305)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, punctele 7.9 și 7.10.

305

(306)  Raportul Forumului comun al UE pentru prețurile de transfer: Liniile directoare privind serviciile intra-grup cu valoare adăugată mică, reuniunea din 4 februarie 2010, disponibile la adresa: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/docs/body/jtpf_020_rev3_2009.pdf

306

(307)  Raportul FCPT din 2010, punctele 59-60.

307

(308)  Raportul FCPT din 2010, punctul 62.

308

(309)  Pentru a oferi o imagine completă, se specifică faptul că o parte din costurile cu forța de muncă pot fi incluse în CPV, atunci când acestea sunt asociate direct cu producția.

309

(310)  Considerentul 38 din decizia de inițiere a procedurii.

310

(311)  În tabelul 17, EBITDA reprezintă acronimul convențional pentru „câștiguri înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare”.

311

(312)  Decizia Comisiei din 7 octombrie 2014 de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, C(2014) 7156 final.

312

(313)  0,45 % și, respectiv, 0,55 % din cifra de afaceri realizată în Europa, astfel cum se ilustrează în figura 1.

313

(314)  Anterior, articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

314

(315)  În observațiile sale din 21 noiembrie 2014, punctul 43, Luxemburg face trimitere la raportul Grupului privind Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor, prezentat Consiliului la 27 mai 2011: „În ceea ce privește măsurile fiscale luate de Luxemburg în legătură cu societățile implicate în activități de finanțare intragrup, Grupul a discutat descrierea convenită în cadrul reuniunii din 17 februarie 2011. Luxemburg a informat Grupul că Circulara nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011 stabilește condițiile pentru furnizarea acordurilor anticipate de stabilire a preturilor care confirmă remunerarea tranzacțiilor. [...] Având în vedere aceste informații, Grupul a stabilit de comun acord că nu era necesar ca această măsură să fie evaluată pe baza criteriilor prevăzute în Codul de conduită.”

315

(316)  Observațiile Luxemburgului din 21 noiembrie 2014, punctul 44: „În cadrul reuniunii sale din 6 decembrie 2011, Forumul OCDE privind practicile fiscale dăunătoare a stabilit de comun acord că nu era necesar ca cele zece sisteme să fie supuse unei noi examinări, dintre care una era analiza fiscală anticipată a finanțării intragrup desfășurate în Luxemburg.”

316

(317)  În observațiile sale din 21 noiembrie 2014, punctul 73, Luxemburg face trimitere la decizia Comisiei în cazul SA.32225 din 2 octombrie 2013: Compensație pentru exproprierea Nedalco în Bergen op Zoom.

317

(318)  Cauza T-219/10, Autogrill España/Comisia, ECLI:EU:T:2014:939, punctele 44 și 45.

318

Autogrill España/Comisia

(319)  Prin scrisoarea din 5 decembrie 2004, Amazon a informat Luxemburgul că restructurarea va fi finalizată abia în 2006 și a solicitat ca soluția fiscală anticipată contestată să fie aplicabilă pentru primii cinci ani de la momentul respectiv. La 23 decembrie 2004, Luxemburg a confirmat că întârzierea descrisă nu aduce atingere acordului din 6 noiembrie 2003, cu condiția ca alte prevederi din cererea din 23 octombrie 2003 să fie menținute.

319

(320)  Amazon se referă la următoarele cazuri de ajutor de stat în care, în opinia sa, o anumită normă fiscală a servit drept cadru de referință: Decizia 2011/282/UE a Comisiei din 12 ianuarie 2011 privind amortizarea fiscală a fondului comercial financiar în cazul achiziționării unor titluri de participare străine C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) pusă în aplicare de Spania (JO L 135, 21.5.2011, p. 1); Decizia 2007/256/CE a Comisiei din 20 decembrie 2006 privind sistemul de ajutoare pus în aplicare de Franța în temeiul articolului 39 CA din Codul general al impozitelor – Ajutor de stat C 46/2004 (ex NN 65/2004) (JO L 112, 30.4.2007, p. 41), punctul 86; Cauza C-6/12, P Oy, punctele 22-31; Cauzele conexate C78/08-C-80/08, Paint Graphos, punctul 50.

320

P Oy

Paint Graphos

(321)  Se face trimitere la Decizia 2011/282/UE a Comisiei și la Decizia 2011/276/UE a Comisiei din 26 mai 2010 privind ajutorul de stat sub forma unui acord fiscal tranzacțional pus în aplicare de Belgia în favoarea societății Umicore SA (fostă „Union Minière SA”) [ajutor de stat C 76/03 (ex NN 69/03)] (JO L 122, 11.5.2011, p. 76), în special punctele 204 și 223.

321

(322)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, anexa 2.

322

(323)  În special, în observațiile Amazon din 5 martie 2015, punctele 43-45 și punctul 49: Amazon se referă la cauzele conexate C-106/09 P și C-107/99 P Comisia și Spania/Government of Gibraltar și Regatul Unit, punctele 72 și 73 și jurisprudența citată anterior; Cauza C-6/12, P Oy, punctul 17-19, cauza T219/10, Autogrill, punctul 29; și cauza C-88/03, Portugalia/Comisia, punctul 54, și jurisprudența citată anterior.

323

Comisia și Spania/Government of Gibraltar și Regatul Unit

P Oy

Autogrill

Portugalia/Comisia

(324)  Amazon ilustrează acest argument făcând trimitere la soluțiile fiscale anticipate emise de Luxemburg și publicate de ICIJ. Printre acestea, Amazon a identificat 97 de soluții fiscale anticipate, care, susține aceasta, se bazează pe metoda împărțirii profitului rezidual și care, în schemele de finanțare, alocă o rentabilitate care nu este unică, și anume o marjă financiară fixă pentru o entitate din Luxemburg, în timp ce profitul rezidual este alocat titularului unui instrument de finanțare.

324

(325)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, punctul 97.

325

(326)  Observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 6.

326

(327)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, punctul 9.

327

(328)  [Consultantul fiscal 4], Benchmark Company Search for European Management Companies for 20102012 (Căutarea societăților de referință pentru societățile europene de administrare pentru perioada 2010-2012), 5 februarie 2014. Anexa 11 la observațiile Amazon privind decizia de inițiere a procedurii.

328

Benchmark Company Search for European Management Companies for 20102012

(329)  Consultantul fiscal a limitat căutarea la următoarele țări: Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Portugalia, Spania, Suedia, Țările de Jos și Regatul Unit.

329

(330)  Au fost utilizate următoarele cuvinte-cheie: management services, business management consultancy services, strategic consulting services, organisational planning services și other related services (servicii de administrare, servicii de consultanță pentru administrarea afacerilor, servicii de consultanță strategică, servicii de planificare organizațională și alte servicii conexe). În același timp, consultantul fiscal a exclus societățile care furnizează servicii care nu au legătură (cum ar fi serviciile de auditare, serviciile de actuariat, serviciile de promovare, serviciile de brokeraj, serviciile de comunicare, serviciile de construcții, serviciile de proiectare și de dezvoltare, serviciile de producție, serviciile informatice, serviciile imobiliare și serviciile de transport) care funcționează ca parteneriate, care sunt prezente în sectoare care nu sunt similare (utilități publice și energie) și care nu au avut suficiente informații calitative.

330

management services

business management consultancy services

strategic consulting services

organisational planning services

other related services

(331)  Adix, Axholmen Ab, Becitizen, Consilia Business Management Spa, Icm Intercultural Management Associates, Implement Mp Ab, Nike Consulting Spa, Nsa S.P.A., Pambianco Strategie Di Impresa Srl, Rhapsodies Conseil, X-Pm Transition Partners.

331

(332)  Veniturile totale minus cheltuielile totale, în cazul în care costurile totale sunt egale cu costurile totale ale produselor vândute plus totalul cheltuielilor de exploatare.

332

(333)  Observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 6.

333

(334)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, anexa 14: [Consultantul fiscal 2], „Analiza [consultantului fiscal 2] privind previziunile”.

334

(335)  Amazon se referă la cazul France Télécom [Decizia 2006/621/CE a Comisiei din 2 august 2004 privind ajutorul de stat acordat de Franța France Télécom (JO L 257, 20.9.2006, p. 11), punctul 263], în care Comisia s-a abținut de la solicitarea recuperării ajutorului pe baza caracterului de noutate al măsurii.

335

France Télécom

(336)  EPICENTER se autodefinește ca o inițiativă independentă care reunește șase grupuri principale de reflecție din întreaga Uniune Europeană. Acesta urmărește să clarifice dezbaterile privind politica UE și să promoveze principiile unei societăți libere, reunind expertiza economică a membrilor săi.

336

(337)  Observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 8. Astfel cum se indică în observațiile respective, „[...] este foarte puțin probabil ca Lux SCS să fi putut identifica o entitate independentă capabilă sau dispusă să încheie un acord de licență în cazul în care acest lucru ar fi presupus ca riscul comercial să fi fost suportat de respectiva entitate independentă. În consecință, Lux SCS era pregătită să își asume riscuri în ceea ce privește activele necorporale, astfel încât să permită LuxOpCo să câștige cote de piață mai ușor: pe termen mai lung, creșterea veniturilor pentru LuxOpCo ar însemna mai multe venituri pentru Lux SCS, în calitate de licențiator. În practică, acest lucru a însemnat încheierea unui acord contractual, în care metodologia de stabilire a redevenței se bazează pe capacitatea titularului licenței de a genera profituri și de a obține o rentabilitate a costurilor sale, mai degrabă decât un mecanism care ar crea riscul ca titularul licenței să înregistreze pierderi”.

337

(338)  Observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 11.

338

(339)  Observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016. Astfel cum explică Amazon în continuare: „Având în vedere aceste circumstanțe, a fost într-adevăr rațional din partea ambelor părți să stabilească de comun acord o remunerație pe baza faptului că riscurile sunt suportate de către licențiator iar titularul licenței a primit un randament al costurilor, deoarece acest lucru ar încuraja titularul licenței să se dezvolte cât mai rapid posibil, în ceea ce privește atât regiunile geografice, cât și liniile de produse, și să își maximizeze gama de produse (mai degrabă decât să se concentreze doar pe linii de produse care oferă marje mai ridicate)”.

339

(340)  Raportul privind PT, p. 50.

340

(341)  Observațiile Amazon din 15 februarie 2016, anexa H.

341

(342)  Observațiile Amazon din 15 februarie 2016, p. 4.

342

(343)  Societățile Algoriel, Decade, Seresco SA și Societe de Gestion de Terminaux Informatiques.

343

(344)  Societatea Solutec.

344

(345)  Raportul privind PT, p. 32.

345

(346)  În observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 11, Amazon explică, în continuare, că „[...] era logic că redevența a inclus un prag inferior bazat pe un procentaj din redevențe, care a stimulat titularul licenței să își maximizeze veniturile (și, în același timp, să obțină o cotă de piață mai ridicată). Acest fapt a condus la stabilirea unui plafon pentru remunerația titularului licenței (pe baza unui procent mai mare din venituri) pentru a se asigura că costurile titularului licenței au fost gestionate în mod eficient și nu au crescut prea mult față de creșterea veniturilor”.

346

(347)  A se vedea: http://www.amazon.com/Careers-Homepage/b?ie=UTF8&node=239364011

347

(348)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016: Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business (Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online axată pe tehnologie), p. 1.

348

Amazon's Technology-Centric E-tailing-Business

(349)  Astfel cum s-a explicat la pagina 5 din observații, acest calcul a fost efectuat de [consultantul fiscal 1] în raportul ex post privind PT din 2017. Vânzările brute de produse reprezintă totalul vânzărilor prin intermediul site-urilor web ale Amazon, și anume vânzările realizate de Amazon în nume propriu și vânzările realizate de părțile terțe prin intermediul programului Marketplace.

349

ex post

(350)  Observațiile transmise de Amazon la 29 mai 2017: [Consultantul fiscal 1] și [consultantul fiscal 1]: Economic analysis of the Transfer Pricing approach adopted in the 2003 ATC (Analiza economică a abordării privind prețurile de transfer adoptate în cadrul ATC 2003), 25 mai 2017.

350

Economic analysis of the Transfer Pricing approach adopted in the 2003 ATC

(351)  Raportul privind PT, p. 25-28, o redevență în intervalul cuprins între [10-15] % și [10-15] % a fost considerată ca fiind conformă cu principiul concurenței depline. Raportul ex post privind PT din 2017, p. 12: „Plățile redevenței agregate ale LuxOpCo către LuxSCS de-a lungul perioadei relevante sunt de aproximativ [5-10] % din vânzările nete (sau [3-3,5] % din vânzările brute de produse). Această valoare este cu mult sub intervalul ratelor redevenței indicat de metoda PNC în raportul [consultantului fiscal 2], care se bazează pe acordul încheiat între Amazon și [A], și include ajustări pentru a lua în considerare alte active necorporale (servicii de recomandare pentru clienți) acordate de LuxSCS către LuxOpCo prin licență, dar care nu sunt puse la dispoziție de Amazon către [A].”

351

ex post

(352)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 13: Tribunalul Fiscal s-a bazat pe tranzacțiile necontrolate ale Amazon cu partenerii săi de afaceri din cadrul M.com pentru tehnologia utilizată pentru site-ul web, elementele externe ale mărcii pentru activele necorporale de marketing și tranzacțiile necontrolate ale Amazon pentru taxele aferente serviciilor de recomandare pentru clienți în cadrul programelor „Associates” și „Syndicated Stores” pentru informarea clienților.

352

ex post

(353)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 12-13. În conformitate cu tabelul 1, rata redevenței este o valoare agregată a următoarelor rate ale redevenței: Tehnologie [3-3,5] %, Active necorporale de marketing [1-1,5]%, și Informații privind clienții [0,5-1] % din vânzările brute de produse. Plățile de contribuție participativă pentru informațiile privind clienții determinate de Tribunalul Fiscal din SUA au fost convertite de [consultantul fiscal 1] într-o rată a redevenței proporțională cu valoarea tehnologiei și a activelor necorporale de marketing.

353

ex post

(354)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 12-13.

354

ex post

(355)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 15-16.

355

ex post

(356)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 13: „Licența acordată de LuxSCS către LuxOpCo pentru activele necorporale este diferită, întrucât licența este însoțită de angajamentul LuxSCS de a menține, îmbunătăți și consolida aceste active necorporale, prin investițiile în curs în temeiul APC. Deși este recunoscut faptul că există o scădere a activelor necorporale de-a lungul timpului, aceste active necorporale sunt înlocuite de noi active necorporale din investițiile în curs în temeiul APC și, prin urmare, nu este necesară nicio ajustare în sens descendent pentru redevența plătită de LuxOpCo către LuxSCS”.

356

ex post

(357)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 16. În schimb, raportul ex post privind PT din 2017 pare să ignore analiza funcțională în aplicarea de către acesta a metodei PNC, deși analiza funcțională este considerată un factor determinant în analiza comparabilității; A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.20.

357

ex post

ex post

(358)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 32.

358

ex post

(359)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 30.

359

ex post

(360)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 33.

360

ex post

(361)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 33.

361

ex post

(362)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 33.

362

ex post

(363)  Cauzele conexate C-20/15 P, Comisia/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 53 și jurisprudența citată.

363

Comisia/World Duty Free

(364)  A se vedea cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit, ECLI:EU:C:2011:732, punctul 72 și jurisprudența citată.

364

Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit

(365)  Cauza C-494/06 P, Comisia/Italia și Wam, ECLI:EU:C:2009:272, punctul 54 și jurisprudența citată. A se vedea, de asemenea, cauza C-66/02, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:2005:768, punctul 112.

365

Comisia/Italia și Wam

Italia/Comisia

(366)  Cauza C-126/01, GEMO SA, ECLI:EU:C:2003:622, punctul 41 și jurisprudența citată.

366

GEMO SA

(367)  Cauza 730/79, Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, punctul 11. Cauzele conexe T-298/97, T-312/97 etc. Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, punctul 80.

367

Phillip Morris

Alzetta

(368)  Cauza C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, punctul 55. A se vedea, de asemenea, C-271/13 P, Rousse Industry/Comisia, ECLI:EU:C:2014:175, punctul 44; Cauzele conexate C-71/09 P, C-73/09 P și C-76/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere” și alții/Comisia, ECLI:EU:C:2011:368, punctul 136; Cauza C-156/98, Germania/Comisia, ECLI:EU:C:2000:467, punctul 30 și jurisprudența citată.

368

Heiser

Rousse Industry/Comisia

Comitato „Venezia vuole vivere” și alții/Comisia

Germania/Comisia

(369)  Cauza C-15/14 P, Comsia/MOL, ECLI:EU:C:2015:362, punctul 60. A se vedea, de asemenea, cauzele conexate C-20/15 P și C-21/15 P, Comisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 55, și cauza C270/15 P, Belgia/Comisia, ECLI:EU:C:2016:489, punctul 49.

369

Comsia/MOL

Comisia/World Duty Free Group

Belgia/Comisia

(370)  Cauza C-211/15 P, Orange/Comisia, ECLI:EU:C:2016:798, punctele 53 și 54.

370

Orange/Comisia

(371)  Cauza C-143/99, Adria-Wien Pipeline și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, EU:C:2001:598, punctul 41.

371

Adria-Wien Pipeline și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

(372)  Cauza 173/73, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:1974:71, punctul 13.

372

Italia/Comisia

(373)  A se vedea cauza C-66/02, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:2005:768, punctul 78; Cauza C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze și alții, ECLI:EU:C:2006:8, punctul 132; Cauza C-522/13, Ministerio de Defensa și Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, punctele 21-31.

373

Italia/Comisia

Cassa di Risparmio di Firenze și alții

Ministerio de Defensa și Navantia

(374)  A se vedea cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2005:266, punctul 95.

374

Belgia și Forum 187/Comisia

(375)  Această axare pe tranzacțiile intragrup în scopul stabilirii prețurilor de transfer este exprimată în mod clar la punctul 1.6 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010: „Întrucât prin abordarea entității separate membrii unui grup MNE [de întreprinderi multinaționale] sunt tratați ca și cum ar fi entități independente, atenția se îndreaptă asupra caracterului tranzacțiilor dintre acești membri și asupra măsurii în care condițiile acestora diferă de condițiile care ar fi obținute în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile. O astfel de analiză a tranzacțiilor controlate și a celor necontrolate, care este denumită «analiza comparabilității», se află în centrul aplicării principiului concurenței depline”. Această abordare privind stabilirea prețurilor pentru tranzacțiile intragrup este reluată la punctul 1.33 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010: „Aplicarea principiului concurenței depline se bazează în general pe o comparație a condițiilor aferente unei tranzacții controlate cu condițiile aferente tranzacțiilor dintre întreprinderi independente. [...]”.

375

(376)  A se vedea cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2005:266, punctul 95.

376

Belgia și Forum 187/Comisia

(377)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, p. 27.

377

(378)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.12, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctul 1.13.

378

(379)  Observațiile Luxemburgului din 21 noiembrie 2014, punctele 38-40:

379

(380)  Cauza 173/73, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:1974:71.

380

Italia/Comisia

(381)  A se vedea cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416, punctul 81. Cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit, ECLI:EU:C:2011:732. Cauza C-417/10, 3M Italia, ECLI:EU:C:2012:184, punctul 25, și Ordonanța pronunțată în cauza C-529/10, Safilo, ECLI:EU:C:2012:188, punctul 18.

381

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit

3M Italia

Safilo

(382)  A se vedea considerentul 429.

382

(383)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.20; A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 1.42, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 1.51.

383

(384)  Raportul privind PT include doar afirmația inexactă potrivit căreia profitul rezidual „poate fi considerat ca fiind atribuit activelor necorporale acordate de LuxSCS prin licență societății LuxOpCo”.

384

(385)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 21 și 32.

385

ex post

(386)  Observațiile Amazon din 7 iunie 2017.

386

(387)  Prin urmare, este incorect atunci când Amazon afirmă că societății LuxSCS îi revine controlarea în mod eficace a exploatării activelor corporale, întrucât acestea ar putea fi acordate prin licență unei alte societăți într-un scenariu în care LuxOpCo era generatoare de pierderi. A se vedea considerentul 321.

387

(388)  Acordul de licență, punctele 1.5 (Scopul pentru care se acordă licența), 2.1 (a) (Acordarea licenței exclusive pentru proprietatea intelectuală), 2.1 (b) (Lucrări derivate), 2.3 (Menținerea activelor necorporale), 4.1 (Durată) și punctul 9.2 (Prevenirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală).

388

(389)  Acordul de licență, punctul 2.1 litera (a) (Acordarea licenței exclusive pentru proprietatea intelectuală).

389

(390)  Acordul de licență, punctul 9.2 (Prevenirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală): Amazon a confirmat această interpretare a punctului 9.2 în observațiile sale din 7 iunie 2017, a se vedea p. 2.

390

(391)  Acordul de licență, punctul 9.5 (Conformitate, Protecția datelor).

391

(392)  Secțiunea „Scopul pentru care se acordă licența” din acordul de licență este identică cu secțiunea „Scopul pentru care se acordă licența” din APC în ceea ce privește licențele obținute de LuxSCS. A se vedea APC, punctul 1.13 litera (a).

392

(393)  În măsura în care lucrările derivate nu au fost alocate societății LuxSCS în temeiul acordului, aceasta a obținut o licență globală irevocabilă, exclusivă și cu titlu gratuit pentru aceste lucrări derivate, inclusiv dreptul de a acorda sublicențe pentru acestea, pe întreaga durată de viață a activelor derivate. Cu toate acestea, orice atribuire a lucrărilor derivate sau orice licență acordată pentru acestea din urmă este acordată în același timp prin licență societății LuxOpCo căreia, în temeiul acordului de licență, îi este acordată o licență irevocabilă și exclusivă pentru activele necorporale și pentru toate celelalte drepturi de proprietate intelectuală deținute de LuxSCS pe teritoriul european. Acordul de licență, punctele 1.5 (Scopul pentru care se acordă licența), 2.1 (a) (Acordarea licenței exclusive pentru proprietatea intelectuală), 2.1 (b) (Lucrări derivate).

393

(394)  A se vedea considerentul 124.

394

(395)  A se vedea considerentul 124. A se vedea observațiile Amazon din 31 octombrie 2003. A se vedea, de asemenea, conturile financiare ale LuxSCS și Manualul privind procedurile și politicile la nivelul UE, care stipulează că LuxSCS „nu trebuie să aibă niciun angajat”. În observațiile sale din 19 martie 2015, Amazon a indicat faptul că angajații grupului Amazon implicați în dezvoltarea și menținerea activelor necorporale nu sunt angajați nici de LuxSCS, nici de orice altă entitate care face parte din LuxSCS.

395

(396)  Pe parcursul perioadei relevante, LuxSCS a deținut, de asemenea, acțiunile din cadrul Amazon Eurasia Holdings Sarl.

396

(397)  A se vedea considerentul 104 și nota de subsol 27.

397

(398)  A se vedea considerentele 454-455.

398

(399)  Într-adevăr, Amazon a confirmat că „nici [LuxSCS], nici partenerului său general, Amazon Europe Holding Inc., nu a avut un rol activ în cadrul Comitetului director pentru proprietatea intelectuală”. A se vedea observațiile Amazon din 7 iunie 2017, p. 1. Astfel cum s-a explicat în considerentul 103, Amazon Europe Holding Inc. a acționat, de asemenea, în calitate de administrator unic al LuxSCS pe parcursul perioadei relevante.

399

(400)  Rezoluție scrisă a administratorului unic al LuxSCS din 28 aprilie 2006, a se vedea tabelul 14.

400

(401)  A se vedea considerentele 104 și 218.

401

(402)  APC, punctul 1.13 (Scopul pentru care se acordă licența), punctul 2.3 și dovada B și punctul 9.12 (Prevenirea încălcărilor proprietății intelectuale). A se vedea, de asemenea, APC, p. 1, „părțile doresc să își pună în comun resursele lor respective începând cu data efectivă, în scopul de a dezvolta în continuare și de a îmbunătăți în alt mod valoarea proprietății intelectuale a Amazon [activele necorporale deținute de ATI], a proprietății intelectuale a A9 [activele necorporale deținute de A9] și a proprietății intelectuale a EHT [activele necorporale deținute de LuxSCS] (astfel cum sunt definite mai jos), și să își partajeze costurile și riscurile aferente dezvoltării și utilizării tuturor acestor drepturi de proprietate intelectuală dezvoltate de către oricare dintre părți pe baza beneficiilor anticipate să fie derivate din astfel de drepturi de proprietate intelectuală”.

402

(403)  A se vedea considerentul 213 în ceea ce privește achiziția [achiziția U, Q, R și T].

403

(404)  A se vedea considerentele 212-214 și 218.

404

(405)  A se vedea nota de subsol 199.

405

(406)  A se vedea considerentul 200.

406

(407)  A se vedea considerentul 201.

407

(408)  Astfel cum se explică în nota de subsol 402, părțile au încheiat APC pentru a partaja costurile și riscurile lor individuale, astfel încât acestea să fie în măsură să obțină avantajele dezvoltării lor în comun a activelor necorporale.

408

(409)  Astfel cum se indică în conturile LuxSCS, nu s-a constatat că A9, ATI, sau orice alte societăți din cadrul Amazon au fost remunerate pentru activitățile de C&D și gestionarea activelor necorporale în afara domeniului de aplicare a APC sau pentru alte servicii în afara domeniului de aplicare a APC (a se vedea Tabelul 9). Prin urmare, se presupune că APC a stabilit remunerația integrală acordată A9 și ATI pentru toate funcțiile îndeplinite în beneficiul LuxSCS.

409

(410)  A se vedea nota de subsol 198.

410

(411)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 9.24: „Deși nu este necesară îndeplinirea funcțiilor de monitorizare și de administrare curente în scopul de a controla un risc (deoarece este posibilă externalizarea acestor funcții), în scopul de a controla un risc, este necesară capacitatea de a evalua rezultatele funcțiilor de monitorizare și de administrare curente de către furnizorul de servicii (nivelul de control necesar și tipul de evaluare a performanței ar depinde de natura riscului).” Astfel cum se clarifică în raportul final privind acțiunile BEPS 8-10), p. 63: „În cazul în care o întreprindere asociată care își asumă prin contract un risc specific nu exercită un control asupra riscului respectiv și nu are capacitatea financiară de a-și asuma riscul, cadrul cuprins în capitolul „Orientări privind aplicarea principiul concurenței depline” stabilește că riscul va fi alocat unui alt membru al grupului MNE [de întreprinderi multinaționale] care exercită un astfel de control și are capacitatea financiară de a-și asuma riscul. Această cerință de control este utilizată în acest capitol pentru a determina părțile care își asumă riscuri în ceea ce privește activele necorporale, dar, de asemenea, pentru a evalua care membru al grupului MNE [de întreprinderi multinaționale] controlează de fapt executarea funcțiilor externalizate în ceea ce privește dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protejarea și exploatarea activelor necorporale.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 1.65: „Controlul asupra riscului implică primele două elemente ale gestionării riscurilor definite la punctul 1.61; și anume (i) capacitatea de a lua decizii de a valorifica, de a evita sau de a refuza o oportunitate de asumare a riscurilor, împreună cu performanța reală a funcției de luare a deciziilor și (ii) capacitatea de a lua decizii legate de măsura în care și modul de a răspunde la riscurile asociate oportunității, împreună cu performanța reală a funcției de luare a deciziilor. Nu este necesar ca o parte să efectueze o atenuare curentă a riscurilor, astfel cum se descrie la punctul (iii), pentru a avea control asupra riscurilor. O astfel de atenuare curentă poate fi externalizată, astfel cum ilustrează exemplul de la punctul 1.63. Cu toate acestea, în cazul în care aceste activități de atenuare curentă a riscurilor sunt externalizate, controlul asupra riscurilor ar necesita capacitatea de a stabili obiectivele activităților externalizate, de a lua decizii legate de angajarea furnizorului responsabil de funcțiile de atenuare a riscurilor, de a evalua dacă obiectivele au fost îndeplinite în mod corespunzător și, dacă este necesar, de a decide să adapteze sau să rezilieze contractul încheiat cu prestatorul respectiv, împreună cu executarea acestor funcții de evaluare și de luare a deciziilor. În conformitate cu această definiție a controlului, este necesar ca o parte să aibă atât capacitatea, cât și performanța funcțională, astfel cum se descrie mai sus, pentru a exercita controlul asupra unui risc”.

411

(412)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.53: „În externalizarea tranzacțiilor între întreprinderi independente, acesta este, în general, cazul în care o entitate care exercită funcții în numele deținătorului legal al activelor necorporale legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protejarea și exploatarea activelor necorporale își va desfășura activitatea sub controlul acestui deținător legal (astfel cum s-a discutat la punctul 1.65). [...]”.

412

(413)  A se vedea punctul 6.14 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010: „Pentru a stabili prețurile în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale, este necesar să se ia în considerare, în scopul comparabilității, perspectiva cedentului și a cesionarului de active necorporale. [...] Având în vedere faptul că beneficiarul licenței va trebui să realizeze investiții sau să suporte cheltuieli pentru a utiliza licența, este necesar să se determine dacă o întreprindere independentă ar fi pregătită să plătească o redevență a licenței de o anumită valoare, luând în considerare avantajele preconizate ale investițiilor suplimentare și celelalte cheltuieli pe care acesta ar putea să le suporte”. Punctul 6.18 prevede în continuare: „De asemenea, este important să se ia în considerare valoarea serviciilor, cum ar fi asistența tehnică și formarea angajaților, pe care dezvoltatorul le-ar putea realiza în legătură cu transferul. În mod similar, ar putea fi necesar să se ia în considerare beneficiile furnizate de titularul licenței către licențiator prin îmbunătățirea produselor sau proceselor.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.112.

413

(414)  A se vedea considerentul 206.

414

(415)  Astfel cum se explică în considerentul 429.

415

(416)  Astfel cum se prevede în acordul de licență, punctele 2.3 (Menținerea activelor necorporale), 9.2 (Prevenirea încălcării proprietății intelectuale) și 9.5 (Conformitate, protecția datelor), LuxOpCo a fost singura răspunzătoare pentru menținerea și protejarea activelor necorporale.

416

(417)  Observațiile Amazon din 21 august 2015, anexa 5.

417

(418)  Observațiile Amazon din 7 iunie 2017.

418

(419)  Faptul că se pune accent pe utilizarea unui activ necorporal reiese din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.71, care prevede: „În esență, în cazul în care proprietarul legal al unui activ necorporal:

419

| — | execută și controlează toate funcțiile [...] legate de dezvoltarea, menținerea, îmbunătățirea, protecția și exploatarea activelor necorporale; |
| --- | --- |

—

execută și controlează toate funcțiile [...] legate de dezvoltarea, menținerea, îmbunătățirea, protecția și exploatarea activelor necorporale;

| — | furnizează toate activele, inclusiv finanțarea, necesare pentru dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protecția și exploatarea activelor necorporale; precum și |
| --- | --- |

—

furnizează toate activele, inclusiv finanțarea, necesare pentru dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protecția și exploatarea activelor necorporale; precum și

| — | își asumă toate riscurile legate de dezvoltarea, menținerea, îmbunătățirea, protecția și exploatarea activelor necorporale, |
| --- | --- |

—

își asumă toate riscurile legate de dezvoltarea, menținerea, îmbunătățirea, protecția și exploatarea activelor necorporale,

acesta va avea dreptul să primească toate veniturile preconizate, ex-ante, obținute din exploatarea activelor necorporale de către grupul MNE [de întreprinderi multinaționale]. În măsura în care unul sau mai mulți membri ai grupului MNE [de întreprinderi multinaționale], alții decât proprietarul legal, exercită funcții, utilizează active sau își asumă riscuri legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protecția și exploatarea activelor necorporale, astfel de întreprinderi asociate trebuie să fie compensate pe baza principiului concurenței depline pentru contribuțiile lor. În funcție de fapte și circumstanțe, această compensație poate constitui totalitatea sau o parte importantă din veniturile preconizate a fi obținute din exploatarea activului necorporal”. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctele 1.20 și 1.21, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctele 1.42 și 1.44, în care accentul este pus în mod clar pe „utilizarea” activului.

ex-ante

(420)  Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 2.26: „În cazul în care nu se poate demonstra că societatea intermediară poartă un risc real sau îndeplinește o funcție economică în lanțul care a crescut valoarea bunurilor, orice element de preț pentru care se consideră că poate fi atribuit activităților societății intermediare ar fi atribuit în mod rezonabil unei alte societăți din grupul MNE [de întreprinderi multinaționale], deoarece întreprinderile independente nu ar fi permis în mod normal unei astfel de societăți să participe în repartizarea profiturilor tranzacției.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.33, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.39. Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.59: „Membrii grupului care utilizează activele în dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protejarea și exploatarea unui activ necorporal ar trebui să primească o compensație adecvată pentru această utilizare. Astfel de active pot include, fără limitare, activele necorporale utilizate în cercetare, dezvoltare sau marketing (de exemplu, know-how, relații cu clienții etc.), activele fizice sau finanțări. Un membru al unui grup MNE [de întreprinderi multinaționale] poate finanța, integral sau parțial, toate costurile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea și protecția unui activ necorporal, în timp ce unul sau mai mulți membri efectuează toate funcțiile relevante. Atunci când se evaluează randamentul preconizat corespunzător pentru această finanțare în astfel de circumstanțe, ar trebui recunoscut faptul că, în cadrul tranzacțiilor realizate conform principiului concurenței depline, o parte care oferă finanțarea, dar nu controlează riscurile sau nu îndeplinește alte funcții asociate activității finanțate sau activului, aceasta nu primește, în general, rentabilitatea anticipată echivalentă cu cea primită, în alte condiții, de la un investitor aflat într-o situație similară care exercită și controlează, de asemenea, funcțiile importante și controlează riscurile importante asociate activității finanțate. [...]”.

420

(421)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010, punctul 6.27: „Pentru a evalua dacă condițiile unei tranzacții care implică active necorporale reflectă tranzacțiile realizate în condiții de concurență deplină, cuantumul, natura și incidența costurilor suportate pentru dezvoltarea sau menținerea activelor necorporale ar putea fi analizate ca un ajutor pentru a stabili comparabilitatea sau, eventual, valoarea relativă a contribuțiilor fiecărei părți [...]”.

421

(422)  A se vedea tabelul 9.

422

(423)  A se vedea tabelul 9.

423

(424)  A se vedea tabelul 9 și considerentul 474.

424

(425)  În 2006, LuxSCS a împrumutat fonduri până la limita valorii capitalului său subscris, în timp ce sumele împrumutate către societățile din grup au crescut proporțional cu profiturile acumulate din plățile de redevențe pe care le-a primit de la LuxOpCo.

425

(426)  Suma totală a facilității de credit a crescut în perioada 2006-2013 cu [1 500-2 000] de milioane EUR (a se vedea considerentul 183), în timp ce plățile de redevențe datorate de LuxOpCo către LuxSCS au depășit plățile datorate de LuxSCS către Amazon SUA în aceeași perioadă cu [1 500-2 000] de milioane EUR ([3 000-3 500] de milioane EUR-[1 500-2 000] de milioane EUR, a se vedea tabelul 2 și, respectiv, tabelul 10).

426

(427)  A se vedea notele de subsol 176 și 178 pentru explicații privind interdependența dintre redevență și facilitatea de credit.

427

(428)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctele 9.23 și 9.26. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctele 1.25-1.27, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctele 1.61, 1.65 și 1.70.

428

(429)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 9.29. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.26, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 1.64.

429

(430)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 9.23. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.25, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctele 1.61 și 1.65.

430

(431)  În conformitate cu punctul 1.49 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, „un factor care trebuie luat în considerare în examinarea naturii economice a unei presupuse repartizări a riscului este consecința unei astfel de alocări asupra tranzacțiilor desfășurate în condiții de concurență deplină.. În cazul tranzacțiilor desfășurate în condiții de concurență deplină, este normal ca părților să li se aloce un procent mai mare din acele riscuri asupra cărora au un control relativ mai mare.” Aceeași cerință este prezentată la punctul 1.27 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, care prevede: „Să se presupună că societatea A se angajează prin contract să producă și să expedieze bunuri către societatea B, iar nivelul de producție și de expediere a bunurilor rămâne la latitudinea societății B. În acest caz, este puțin probabil ca societatea A să fie de acord să își asume riscul semnificativ legat de stocuri, deoarece aceasta nu exercită niciun control asupra nivelului stocurilor, în timp ce societatea B exercită acest drept. Bineînțeles, există multe riscuri, cum ar fi riscurile generale legat de ciclul economic, asupra cărora, în general, nici o parte nu exercită un control semnificativ și care, în condiții de deplină concurență, ar putea, prin urmare, să fie alocate uneia sau celeilalte părți la o tranzacție. Analiza este necesară pentru a determina în ce măsură fiecare parte suportă astfel de riscuri.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctele 1.59-1.60.

431

(432)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 prezintă această considerație la punctul 1.26, conform căruia „în ceea ce privește termenii contractuali, se poate lua în considerare măsura în care o presupusă alocare a riscului este conformă cu natura economică a tranzacției. În acest sens, comportamentul părților ar trebui, în general, să fie considerat ca fiind cea mai bună dovadă în ceea ce privește repartizarea efectivă a riscului.” Punctul 1.39 prevede în continuare că „contractele încheiate cu o MNE [întreprindere multinațională] ar putea fi destul de ușor modificat, suspendat, prelungit sau reziliat, în conformitate cu strategiile globale ale MNE [întreprindere multinațională] în ansamblu iar astfel de modificări pot chiar să devină retroactive. În astfel de cazuri, administrațiile fiscale ar trebui să stabilească care este realitatea care stă la baza unui acord contractual în aplicarea principiului concurenței depline.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctele 1.67 și 9.14 Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 1.88.

432

(433)  A se vedea considerentul 321.

433

(434)  Acordul de licență, punctul 1.5 (Scopul pentru care se acordă licența), punctul 2.1 (a) (Acordarea licenței exclusive pentru proprietatea intelectuală), punctul 2.1 (b) (Lucrări derivate), punctul 2.3 (Menținerea activelor necorporale), punctul 4.1 (Durată) și punctul 9.2 (Prevenirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală).

434

(435)  A se vedea considerentul 116 și tabelul 13 (Funcții și riscuri). Astfel cum se explică în considerentul 116, LuxOpCo, prin intermediul licenței sale exclusive, a fost de acord să efectueze toate activitățile legate de dezvoltarea, îmbunătățirea, gestionarea și exploatarea activelor necorporale pe teritoriul european și să preia toate riscurile asociate acestor activități.

435

(436)  A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, capitolul IX, Restructurarea activităților, exemplul (B): Transferul activelor necorporale de valoare către o societate de tip „cutie poștală” și, în special, concluzia de la punctul 9.192: „O examinare completă a tuturor faptelor și circumstanțelor justifică concluzia conform căreia natura economică a acordului diferă de forma sa. În special, faptele arată că societatea Z nu are capacitatea reală de a-și asuma riscurile care îi sunt alocate în temeiul acordului, astfel cum este caracterizat și structurat de către părți. În plus, în ceea ce privește acordul, nu există nicio dovadă legată de motivele operaționale. În acest caz punctul 1.65 permite unei administrații fiscale să nu recunoască structura adoptată de către părți”.

436

(437)  Un exemplu ilustrativ este prezentat la punctul 9.25 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și la punctul 1.70 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, în care un investitor care angajează un administrator de fonduri pentru a investi fonduri în contul său.

437

(438)  A se vedea tabelul 14.

438

(439)  A se vedea nota de subsol 409, care reproduce punctul 9.24 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010.

439

(440)  A se vedea considerentul (363) și următoarele. „Dezvoltarea constantă de active necorporale este esențială pentru succesul (sau eșecul) activităților Amazon la nivel european. Ca atare, prin dezvoltarea și controlarea activelor necorporale, Lux SCS preia riscul comercial semnificativ”, a se vedea observațiile Amazon din 18 ianuarie 2016, p. 4.

440

(441)  Acordul de licență, punctul 1.5 (Scopul pentru care se acordă licența).

441

(442)  Observațiile Amazon din 7 iunie 2017, p. 2-3.

442

(443)  A se vedea considerentul 199. Începând cu 1 ianuarie 2014, partea din costurile de dezvoltare care trebuie suportată de LuxSCS a fost determinată de procentul din profitul brut generat de activitățile la nivel european raportat la profitul brut global al Amazon (a se vedea considerentul 204).

443

(444)  A se vedea considerentul 104.

444

(445)  A se vedea considerentul 436, ceea ce demonstrează că, de fapt, comportamentul efectiv al părților prevalează în fața acordurilor contractuale în ceea ce privește stabilirea prețurilor de transfer.

445

(446)  A se vedea considerentul 429.

446

(447)  Întrucât LuxOpCo este cea care gestionează și își asumă riscurile legate de activele necorporale și desfășurarea activităților Amazon în Europa (a se vedea secțiunea 9.2.1.2), LuxOpCo ar trebui să mențină atât evoluția pozitivă, cât și evoluția negativă a activității sale, și anume inclusiv pierderile, care ar putea apărea în cazul în care LuxOpCo nu generează un profit suficient pentru a plăti o redevență stabilită în condiții de concurență deplină pentru activele necorporale. În secțiunea 9.2.1.4, Comisia prezintă o metodologie de determinare a remunerației datorate către LuxSCS, care reflectă mai bine realitatea economică și tranzacția contestată.

447

(448)  Acordul de licență, punctul 4.3: „Rezilierea acordului în urma neîndeplinirii obligațiilor legate de performanță. În cazul în care una dintre părți nu își îndeplinește niciunul dintre angajamentele sale cuprinse în prezentul acord și nu reușește să remedieze această încălcare în termen de șaizeci (60) de zile de la primirea unei notificări din partea părții care și-a îndeplinit obligațiile, partea care și-a îndeplinit obligațiile poate rezilia prezentul acord imediat, printr-o notificare scrisă adresată părții care nu și-a îndeplinit obligațiile”.

448

(449)  Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.63: „Amploarea și tipul activităților care vor fi necesare pentru exercitarea unui control asupra riscului financiar legat de acordarea finanțării va depinde de nivelul de risc al investiției pentru finanțator, având în vedere suma de bani și investițiile pentru care sunt utilizate aceste fonduri. În conformitate cu definiția controlului, astfel cum reiese de la punctele 1.65 și 1.66 din prezentele linii directoare, exercitarea controlului asupra unui anumit risc financiar necesită capacitatea de a lua decizii relevante referitoare la posibilitatea de asumare a riscului și, în acest caz, se recomandă furnizarea de finanțare, împreună cu performanța reală a acestor funcțiile de luare a deciziilor. În plus, partea care exercită controlul asupra riscului financiar trebuie să desfășoare activitățile conform indicațiilor de la punctul 1.65 și 1.66 în legătură cu activitățile de atenuare a riscurilor cotidiene legate de aceste riscuri atunci când acestea sunt externalizate și legate de lucrările pregătitoare necesare pentru a facilita procesul de luare a deciziilor, în cazul în care aceasta nu desfășoară aceste activități în sine”.

449

(450)  De exemplu, angajații LuxOpCo din cadrul Comitetului privind prețurile cu amănuntul la nivelul UE sunt responsabili de stabilirea orientărilor privind prețurile cu amănuntul și de aprobarea tuturor prețurilor cu amănuntul pentru site-urile web europene. A se vedea documentul intern al Amazon: EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE), din 1 mai 2006, p. 5.

450

EU Policies and Procedures Manual

(451)  Astfel cum s-a explicat în considerentul 104, singurele venituri ale LuxSCS sunt plățile de redevențe și de dobânzi realizate de filialele sale.

451

(452)  A se vedea considerentul 183 și nota de subsol 177.

452

(453)  A se vedea tabelul 12.

453

(454)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 30.

454

ex post

(455)  Acordul de licență, punctul 1.2: „Proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS]” înseamnă: (a) toate drepturile de proprietate intelectuală din întreaga lume, avute în proprietate sau deținute în alt mod de Amazon EHT [LuxSCS], fie că există în temeiul proprietății intelectuale, a concurenței neloiale sau a legislației privind secretele comerciale sau în temeiul unei legi sau a unui drept comun sau participații, care include, dar nu se limitează la: (I) drepturile de autor (inclusiv, dar fără a se limita la revizuiri și conținutul editorial), secretele comerciale, mărcile comerciale, brevetele, invențiile, desenele și modelele industriale, siglele și imaginea comercială, „drepturile morale”, planurile circuitele integrate, drepturile de personalitate, de publicitate și de viață privată, drepturile asupra informațiilor privind partenerii sau vânzătorii, drepturile asupra informațiilor privind clienții (inclusiv, dar fără a se limita la listele de clienți și date privind clienții), precum și orice alte drepturi de proprietate intelectuală și drepturi de proprietate (inclusiv, dar fără a se limita la drepturile asupra bazelor de date, asupra strategiilor de marketing și asupra studiilor referitoare la marketing); (ii) orice solicitare sau drept de a solicita oricare dintre drepturile menționate în această clauză; și (iii) toate reînnoirile, extinderile, echivalentele și retrocedările viitoare ale acestora, în prezent sau în viitor; (b) toate drepturile de proprietate intelectuală acordate prin licență, transferate sau cesionate Amazon EHT [LuxSCS] de către orice parte terță sau societate afiliată; și (c) toate lucrările derivate cesionate Amazon EHT [LuxSCS] în conformitate cu secțiunea 2.1 litera (b)”.

455

(456)  În temeiul acordului de licență, punctul 2.1 litera (a), societății LuxOpCo i-a fost acordată în mod irevocabil o licență exclusivă „numai în scopul pentru care se acordă licența, pentru: (i) a crea, a utiliza, a reproduce, a copia, a modifica, a traduce, a integra sau a extrage dintr-o bază de date și a crea lucrări derivate ale proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]; (ii) a desfășura sau a expune în mod public, a importa, a difuza, a transmite, a distribui și a comunica către public prin orice mijloace, inclusiv, dar fără a se limita la, procesul de transmitere prin fir sau wireless, utilizând radiodifuziunea, sateliți, cablu sau rețea, a acorda licențe, a oferi spre vânzare și a vinde, a închiria și a împrumuta originalele și copiile, și de altfel, de a exploata în scop comercial sau necomercial orice proprietate intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS] (și lucrări derivate ale acestora)”. „Scopul pentru care se acordă licența” este prezentat la punctul 1.5 ca „(a) exploatarea tuturor site-urilor web accesate prin intermediul domeniilor de nivel superior care cuprind coduri de țară europeană (inclusiv, dar fără a se limita la .de, .uk, și .fr) pentru vânzarea de bunuri sau furnizarea de servicii, în care orice persoană sau entitate (inclusiv, dar fără a se limita la Amazon.com, Inc. sau oricare dintre filialele sale) este vânzătorul unic pentru aceste bunuri sau servicii, (b) utilizarea proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS] în scopul furnizării de servicii web către orice parte terță sau afiliat care contractează astfel de servicii în ceea ce privește un site web care utilizează domenii de nivel superior cuprind coduri de țară europeană și (c) utilizarea proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS] pe teritoriul țării europene pentru orice alt scop.” Scopul pentru care se acordă licența este identic cu scopul pentru care se acordă drepturile de licență primite de LuxSCS în temeiul APC (APC, punctul 1.13).

456

(457)  Acordul de licență, punctul 2.3: „Menținerea drepturilor. AEU respectă reglementările și practicile în vigoare sau le utilizează în orice țară europeană pentru a proteja drepturile Amazon EHT [LuxSCS] legate de proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSC]. AEU [LuxOpCo] ia toate măsurile necesare pentru a menține astfel de drepturi”.

457

(458)  Acordul de licență, punctul 9.2: „Prevenirea încălcării proprietății intelectuale. (a) AEU [LuxOpCo] va depune, pe propria cheltuială, toate eforturile pentru a preveni, a investiga și a urmări în justiție orice utilizare neautorizată a oricărei proprietăți intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]. AEU [LuxOpCo] este de acord să informeze imediat Amazon EHT cu privire la astfel de utilizări neautorizate care intră în atenția AEU [LuxOpCo]. Pentru a facilita coordonarea activităților de asigurare a respectării dispozițiilor, AEU [LuxOpCo] se consultă cu Amazon EHT [LuxSCS] înainte de a întreprinde orice acțiuni pentru a preveni o astfel de utilizare neautorizată a proprietății intelectuale a Amazon EHT [LuxSCS]. (b) AEU [LuxOpCo] poate, pe propria cheltuială, să intenteze procese în fața instanței pentru a-și proteja drepturile în temeiul prezentului acord împotriva încălcării dispozițiilor și poate reține toate sumele recuperate în urma oricăror astfel de procese”. Amazon a confirmat rolul activ al LuxOpCo în ceea ce privește protejarea activelor necorporale în Europa în scrisoarea sa din 7 iunie 2017: „[...] în conformitate cu acordul de licență, LuxOpCo a trebui să depună toate eforturile pentru a preveni, investiga și urmări în justiție orice utilizare neautorizată a activelor necorporale și pentru a întreprinde acțiuni în acest sens, precum și să intenteze procese în fața instanței pentru a-și proteja drepturile acordate în temeiul acordului de licență împotriva încălcării”.

458

(459)  Acordul de licență, punctul 4.1: „Durată. Sub rezerva tuturor autorizațiilor guvernamentale, prezentul acord este în vigoare începând cu data efectivă și continuă să producă efectele pe durata de viață a tuturor drepturilor de autor sau a brevetelor legate de proprietatea intelectuală a Amazon EHT acordate prin licență în temeiul secțiunii 2.1 din prezentul acord și până când toate informațiile confidențiale pentru care există un drept de proprietate și cunoștințele legate de proprietatea intelectuală a Amazon EHT proprietatea intelectuală intră în domeniul public («Durata»).” Punctele 4.2-4.3 prevăd că acordul poate fi reziliat doar în caz de (i) modificare a controlului sau de grevare semnificativă, sau (ii) după ce una dintre părți și-a încălcat obligațiile prevăzute în acord.

459

(460)  Acordul de licență, punctele 2.1 litera (a) (Acordarea unei licențe exclusive pentru proprietatea intelectuală), 2.1 litera (b) (Lucrări derivate) și 2.4 (Dreptul de proprietate).

460

(461)  Acordul de licență, punctul 2.1 litera (b) (Lucrări derivate).

461

(462)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 21 iunie 2005.

462

(463)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 29 ianuarie 2013, 3 iunie 2013 și 9 decembrie 2014.

463

(464)  
  EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE), din 1 mai 2006, p. 21.

464

EU Policies and Procedures Manual

(465)  Observațiile Amazon din 7 iunie 2017. Procesele-verbale ale Comitetului director pentru proprietatea intelectuală au fost furnizate Comisiei împreună cu observațiile Amazon din 22 iulie 2016 și 11 aprilie 2017.

465

(466)  Transcrierile finale ale Amazon, [vicepreședintele responsabil de proprietatea intelectuală, Legal, Amazon Corporate LLC, SUA], 20 noiembrie 2014, punctul 4270: 13-25: „Î. [...] reuniunile comitetului director pentru proprietatea intelectuală. Există o procedură pentru acestea? [...] A. Ne reunim anual. Fac o prezentare privind modificările aduse proprietății intelectuale și anumite dispute în curs. Efectuăm o revizuire a recomandărilor din străinătate, iar în acest stadiu elaborăm o cerere adresată în Statele Unite, recomandarea noastră în ceea ce privește dacă ar trebui să o adresăm în afara Statelor Unite, în principal – și, ei bine, în Europa, pentru fiecare dintre acestea, și am avea o recomandare de tip da sau. Parcurgem aceste recomandări împreună cu directorii responsabili de activitățile economice și directorii responsabili de tehnologie, iar aceștia aprobă sau resping ideile sau recomandările noastre.”

466

(467)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor/Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fostul vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 117, punctele 8-13. A se vedea, de asemenea, depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 29, punctele 9-16: [...] și transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 823: 1-13 și 1721: [...].

467

(468)  A se vedea nota Amazon ulterioară procesului, p. 20, punctul 43-46. Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 113, punctele 23-25, p. 114, punctele 1-2: [...].

468

(469)  [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fostul vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 74, punctele. 8-13, p. 77, punctele. 14-29.

469

(470)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 824: 12-25, punctul 825: 1-6: „Atunci când Amazon decide să lanseze un program sau o categorie de produse în Europa, care a fost deja lansată în SUA, este adevărat că Amazon începe cu cadrul tehnologic existent în SUA și că ulterior îl modifică pentru specificațiile locale? A. În măsura în care este posibil, da. Cred că are logică și, știți, asta este ceea ce am făcut, în cazul în care cadrul ar fi fost creat astfel încât... știți dumneavoastră, să fie valorificat, este logic din punct de vedere economic să valorificăm acest cadru și să consolidăm acest cadru pentru a aborda caracterul local al acestor piețe. În același timp, da, din nou, nu cadrul este motivul pentru care, știți, ar putea funcționa site-ul în SUA. Este ca și cum, dacă nu există o selecție, putem avea orice cadru ar fi, onorarea comenzilor de către Amazon sau de bijuterii în țara respectivă, fără o selecție locală și fără prețuri scăzute, nu s-ar întâmpla multe lucruri. Pentru unele produse, experiențele de pe piața americană pot fi utile pentru Europa, cum ar fi în cazul dispozitivului Kindle, întrucât clienții americani se adaptează mai repede la noile tehnologii, dar acest lucru nu poate fi generalizat deoarece americanii preferă branduri diferite (a se vedea Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, Munchen, Germania], 13 iunie 2014, p. 93, punctele 9-25). Cu toate acestea, lansarea dispozitivului Kindle în Europa a fost o inițiativă enormă în ceea ce privește asigurarea de către echipele locale a drepturilor de conținut și vânzarea efectivă a dispozitivului Kindle în fiecare țară (a se vedea nota Amazon ulterioară procesului, p. 109, punctul 345).

470

(471)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 112, punctele 9-20.

471

(472)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 112, punctele 24-25, p. 113, punctele 1-7, p. 114, punctul 25, p. 115, punctele 1-2.

472

(473)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 113, punctele 13-19.

473

(474)  Observațiile transmise de Amazon la 6 martie 2017, anexa 28 a. lista angajaților Amazon începând din 1997, numărul angajaților care își desfășoară activitatea în Luxemburg având cod de identificare care începe cu litera T.

474

(475)  Pentru localizare și traducere, echipa a utilizat un instrument de traducere creat de angajații Amazon din Europa în colaborare cu o echipă din SUA. A se vedea transcrierile finale ale Amazon:: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 830: 9-12 și 17-21, punctul 831: 2-5.

475

(476)  Observațiile Amazon din 22 ianuarie 2016, p. 3.

476

(477)  Transcrierile finale ale Amazon [prim vicepreședinte departamentului Aplicații software la nivel global, fostul vicepreședinte/director general al departamentului Conținut media pentru America de Nord], 21 noiembrie 2014, punctul 4633: 4-17: „Administratorul de programe tehnice provine, în general, dintr-un mediu tehnic. [...] Aceștia au fost adeseori ingineri de dezvoltare software și, în unele cazuri, încă scriu în mod activ programe software. Funcția lor în calitate de administratori de programe tehnice a fost de a traduce, știți, o specificație funcțională, un document orientat spre întreprindere și produs, de a o traduce în termeni tehnici, pe care un dezvoltator de software i-ar putea utiliza ulterior pentru crearea codului.”; Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 16, punctele 16-19: „Astfel, le spun ce trebuie să facă și apoi cineva realizează acest lucru, iar ulterior vine și îmi arată ce a realizat și îi spun că asta am vrut să faci sau să nu faci.”; și Transcrierile finale ale Amazon [prim vicepreședinte departamentului Aplicații software la nivel global, fostul vicepreședinte/director general al departamentului Conținut media pentru America de Nord], 21 noiembrie 2014, punctul 4620: 17-19: Î: Precum și o caracteristică funcțională, dumneavoastră descrieți ceea ce doriți ca acești consumatori să experimenteze. R: Da.”

477

(478)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 59, punctele 10-25, p. 60, punctele 2-5: [...].

478

(479)  Observația Amazon din 22 iulie 2016, Activitatea de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie, p. 12, și considerentul 370.

479

(480)  Scrisoarea Amazon din 4 aprilie 2017, p. 6: „În general, vicepreședintele responsabil de activitatea de vânzare cu amănuntul (primul [vicepreședinte al departamentului Activități de vânzare cu amănuntul la nivel internațional, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fost director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța)] a colectat și a prioritizat cererile din partea personalul local în scopul canalizării informațiilor către echipele responsabile de tehnologie gestionate în SUA, inclusiv în ceea ce privește cererile legate de rețelele EFN. [...] [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], la momentul în care acesta a fost responsabil de piața europeană, a avut un rol de coordonare similar (în cadrul unei mici echipe din Luxemburg) în ceea ce privește mobilizarea echipelor responsabile de tehnologie din SUA să lucreze cu instrumentele EFN și, ulterior, să sprijine personalul local și vânzătorii terți în ceea ce privește utilizarea tehnologiei dezvoltate recent”.

480

(481)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 4 noiembrie 2014, punctul 603: 2-4: „Aceasta a fost dezvoltată în Europa cu ajutorul echipelor centrale responsabile de tehnologie, dar în principal în Europa”.

481

(482)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 118, punctul 315, 317. Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 99, punctele 20-22 și depoziția [vicepreședintelui departamentului Activități de vânzare cu amănuntul la nivel internațional, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu amănuntul la nivel european, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 7 mai 2014, p. 63, punctele 16-22.

482

(483)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 118-119, punctele 316 și 318. Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 4 noiembrie 2014, punctul 602: 21-25, punctul 603: 1-2: „Da, aceleași considerații, la care se adaugă faptul că în cele din urmă ne-am... după atâția ani, ne-am lansat în două țări noi din Europa; Italia și Spania. Și am reușit să ne lansăm în aceste țări ca urmare a eforturilor depuse în ceea ce privește tehnologia și logistica, programele denumite EFN – Rețeaua europeană de onorare a comenzilor, care nu au existat înainte.”

483

(484)  Depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 7 mai 2014, înscrisul 46, p. 4.

484

(485)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 119, punctul 319-321.

485

(486)  Anexa C-2284-P la observațiile Amazon din 30 septembrie 2016.

486

(487)  [Descrierea tehnologiei Amazon].

487

(488)  [Descrierea tehnologiei Amazon].

488

(489)  [Descrierea tehnologiei Amazon].

489

(490)  Depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 7 mai 2014, înscrisul 46, p. 10.

490

(491)  Documentul intern al Amazon: EFN 2013, OP1, p. 7.

491

(492)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 120-121, punctele 323-330.

492

(493)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 493: 24-25, punctul 494: 1-5.

493

(494)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 120-121, punctele 323-330.

494

(495)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 897: 15-25, punctul 898: 1-4.

495

(496)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 984: 6-15.

496

(497)  Packstation este o rețea de ghișee automate, administrată de DHL Germania, care permite destinatarului să ridice el însuși pachetele la momentul care îi convine. A se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 125, punctele 22-25, p. 126, punctele 2-25, p. 127, punctele 2-6: „Acesta este motivul pentru care am creat împreună cu DHL ceea ce se numește PAC station, care cu numai trei ani în urmă s-a transformat în Amazon, in to Abox, Amazon Box. Care este, de asemenea, pus în aplicare în New York. Amazon Abox este disponibil în New York.”

497

(498)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 57, punctele 9-25, p. 58, punctele 1-25, p. 59, punctele 2-9: [...].

498

(499)  Transcrierile finale ale Amazon: [Directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1130: 10-17.

499

(500)  A se vedea opiniile prezentate de societatea X în considerentele 338-342.

500

(501)  În cazul comerțului online, rata de conversie se referă la raportul dintre vânzările realizate și vizitatori.

501

(502)  Aceasta se referă la costurile directe și indirecte legate de executarea unei comenzi, de exemplu, timpul pe care clientul îl alocă căutării.

502

(503)  A se vedea considerentele 337-342.

503

(504)  Raportul privind PT, p. 26. Conform raportului privind PT, înainte de restructurare, AIS a gestionat departamentul „Activități de vânzare cu amănuntul” oferit prin intermediul site-urilor web europene ale Amazon și AIM a desfășurat programele „Vânzători terți” oferite prin intermediul site-urilor web europene.

504

(505)  Acordul de licență pentru proprietatea intelectuală preexistentă încheiat între LuxSCS și Amazon Technologies, transmis de Amazon la 12 ianuarie 2016.

505

(506)  Acordul de licență, secțiunea 1.2: „Proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS]” înseamnă: (a) toate drepturile de proprietate intelectuală din întreaga lume, avute în proprietate sau deținute în alt mod de Amazon EHT [LuxSCS] [...] (inclusiv, dar fără a se limita la listele de clienți și datele privind clienții [...]; secțiunea 2.1. (a): „Amazon EHT [LuxSCS] acordă irevocabil societății AEU [LuxOpCo], în conformitate cu toate drepturile de proprietate intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS] care alcătuiesc proprietatea intelectuală a Amazon EHT [LuxSCS], existente în prezent sau în viitor, următorul drept unic și exclusiv și următoarea licență societății Amazon EHT [LuxSCS]”.

506

(507)  Observațiile Amazon din vineri, 21 august 2015, p. 2: „În conformitate cu acordul de licență, dreptul de proprietate asupra datelor privind clienții pentru toate site-urile web europene îi revine societății LuxSCS. Ca un serviciu furnizat societății LuxSCS, aceste date sunt colectate de LuxOpCo pentru activitățile de vânzare cu amănuntul.”

507

(508)  Acordul de licență, punctul 2.3 (Menținerea activelor necorporale) și punctul 9.5 (Conformitate, Protecția datelor). În special, LuxOpCo este responsabilă de (a) limitarea accesului la date, (b) prelucrarea în conformitate cu legile aplicabile, (c) utilizarea datelor pentru scopurile strict aprobate, (d) documentare, (e) asigurarea faptului că procesele și procedurile operaționale și tehnologice corespunzătoare sunt instituite pentru protejarea împotriva oricărui acces neautorizat, pierderi, furt, distrugeri, utilizări sau divulgări a datelor cu caracter personal.

508

(509)  Raportul privind PT, p. 6-7 și 36.

509

(510)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 4 noiembrie 2014, punctul 617: 20-25, paragraful 618: 1-3.

510

(511)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 75, punctele 229-230; A se vedea, de asemenea, transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 975: 18-25, punctul 976: 1-6: „Numele de marcă...tot aud această întrebare din partea jurnaliștilor. Din cauza asta mă... mă gândesc că numele de marcă nu vă ajută cu adevărat. Numele de marcă este un nume. Adică, ceea ce contează pentru clienți nu este numele, ci ceea ce faci. Și trebuie să aveți o gamă de produse relevantă. Trebuie să aveți servicii relevante, trebuie să acordați atenție clientului. Trebuie să acordați atenție produsului pe care îl vindeți, deoarece fiecare produs prezintă caracteristici diferite, iar importanța unei caracteristici diferă în funcție de produse. Cred că numele de marcă în sine a devenit important deoarece i-am dat un sens.”; Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 146, punctele 13-25: „De ce nu vă ajută marca să vă construiți afacerea? R. Chiar deloc. Î. De ce nu? A. Ceea ce vă ajută să vă construiți afacerea nu este un nume, nu-i așa? Aveți nevoie, aveți nevoie de ceva în spatele acestui nume. Vreau să spun, Amazon este un nume până când furnizați produsul individual care este relevant pentru client și vă consolidați serviciile. Am tot vorbit despre asta și am realizat toate demersurile. Vreau să spun, nu este de ajuns să spunem că suntem un magazin online. Adică, trebuie să-l aducem la viață, nu-i așa? Acest lucru asigură continuitatea afacerii”.

511

(512)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 4 noiembrie 2014, punctul 727:25, punctul 728:1-8, punctul 625:4-7, punctul 685:5-9. Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele și directorul financiar, Amazon Corporate LLC, SUA], 17 noiembrie 2014, punctul 2848:22-25: „Clienții nu prea sunt interesați de unde pot obține produsul. Tot ce doresc este să îl obțină la prețul corect, să fie accesibil. Doresc să îl obțină rapid. Și, prin urmare, acestea sunt caracteristicile care contează pentru consumatori.”; punctul 2852: 11-17: „În final, știți, nu cred că un client este interesat, de îndată ce a primit produsul pe care îl dorește și îl are în casa sa sau oriunde, de unde a provenit produsul. Produsul este cel care contează. Ceea ce și-a dorit este să fie expediat rapid, să fie sigur că a avut un preț corect și că a fost convenabil, iar acestea sunt caracteristicile importante.”

512

(513)  A se vedea secțiunea 2.3.2.1.

513

(514)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 976: 5-17.

514

(515)  A se vedea transcrierile finale ale Amazon:: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 905: 1-10: „Prin urmare, a adus contribuții numele de marcă? Știți, considerăm că aceasta nu a adus contribuții în ceea ce privește îmbunătățirea gamei de produse și implicarea vânzătorilor în activități la nivel local. [...].”

515

(516)  A se vedea transcrierile finale ale Amazon:: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 810: 6-21: „Similar, da, în ceea ce privește mărcile locale... da, ceea ce este important pentru mine este că, știți, motivul pentru care proprietatea intelectuală există este că ceea ce este într-adevăr important pentru un vânzător din Regatul Unit sau un client din Regatul Unit este Amazon.co.uk, pe care clientul îl știe ca un site din Regatul Unit, numele de marcă, clientul știe că în Regatul Unit este Amazon.co.uk și asta introduce în bara de căutare și vizitează site-ul nostru, www.Amazon... înțelegeți ce vreau să spun... Amazon.uk, oricare ar fi acesta. Amazon.fr, Amazon.de, Amazon.it există deoarece acestea sunt mărci locale... nume de mărci locale, știți, pentru fiecare din aceste țări. Cred că acest lucru este foarte important. Î: Bine. A: Dacă îl întrebați pe tatăl meu, el cunoaște Amazon.fr, știți, nu Amazon.com, deoarece asta tastează el, știți, pentru a accesa site-ul din Franța să cumpere produse de pe piața locală în care se află.” A se vedea transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 5 noiembrie 2014, punctul 976: 5-17, care explică faptul că, în Germania, Amazon.de a dorit încă de la început să fie perceput ca un magazin german cu personal german, care onorează comenzile în Germania și furnizează servicii clienților germani. Prin urmare, Amazon.de a fost și este pronunțat în limba germană și nu în limba engleză în Germania.

516

(517)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 1001: 8-18: [...].

517

(518)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 772: 8-25: „Nu este cazul. Numele de marcă, știți, Amazon a fost în mod clar un nume bun luat în considerare [...].”

518

(519)  Acest lucru a fost valabil în special în Europa, unde a fost mult mai dificil să se explice clienților că Amazon nu se limitează la a vinde cărți. A se vedea depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 42: punctele 8-25, p. 43: punctele 1-14.

519

(520)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 41: punctele 14-21: [...]; Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 106, punctele 20-25, p. 107, punctele 2-9: [...].

520

(521)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Dezvoltarea afacerii, Amazon Corporate LLC, SUA], 16 iulie 2014, p. 117, punctele 1-7.

521

(522)  A se vedea considerentul 132.

522

(523)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 9 aprilie 2007.

523

(524)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 12 aprilie 2010 și din 13 decembrie 2010.

524

(525)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 17 august 2010.

525

(526)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 23 august 2010.

526

(527)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 22 iulie 2011.

527

(528)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 21 august 2007 și din 12 octombrie 2009.

528

(529)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 9 ianuarie 2008.

529

(530)  Procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 29 ianuarie 2013 și din 29 ianuarie 2014.

530

(531)  Printre altele, documentul intern al Amazon: procesul-verbal al reuniunii conducerii LuxOpCo din 24 iulie 2008, 18 martie 2010; 17 ianuarie 2011 și 7 aprilie 2011.

531

(532)  Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: probele orale prezentate în fața Comisiei pentru finanțe publice la 12 noiembrie 2012: Mărturia dlui Cecil: „Toate funcțiile strategice pentru activitățile desfășurate în Europa se regăsesc în Luxemburg. Acestea pot include activitatea noastră de vânzare cu amănuntul, activitatea noastră destinată părților terțe, echipa noastră de transport, serviciile noastre pentru clienți, resursele umane, finanțele”: în: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm

532

(533)  Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: Raport privind conturile HMRC pentru perioada 2011-2012 – Probe scrise aparținând Amazon EU Sarl [LuxOpCo], furnizate de Andrew Cecil, 13 noiembrie 2012: „Amazon EU Sarl [LuxOpCo] deține stocurile, încasează profiturile asociate cu vânzarea acestor produse către clienții finali și suportă riscul de pierdere. De la Luxemburg, Amazon EU Sarl procesează și decontează plățile realizate de clienții săi europeni.” Disponibil la: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm

533

LuxOpC

(534)  A se vedea Figura 3 și considerentul 180.

534

(535)  Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: Raport privind conturile HMRC pentru perioada 2011-2012 – Probe scrise ale Amazon EU Sarl furnizate de dl Andrew Cecil, LuxOpCo, Luxemburg), 13 noiembrie 2012: „Centrele de onorare a comenzilor și de asistență pentru clienți situate în Regatul Unit sunt operate de Amazon.co.uk Ltd, o societate din Regatul Unit. Amazon.co.uk Ltd obține o marjă asupra costurilor sale de operare pentru furnizarea serviciilor în Regatul Unit pentru societățile din cadrul grupului, în principal pentru Amazon EU Sarl. Serviciile furnizate includ serviciile de onorare a comenzilor și de logistică; serviciile de asistență pentru clienți; serviciile de contabilitate, serviciile fiscale, serviciile juridice, serviciile de resurse umane, serviciile de localizarea și serviciile administrative similare; serviciile de sprijin pentru comercializare și marketing și asistență pentru achiziții”, disponibil la: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm

535

(536)  Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: probele orale prezentate în fața Comisiei pentru finanțe publice la 12 noiembrie 2012: Mărturia dlui Cecil: „Stocul de produse care se află în centre noastre de onorare a comenzilor din Europa aparține Amazon EU Sarl [LuxOpCo] și nu aparține entităților locale din întreaga Europă.”; „Amazon.co.uk este o societate de servicii din Regatul Unit care furnizează servicii către Amazon EU Sarl [LuxOpCo], pentru care este remunerată.”, disponibilă la: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/716/121112.htm. A se vedea, de asemenea: Parlamentul Regatului Unit, Camera Comunelor: Raportul privind conturile HMRC pentru perioada 2011-2012 – Probe scrise ale Amazon EU Sarl [LuxOpCo] furnizate de dl Andrew Cecil, 13 noiembrie 2012
  „Centrele de onorare a comenzilor și de asistență pentru clienți situate în Regatul Unit sunt operate de Amazon.co.uk Ltd, o societate din Regatul Unit. Amazon.co.uk Ltd obține o marjă asupra costurilor sale de operare pentru furnizarea serviciilor în Regatul Unit pentru societățile din cadrul grupului, în principal pentru Amazon EU Sarl [LuxOpCo] Serviciile furnizate includ serviciile de onorare a comenzilor și de logistică; serviciile de asistență pentru clienți; serviciile de contabilitate, serviciile fiscale, serviciile juridice, serviciile de resurse umane, serviciile de localizarea și serviciile administrative similare; serviciile de sprijin pentru comercializare și marketing și asistență pentru achiziții.”, disponibil la: https://publications.parliament.uk/pa/cm201213/cmselect/cmpubacc/writev/716/m03.htm

536

(537)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite „Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie”.

537

(538)  Observațiile Amazon din 22 iulie 2016, denumite „Activitatea Amazon de vânzare cu amănuntul online centrată pe tehnologie”.

538

(539)  Nota Amazon ulterioară procesului, raportul ex post privind PT din 2017, p. 34, punctul 91.

539

(540)  A se vedea depoziția [directorului departamentului Impozitări și politici fiscale la nivel internațional, Amazon Corporate LLC, SUA], 24 aprilie 2014, p. 129, punctele 18-25, p. 130, punctele 2; 6-15: [...].

540

(541)  A se vedea depoziția [directorului departamentului Impozitări și politici fiscale la nivel internațional, Amazon Corporate LLC, SUA], 24 aprilie 2014, p. 126, punctele 9-25, p. 127, punctele 2-25, p. 129, punctul 2-5: [...].

541

(542)  A se vedea e-mailul [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA] din 16 iunie 2008, (în depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg] – documentul 25): [...].; Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 61, punctele 8-25, p. 62, punctul 2: [...]; și depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 32, punctele 14-25, p. 33, punctele 2-25, p. 34, punctele 2-12: [...].

542

(543)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 41-106, punctele 1121-1525, p. 107, punctele 1-3: [...].

543

(544)  Depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 7 mai 2014, p. 163, punctul 25, p. 164, punctele 1-8.

544

(545)  Documentul intern al Amazon: Amazon, Who Is Our Customer DE Customers Report (Cine este clientul nostru – Raport privind clienții germani), mai 2016, p. 6.

545

(546)  Documentul intern al Amazon: Amazon, Who Is Our Customer FR Customers Report (Cine este clientul nostru – Raport privind clienții francezi), iunie 2016, p. 5.

546

(547)  A se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 227, punctele 10-12: [...].; Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 228, punctele 2-8: [...].; și depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 228, punctele 9-21: [...].

547

(548)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 1002: 2-12: „Astfel, chiar și în cadrul unei categorii, nu există o cheie fermecată pe care să o rotești și totul va merge bine în ceea ce privește categoria. Este vorba despre contactarea vânzătorilor. Și despre discutarea cu aceștia. Majoritatea au organizații locale. Trebuie să îi convingem că acesta este un lucru bun în contextul local, că vom conduce la creșterea vânzărilor și a eficienței, că nu le vom afecta activitatea comercială, ci vom crea o oportunitate tot mai mare de dezvoltare pentru ei. Este un joc care se desfășoară la nivel local.”

548

(549)  A se vedea e-mailul [vicepreședintelui departamentului Finanțe, Amazon Corporate LLC, SUA] către [vicepreședintele și directorul financiar, Amazon Corporate LLC, SUA], 2 mai 2006: „Chiar dacă am stabilit ca Luxemburg să fie sediul nostru central european, vom continua să menținem birourile naționale și operațiunile în locațiilor lor curente din întreaga Europă. Este important să ne menținem prezența locală în aceste țări, deoarece dorim ca fiecare site să reflecte preferințele și gusturile clienților noștri în aceste locații.”; Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 909:10-17; „Mărcile sunt relevante la nivel național. Unii clienți cumpără unele mărci în unele țări și alte mărci în alte țări, astfel că ceea ce este important pentru noi nu este ceea ce se vinde în altă parte, ci ceea ce clientul local necesită și dorește. Am stabilit o listă de mărci prioritare pe care să le analizăm în vederea selectării și să ne orientăm către acestea.”; și transcrierile finale ale Amazon: [directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1100: 5-10: „Philips, de exemplu, la momentul respectiv, a avut o cotă de piață foarte, foarte scăzută în Regatul Unit, însă destul de ridicată în Germania. Panasonic, care se află, de asemenea, pe această listă, are o cotă de piață scăzută în Regatul Unit, dar o cotă de piață foarte ridicată în Germania. Prin urmare, se observă un punct de interes diferit din partea clienților și un punct de interes diferit din partea competiției. Prin urmare, da, acestea vor fi diferite.”

549

(550)  Observațiile Amazon privind decizia de inițiere a procedurii, punctul 101. A se vedea, de asemenea, raportul privind PT, p. 13; a se vedea, de asemenea, depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 209, punctele 20-25, p. 210, punctele 2-18: „Germanii știu cum să achiziționeze produse alimentare de sute de ani, nu-i așa? Ei nu așteaptă magazinele online pentru a vinde, știți, există supermarketuri pentru acestea. Sunt toți bine hrăniți. Toți știu cum să își hrănească familiile. Astfel, dacă ați intra pe segmentul respectiv, gama de produse este una dintre cele mai atractive puncte deoarece, dacă vă imaginați magazinul dumneavoastră de unde vă cumpărați fidea, de exemplu, acest magazin ar avea în jur de zece, 50 de tipuri diferite de fidea, dar pot să vă spun că, în Europa, avem 6 000 de tipuri diferite de fidea. Astfel, atunci când mi-am însărcinat echipa să lanseze produse alimentare destinate consumatorilor, i-am rugat să creeze cel mai mare sortiment de fidea din Germania, astfel încât cel puțin pentru o categorie, consumatorii pot fi siguri că, atunci când se gândesc la fidea, intră pe site-ul Amazon deoarece au toate sortimentele de fidea. Au la dispoziție fidea ecologică, fidea de origine italiană, fidea proaspătă, fidea uscată, fidea din orez de origine japoneză. Au la dispoziție importul. Știți, există o mie de tipuri de fidea.”; și depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 227, punctele 16-25. „Oamenii știu cum să cumpere încălțăminte, îmbrăcăminte, diverse articole, astfel încât este logic să introduc noi categorii pe acele piețe în care consider că pot atrage clientul. Putem atrage clientului având o gamă de produse mai mare sau servicii de asistență pentru clienți mai bune, o mai mare facilitate; acesta este obiectivul meu principal. Acestea diferă de la o țară la alta, întrucât ele depind de dimensiune, de interese și de toate aceste aspecte, iar acest lucru este mai important decât lansarea categoriilor de instrumente”.

550

(551)  Raport de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit), 6 iunie 2014 (comandat de Amazon), p. 3.

551

(552)  Raport de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit), 6 iunie 2014, p. 36, punctele 77-78.

552

(553)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 39, punctele 21-25; p. 40, punctele 2-3: „Atunci când conducerea face o achiziție, selecția este principala sarcină a acestei societăți, nu-i așa? Vreau să spun, nu se poate să administrezi un site web, un magazin fără niciun produs este lipsit de sens, nu-i așa, astfel încât tot ceea ce realizăm în acest caz este gestionarea... prin urmare, la acel moment, avea în jur de 100-200. În prezent, ar fi un număr mult mai mare. Î. 100-200 de cumpărători sau 100-200 de angajați? Cumpărători? R. Nu, cumpărători. Î. Sau angajați? R. Selecția, oameni care realizează selecția”.

553

(554)  Raportul de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit), 6 iunie 2014, p. 36, punctele 77-78.

554

(555)  Aceste cifre includ o creștere cuprinsă între [35-40] % și [45-50] % a numărului gestionari responsabili de vânzători pentru a sprijini extinderea gamei de produse și îmbunătățirea clauzelor; în: depoziția [vicepreședintelui departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg] – 7 mai 2014, depoziție, documentul 23, p. 5.

555

(556)  În 2005, dintre primele 15 întreprinderi de comerț electronic de pe piața franceză, 11 erau franceze (raportul de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit], 6 iunie 2014, p. 36, punctul 66).

556

(557)  Similar cazului Germaniei, legislația franceză limitează posibilitatea societății Amazon de a utiliza strategia sa curentă de concurență în ceea ce privește prețurile. În Franța, editurile au obligația de a stabili un preț cu amănuntul fix și comercianții cu amănuntul nu pot reduce prețul respectiv cu mai mult de cinci procente. Ca urmare a acestei dispoziții, în cazul în care prețul total, inclusiv cheltuielile de transport, depășește prețul dintr-un magazin fizic, este puțin probabil ca clientul să cumpere online.

557

(558)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 880:16-18; 21-25, punctul 881: 1-16.

558

(559)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 879: 21-25, punctul 880:16-18. Conform planului social, „Amazon France nu genera suficiente venituri din activitățile sale pentru a sprijini structura costurilor sale și pentru a fi o entitate viabilă” și documentul intern al Amazon; „Collective Redundancy Program for Amazon.fr SARL” (Programul de disponibilizare colectivă pentru Amazon.fr SARL).

559

(560)  
  „Collective Redundancy Program for Amazon.fr SARL”, p. 12.

560

(561)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 881: 20-24: „Sincer, exista posibilitatea ca acest lucru să nu se întâmple.” [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 160: 16-18. „[...], suntem foarte dezamăgiți în ceea ce privește Franța, de cât de greu a fost să convingem clienții să facă cumpărături pe site-ul Amazon”.

561

(562)  Un angajat al Amazon a declarat că activitatea Amazon din Franța nu ar exista fără programul de extindere a gamei de produse. A se vedea transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 918: 19-22: „Cred că aceasta nu ar exista.”

562

(563)  Raportul de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit), 6 iunie 2014, p. 40, punctul 87. „Așa cum a fost cazul lansărilor sale anterioare, eforturile localizate ale angajaților Amazon au fost esențiale pentru a crea noi categorii de produse. Angajații locali erau familiarizați cu preferințele locale și au putut să stabilească și să mențină relații cu furnizorii și să lucreze cu aceștia, să negocieze contractele de licență cu persoanele și organismele care dețin drepturile de autor la nivel național, să stabilească prețurile locale și multe altele. Amazon a beneficiat de o forță de lucru locală care a avut cunoștințe despre piața la nivel național.”

563

(564)  Raportul de expertiză al [președintelui și fondatorului Interactive Media in Retail Group, Asociația industriei din Regatul Unit pentru comerțul cu amănuntul online și comerțul electronic, Londra, Regatul Unit), 6 iunie 2014, p. 40, punctul 87. „Amazon trebuie să se aprovizioneze cu anumite produse, inclusiv produse media și conținuturi digitale, care să fie specifice fiecărei țări în parte.” [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 7 mai 2014, p. 35, punctele 22-25, „[...] Europa are legislații diferite în funcție de tipul de conținut media și de tipul de drepturi de autor. Astfel, comercializarea conținutului digital prezintă un anumit grad de complexitate în funcție de fiecare țară în parte.”

564

(565)  Depoziția [profesorului de la Baker Foundation of Business Administration of Harvard Business School, SUA], 18 august 2014, [profesorului de la Baker Foundation of Business Administration of Harvard Business School, SUA] documentul 7, p. 11.

565

(566)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 11, punctele 5-15: „[...] în opinia mea, este mult mai înțelept să se înceapă desfășurarea unei activități pe piața germană atunci când societatea are angajate persoane germane care dispun de cunoștințe despre piața germană și nu învață totul de la zero.”

566

(567)  http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=97664&p=irol-newsArticle&ID=233853, 7.6.2017.

567

(568)  Amazon.com Acquires Three Leading internet Companies http://phx.corporate-ir.net/phoenix.zhtml?c=176060&p=irol-newsArticle&ID=502989

568

(569)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 802:1-6: Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fostul director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, din cadrul LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 476: 1-13.

569

(570)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 823:1-10: „[...] o mare parte din succese au fost obținute prin intermediul activităților realizate la nivel local.”

570

(571)  Amazon a explicat că, în Germania, au fost necesari [0-10] ani de negocieri pentru ca Amazon să stabilească un parteneriat cu [un furnizor] (depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 26, punctele 17-25, p. 27, punctul 1) și mai mulți ani pentru crearea un parteneriat cu [un furnizor] (Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 981: 6-10). În Franța, Amazon a constatat că furnizorii, precum [un furnizor] și [un furnizor], au fost destul de reticenți să înceapă vânzarea produselor lor în parteneriat cu Amazon, solicitând [...] și a fost nevoie de o perioadă îndelungată pentru a stabili un parteneriat permanent (Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 894:19-25; punctul 895:1-9). În Regatul Unit, un angajat al Amazon a menționat că au fost necesare negocieri lungi și detaliate cu furnizorii, cum ar fi [furnizorii] pentru a stabili acorduri (Transcrierile finale ale Amazon: [directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1100:16-25, punctul 1101: 1-3). În plus, numeroși furnizori au preferat o abordare care să le permită clienților să observe în mod concret produsele lor, care este greu de pus în practică pentru un actor prezent numai online precum Amazon. Având în vedere această limitare, furnizorii [...] (Transcrierile finale ale Amazon: [directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1101: 21-25, punctul 1102: 1).

571

(572)  Documentul intern al Amazon: Rețeaua europeană de onorare a comenzilor (EFN), p. 1: [...].

572

(573)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 772: 8-25: „Da, într-adevăr. În ceea ce privește numele de marcă, Amazon a fost în mod clar un nume bun de luat în considerare, însă în urma discuțiilor angajaților mei responsabili de recrutare cu vânzătorii, aceștia îmi povesteau că erau nevoiți să spună că Amazon se aseamănă cu eBay pentru ca vânzătorii să înțeleagă că, de fapt, avem o platformă de comerț online și să le explice în ce categorii s-ar putea încadra pentru a-și prezenta produsele.”

573

(574)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 123, punctele 2-25, p. 124, punctele 2-9.

574

(575)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 771: 14-25, punctul 776: 11-15, 24-25, punctul 777: 1-25, punctul 778: 4-9, punctul 779: 12-21: discuțiile angajaților responsabili de recrutare cu potențialii vânzători sunt descrise ca fiind extrem de importante, întrucât aceștia au depus cele mai multe eforturi pentru ca vânzătorii să sprijine lansările și să adauge noi produse pe site-ul web.

575

(576)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 780: 5-25, p. 781: 1-24. A se vedea, de asemenea, transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 827: 18-23: „[...] echipa din Luxemburg, și anume echipa de referențiere, a jucat un rol important în cadrul societății, prin activitățile sale de dezvoltare și consolidare. Astfel cum am precizat anterior, aceștia au dezvoltat multe instrumente în procesul de colaborare cu echipele tehnologice.”

576

(577)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 829: 24-25, punctul 830: 1-12.

577

(578)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 782: 3-17.

578

(579)  Documentul intern al Amazon: 3 Year Plan: International Merchant Services (Planul trienal: Serviciile de comercializare la nivel internațional), iulie 2009, p. 28.

579

(580)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 803: 11-25: „[...] noi țări precum Spania, Italia [...] Ne aflăm încă în etapa de contactare a vânzătorilor și de consolidare a ecosistemelor”.

580

(581)  Documentul intern al Amazon: 3 Year Plan: International Merchant Services (Planul trienal: Serviciile de comercializare la nivel internațional), iulie 2009, p. 29.

581

(582)  Documentul intern al Amazon: 3 Year Plan: International Merchant Services (Planul trienal: Serviciile de comercializare la nivel internațional), iulie 2009, p. 2.

582

3 Year Plan: International Merchant Services

(583)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 803: 24-25.

583

(584)  A se vedea considerentul 168 și observațiile Amazon din 29 mai 2017, raportul ex post privind PT din 2010, p. 24-25.

584

(585)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 808: 1-13: „Astfel, am realizat în mod clar că, în SUA, prețurile scăzute sunt cu adevărat importante. Acest lucru este foarte clar. În același timp, modul în care aplicăm prețurile scăzute în Regatul Unit sau prețurile scăzute în Germania este foarte diferit deoarece, în mod evident, competitivitatea site-ului nostru din Regatul Unit este definită de comercianții cu amănuntul locali și de concurența locală. Astfel, învățămintele desprinse în ceea ce privește prețurile scăzute ar fi, probabil, diferite în cazul SUA față de celelalte țări. Dar în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă și modul în care abordăm caracterul local al activității noastre de vânzare cu amănuntul sau al activității noastre cu părțile terțe, consider ca acestea ar trebui puse în aplicare la nivel local.”

585

(586)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 septembrie 2014, p. 41, punctele 9-10. A se vedea, de asemenea, transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședinte departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 909:22-25; punctul 910: 1-2: „Procesul de stabilire a prețurilor are loc numai la nivel local. Stabilirea prețurilor este realizată de Amazon prin voința noastră de a avea cea mai bună valoare pentru clienții din țara în care vă desfășurați activitatea, iar pentru a avea cea mai bună valoare pentru clienții din țara în care vă desfășurați activitatea, în esență, trebuie să realizăm o corelare între prețurile concurenților dumneavoastră, iar concurenții dumneavoastră se află la nivel local.”

586

(587)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 31, punctul 79.

587

(588)  Procesul-verbal al reuniunii dintre Comisie, Amazon și Luxemburg, 26 mai 2016, p. 3.

588

(589)  Documentul intern al Amazon: EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE), din 1 mai 2006, p. 5.

589

EU Policies and Procedures Manual

(590)  Documentul intern al Amazon: EU Policies and Procedures Manual (Manualul privind politicile și procedurile la nivelul UE), din 1 mai 2006, p. 5.

590

EU Policies and Procedures Manual

(591)  Observațiile Amazon din marți, 14 martie 2017 și marți, 4 aprilie 2017.

591

(592)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzări internaționale, Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Activități de vânzare cu părți terțe în Europa (cum ar fi Marketplace), LuxOpCo, Luxemburg], 4 noiembrie 2014, punctul 831: 5-10.

592

(593)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 984: 5-25.

593

(594)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 50, punctele 6-13.

594

(595)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 52, punctele 8-15.

595

(596)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate activitățile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg, fostul director responsabil de piața franceză, Amazon.fr SAS, Clichy, Franța], 5 noiembrie 2014, punctul 939:23-25; punctul 940: 1-2.

596

(597)  Transcrierile finale ale Amazon: [directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1104: 6-25, punctul 1105: 1-2.

597

(598)  Documentul intern al Amazon: Amazon, Who Is Our Customer DE Customers Report (Cine este clientul nostru – Raport privind clienții germani), mai 2016, p. 6. A se vedea depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 49, punctele 18-25: Pentru clienții germani ai Amazon, faptul că „Amazon funcționează”, și anume faptul că își ține promisiunile, este mai important decât prețul, spre deosebire de Statele Unite, unde prețul este factorul cel mai important: „Dacă întrebați astăzi un client german de ce apreciază Amazon, aceștia ar spune că este din cauză că funcționează și puteți găsi numeroase studii care vă vor arăta exact acest lucru, iar prețul s-ar situa pe locul al treilea, al doilea, al treilea, în cel mai bun caz, în funcție de categorie. În timp ce în SUA, oamenii apreciază faptul că Amazon are prețuri atractive, nu?”; și depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 151, punctele 10-14: O reclamă Amazon din Germania nu ar pune niciodată accent pe preț, întrucât prețul este de mai mică importanță: „În SUA, la momentul respectiv, ați putea prezenta o reclamă bazată pe preț, pe prețurile atractive ale Amazon. Și am spus că, în Germania, acest lucru ar fi lipsit de sens, întrucât cea mai mare categorie a noastră nu ar avea prețuri atractive [...]”.

598

(599)  Documentul intern al Amazon: Amazon, Who Is Our Customer FR Customers Report (Cine este clientul nostru – Raport privind clienții francezi), iunie 2016, p. 5 și 6.

599

(600)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], miercuri, 5 noiembrie 2014, punctul 1046: 1-6: „Una dintre sarcinile echipei mele este de a se asigura că clientul găsește conținutul relevant pe site-ul web. Aceasta ar însemna să adăugăm imagini și descrieri ale produselor. Site-ul ar funcționa pe baza evaluărilor clienților și... care sunt modificări vizibile pe site-ul web”.

600

(601)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 34, punctele 12-23: „Pentru a traduce un text juridic utilizând Google, este nevoie de o persoană care să reformuleze corect textul, iar aceasta este activitatea noastră pe acest site web, pe care îl prezentăm clienților noștri, iar coerența prezentării este foarte importantă în magazinul meu deoarece este necesar ca paginile de detalii să fie identice. Limbajul, de exemplu, nu puteți numi culoarea culoare pe o pagină și în alt fel pe pagina următoare, așa că este nevoie de persoane care să asigure faptul că utilizați coerent terminologia germană; în caz contrar, clientul este pierdut complet”.

601

(602)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele platformei pentru comerțul electronic], 24 octombrie 2014, punctul 215: 8-23: [...].

602

(603)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 493: 8-25, punctul 494: 1-5: [...].

603

(604)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Vânzare cu amănuntul la nivel internațional din cadrul Amazon Corporate LLC, SUA, fost director al departamentului Vânzare cu amănuntul în Europa, responsabil de toate operațiunile de vânzare cu amănuntul în Europa, LuxOpCo, Luxemburg], 3 noiembrie 2014, punctul 503: 24-25, punctul 504:1-25: [...].

604

(605)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 35, punctele 5-18: [...].

605

(606)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele și directorul responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 5 noiembrie 2014, punctul 976: 6-17: „Și, într-o anumită măsură, puteți auzi că folosim pronunția americană a numelui de marcă, astfel că nu spunem Amazon.de ci Amazon.de, deoarece nu am vrut ca clienții germani să se gândească o clipă la faptul că acesta este un magazin american. Acesta este un magazin german cu personal german, care onorează comenzile în Germania și furnizează servicii de asistență pentru clienții germani. Lucrați cu toate lucrurile cu care sunteți familiarizați în Germania. Veți găsi toate tipurile de produse care sunt relevante pentru dumneavoastră în Germania, iar acest lucru este foarte, foarte diferit de Franța, Regatul Unit și SUA.”

606

(607)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 49, punctele 7-18.

607

(608)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 148, punctele 16-20.

608

(609)  Nota Amazon ulterioară procesului, p. 31, punctul 80. A se vedea, de asemenea, depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fost vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 25, punctele 18-23. „Din cauza faptului că rețelele sunt diferite, veți dori să aveți persoane din lanțul de aprovizionare care cunosc rețeaua individuală. Persoanele din lanțul de aprovizionare din SUA pentru rețeaua din SUA; persoane din lanțul de aprovizionare care să cunoască rețeaua din Europa; persoane din lanțul de aprovizionare care să cunoască rețeaua din Asia.”

609

(610)  Transcrierile finale ale Amazon [vicepreședintele executiv al departamentului Gestionarea produsului/Vânzarea cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA], 4 noiembrie 2014, punctul 588: 11-20: „Da. Nu există și nu a existat niciun transportator la nivel european și, prin urmare, a trebuit să colaborăm cu Royal Mail în Regatul Unit, cu Deutsche Post în Germania și cu LaPoste în Franța. La momentul respectiv a trebuit să comunicăm cu Royal Mail, Deutsche Post sau LaPoste. Nu am avut alternativă. Curierii de mici dimensiuni au început să crească, dar am fost nevoiți să negociem calitatea serviciilor, tipul de sprijin și tipul de livrare cu cei trei mari actori din acele trei țări.”

610

(611)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fost vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 37, punctele 2-7, p. 55, punctele 22-25, p. 74, punctele 8-13, p. 77, punctele 14-29: „Procesul fizic din Regatul Unit și Germania a fost conceput, în principal, de o echipă din Germania. Iar acest proces a fost complet diferit față de cel care era bazat, în principal, pe Crisplant.”

611

(612)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fost vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 56, punctele 13-15: „Prin urmare, acestea erau... cele două au fost foarte diferite, chiar dacă procesele fizice au fost aceleași în ambele centre.”

612

(613)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fost vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 54, punctele 20-23.

613

(614)  Depoziția [vicepreședintelui executiv al departamentului Gestionarea produselor – Vânzare cu amănuntul, Amazon Corporate LLC, SUA, fost vicepreședinte/director general al departamentului Operațiuni la nivel mondial, Amazon Corporate LLC, SUA], 15 iulie 2014, p. 58, punctele 9-12.

614

(615)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 64, punctul 25, p. 65, punctele 2-10: „Astfel, nu am luat o decizie legată de culoarea pereților sau de echipamentul care să fie utilizat în cadrul operațiunilor. Ceea ce am furnizat este cel mai important factor de intrare, și anume numărul estimat de articole, numerele ASIN, pe care intenționăm să le vindem. Acesta determină dimensiunea și echipamentul, însă apoi operațiunile stabilesc amenajarea clădirii și când și unde poate fi construită, astfel că nu eu am ales terenul. Nu construiesc clădirea, însă le spun că voi vinde mașini de spălat, ceea ce face o diferență imensă în ceea ce privește rafturile față de vânzarea de cărți.”

615

(616)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 110, punctele 22-25, p. 111, punctele 2-9: „[...] Furnizez previziuni bazate pe extinderea gamei de produse și adăugările pe care le preconizez, iar apoi aceștia stabilesc câți metri pătrați, [...]”, p. 176, punctele 19-25, p. 177, punctele 2-4, p. 178, punctele 2-7: „[...] Ofer cea mai bună îndrumare atunci când spun că vom vinde mașini de spălat sau cărți și apoi toate urmează acest fir, iar calculul costurilor și al marjelor ar fi în mare măsură influențat de acest factor de intrare.”

616

(617)  În Germania, Amazon.de a cerut echipei sale de vânzare cu amănuntul să dezvolte împreună cu furnizorii cel mai eficient mod de a trimite și a primi produsele lor. Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 166, punctele 2-5, și p. 137, punctele 16-23. „Astfel, aceasta este echipa pe care eu, de exemplu, am trimis-o către vânzători ca să le fac viața mai eficientă, deoarece există o relație comercială între mine și vânzător și îi pot schimba comportamentul [...]” și „Astfel, acestea ar fi persoanele din echipa mea de vânzare cu amănuntul care s-ar ocupa de crearea unor raporturi egale cu vânzătorii. Dacă încheiați înțelegeri cu vânzătorii pe care îi doriți, doriți să îi învățați cum să livreze astfel încât centrul de onorare a comenzii să poată procesa în mod eficient produsul.”

617

(618)  Transcrierile finale ale Amazon: [directorul departamentului Finanțe, Amazon Instant Video Limited, Londra, Regatul Unit, fost administrator și director al departamentului Finanțe din cadrul Amazon.co.uk, Londra, Regatul Unit], 5 noiembrie 2014, punctul 1108 : 2425, punctul 1109: 1-19.

618

(619)  Depoziția [vicepreședintelui și directorului responsabil de piața germană, Amazon Deutschland Services GmbH, München, Germania], 13 iunie 2014, p. 88, punctele 13-25, p. 89, punctele 2-13: „Acesta este doar o mică parte de inovare. Nu, inovarea nu presupune întotdeauna inventarea dispozitivului Kindle. Inovarea este asigurarea funcționării unui proces pentru un comportament specific al clienților care este prezent pe piață.”

619

(620)  Observațiile Amazon din 8 februarie 2017, p. 2, privind finanțarea LuxOpCo și scopul pentru care este utilizată și considerentul 183.

620

(621)  În măsura în care oricare dintre aceste funcții au fost externalizate către societățile afiliate locale din UE, aceste filiale au fost remunerate pe baza metodei cost plus, ceea ce înseamnă că LuxOpCo a absorbit efectiv cheltuielile aferente acestor funcții.

621

(622)  Până la [400-500] de milioane EUR în 2013.

622

(623)  A se vedea considerentul 343.

623

(624)  A se vedea tabelul 6.

624

(625)  A se vedea tabelul 5: Costurile de transport și de refacturare și abonamentul la programul Prime. În timp ce programul Prime oferă o gamă mai mare de servicii decât transportul gratuit, în mod prudent 100 % din încasările rezultate din vânzarea abonamentelor la programul Prime au fost luate în considerare ca acoperind costurile de transport cu scopul de a identifica categoriile de costuri care aduc beneficii activelor necorporale.

625

(626)  A se vedea considerentul 339.

626

(627)  A se vedea considerentele 205-206.

627

(628)  A se vedea considerentul 428, precum și tabelul 3 și tabelul 6. Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010, punctele 6.36-6.39 se referă la situațiile în care o societate care nu deține mărci comerciale sau denumiri comerciale desfășoară activități de marketing. În aceste condiții, capacitatea societății de a repartiza viitoarele beneficii obținute care rezultă din activitățile de marketing depinde de natura drepturilor pe care aceasta le are asupra mărcii comerciale sau denumirii comerciale. În acest sens, cheltuielile de publicitate și de promovare pot juca un rol important pentru a menține valoarea mărcii comerciale. Următorul exemplu ilustrativ este prezentat la punctul 6.36: „În cazul în care distribuitorul suportă efectiv costul activităților sale de marketing (și anume, nu există un acord prin care deținătorul să ramburseze cheltuielile), problema constă în măsura în care distribuitorul este capabil să își repartizeze potențialele beneficii care ar putea rezulta în urma acestor activități. În general, în tranzacțiile efectuate conform principiului concurențe depline, capacitatea unei părți care nu este proprietarul legal al unui activ necorporal de marketing de a obține beneficii viitoare în urma activităților de marketing care cresc valoarea activelor necorporale va depinde în principal de conținutul drepturilor părții respective. De exemplu, un distribuitor poate avea capacitatea de a obține beneficii din investițiile sale în dezvoltarea unei mărci comerciale din valoarea cifrei sale de afaceri și a cotei de piață în cazul în care are un contract pe termen lung prin care acesta deține drepturile de distribuție exclusivă pentru produsului înregistrat sub marca respectivă. În acest caz, partea distribuitorului din beneficii ar trebui să fie stabilită pe baza a ceea ce un distribuitor independent ar obține în circumstanțe comparabile. În unele cazuri, un distribuitor poate să suporte cheltuieli de marketing extraordinare dincolo de ceea ce un distribuitor independent cu drepturi similare ar putea suporta în beneficiul propriei sale activități de distribuție. Într-un astfel de caz, un distribuitor independent ar putea obține rentabilitatea suplimentară de la deținătorul mărcii comerciale, eventual prin intermediul unei scăderi a prețului de achiziție al produsului sau printr-o reducere a ratei redevenței.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, anexa la capitolul VI: Exemple privind activele necorporale, exemplul 10.

628

(629)  Astfel cum s-a explicat în considerentul 433, singurul venit substanțial al LuxSCS este redevența primită de la LuxOpCo.

629

(630)  Observațiile Amazon din 29 mai 2017, raportul ex post privind PT din 2017, p. 29.

630

(631)  Acordul de licență, punctul 7 (Fără garanții):

631

(632)  Raportul privind PT, p. 14. Astfel cum s-a explicat în raportul ex post privind PT din 2017, p. 23: „Un aspect esențial al activității la nivel european a fost gestionarea eficace a stocului care este format din milioane de articole individuale achiziționate de la furnizorii terți pentru revânzare.”

632

ex post

(633)  Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 9.12: „[...], o administrație fiscală are dreptul să conteste pretinsa repartizare a riscurilor prin contract între întreprinderile asociate în cazul în care aceasta nu este conformă cu substanța economică a tranzacției. În consecință, în cadrul examinării repartizării riscurilor între întreprinderile asociate și consecințele sale legate de prețurile de transfer, este important să se revizuiască nu doar condițiile contractuale, ci și următoarele întrebări suplimentare:

633

| — | Dacă comportamentul întreprinderilor asociate este conform cu repartizarea riscurilor prin contract [...], |
| --- | --- |

—

Dacă comportamentul întreprinderilor asociate este conform cu repartizarea riscurilor prin contract [...],

| — | Dacă repartizarea riscurilor în cadrul tranzacțiilor controlate respectă principiul concurenței depline ([,]) și |
| --- | --- |

—

Dacă repartizarea riscurilor în cadrul tranzacțiilor controlate respectă principiul concurenței depline ([,]) și

| — | Ce consecințe ale repartizării riscurilor sunt ([...])”. |
| --- | --- |

—

Ce consecințe ale repartizării riscurilor sunt ([...])”.

(634)  APC, în vigoare începând cu 5 ianuarie 2009, punctul 2.3 și anexa B (Funcții și riscuri).

634

(635)  A se vedea tabelul 4 pentru o prezentare detaliată a ajustărilor de valoare și a provizioanelor constituite în legătură cu activele circulante ale LuxOpCo.

635

(636)  Raportul ex post privind PT din 2017, p. 29.

636

ex post

(637)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, punctul 7.14.

637

(638)  A se vedea nota de subsol 272.

638

(639)  Măsura în care se datorează o remunerație pentru prestarea unor astfel de servicii de la o societate asociată din grup către o altă societate va depinde de o analiză a faptelor și circumstanțelor specifice, în special de faptul dacă aceste servicii intra-grup „de gestionare a riscurilor” în sine reprezintă un avantaj (sau un avantaj anticipat) pentru LuxOpCo. A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, punctul 7.29.

639

(640)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017, p. 12.

640

(641)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017, p. 13.

641

(642)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017, anexa 32-9.

642

(643)  Observațiile Amazon din 27 februarie 2017, p. 13.

643

(644)  Astfel cum se explică în considerentul 163.

644

(645)  Aceste riscuri nu au fost, totuși, abordate de Amazon ca fiind un risc critic în observațiile sale din 27 februarie 2017.

645

(646)  Acordul de licență, punctul 9.2 (Prevenirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală).

646

(647)  APC, punctul 9.12 (Prevenirea încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală).

647

(648)  A se vedea punctul 2.2 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010: „[s]electarea unei metode de stabilire a prețurilor de transfer urmărește întotdeauna să identifice metoda cea mai adecvată într-un anumit caz.” A se vedea punctul 1.42 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995.

648

(649)  A se vedea, de asemenea, punctele 3.49 și 3.50 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995. Preferința pentru metodele tranzacționale tradiționale a fost menținută la punctul 2.3 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010.

649

(650)  Observațiile Amazon din 4 mai 2015, paginile 3-4, și observațiile Amazon din 31 iulie 2015, pp. 2-3.

650

(651)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, capitolul I secțiunea C și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, capitolul I secțiunea D.1.2. Punctul 1.17 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 prevede următoarele orientări în acest sens: „Astfel cum s-a observat mai sus, în efectuarea acestor comparații, ar trebui luate în considerare diferențele importante între tranzacții sau întreprinderile comparate. Pentru a stabili gradul de comparabilitate efectivă și, ulterior, pentru a realiza ajustările necesare în scopul de a stabili condițiile de concurență deplină (sau un interval al acestora), este necesar să se compare caracteristicile tranzacțiilor sau ale întreprinderilor care ar afecta condițiile în tranzacțiile realizate conform principiului concurenței depline. Caracteristicile care pot fi importante includ caracteristicile bunurilor transferate sau a serviciilor furnizate, funcțiile îndeplinite de părți (ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate), clauzele contractuale, situația economică a părților și strategiile comerciale urmărite de părțile contractante. [...]”. Aceste „caracteristici” sunt denumite, în general, cei cinci factori de comparabilitate. A se vedea, de asemenea, punctul 1.36 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017.

651

(652)  A se vedea secțiunea 2.1.2.3.

652

(653)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.19: „Caracteristicile care ar putea să fie importante de luat în considerare includ următoarele: [...] în cazul bunurilor necorporale, tipul tranzacției (de exemplu, acordarea de licențe sau vânzare), tipul de proprietate (de exemplu, brevet, marcă comercială sau know-how), durata și gradul de protecție și beneficiile preconizate în urma utilizării bunurilor”.

653

(654)  A se vedea considerentul 220, care descrie explicația Amazon cu privire la motivul pentru care proprietatea intelectuală este cedată prin licență în temeiul acordurilor M.com este diferită de activele necorporale acordate prin licență în temeiul acordului de licență. A se vedea, de asemenea, considerentul 223 privind acordul [A] Astfel cum s-a explicat în observațiile Amazon din 31 iulie 2015: „Datele privind clienții nu sunt niciodată acordate sub licență unor părți terțe. În plus, licența de utilizare de către terți a mărcilor Amazon și a siglei Amazon în Europa este limitată la marketing și materiale similare care au fost aprobate în prealabil de către LuxOpCo. Aceste licențe limitate sunt revocabile, sunt scutite de redevențe, nu sunt transferabile și nu sunt atribuibile.”

654

(655)  Același lucru se aplică în cazul acordului [G], în timp ce celelalte acorduri sunt menționate ca acordul [...] în cazul acordului [H] și [B] și [...] în cazul acordului [I].

655

(656)  Astfel cum se explică în considerentul 309, Luxemburg a concluzionat în mod similar că aceste acorduri, inclusiv acordul [A], nu pot fi utilizate în scopul unei analize a metodei PNC deoarece acest acord reflectă un model de afaceri diferit de modelul pus în aplicare între LuxSCS și LuxOpCo.

656

(657)  A se vedea considerentul 253.

657

(658)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.15 și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017, punctul 1.33.

658

(659)  Observațiile Amazon din 29 mai 2017, p. 5.

659

(660)  Transcrierile finale ale Amazon: [vicepreședintele departamentului Tehnologie – Dezvoltare software, Amazon LLC, SUA, fostul vicepreședinte al Kindle, Amazon Corporate LLC, SUA], 18 noiembrie 2014, punctul 3540: 24-25, punctul 3541:1-25, punctul 3542: 1-25: „Î: [...] Și, dat fiind că aceste se referă la serviciile și tehnologia utilizate, cum a stabilit Amazon prețul lor? R: Păi, modul în care am stabilit aceste prețuri a fost, în esență, prin luarea acestora în considerare într-un mod global [...].”

660

(661)  Astfel cum se explică în considerentul 210, acest fapt a fost recunoscut de Tribunalul Fiscal din SUA.

661

(662)  A se vedea considerentul 144.

662

(663)  Mărturia Amazon în procesul final din 18 noiembrie 2014, [vicepreședintele departamentului Tehnologie – Dezvoltare software, Amazon LLC, SUA, fostul vicepreședinte al Kindle, Amazon Corporate LLC, SUA], punctele 3549: 9-3550:1, punctul 3549: 10-25; punctul 3550:1-10: „Volumul a afectat prețurile de transfer destul de semnificativ. Puteți observa... puteți analiza diferitele acorduri ale M.coms și veți constata că acordurile mai mari, cum ar fi [C] și [A], au o rată mai mică a comisionului decât acordurile mai mici, cum ar fi [D], [E] și [F], astfel încât aceasta a fost o realitate a ceea ce forțele pieței ar necesita, [...] Astfel, speranța care a devenit predominantă în rândul tuturor actorilor din acest segment de piață a fost că, cu cât este mai mare volumul vânzărilor, cu atât mai mică ar fi rata comisioanelor, iar acest lucru s-a observat, de exemplu, în modificarea 3 din acordul [A], unde s-a trecut de la o singură structură a comisionului la o structură de bază diferențiată deoarece [A] a constatat că vânzările lor au mers foarte bine pe parcursul perioadei rămase a acordului și nu au dorit să cheltuiască prea mult deoarece au crezut că nu era competitiv în raport cu alternativele acestora. Și ați observat același lucru și în acordul [C] [...].”

663

(664)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, punctul 129, p. 41.

664

(665)  A se vedea considerentul 322. Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 1.53: „Faptul că o întreprindere care înregistrează pierderi încheie tranzacții cu membrii grupului MNE [de întreprinderi multinaționale] care înregistrează profituri poate sugera contribuabililor sau administrațiilor fiscale că ar trebui analizată stabilirea prețurilor de transfer. Se poate ca întreprinderea care înregistrează pierderi să nu primească compensări adecvate din partea grupului MNE [de întreprinderi multinaționale] din care face parte în raport cu beneficiile obținute din activitățile acesteia”. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 1.71, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 1.130.

665

(666)  A se vedea considerentul 153.

666

(667)  Observațiile Amazon din 29 mai 2017.

667

(668)  A se vedea considerentul 210.

668

(669)  Astfel cum se explică în considerentul 210, Tribunalul Fiscal din SUA a recunoscut că, în temeiul acordului [A], Amazon a pus la dispoziția [A] o varietate de servicii auxiliare, care nu au avut legătură cu activele necorporale.

669

(670)  Raportul ex post privind PT din 2017 a susținut în mod eronat că „licența pentru activele necorporale acordată de LuxSCS către LuxOpCo [...] implică un angajament al LuxSCS de a menține, a actualiza și a îmbunătăți aceste active necorporale prin investiții în curs în temeiul APC”. Astfel cum se explică în secțiunea 2.1.2.3, LuxOpCO preia acest „angajament” deoarece i s-a acordat o licență irevocabilă și exclusivă de a dezvolta, a consolida și a exploata activele necorporale deținute de LuxSCS.

670

ex post

(671)  A se vedea considerentul 529.

671

(672)  A se vedea considerentul 153.

672

(673)  A se vedea considerentul 256.

673

(674)  Raportul privind PT, p. 31.

674

(675)  A se vedea raportul ex post privind PT din 2017, punctul 19: „Pentru partea care nu aduce o contribuție unică și de valoare, la fel ca în orice altă metodă unilaterală, MMTN tinde să acorde din punct de vedere matematic același efect ca o metodă a împărțirii profitului, deoarece poate fi alocată numai o remunerație pentru funcțiile de rutină și niciun profit rezidual nu poate fi atribuit acelei părți. MMTN este, în împrejurările cazului, metoda cea mai potrivită pentru o analiză ex post a rezultatelor tranzacției privind redevența, având în vedere că alte metode disponibile nu oferă o bază mai fiabilă pentru examinarea tranzacției.”

675

ex post

ex post

(676)  Astfel cum se explică în considerentul 301, Luxemburg a precizat în observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii că soluția fiscală anticipată contestată aprobă un acord privind prețurile de transfer pe baza MMTN. Potrivit administrației fiscale luxemburgheze, acceptarea MMTN ca metodă adecvată de stabilire a prețurilor de transfer în acest caz a reflectat analiza funcțională inclusă în raportul privind prețurile de transfer.

676

(677)  Alegerea părții testate este necesară doar în cazul utilizării metodei cost plus, a metodei prețului de revânzare sau a MMTN, a se vedea punctul 3.18 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010 și 2017. Această cerință este inclusă, de asemenea, la punctele 2.38, 3.26 și 3.43 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995.

677

(678)  A se vedea, de asemenea, punctele 2.59 și 9.79 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010.

678

(679)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.59: „O metodă tranzacțională a marjei nete este puțin probabil să fie fiabilă în cazul în care fiecare parte la tranzacție realizează contribuții unice și de valoare [...] În acest caz, metoda tranzacțională a împărțirii profitului va fi, în general, metoda cea mai adecvată, [...]. Cu toate acestea, o metodă unilaterală (metoda tradițională bazată pe tranzacții sau metoda tranzacțională a marjei nete) se poate aplica în cazul în care una dintre părți realizează toate contribuțiile unice implicate în tranzacțiile controlate, în timp ce cealaltă parte nu realizează nicio contribuție unică.” (subliniere adăugată) A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.65.

679

Cu toate acestea, o metodă unilaterală (metoda tradițională bazată pe tranzacții sau metoda tranzacțională a marjei nete) se poate aplica în cazul în care una dintre părți realizează toate contribuțiile unice implicate în tranzacțiile controlate, în timp ce cealaltă parte nu realizează nicio contribuție unică

(680)  Raportul privind PT, p. 30-31.

680

(681)  Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.42: „[...] De exemplu, în cazul unui activ necorporal dezvoltat la nivel intern, în cazul în care proprietarul legal nu îndeplinește funcții relevante, nu utilizează activele relevante și nu își asumă riscuri relevante, ci acționează numai ca o entitate care deține titlul, proprietarul legal, în cele din urmă, nu are dreptul la nicio parte a veniturilor obținute de grupul MNE [de întreprinderi multinaționale] din exploatarea activelor necorporale, altele decât compensațiile conforme cu principiul concurenței depline, dacă este cazul, pentru deținerea titlului”.

681

(682)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, punctul 91, p. 30:

682

(683)  Astfel cum se menționează în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.89: „În tranzacțiile care implică cesiunea de active necorporale sau de drepturi asupra activelor necorporale, este esențial să se identifice cu specificitate natura activelor necorporale și a drepturilor asupra acestora care sunt transferate între întreprinderile asociate. În cazul impunerii unor limitări în ceea ce privește drepturile transferate, este, de asemenea, esențial să se identifice natura acestor limitări și toată sfera drepturilor transferate. În această privință, ar trebui remarcat că elementele caracteristice aplicate tranzacțiilor nu influențează analiza prețurilor de transfer. De exemplu, în cazul unui transfer a dreptului exclusiv de a exploata un brevet în țara X, decizia contribuabilului de a caracteriza tranzacția fie ca o vânzare a tuturor drepturilor de brevet în țara X, fie ca o acordare de licență exclusivă perpetuă a unei părți din drepturile de brevet la nivel mondial, nu afectează determinarea prețului în condiții de concurență deplină dacă, în orice caz, tranzacția pentru care se stabilește prețul este un transfer de drepturi exclusive de exploatare a brevetului în țara X pe durata sa de viață utilă rămasă. Prin urmare, analiza funcțională ar trebui să identifice cu precizie natura drepturilor transferate în activele necorporale.”

683

(684)  Astfel cum se explică în considerentele 189-192, societățile afiliate locale din UE furnizează servicii de sprijin etc. pentru LuxOpCo și sunt remunerate pentru serviciile respective pe o bază „cost plus”.

684

(685)  Raportul privind PT, p. 13.

685

(686)  Raportul privind PT, p. 13 și 30.

686

(687)  Comisia observă că aceste deficiențe, constatate în raportul privind PT și aprobate prin soluția fiscală anticipată contestată, au fost reproduse atât în studiul din 2014 (a se vedea considerentul 324), cât și în raportul privind PT din 2017 (a se vedea considerentele 386 și 387). În cel de al doilea caz, funcțiile LuxOpCo au fost prezentate ca având o valoare limitată și un caracter de rutină. În al doilea rând, se consideră că LuxOpCo suportă riscuri limitate. În cazul activelor, în raportul ex post privind PT din 2017 se precizează în mod explicit că LuxOpCo „nu deține, nu gestionează și nu controlează drepturile de proprietate intelectuală”. În acest sens, în raport se ignoră în mod deschis că societății LuxOpCo i s-a acordat o licență exclusivă și irevocabilă pentru utilizarea activelor necorporale pe întreaga durată a vieții acestora pe piața europeană și că LuxOpCo – în conformitate cu drepturile care îi sunt conferite în temeiul acordului de licență – de fapt, dezvoltă în continuare, îmbunătățește și gestionează activele necorporale pe cont propriu și pe propriile riscuri. Astfel cum s-a demonstrat anterior în secțiunea 9.2.1.2, aceasta este o delimitare incorectă și o reprezentare vădit eronată a funcțiilor, activelor și riscurilor LuxOpCo. A se vedea raportul ex post privind PT din 2017, pp. 31-32.

687

ex post

ex post

(688)  A se vedea, în acest sens, punctul 2.87 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, care prevede: „Numitorul ar trebui să se axeze pe indicatorul (indicatorii) relevant (relevanți) al valorii funcțiilor îndeplinite de partea testată în tranzacția supusă examinării, ținând seama de activele utilizate și de riscurile asumate”. A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.93.

688

(689)  Document privind metodele de stabilire a prețurilor de transfer elaborat de Secretariatul OCDE în iulie 2010, punctul 17.

689

(690)  Astfel cum se menționează în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 8.8: „Ceea ce distinge contribuțiile la un CCA [APC] de un transfer intragrup obișnuit de bunuri sau servicii este că, parțial sau total, compensațiile participanților sunt beneficiile preconizate pentru fiecare parte care a contribuit la punerea în comun a resurselor și a competențelor. Întreprinderile independente încheie acorduri de partajare a costurilor și a riscurilor atunci când există o nevoie comună de pe urma căreia întreprinderile pot beneficia reciproc. De exemplu, părți independente care funcționează în condiții de concurență deplină ar putea dori să partajeze riscurile (de exemplu cercetări în domeniul înaltei tehnologii) pentru a minimiza posibilitatea de pierderi într-o activitate, sau ar putea să se implice în partajarea costurilor sau în dezvoltarea în comun pentru a realiza economii, eventual economii de scară, sau pentru a îmbunătăți eficiența și productivitatea, eventual din combinații de diferite punctele forte individuale și de domenii de expertiză.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 8.8, și Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 8.12.

690

(691)  Amazon susține în observațiile sale din 28 octombrie 2015, „Rolul entităților europene”, p. 2, și în „Reuniune cu echipa de caz”, p. 4, că LuxOpCo menține și dezvoltă activele necorporale prin realizarea unor „investiții semnificative”. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.1.1, LuxSCS nu desfășoară efectiv niciuna dintre funcțiile cu valoare adăugată în ceea ce privește dezvoltarea activelor necorporale. Prin trimiterea la APC, Amazon pare să sugereze că activitățile de dezvoltare desfășurate în SUA prin A9 și ATI ar trebui considerate ca fiind funcții ale LuxSCS relevante pentru evaluarea tranzacției contestate. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 427, funcțiile îndeplinite de A9 și ATI sunt efectuate de aceste societăți în nume propriu și, după cum se atestă în rapoartele anuale privind APC, LuxSCS în sine nu contribuie la procesul de dezvoltare în temeiul APC. În cazul în care ar fi îndeplinit oricare dintre funcțiile care i-au fost încredințate în cadrul APC, acest lucru ar fi fost reflectat în grupul de costuri. În consecință, A9 și ATI primesc o remunerație pentru funcțiile acestora în ceea ce privește activele necorporale prin costurile de dezvoltare.

691

(692)  A se vedea considerentul 206.

692

(693)  Astfel cum se explică la punctul 6.18 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010: „De asemenea, este important să se ia în considerare valoarea serviciilor, cum ar fi asistența tehnică și formarea angajaților, pe care dezvoltatorul le-ar putea realiza în legătură cu transferul. În mod similar, ar putea fi necesar să se ia în considerare beneficiile furnizate de titularul licenței către licențiator prin îmbunătățirea produselor sau proceselor.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 6.75: „Principiile enunțate în prezenta secțiune B trebuie aplicate într-o varietate de situații care implică dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protejarea și exploatarea activelor necorporale. Un considerent cheie în fiecare caz este că întreprinderile asociate care contribuie la dezvoltarea, îmbunătățirea, menținerea, protejarea sau exploatarea activelor necorporale deținute în mod legal de un alt membru al grupului trebuie să primească o compensație care să respecte principiul concurenței deplină pentru funcțiile pe care le îndeplinesc, riscurile pe care și le asumă și activele pe care le folosesc. [...]”.

693

(694)  Astfel cum s-a explicat în secțiunea 2.5 de mai sus, atât legislația fiscală luxemburgheză, cât și cadrul OCDE clarifică faptul că orice serviciu intragrup desfășurat de LuxOpCo ar trebui să permită LuxOpCo nu numai să refactureze către LuxSCS costurile sale, ci și să primească o remunerație în condiții de concurență deplină pe lângă costurile suportate.

694

(695)  În aplicarea MMTN, în care LuxSCS este partea testată, se oferă orientări la punctul 7.36 din Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995 și 2010, care precizează că „[A]tunci când o întreprindere asociată acționează doar ca un agent sau un intermediar în furnizarea de servicii, este important în aplicarea metodei cost-plus faptul că randamentul sau marja să fie adecvată pentru executarea serviciilor respective. Într-un astfel de caz, este posibil să nu fie oportună stabilirea prețurilor conform principiului concurenței depline ca o marjă asupra costului serviciilor, ci mai degrabă asupra costurilor funcționării agenției însăși [...] De exemplu, o întreprindere asociată poate suporta costurile de închiriere a unui spațiu publicitar în numele membrilor grupului, costuri pe care membrii grupului le-ar fi suportat în mod direct dacă ar fi fost independente. Într-un astfel de caz, ar putea fi potrivit să transfere aceste costuri către beneficiarii grupului fără a se adăuga o marjă și să aplice o marjă numai la cheltuielile suportate de intermediar în îndeplinirea funcțiilor agenției sale.” A se vedea, de asemenea, Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 7.34. A se vedea, de asemenea, considerentele 242 și 263.

695

(696)  A se vedea considerentul 264.

696

(697)  A se vedea considerentul 429.

697

(698)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, 2010 și 2017, Glosar.

698

(699)  A se vedea considerentul 522 și nota de subsol 650.

699

(700)  Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2017, punctul 2.100: „Atunci când tratarea costurilor ca fiind costuri transferate se dovedește că respectă principiul concurenței depline, apare o a doua întrebare în ceea ce privește consecințele asupra comparabilității și asupra determinării intervalului de concurență deplină. Deoarece este necesar să se compare două societăți asemănătoare, în cazul în care costuri transferate sunt excluse din numitorul indicatorului profitului net al contribuabilului, costurile comparabile ar trebui, de asemenea, să fie excluse din numitorul indicatorului profitului net comparabil. Probleme de comparabilitate pot apărea atunci când sunt disponibile informații limitate privind defalcarea în funcție de costurile societăților comparabile.”

700

(701)  A se vedea considerentul 258.

701

(702)  A se vedea Liniile directoare ale OCDE privind PT din 2010, punctul 2.121.

702

(703)  A se vedea considerentul 148.

703

(704)  A se vedea considerentul 353.

704

(705)  A se vedea tabelul 3: Contul de profit și pierdere al LuxOpCo pentru perioada 2006-2013, care demonstrează că costurile produselor vândute reprezintă în mod constant aproximativ [70-75] % din costurile totale ale LuxOpCo.

705

(706)  Raportul privind PT, apendicele V.

706

(707)  Luxemburg și Amazon a susținut că introducerea unui prag inferior era menită să protejeze LuxOpCo, întrucât societățile comparabile au înregistrat pierderi în 2003 iar mecanismul privind pragul inferior a garantat o remunerație pozitivă. În afară de faptul că pragul inferior nu a fost niciodată relevant (ci numai plafonul) și că necesitatea unui prag inferior nu are o legătură semnificativă cu necesitatea unui plafon, argumentul nu este, în orice caz, convingător. De fapt, metoda de stabilire a redevenței (și anume, randamentul LuxOpCo) prevede că, în cazul în care randamentul LuxOpCo este mai mic de 0,45 % din vânzările în Uniunea Europeană, randamentul LuxOpCo ar trebui să fie ajustat pentru a fi egal sau mai mic de 0,45 % din veniturile sau profiturile din exploatare realizate în UE. Astfel, în cazul unei cifre de afaceri pozitive, dar în care LuxOpCo înregistrează pierderi, și anume profitul din exploatare în UE este negativ, aplicarea mecanismului menționat de Amazon și de Luxemburg ca „prag inferior” conduce la alegerea celei mai mici valori, care, în acest caz, ar fi profitul din exploatare negativ realizat în UE. Prin urmare, LuxOpCo nu este protejată împotriva pierderilor prin intermediul unui mecanism de stabilire a prețului redevenței inclus în soluția fiscală anticipată contestată. De fapt, întrucât redevența, și anume remunerația pentru LuxSCS, nu va fi, în conformitate cu metoda de stabilire a redevenței, niciodată mai mică decât zero, aceasta ar fi zero, în timp ce pierderile potențiale ar fi absorbite de LuxOpCo.

707

(708)  A se vedea considerentele 304 și 354.

708

(709)  Cauzele conexate C-20/15 P și C-21/15 P, Comisia/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 54 și jurisprudența citată.

709

Comisia/World Duty Free

(710)  Hotărîrea în cauzele conexate C-20/15 P, Comisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 56, și cauza C-6/12, P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, punctul 18.

710

Comisia/World Duty Free Group

P Oy

(711)  Cauza C-15/14 P, Comisia/MOL, ECLI:EU:C:2015:362, punctul 60. A se vedea, de asemenea, cauzele conexate C-20/15 P și C-21/15 P, Comisia/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 55; cauza C211/15 P, Orange/Comisia, ECLI:EU:C:2016:798, punctele 53 și 54, și cauza C-270/15 P, Belgia/Comisia, ECLI:EU:C:2016:489, punctul 49.

711

Comisia/MOL

Comisia/World Duty Free

Orange/Comisia

Belgia/Comisia

(712)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

712

Paint Graphos

(713)  Cauzele conexate C-20/15 P și C-21/15 P, Comisia/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 57 și jurisprudența citată.

713

Comisia/World Duty Free

(714)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417, punctul 65.

714

Paint Graphos

(715)  Cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit, ECLI:EU:C:2011:732, punctul 75. A se vedea, de asemenea, cauzele conexate C-20/15 P și C-21/15 P, Comisia/World Duty Free, ECLI:EU:C:2016:981, punctul 54.

715

Comisia/Government of Gibraltar și Regatul Unit

Comisia/World Duty Free

(716)  A se vedea considerentul 240.

716

(717)  A se vedea considerentul 240. De exemplu, cheltuielile cu dobânzile pentru activele care generează venituri neimpozabile sau indemnizațiile conducerii, care nu fac parte din gestiunea curentă a societății.

717

(718)  Articolul 164 litera (a) din LIR. A se vedea nota de subsol 54. Regimul de integrare fiscală a unei unități fiscale asimilează un grup de societăți unui singur contribuabil (neintegrat).

718

(719)  Regimul de integrare fiscală asimilează un grup de societăți unui singur contribuabil. Aceasta este o modalitate de a elimina dezavantajele cu care se confruntă grupurile de societăți în raport cu societățile unice în ceea ce privește impozitarea veniturilor. Regimul de integrare fiscală nu constituie o măsură de ajutor dacă, odată integrat, grupul de societăți nu este tratat mai favorabil decât o singură întreprindere.

719

(720)  Cauza C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, punctul 21.

720

Todaro Nunziatina & C.

(721)  De exemplu, în Decizia Comisiei din 16 octombrie 2002 privind schema de ajutoare de stat C 49/2001 (ex NN 46/2000) – centre de coordonare – pusă în aplicare de Luxemburg, JO L 170, 9.7.2003, p. 20, punctul 53, avantajul fiscal ar putea fi obținut numai de un „centru de coordonare care este o societate cu răspundere limitată rezidentă, care are o natură multinațională și are ca unic obiectiv furnizarea de servicii exclusiv pentru societățile sau întreprinderile din același grup internațional străin.” În mod similar, decizia Comisiei din 13 mai 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Franța pentru centrele de sediu și logistică, JO L 23, 28.1.2004, p. 1, punctul 66: „Beneficiul schemei se limitează exclusiv la sediile centrale și la centrele de logistică care își prestează serviciile în principal către societățile asociate situate în afara Franței”. În final, decizia Comisiei din 24 iunie 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Belgia sub forma unui regim fiscal de „ruling” aplicabil societăților americane de vânzări în străinătate, JO L 23, 28.1.2004, p. 14, punctul 57: „sistemul de soluții fiscale pentru activitățile belgiene ale FSC constituie un regim specific aplicabil exclusiv sucursalelor și filialelor FSC”.

721

(722)  Observațiile Amazon din 5 martie 2015, anexa 2.

722

(723)  Comisia a constatat deja că astfel de practici conduc la acordarea unui ajutor de stat în Decizia (UE) 2016/1699 a Comisiei din 11 ianuarie 2016 privind schema de ajutoare de stat privind scutirea aplicabilă profitului excedentar SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) pusă în aplicare de Belgia (JO L 260, 27.9.2016, p. 61).

723

(724)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos și alții, ECLI:EU:C:2009:417, punctul 69.

724

Paint Graphos și alții

(725)  Cauza C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, punctul 11. A se vedea, de asemenea, cauza T-137/02, Pollmeier Malchow/Comisia, ECLI:EU:T:2004:304, punctul 50.

725

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Comisia

(726)  Cauza C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA/Comisia, ECLI:EU:C:2010:787 punctele 47-55; Cauza C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții, ECLI:EU:C:2006:8, punctul 112.

726

Acea Electrabel Produzione SpA/Comisia

Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții

(727)  Structura corporativă a grupului Amazon este explicată mai detaliat în figura 1.

727

(728)  A se vedea nota de subsol 119. Conform codului fiscal al SUA, societățile rezidente sunt supuse impozitului pe venitul lor mondial, inclusiv pe veniturile din străinătate și, spre deosebire de practicile din alte țări – pe veniturile filialelor. Cu toate acestea, în general, impozitul pe venitul filialelor străine este amânat până în momentul în care venitul este distribuit sub formă de dividende sau prin alte mijloace de societatea străină către acționarii săi din SUA. În cazul în care și atunci când profitul LuxSCS este distribuit partenerilor săi din SUA, acesta va fi impozitat în conformitate cu acest sistem de impozitare la nivel mondial în același mod ca orice altă distribuire regulată a profiturilor sale după impozitare de către o societate străină controlată.

728

(729)  A se vedea, prin analogie, cauza 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, punctul 11. A se vedea cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2005:266, punctul 102. „Comisia a considerat în mod întemeiat că normele care reglementează stabilirea venitului impozabil constituie un avantaj în favoarea centrelor de coordonare și ale grupurilor cărora le aparțin”.

729

Intermills,

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

(730)  Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, la ajutoarele destinate remedierii daunelor provocate de catastrofe naturale sau de alte evenimente excepționale și ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni din Republica Federală Germania nu se aplică în prezentul caz.

730

(731)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

731

(732)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416. Același raționament a fost aplicat de Tribunal în cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Franța și France Télécom/Comisia, ECLI:EU:T:2009:474, în care France Telecom a beneficiat de o scutire fiscală, iar Comisia a concluzionat că ajutorul a fost acordat anual, și anume diferența de impozit datorată și scutită a fost calculată pe o bază anuală și a depins, printre altele, de nivelul cotelor de impozitare votate anual de colectivitățile locale. Această concluzie a fost confirmată de Tribunal.

732

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

Franța și France Télécom/Comisia

(733)  A se vedea considerentul 1.

733

(734)  Observațiile Luxemburgului privind decizia de inițiere a procedurii, punctele 42-43.

734

(735)  Observațiile Luxemburgului privind decizia de inițiere a procedurii, punctul 44.

735

(736)  Cauza C-74/00, Falck y A. di Bolzano/Comisia, ECLI:EU:C:2002:524, punctul 140.

736

Falck y A. di Bolzano/Comisia

(737)  Cauza C-408/04, Comisia/Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, punctul 100-107.

737

Comisia/Salzgitter

(738)  
  Idem, punctul 106.

738

Idem

(739)  Cauza Forum 187, (menționată mai sus), punctul 147, și cauza 265/85, Van den Bergh en Jurgens și Van Dijk Food Products Lopik/Comisia, Rec. [1987], p. I-1155, punctul 44.

739

Forum 187

an den Bergh en Jurgens și Van Dijk Food Products Lopik/Comisia

(740)  
  Idem.

740

Idem

(741)  Cauzele conexate C-471/09 P-C-473/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya și alții/Comisia, ECLI:EU:C:2011:521, punctul 64: „
  Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE
  ”. În aceeași ordine de idei, a se vedea, de asemenea, cauzele conexate C-465/09-C-470/09, Diputacion Foral de Vizcaya și alții/Comisia, ECLI:EU:C:2011:372, punctul 150, și cauza C-372/97, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:2003:275, punctul 112.

741

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya și alții/Comisia

Sur ce point, il convient de rappeler qu'un État membre, dont les autorités ont octroyé une aide en violation des règles de procédure prévues à l'article 88 CE, ne saurait, en principe, invoquer la confiance légitime des bénéficiaires pour se soustraire à l'obligation de prendre les mesures nécessaires en vue de l'exécution d'une décision de la Commission lui ordonnant de récupérer l'aide. Admettre une telle possibilité reviendrait, en effet, à priver les dispositions des articles 87 CE et 88 CE de tout effet utile, dans la mesure où les autorités nationales pourraient ainsi se fonder sur leur propre comportement illégal pour mettre en échec l'efficacité des décisions prises par la Commission en vertu de ces dispositions du traité CE

Diputacion Foral de Vizcaya și alții/Comisia

Italia/Comisia

(742)  Cauza Territorio Histórico de Vizcaya (menționată anterior), punctul 68. A se vedea, de asemenea, cauza C-183/02 P, Demesa and Territorio Histórico de Álava/Comisia, ECLI:EU:C:2004:701, punctul 52.

742

Territorio Histórico de Vizcaya

Demesa and Territorio Histórico de Álava/Comisia

(743)  Cauza Territorio Histórico de Vizcaya (menționată anterior), punctul 76.

743

Territorio Histórico de Vizcaya

(744)  Cauza 173/73, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:1974:71, punctul 13.

744

Italia/Comisia

(745)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice (JO C 384, 10.12.1998, p. 3), considerentul 22. „În cazul în care normele fiscale trebuie interpretate în practica zilnică, acestea nu pot lăsa loc pentru tratamentul întreprinderilor în mod discreționar. Fiecare decizie a administrației care se îndepărtează de normele fiscale generale în favoarea întreprinderilor individuale conduce în principiu la o prezumție de ajutor de stat și trebuie analizată în detaliu. În măsura în care deciziile administrative conțin doar o interpretare a normelor generale, acestea nu dau naștere unei prezumții de ajutor. Cu toate acestea, netransparența deciziilor luate de autorități și marja de manevră de care acestea se bucură uneori, sprijină prezumția în conformitate cu care, în anumite circumstanțe, acesta este efectul lor. Acest lucru nu face ca statele membre să fie mai puțin capabile de a acorda contribuabililor certitudine juridică și previzibilitate în ceea ce privește aplicarea normelor fiscale generale.”

745

(746)  A se vedea, printre altele, Decizia 2003/81/CE a Comisiei din 22 august 2002 în cazul C 48/2001 (ex NN 43/2000) privind schema de ajutor pusă în aplicare de Spania în favoarea centrelor de coordonare din Vizcaya (JO L 31, 6.2.2003, p. 26); Decizia 2003/512/CE a Comisiei din 5 septembrie 2002 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Germania în favoarea centrelor de sediu și logistică (JO L 177, 16.7.2003, p. 17); Decizia 2003/501/CE a Comisiei din 16 octombrie 2002 privind schema de ajutoare de stat în cazul C 49/2001 (ex NN 46/2000) – Centre de coordonare – pusă în aplicare de Luxemburg (JO L 170, 9.7.2003, p. 20); Decizia 2003/755/CE a Comisiei din 17 februarie 2003 privind sistemul de ajutoare pus în aplicare de Belgia în favoarea centrelor de coordonare cu sediul în Belgia (JO L 282, 30.10.2003, p. 25); Decizia 2003/515/CE a Comisiei din 17 februarie 2003 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Țările de Jos pentru activitățile de finanțare internațională (JO L 180, 18.7.2003, p. 52); Decizia 2004/76/CE a Comisiei din 13 mai 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Franța pentru centrele de sediu și logistică (JO L 23, 28.1.2004, p. 1); și Decizia 2004/77/CE a Comisiei din 24 iunie 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Belgia sub forma unui regim fiscal de „ruling” aplicabil societăților americane de vânzări în străinătate (JO L 23, 28.1.2004, p. 14).

746

(747)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416.

747

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

(748)  Observațiile Luxemburgului cu privire la decizia de inițiere a procedurii, punctul 43, Luxemburg citează punctul 19 din raportul Grupului de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor) către Consiliul (Ecofin), care prevede: „În ceea ce privește măsurile fiscale luate de Luxemburg cu privire la societățile implicate în activități de finanțare intragrup, Grupul a discutat descrierea convenită în cadrul reuniunii din 17 februarie 2011. Luxemburg a informat Grupul că Circulara nr. 164/2 din 28 ianuarie 2011 stabilește condițiile pentru furnizarea acordurilor anticipate de stabilire a preturilor care confirmă remunerarea tranzacțiilor. În cadrul reuniunii din 11 aprilie 2011, Luxemburg a informat grupul că Circulara nr. 164/2 bis din 8 aprilie 2011 a asigurat că confirmările anticipate acordate înainte de intrarea în vigoare a Circularei nr. 164/2 ar înceta să mai fie valabile până la 31 decembrie 2011. Având în vedere aceste informații, Grupul a stabilit de comun acord că nu a fost necesar ca această măsură să fie evaluată pe baza criteriilor prevăzute în Codul de conduită”.

748

(749)  Concluziile Consiliului Ecofin din 1 decembrie 1997 privind politica fiscală (JO C 2, 6.1.1998, p. 1). A se vedea, de asemenea, documentele la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/harmful_tax_practices/#code_conduct

749

(750)  În acest sens, a se vedea Concluziile avocatului general Léger prezentate în cauza C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2006:89, punctul 376.

750

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

(751)  În Protocolul adițional nr. 1 la Convenția OCDE din 14 decembrie 1960, semnatarii Convenției au convenit participarea Comisiei Europene la lucrările organizației. Reprezentanții Comisiei Europene participă, împreună cu ceilalți membri, la discuțiile cu privire la programul de lucru al OCDE și sunt cooptați în cadrul activităților întregii organizații și al diferitelor sale organisme. Cu toate acestea, deși participarea Comisiei Europene este mult mai extinsă decât cea a unui observator, aceasta nu are niciun drept de vot și nu participă în mod oficial la adoptarea instrumentelor prezentate Consiliului spre adoptare.

751

(752)  A se vedea considerentul 326.

752

(753)  A se vedea hotărârile în cauza T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Comisia, ECLI:EU:T:2000:8, punctul 59, și în cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416, punctul 147.

753

Mehibas Dordtselaan/Comisia

Belgia și Forum 187 ASBL/Comisia

(754)  Observațiile Amazon privind decizia de inițiere a procedurii, punctul 178.

754

(755)  A se vedea nota de subsol 742.

755

(756)  A se vedea, de exemplu, Decizia 1999/718/CE a Comisiei din 24 februarie 1999 privind ajutorul de stat acordat de Spania în favoarea Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (JO L 292, 13.11.1999, p. 1); Decizia 2000/735/CE a Comisiei din 21 aprilie 1999 privind tratarea de către autoritățile fiscale neerlandeze a unui acord de tip „technolease” între Philips și Rabobank (JO L 297, 24.11.2000, p. 13); Decizia 2000/795/CE a Comisiei din 22 decembrie 1999 privind ajutorul de stat acordat de Spania în favoarea Ramondín SA și Ramondín Cápsulas SA (JO L 318, 16.12.2000, p. 36); Decizia 2005/709/CE a Comisiei din 2 august 2004 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Franța în favoarea France Télécom (JO L 269, 14.10.2005, p. 30); Decizia 2008/551/CE a Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 12/07 (ex N 799/06) prevăzut de Republica Slovacă pentru Glunz & Jensen s.r.o. (JO L 178, 5.7.2008, p. 38); Decizia 2008/734/CE a Comisiei din 4 iunie 2008 privind ajutorul de stat C 57/07 (ex N 843/06) pe care Republica Slovacă intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Alas Slovakia, s.r.o. (JO L 248, 17.9.2008, p. 19); și Decizia 2011/276/UE.

756

(757)  A se vedea considerentul 326.

757

(758)  Cauza T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Regiunea Flamandă)/Comisia, ECLI:EU:T:1998:77, punctul 54.

758

Het Vlaamse Gewest (Regiunea Flamandă)/Comisia

(759)  Deși în contextul unei „imposibilități de recuperare”, și nu al unei „dificultăți de cuantificare a valorii ajutorului”.

759

(760)  A se vedea cauza C-441/06, Comisia/Franța, ECLI:EU:C:2007:616, punctul 29 și jurisprudența citată.

760

Comisia/Franța

(761)  Cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Franța și France Télécom/Comisia, ECLI:EU:T:2009:474, punctul 297.

761

Franța și France Télécom/Comisia

(762)  Cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Franța și France Télécom/Comisia, ECLI:EU:T:2009:474, punctul 299.

762

Franța și France Télécom/Comisia

(763)  A se vedea considerentul 549.

763

(764)  A se vedea considerentele 551 și 552.

764

(765)  A se vedea considerentul 558.

765

(766)  Raportul FCPT din 2010, punctul 63.

766

(767)  A se vedea considerentul 429. Astfel cum s-a explicat în Liniile directoare ale OCDE privind PT din 1995, punctul 7.33: „[...] În cadrul unei tranzacții desfășurate în condiții de concurență deplină, o întreprindere independentă ar urmări, în mod normal, să perceapă taxe pentru servicii astfel încât să genereze profit și nu să furnizeze serviciile numai la costuri [...]”. Prin urmare, LuxSCS nu ar primi numai marja asupra costurilor, ci și rambursarea costurilor respective.

767

(768)  Astfel cum se menționează în secțiunea 9.5 și în considerentul 607 în special, administrația fiscală luxemburgheză a acordat un tratament fiscal favorabil pentru LuxOpCo. Din acest motiv, aceasta este primul beneficiar de la care Luxemburg trebuie să recupereze ajutorul. În cazul în care recuperarea ajutorului de la beneficiarul în cauză nu elimină avantajul necuvenit, recuperarea trebuie să fie extinsă la grupul Amazon, întrucât întregul grup formează o singură unitate economică care beneficiază de ajutor. În acest sens, a se vedea cauzele conexate T-415/05, T-416/05 și T-423/05, Grecia/Comisia, ECLI:EU:T:2010:386, punctul 126.

768

Grecia/Comisia

---

| 15.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 153/143

---

DECIZIA (UE) 2018/860 A COMISIEI

din 7 februarie 2018

privind schema de ajutoare SA.45852-2017/C (ex 2017/N) pe care Germania intenționează să o pună în aplicare pentru rezerva de capacitate

[notificată cu numărul C(2018) 612]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | Prin comunicarea electronică din 23 ianuarie 2017, Germania a notificat Comisiei cel mai recent proiect de legislație privind punerea în aplicare a unei rezerve de capacitate, precum și evaluarea pe care a efectuat-o referitoare la necesitatea schemei de ajutoare. |
| --- | --- |

(1)

Prin comunicarea electronică din 23 ianuarie 2017, Germania a notificat Comisiei cel mai recent proiect de legislație privind punerea în aplicare a unei rezerve de capacitate, precum și evaluarea pe care a efectuat-o referitoare la necesitatea schemei de ajutoare.

| (2) | Prin scrisoarea din 7 aprilie 2017 („decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) cu privire la schema de ajutoare. Germania a trimis observații pe marginea deciziei de inițiere a procedurii prin scrisoarea din 17 mai 2017. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 7 aprilie 2017 („decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat Germania că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) cu privire la schema de ajutoare. Germania a trimis observații pe marginea deciziei de inițiere a procedurii prin scrisoarea din 17 mai 2017.

| (3) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să formuleze observații privind schema de ajutoare. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să formuleze observații privind schema de ajutoare.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (4) | Comisia a primit observații de la 22 de părți interesate. Comisia le-a transmis Germaniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; observațiile Germaniei au fost primite prin scrisoarea din 14 iulie 2017. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la 22 de părți interesate. Comisia le-a transmis Germaniei, oferindu-i posibilitatea de a reacționa; observațiile Germaniei au fost primite prin scrisoarea din 14 iulie 2017.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A SCHEMEI DE AJUTOARE

DESCRIEREA DETALIATĂ A SCHEMEI DE AJUTOARE

2.1.   Context și temei juridic

Context și temei juridic

| (5) | Schema de ajutoare notificată face parte dintr-o modificare, adoptată la 26 iulie 2016, a Legii germane privind energia din 7 iulie 2005 (Energiewirtschaftsgesetz, denumită în continuare „EnWG”). EnWG cuprinde, de asemenea, o serie de alte măsuri legate de funcționarea pieței energiei electrice și a gazelor din Germania, care au fost prezentate în secțiunea 2.1 din decizia de inițiere a procedurii. Obiectivul central al revizuirii EnWG este acela de a reforma piața energiei electrice pentru a o adapta astfel încât aceasta să facă față tranziției energetice, care, în Germania, se caracterizează printr-o creștere semnificativă a producției din surse regenerabile de energie variabile, cum ar fi energia eoliană și solară, eliminarea treptată a energiei nucleare și un nivel ridicat de conectare cu mai multe piețe învecinate. |
| --- | --- |

(5)

Schema de ajutoare notificată face parte dintr-o modificare, adoptată la 26 iulie 2016, a Legii germane privind energia din 7 iulie 2005 (Energiewirtschaftsgesetz, denumită în continuare „EnWG”). EnWG cuprinde, de asemenea, o serie de alte măsuri legate de funcționarea pieței energiei electrice și a gazelor din Germania, care au fost prezentate în secțiunea 2.1 din decizia de inițiere a procedurii. Obiectivul central al revizuirii EnWG este acela de a reforma piața energiei electrice pentru a o adapta astfel încât aceasta să facă față tranziției energetice, care, în Germania, se caracterizează printr-o creștere semnificativă a producției din surse regenerabile de energie variabile, cum ar fi energia eoliană și solară, eliminarea treptată a energiei nucleare și un nivel ridicat de conectare cu mai multe piețe învecinate.

Energiewirtschaftsgesetz

| (6) | Cadrul juridic care reglementează rezerva de capacitate este stabilit la articolul 13e din EnWG. Dispoziții mai detaliate privind, printre altele, procedura de selecție, utilizarea și remunerarea rezervei sunt prevăzute în Kapazitätsreserveverordnung (3) (denumită în continuare „Ordonanța privind rezerva de capacitate”). |
| --- | --- |

(6)

Cadrul juridic care reglementează rezerva de capacitate este stabilit la articolul 13e din EnWG. Dispoziții mai detaliate privind, printre altele, procedura de selecție, utilizarea și remunerarea rezervei sunt prevăzute în Kapazitätsreserveverordnung (3) (denumită în continuare „Ordonanța privind rezerva de capacitate”).

Kapazitätsreserveverordnung

3

| (7) | Rezerva de capacitate vizează asigurarea securității permanente a aprovizionării cu energie electrică ținând cont și de situația în schimbare de pe piața energiei electrice. Rezerva de capacitate este menită să contribuie la asigurarea aprovizionării chiar și în momentele în care, în ciuda formării libere a prețurilor pe bursele de energie, piața angro nu reușește să realizeze o aprovizionare suficientă pentru a acoperi întreaga cerere. Piața realizează această aprovizionare prin dispecerizarea centralelor electrice care se află în rezervă în afara pieței. Germania are ca obiectiv să reducă la minimum potențialele distorsiuni de pe piață prin mai multe măsuri. Aceasta urmărește, în special, să separe de piață capacitățile păstrate în rezervă pentru a preveni orice distorsiuni ale formării prețurilor și ale semnalelor de investiții de pe piața energiei electrice. |
| --- | --- |

(7)

Rezerva de capacitate vizează asigurarea securității permanente a aprovizionării cu energie electrică ținând cont și de situația în schimbare de pe piața energiei electrice. Rezerva de capacitate este menită să contribuie la asigurarea aprovizionării chiar și în momentele în care, în ciuda formării libere a prețurilor pe bursele de energie, piața angro nu reușește să realizeze o aprovizionare suficientă pentru a acoperi întreaga cerere. Piața realizează această aprovizionare prin dispecerizarea centralelor electrice care se află în rezervă în afara pieței. Germania are ca obiectiv să reducă la minimum potențialele distorsiuni de pe piață prin mai multe măsuri. Aceasta urmărește, în special, să separe de piață capacitățile păstrate în rezervă pentru a preveni orice distorsiuni ale formării prețurilor și ale semnalelor de investiții de pe piața energiei electrice.

2.2.   Descrierea rezervei de capacitate

Descrierea rezervei de capacitate

| (8) | EnWG și Ordonanța privind rezerva de capacitate prevăd faptul că cei patru operatori de transport și de sistem („OTS”) din Germania vor dezvolta treptat capacități de rezervă care vor asigura securitatea aprovizionării atunci când nu se poate face aprovizionarea de pe piața energiei electrice, iar cererea de energie nu este satisfăcută de ofertă. |
| --- | --- |

(8)

EnWG și Ordonanța privind rezerva de capacitate prevăd faptul că cei patru operatori de transport și de sistem („OTS”) din Germania vor dezvolta treptat capacități de rezervă care vor asigura securitatea aprovizionării atunci când nu se poate face aprovizionarea de pe piața energiei electrice, iar cererea de energie nu este satisfăcută de ofertă.

| (9) | OTS achiziționează în comun capacitățile prin licitații organizate o dată la doi ani pentru o perioadă de livrare de doi ani (prima perioadă de livrare fiind cuprinsă între octombrie 2019 și septembrie 2021). Furnizorii de capacitate licitează pentru remunerația anuală pe care o solicită pentru a-și menține capacitatea disponibilă, până la cel mult 100 000 EUR/MW pe an. Aceștia sunt selectați pe baza ofertei lor până la atingerea volumului total solicitat de 2 GW. Furnizorii de capacitate declarați câștigători primesc remunerația pe baza celei mai ridicate oferte câștigătoare depuse în cadrul licitației (sistemul de preț unic). |
| --- | --- |

(9)

OTS achiziționează în comun capacitățile prin licitații organizate o dată la doi ani pentru o perioadă de livrare de doi ani (prima perioadă de livrare fiind cuprinsă între octombrie 2019 și septembrie 2021). Furnizorii de capacitate licitează pentru remunerația anuală pe care o solicită pentru a-și menține capacitatea disponibilă, până la cel mult 100 000 EUR/MW pe an. Aceștia sunt selectați pe baza ofertei lor până la atingerea volumului total solicitat de 2 GW. Furnizorii de capacitate declarați câștigători primesc remunerația pe baza celei mai ridicate oferte câștigătoare depuse în cadrul licitației (sistemul de preț unic).

| (10) | Licitația este deschisă tuturor tipurilor de furnizori de capacitate interni (centrale de producție, instalații de stocare și operatori care răspund la cerere), cu condiția ca aceștia să îndeplinească o serie de criterii de eligibilitate sub forma unor cerințe tehnice care sunt prevăzute la articolul 9 din ordonanță. În urma deciziei de inițiere a procedurii, Germania s-a angajat să modifice unele dintre aceste criterii de eligibilitate. Aceste modificări se referă, în principal, la cerințele de participare pentru operatorii care răspund la cerere și sunt explicate în detaliu în secțiunea 6 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

Licitația este deschisă tuturor tipurilor de furnizori de capacitate interni (centrale de producție, instalații de stocare și operatori care răspund la cerere), cu condiția ca aceștia să îndeplinească o serie de criterii de eligibilitate sub forma unor cerințe tehnice care sunt prevăzute la articolul 9 din ordonanță. În urma deciziei de inițiere a procedurii, Germania s-a angajat să modifice unele dintre aceste criterii de eligibilitate. Aceste modificări se referă, în principal, la cerințele de participare pentru operatorii care răspund la cerere și sunt explicate în detaliu în secțiunea 6 din prezenta decizie.

| (11) | Furnizorii de capacitate nu au voie să își vândă capacitatea de rezervă pe piața energiei electrice. De asemenea, aceștia nu au voie să revină pe piață după încetarea contractului lor de rezervă de capacitate. În acest mod, autoritățile germane intenționează să asigure o separare strictă între piață și rezervă și să evite, astfel, ca rezerva să denatureze funcționarea pieței. |
| --- | --- |

(11)

Furnizorii de capacitate nu au voie să își vândă capacitatea de rezervă pe piața energiei electrice. De asemenea, aceștia nu au voie să revină pe piață după încetarea contractului lor de rezervă de capacitate. În acest mod, autoritățile germane intenționează să asigure o separare strictă între piață și rezervă și să evite, astfel, ca rezerva să denatureze funcționarea pieței.

| (12) | De asemenea, furnizorii de capacitate nu au voie să își vândă mai departe către terțe părți drepturile și obligațiile care decurg din participarea lor la rezerva de capacitate: participarea și remunerația aferentă sunt strict legate de instalația care s-a calificat în acest sens prin intermediul licitației. |
| --- | --- |

(12)

De asemenea, furnizorii de capacitate nu au voie să își vândă mai departe către terțe părți drepturile și obligațiile care decurg din participarea lor la rezerva de capacitate: participarea și remunerația aferentă sunt strict legate de instalația care s-a calificat în acest sens prin intermediul licitației.

| (13) | Pentru operatorii care răspund la cerere, clauza de nerevenire descrisă în considerentul 11 nu se aplică. Un operator care răspunde la cerere poate relua vânzarea de capacitate corespunzătoare sarcinii controlabile pe piețele energiei electrice după încheierea perioadei de furnizare (4). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat preocupare și în legătură cu alte cerințe aplicabile operatorilor care răspund la cerere, care vor fi discutate în detaliu în secțiunile 3.2.2 și 7.3.3 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(13)

Pentru operatorii care răspund la cerere, clauza de nerevenire descrisă în considerentul 11 nu se aplică. Un operator care răspunde la cerere poate relua vânzarea de capacitate corespunzătoare sarcinii controlabile pe piețele energiei electrice după încheierea perioadei de furnizare (4). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat preocupare și în legătură cu alte cerințe aplicabile operatorilor care răspund la cerere, care vor fi discutate în detaliu în secțiunile 3.2.2 și 7.3.3 din prezenta decizie.

4

| (14) | Furnizorii de capacitate trebuie să fie la dispoziția OTS pe toată durata contractului, adică pentru o perioadă de doi ani. De asemenea, aceștia trebuie să continue să îndeplinească criteriile de eligibilitate pe toată durata contractului. Sunt permise totuși perioade de întreținere, care sunt necesare din punct de vedere tehnic, iar acestea trebuie să fie notificate OTS înainte de data de 31 iulie a anului precedent anului de livrare. Astfel de întreruperi planificate sunt permise în măsura în care instalațiile de rezervă de capacitate nu sunt disponibile pentru o perioadă totală maximă de trei luni în fiecare an de livrare. Întreruperile neplanificate trebuie să fie raportate OTS imediat ce acestea se produc, iar disponibilitatea trebuie să fie restabilită în termen de trei luni. |
| --- | --- |

(14)

Furnizorii de capacitate trebuie să fie la dispoziția OTS pe toată durata contractului, adică pentru o perioadă de doi ani. De asemenea, aceștia trebuie să continue să îndeplinească criteriile de eligibilitate pe toată durata contractului. Sunt permise totuși perioade de întreținere, care sunt necesare din punct de vedere tehnic, iar acestea trebuie să fie notificate OTS înainte de data de 31 iulie a anului precedent anului de livrare. Astfel de întreruperi planificate sunt permise în măsura în care instalațiile de rezervă de capacitate nu sunt disponibile pentru o perioadă totală maximă de trei luni în fiecare an de livrare. Întreruperile neplanificate trebuie să fie raportate OTS imediat ce acestea se produc, iar disponibilitatea trebuie să fie restabilită în termen de trei luni.

| (15) | OTS trebuie să efectueze teste de funcționare înainte ca orice instalație să intre în rezerva de capacitate pentru a verifica dacă fiecare instalație îndeplinește cerințele tehnice. Mai mult, OTS vor efectua teste de utilizare a rezervei de capacitate fără a notifica în prealabil furnizorii de capacitate participanți. Aceste teste vor fi realizate cu capacitatea totală de rezervă a instalațiilor, pentru o perioadă de 12 ore. În cazul în care un test demonstrează că o instalație nu îndeplinește cerințele, se datorează o penalitate de 20 % din remunerația fixă totală. Dacă instalația poate rectifica în termen de șase luni neconformitățile identificate, penalitatea este calculată proporțional cu perioada în care instalația nu a fost disponibilă pentru rezervă (adică, o șesime din sumă pentru fiecare lună). Dacă instalația îndeplinește cerințele doar cu o parte din capacitatea de rezervă, atunci penalitatea se va aplica doar pentru partea nedisponibilă. |
| --- | --- |

(15)

OTS trebuie să efectueze teste de funcționare înainte ca orice instalație să intre în rezerva de capacitate pentru a verifica dacă fiecare instalație îndeplinește cerințele tehnice. Mai mult, OTS vor efectua teste de utilizare a rezervei de capacitate fără a notifica în prealabil furnizorii de capacitate participanți. Aceste teste vor fi realizate cu capacitatea totală de rezervă a instalațiilor, pentru o perioadă de 12 ore. În cazul în care un test demonstrează că o instalație nu îndeplinește cerințele, se datorează o penalitate de 20 % din remunerația fixă totală. Dacă instalația poate rectifica în termen de șase luni neconformitățile identificate, penalitatea este calculată proporțional cu perioada în care instalația nu a fost disponibilă pentru rezervă (adică, o șesime din sumă pentru fiecare lună). Dacă instalația îndeplinește cerințele doar cu o parte din capacitatea de rezervă, atunci penalitatea se va aplica doar pentru partea nedisponibilă.

| (16) | Dimensiunea rezervei de capacitate se va baza pe rezultatul unei evaluări revizuite a adecvării, care este descrisă mai detaliat în considerentele 84 și 85. La momentul deciziei de inițiere a procedurii, Germania intenționa să achiziționeze o capacitate fixă de 2 GW pentru prima perioadă de livrare de doi ani și, pentru perioadele de livrare ulterioare, în principiu încă 2 GW, cu excepția cazului în care o evaluare a adecvării ar indica o necesitate diferită de maximum 5 % din cererea de vârf. În prezent, Germania s-a angajat să aplice o evaluare revizuită a adecvării începând de la prima licitație și să definească volumul necesar în baza acesteia și, în orice caz, să limiteze capacitatea maximă a rezervei la 2 GW în toate cele trei perioade de livrare. Dacă evaluarea revizuită a adecvării demonstrează o necesitate mai mare de 2 GW și dacă, în consecință, Germania intenționează să crească dimensiunea rezervei peste 2 GW, aceasta ar trebui să notifice Comisiei creșterea respectivă în vederea unei evaluări conform normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(16)

Dimensiunea rezervei de capacitate se va baza pe rezultatul unei evaluări revizuite a adecvării, care este descrisă mai detaliat în considerentele 84 și 85. La momentul deciziei de inițiere a procedurii, Germania intenționa să achiziționeze o capacitate fixă de 2 GW pentru prima perioadă de livrare de doi ani și, pentru perioadele de livrare ulterioare, în principiu încă 2 GW, cu excepția cazului în care o evaluare a adecvării ar indica o necesitate diferită de maximum 5 % din cererea de vârf. În prezent, Germania s-a angajat să aplice o evaluare revizuită a adecvării începând de la prima licitație și să definească volumul necesar în baza acesteia și, în orice caz, să limiteze capacitatea maximă a rezervei la 2 GW în toate cele trei perioade de livrare. Dacă evaluarea revizuită a adecvării demonstrează o necesitate mai mare de 2 GW și dacă, în consecință, Germania intenționează să crească dimensiunea rezervei peste 2 GW, aceasta ar trebui să notifice Comisiei creșterea respectivă în vederea unei evaluări conform normelor privind ajutoarele de stat.

| (17) | Rezerva de capacitate se utilizează atunci când piața nu asigură aprovizionarea, adică atunci când oferta este insuficientă pentru a acoperi cererea. Se consideră că piața nu poate asigura aprovizionarea atunci când, pe bursele de energie electrică, pe piața pentru ziua următoare sau pe piața intrazilnică (la licitația de deschidere – care are loc imediat după închiderea pieței pentru ziua următoare – sau în timpul tranzacționării continue pe parcursul întregii zile) ofertele de vânzare la limita tehnică de preț, care, în prezent, în Germania, este de 3 000 EUR/MWh pentru piața pentru ziua următoare și de 10 000 EUR/MWh pentru piața intrazilnică, nu sunt acoperite integral, în termen de o oră, de oferte de cumpărare pentru generare. |
| --- | --- |

(17)

Rezerva de capacitate se utilizează atunci când piața nu asigură aprovizionarea, adică atunci când oferta este insuficientă pentru a acoperi cererea. Se consideră că piața nu poate asigura aprovizionarea atunci când, pe bursele de energie electrică, pe piața pentru ziua următoare sau pe piața intrazilnică (la licitația de deschidere – care are loc imediat după închiderea pieței pentru ziua următoare – sau în timpul tranzacționării continue pe parcursul întregii zile) ofertele de vânzare la limita tehnică de preț, care, în prezent, în Germania, este de 3 000 EUR/MWh pentru piața pentru ziua următoare și de 10 000 EUR/MWh pentru piața intrazilnică, nu sunt acoperite integral, în termen de o oră, de oferte de cumpărare pentru generare.

| (18) | OTS pot utiliza rezerva de capacitate doar în ultimă instanță, astfel încât aceasta să poată fi utilizată numai după ce au fost epuizate orice alte servicii prestate la nivelul sistemului. Faptul că instalațiile din rezerva de capacitate au o durată de activare de cel mult 12 ore înseamnă că OTS trebuie să folosească aceste instalații cu mult înainte să se cunoască rezultatele de pe piețe și, prin urmare, înainte ca aceștia să fie siguri că piața nu poate asigura aprovizionarea. Prin urmare, ordonanța prevede faptul că OTS trebuie să facă o evaluare a momentelor de pornire și să le ia în considerare la activarea rezervei. |
| --- | --- |

(18)

OTS pot utiliza rezerva de capacitate doar în ultimă instanță, astfel încât aceasta să poată fi utilizată numai după ce au fost epuizate orice alte servicii prestate la nivelul sistemului. Faptul că instalațiile din rezerva de capacitate au o durată de activare de cel mult 12 ore înseamnă că OTS trebuie să folosească aceste instalații cu mult înainte să se cunoască rezultatele de pe piețe și, prin urmare, înainte ca aceștia să fie siguri că piața nu poate asigura aprovizionarea. Prin urmare, ordonanța prevede faptul că OTS trebuie să facă o evaluare a momentelor de pornire și să le ia în considerare la activarea rezervei.

| (19) | Pe durata de activare și înainte de utilizarea efectivă a rezervei de capacitate, instalațiile din rezervă injectează cantități mici de energie de încălzire în rețea. Ordonanța prevede că OTS vor diminua instalațiile existente la o cantitate echivalentă cu cea furnizată de instalațiile din rezervă pentru a asigura faptul că această energie de încălzire nu denaturează funcționarea pieței intrazilnice. |
| --- | --- |

(19)

Pe durata de activare și înainte de utilizarea efectivă a rezervei de capacitate, instalațiile din rezervă injectează cantități mici de energie de încălzire în rețea. Ordonanța prevede că OTS vor diminua instalațiile existente la o cantitate echivalentă cu cea furnizată de instalațiile din rezervă pentru a asigura faptul că această energie de încălzire nu denaturează funcționarea pieței intrazilnice.

| (20) | Ordonanța prevede, de asemenea, ca, în principiu, OTS să activeze toate instalațiile. Cu toate acestea, în cazul în care OTS pot reface echilibrul cerere-ofertă prin activarea doar a unei părți din capacitatea din rezervă, OTS pot selecta doar acei furnizori care sunt cei mai adecvați în acest sens. |
| --- | --- |

(20)

Ordonanța prevede, de asemenea, ca, în principiu, OTS să activeze toate instalațiile. Cu toate acestea, în cazul în care OTS pot reface echilibrul cerere-ofertă prin activarea doar a unei părți din capacitatea din rezervă, OTS pot selecta doar acei furnizori care sunt cei mai adecvați în acest sens.

2.3.   Bugetul

Bugetul

| (21) | Nu există un buget fix pentru rezerva de capacitate, deoarece costurile acesteia depind în mare măsură de rezultatele licitației inițiale. Oferta maximă pe care o pot depune furnizorii de capacitate în cadrul licitației este de 100 000 EUR/MW pe an. Prin urmare, costurile fixe maxime ale unei rezerve de capacitate de 2 GW ar fi de 200 de milioane EUR pe an. Cu toate acestea, autoritățile germane preconizează că licitația nu se va încheia la prețul maxim, în primul rând deoarece există diverși factori care pot reduce costurile, cum ar fi faptul că vor participa instalații relativ vechi, și anume instalații ale căror investiții sunt deja amortizate în totalitate sau parțial, că pot participa operatori care răspund la cerere și că pot participa instalații care și-au exprimat anterior intenția de încetare a activității. |
| --- | --- |

(21)

Nu există un buget fix pentru rezerva de capacitate, deoarece costurile acesteia depind în mare măsură de rezultatele licitației inițiale. Oferta maximă pe care o pot depune furnizorii de capacitate în cadrul licitației este de 100 000 EUR/MW pe an. Prin urmare, costurile fixe maxime ale unei rezerve de capacitate de 2 GW ar fi de 200 de milioane EUR pe an. Cu toate acestea, autoritățile germane preconizează că licitația nu se va încheia la prețul maxim, în primul rând deoarece există diverși factori care pot reduce costurile, cum ar fi faptul că vor participa instalații relativ vechi, și anume instalații ale căror investiții sunt deja amortizate în totalitate sau parțial, că pot participa operatori care răspund la cerere și că pot participa instalații care și-au exprimat anterior intenția de încetare a activității.

2.4.   Mecanismul de finanțare

Mecanismul de finanțare

| (22) | OTS își pot recupera toate costurile generate de rezerva de capacitate prin tarifele de rețea pe baza articolului 13e alineatele (3) și (4) din EnWG. OTS trebuie să scadă din costurile lor veniturile primite din rezerva de capacitate, adică prin plata de penalități sau prin plăți ale dezechilibrelor de la părțile responsabile cu echilibrarea care nu se aflau în echilibru la momentul utilizării rezervei de capacitate. Autoritățile germane remarcă faptul că OTS nu au obligația de a-și prezenta costurile autorității de reglementare în vederea rambursării, dar, dacă aleg să facă acest lucru, costurile vor fi considerate costuri care nu pot fi influențate de OTS în scopul regularizării tarifelor și pot fi recuperate prin tariful de rețea. Regimul aplicat costurilor rezervei de capacitate este regimul normal care se aplică și pentru alte componente ale tarifului de rețea. |
| --- | --- |

(22)

OTS își pot recupera toate costurile generate de rezerva de capacitate prin tarifele de rețea pe baza articolului 13e alineatele (3) și (4) din EnWG. OTS trebuie să scadă din costurile lor veniturile primite din rezerva de capacitate, adică prin plata de penalități sau prin plăți ale dezechilibrelor de la părțile responsabile cu echilibrarea care nu se aflau în echilibru la momentul utilizării rezervei de capacitate. Autoritățile germane remarcă faptul că OTS nu au obligația de a-și prezenta costurile autorității de reglementare în vederea rambursării, dar, dacă aleg să facă acest lucru, costurile vor fi considerate costuri care nu pot fi influențate de OTS în scopul regularizării tarifelor și pot fi recuperate prin tariful de rețea. Regimul aplicat costurilor rezervei de capacitate este regimul normal care se aplică și pentru alte componente ale tarifului de rețea.

2.5.   Durata

Durata

| (23) | Ordonanța privind rezerva de capacitate nu prevede o dată de încheiere. OTS vor organiza licitații pentru livrare pentru o perioadă de doi ani, începând cu o licitație în 2018 pentru o perioadă de livrare cuprinsă între octombrie 2019 și septembrie 2021 (5). După aceea, se organizează o nouă licitație o dată la doi ani și se achiziționează un volum de capacitate (potențial ajustat) pentru o perioadă de livrare de doi ani. Autoritățile germane au indicat faptul că schema de ajutoare se va încheia după ce se stabilește, pe baza evaluării dimensiunii rezervei de capacitate, că nu mai este necesară menținerea unei rezerve. |
| --- | --- |

(23)

Ordonanța privind rezerva de capacitate nu prevede o dată de încheiere. OTS vor organiza licitații pentru livrare pentru o perioadă de doi ani, începând cu o licitație în 2018 pentru o perioadă de livrare cuprinsă între octombrie 2019 și septembrie 2021 (5). După aceea, se organizează o nouă licitație o dată la doi ani și se achiziționează un volum de capacitate (potențial ajustat) pentru o perioadă de livrare de doi ani. Autoritățile germane au indicat faptul că schema de ajutoare se va încheia după ce se stabilește, pe baza evaluării dimensiunii rezervei de capacitate, că nu mai este necesară menținerea unei rezerve.

5

2.6.   Beneficiarii

Beneficiarii

| (24) | Beneficiarii schemei sunt furnizorii de capacitate declarați câștigători în cadrul procedurii de achiziție și cărora li se atribuie un contract de rezervă de capacitate. |
| --- | --- |

(24)

Beneficiarii schemei sunt furnizorii de capacitate declarați câștigători în cadrul procedurii de achiziție și cărora li se atribuie un contract de rezervă de capacitate.

3.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (25) | La 7 aprilie 2017, Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la schema de ajutoare. Astfel cum se menționează în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia:






  (a) | a considerat, cu titlu preliminar, că schema nu constituia o compensație pentru un serviciu de interes economic general („SIEG”) care ar îndeplini condițiile prevăzute în hotărârea Altmark (6), ci că schema constituia ajutor de stat conform articolului 107 alineatul (1) din tratat; |
| --- | --- | --- |

(25)

La 7 aprilie 2017, Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la schema de ajutoare. Astfel cum se menționează în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia:

(a)

a considerat, cu titlu preliminar, că schema nu constituia o compensație pentru un serviciu de interes economic general („SIEG”) care ar îndeplini condițiile prevăzute în hotărârea Altmark (6), ci că schema constituia ajutor de stat conform articolului 107 alineatul (1) din tratat;

6

| (b) | a avut îndoieli cu privire la faptul că schema de ajutoare era compatibilă cu piața internă deoarece existau preocupări că nu au fost îndeplinite anumite cerințe de compatibilitate, în special în ceea ce privește necesitatea intervenției statului, pertinența schemei, proporționalitatea acesteia și riscul de efecte negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(b)

a avut îndoieli cu privire la faptul că schema de ajutoare era compatibilă cu piața internă deoarece existau preocupări că nu au fost îndeplinite anumite cerințe de compatibilitate, în special în ceea ce privește necesitatea intervenției statului, pertinența schemei, proporționalitatea acesteia și riscul de efecte negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre.

3.1.   Motive pentru inițierea procedurii: existența ajutorului

Motive pentru inițierea procedurii: existența ajutorului

| (26) | Conform articolului 107 alineatul (1) din tratat, calificarea unei măsuri drept ajutor de stat necesită îndeplinirea cumulativă a următoarelor condiții:






  (a) | măsura trebuie să fie finanțată din resurse de stat și imputabilă statului; |
| --- | --- | --- |

(26)

Conform articolului 107 alineatul (1) din tratat, calificarea unei măsuri drept ajutor de stat necesită îndeplinirea cumulativă a următoarelor condiții:

(a)

măsura trebuie să fie finanțată din resurse de stat și imputabilă statului;

| (b) | măsura trebuie să acorde un avantaj care ar putea favoriza anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri; |
| --- | --- |

(b)

măsura trebuie să acorde un avantaj care ar putea favoriza anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri;

| (c) | măsura trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și |
| --- | --- |

(c)

măsura trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și

| (d) | măsura trebuie să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

măsura trebuie să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (27) | În notificarea lor, autoritățile germane au susținut faptul că rezerva de capacitate nu îndeplinește aceste criterii și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat. În primul rând, acestea consideră că schema de ajutoare nu este finanțată din resursele de stat. În al doilea rând, operatorii nu ar beneficia de niciun avantaj, deoarece aceștia trebuie considerați ca prestând un serviciu de interes economic general pentru care compensația îndeplinește cele patru condiții prevăzute de Curtea de Justiție în hotărârea Altmark. În al treilea rând, schema nu ar afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(27)

În notificarea lor, autoritățile germane au susținut faptul că rezerva de capacitate nu îndeplinește aceste criterii și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat. În primul rând, acestea consideră că schema de ajutoare nu este finanțată din resursele de stat. În al doilea rând, operatorii nu ar beneficia de niciun avantaj, deoarece aceștia trebuie considerați ca prestând un serviciu de interes economic general pentru care compensația îndeplinește cele patru condiții prevăzute de Curtea de Justiție în hotărârea Altmark. În al treilea rând, schema nu ar afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (28) | În primul rând, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, că schema de ajutoare implică resurse de stat și că este imputabilă statului. Acest lucru se datorează faptului că schema a fost dezvoltată de statul german, care prevede prin lege posibilitatea de a transfera costurile aferente tuturor consumatorilor printr-o majorare a tarifelor de rețea. Pe baza hotărârii Vent de Colère (7), resursele de stat sunt, prin urmare, prezente, iar măsura este imputabilă statului. În plus, Ordonanța privind rezerva de capacitate prevede că OTS vor deduce din costurile lor veniturile pe care le primesc prin intermediul schemei. Acest lucru presupune că statul este cel care autorizează OTS, prin lege, să atribuie și să încaseze fondurile necesare. Fondurile sunt generate prin Ordonanța privind rezerva de capacitate și sunt administrate în mod colectiv de OTS. Prin urmare, acestea rămân în orice moment sub influența autorităților publice. |
| --- | --- |

(28)

În primul rând, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, că schema de ajutoare implică resurse de stat și că este imputabilă statului. Acest lucru se datorează faptului că schema a fost dezvoltată de statul german, care prevede prin lege posibilitatea de a transfera costurile aferente tuturor consumatorilor printr-o majorare a tarifelor de rețea. Pe baza hotărârii Vent de Colère (7), resursele de stat sunt, prin urmare, prezente, iar măsura este imputabilă statului. În plus, Ordonanța privind rezerva de capacitate prevede că OTS vor deduce din costurile lor veniturile pe care le primesc prin intermediul schemei. Acest lucru presupune că statul este cel care autorizează OTS, prin lege, să atribuie și să încaseze fondurile necesare. Fondurile sunt generate prin Ordonanța privind rezerva de capacitate și sunt administrate în mod colectiv de OTS. Prin urmare, acestea rămân în orice moment sub influența autorităților publice.

7

| (29) | În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala că primul și al patrulea criteriu din hotărârea Altmark au fost îndeplinite și, prin urmare, a concluzionat, cu titlu preliminar, că schema de ajutoare ar conferi un avantaj selectiv beneficiarilor acesteia. |
| --- | --- |

(29)

În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala că primul și al patrulea criteriu din hotărârea Altmark au fost îndeplinite și, prin urmare, a concluzionat, cu titlu preliminar, că schema de ajutoare ar conferi un avantaj selectiv beneficiarilor acesteia.

| (30) | Primul criteriu din hotărârea Altmark prevede faptul că întreprinderii beneficiare trebuie să i se fi încredințat în mod efectiv exercitarea de obligații de serviciu public, iar aceste obligații trebuie să fie definite cu claritate. Deși statele membre dispun de o marjă largă de apreciere pentru definirea SIEG, articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) prevede posibilitatea ca statele membre să aplice obligații de serviciu public („OSP”) în sectorul liberalizat al energiei electrice. În special, aceasta limitează domeniul de aplicare al OSP la anumite obiective specifice: siguranță, inclusiv siguranța alimentării, regularitatea, calitatea și prețul furnizărilor, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică, energia din surse regenerabile și protecția climei. Mai mult, aceasta prevede că obligațiile trebuie să fie clar definite, transparente, nediscriminatorii și ușor de verificat și trebuie să garanteze întreprinderilor de energie electrică ale Uniuni accesul egal la consumatorii naționali. |
| --- | --- |

(30)

Primul criteriu din hotărârea Altmark prevede faptul că întreprinderii beneficiare trebuie să i se fi încredințat în mod efectiv exercitarea de obligații de serviciu public, iar aceste obligații trebuie să fie definite cu claritate. Deși statele membre dispun de o marjă largă de apreciere pentru definirea SIEG, articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) prevede posibilitatea ca statele membre să aplice obligații de serviciu public („OSP”) în sectorul liberalizat al energiei electrice. În special, aceasta limitează domeniul de aplicare al OSP la anumite obiective specifice: siguranță, inclusiv siguranța alimentării, regularitatea, calitatea și prețul furnizărilor, precum și protecția mediului, inclusiv eficiența energetică, energia din surse regenerabile și protecția climei. Mai mult, aceasta prevede că obligațiile trebuie să fie clar definite, transparente, nediscriminatorii și ușor de verificat și trebuie să garanteze întreprinderilor de energie electrică ale Uniuni accesul egal la consumatorii naționali.

8

| (31) | Prin urmare, decizia de inițiere a procedurii a exprimat următoarele preocupări:






  (a) | schema de ajutoare ar putea fi discriminatorie, deoarece se pare că exclude de facto operatorii care răspund la cerere și că exclude de jure furnizorii de capacitate străini de la participarea la rezervă; |
| --- | --- | --- |

(31)

Prin urmare, decizia de inițiere a procedurii a exprimat următoarele preocupări:

(a)

schema de ajutoare ar putea fi discriminatorie, deoarece se pare că exclude de facto operatorii care răspund la cerere și că exclude de jure furnizorii de capacitate străini de la participarea la rezervă;

de facto

de jure

| (b) | este îndoielnic că schema este necesară pentru securitatea aprovizionării cu energie electrică în Germania și, astfel, că ajutorul ar putea fi considerat o compensație pentru OSP care urmăresc un obiectiv de securitate a aprovizionării; |
| --- | --- |

(b)

este îndoielnic că schema este necesară pentru securitatea aprovizionării cu energie electrică în Germania și, astfel, că ajutorul ar putea fi considerat o compensație pentru OSP care urmăresc un obiectiv de securitate a aprovizionării;

| (c) | SIEG sunt justificate dacă piața nu poate produce un rezultat eficient. Prin urmare, dacă un stat membru ar putea îmbunătăți funcționarea pieței, un SIEG pentru securitatea aprovizionării nu ar putea fi justificat, deoarece pieței nu i sa permis să livreze. Mai mult, deși se poate preconiza că reformele planificate ale pieței din Germania vor contribui la securitatea aprovizionării, este îndoielnic că aceste reforme vor fi suficiente pentru a da semnale adecvate de investiții. A fost necesară în special o estimare a valorii pierderilor datorate întreruperii („VoLL”) pentru a asigura faptul că prețurile de pe piață ar putea atinge acest nivel. |
| --- | --- |

(c)

SIEG sunt justificate dacă piața nu poate produce un rezultat eficient. Prin urmare, dacă un stat membru ar putea îmbunătăți funcționarea pieței, un SIEG pentru securitatea aprovizionării nu ar putea fi justificat, deoarece pieței nu i sa permis să livreze. Mai mult, deși se poate preconiza că reformele planificate ale pieței din Germania vor contribui la securitatea aprovizionării, este îndoielnic că aceste reforme vor fi suficiente pentru a da semnale adecvate de investiții. A fost necesară în special o estimare a valorii pierderilor datorate întreruperii („VoLL”) pentru a asigura faptul că prețurile de pe piață ar putea atinge acest nivel.

| (32) | Al patrulea criteriu Altmark prevede că întreprinderile trebuie să fie selectate fie printr-o procedură de atribuire a contractelor care să asigure faptul că serviciile sunt prestate la cel mai mic preț pentru comunitate, fie pe baza unui exercițiu de evaluare comparativă care să garanteze faptul că suma compensației nu depășește costurile pe care le-ar fi suportat o întreprindere obișnuită și bine gestionată. În decizia de inițiere a procedurii s-a considerat că, din cauza faptului că schema nu este suficient de deschisă (întrucât exclude răspunsul părții de consum și furnizorii de capacitate străini), aceasta nu este concepută pentru a asigura o concurență reală, chiar dacă se organizează o licitație și, prin urmare, nu va asigura faptul că serviciile au fost prestate la cel mai mic preț pentru comunitate. De asemenea, nu au existat dovezi că va fi îndeplinită a doua parte a celui de al patrulea criteriu Altmark. |
| --- | --- |

(32)

Al patrulea criteriu Altmark prevede că întreprinderile trebuie să fie selectate fie printr-o procedură de atribuire a contractelor care să asigure faptul că serviciile sunt prestate la cel mai mic preț pentru comunitate, fie pe baza unui exercițiu de evaluare comparativă care să garanteze faptul că suma compensației nu depășește costurile pe care le-ar fi suportat o întreprindere obișnuită și bine gestionată. În decizia de inițiere a procedurii s-a considerat că, din cauza faptului că schema nu este suficient de deschisă (întrucât exclude răspunsul părții de consum și furnizorii de capacitate străini), aceasta nu este concepută pentru a asigura o concurență reală, chiar dacă se organizează o licitație și, prin urmare, nu va asigura faptul că serviciile au fost prestate la cel mai mic preț pentru comunitate. De asemenea, nu au existat dovezi că va fi îndeplinită a doua parte a celui de al patrulea criteriu Altmark.

| (33) | În al treilea rând, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, în decizia sa de inițiere a procedurii, că rezerva de capacitate ar putea afecta concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice, deoarece piața energiei electrice din Germania este deschisă concurenței și este conectată la piețele învecinate ale energiei electrice. Schema de ajutoare va oferi sprijin unor operatori cu condiția ca aceștia să nu își mai desfășoare activitatea pe piață. Prin urmare, aceasta va avea un efect asupra curbei de merit a zonei de ofertare în care funcționează centralele electrice care primesc ajutorul și, deci, și asupra modului în care această zonă de ofertare interacționează cu zonele învecinate. |
| --- | --- |

(33)

În al treilea rând, Comisia a concluzionat, cu titlu preliminar, în decizia sa de inițiere a procedurii, că rezerva de capacitate ar putea afecta concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice, deoarece piața energiei electrice din Germania este deschisă concurenței și este conectată la piețele învecinate ale energiei electrice. Schema de ajutoare va oferi sprijin unor operatori cu condiția ca aceștia să nu își mai desfășoare activitatea pe piață. Prin urmare, aceasta va avea un efect asupra curbei de merit a zonei de ofertare în care funcționează centralele electrice care primesc ajutorul și, deci, și asupra modului în care această zonă de ofertare interacționează cu zonele învecinate.

3.2.   Motive pentru inițierea procedurii: compatibilitatea ajutorului

Motive pentru inițierea procedurii: compatibilitatea ajutorului

| (34) | Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că există motive să inițieze procedura cu privire la următoarele patru aspecte legate de compatibilitatea ajutorului cu piața internă:






  (a) | necesitatea intervenției statului, care nu a fost demonstrată suficient; |
| --- | --- | --- |

(34)

Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că există motive să inițieze procedura cu privire la următoarele patru aspecte legate de compatibilitatea ajutorului cu piața internă:

(a)

necesitatea intervenției statului, care nu a fost demonstrată suficient;

| (b) | lipsa de pertinență a schemei, din cauza utilizării unor criterii de eligibilitate restrictive și, drept urmare, |
| --- | --- |

(b)

lipsa de pertinență a schemei, din cauza utilizării unor criterii de eligibilitate restrictive și, drept urmare,

| (c) | lipsa proporționalității schemei, care nu ar asigura reducerea la minimum a cuantumului ajutorului,precum și |
| --- | --- |

(c)

lipsa proporționalității schemei, care nu ar asigura reducerea la minimum a cuantumului ajutorului,precum și

| (d) | riscul de efecte negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

riscul de efecte negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre.

Cu toate acestea, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, că schema de ajutoare este menită să contribuie la obiectivul de interes comun de securitate a aprovizionării, că aceasta va avea un efect stimulativ prin modificarea comportamentului participanților pe piață și că va îndeplini condițiile de transparență necesare. Prin urmare, prezenta secțiune se limitează la descrierea literelor (a)-(d) cu privire la care Comisia și-a exprimat îndoieli referitoare la compatibilitatea schemei cu Orientările privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (9) („OAME”).

9

3.2.1.   Necesitatea intervenției statului

Necesitatea intervenției statului

| (35) | Pe baza punctelor 222-224 din OAME, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că, pentru a justifica introducerea rezervei de capacitate propuse, ar trebui demonstrat faptul că, pe termen lung, piața reformată va asigura un grad adecvat de securitate a aprovizionării, însă că, pe termen scurt, există motive întemeiate pentru a presupune că pot apărea situații în care piața nu ar putea să asigure nivelul de securitate a aprovizionării eficient din punct de vedere economic. În plus, rezerva de capacitate ar trebui să fie eliminată treptat după ce piața va fi reformată și după ce aceasta va asigura gradul necesar de protecție. |
| --- | --- |

(35)

Pe baza punctelor 222-224 din OAME, Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că, pentru a justifica introducerea rezervei de capacitate propuse, ar trebui demonstrat faptul că, pe termen lung, piața reformată va asigura un grad adecvat de securitate a aprovizionării, însă că, pe termen scurt, există motive întemeiate pentru a presupune că pot apărea situații în care piața nu ar putea să asigure nivelul de securitate a aprovizionării eficient din punct de vedere economic. În plus, rezerva de capacitate ar trebui să fie eliminată treptat după ce piața va fi reformată și după ce aceasta va asigura gradul necesar de protecție.

| (36) | În primul rând, Comisia și-a exprimat îndoieli referitoare la necesitatea rezervei, întrucât nu a fost prevăzută nicio dată de încheiere, iar schema a părut a fi concepută ca o caracteristică permanentă a pieței energiei electrice, și nu ca o măsură tranzitorie care să însoțească reformele pieței. |
| --- | --- |

(36)

În primul rând, Comisia și-a exprimat îndoieli referitoare la necesitatea rezervei, întrucât nu a fost prevăzută nicio dată de încheiere, iar schema a părut a fi concepută ca o caracteristică permanentă a pieței energiei electrice, și nu ca o măsură tranzitorie care să însoțească reformele pieței.

| (37) | În al doilea rând, Comisia a remarcat faptul că lipsa unui standard de fiabilitate economică și a unui indicator de evaluare a relevanței economice a rezervei a limitat capacitățile pieței de a asigura o capacitate suficientă și nu ar permite o dimensionare adecvată a rezervei. |
| --- | --- |

(37)

În al doilea rând, Comisia a remarcat faptul că lipsa unui standard de fiabilitate economică și a unui indicator de evaluare a relevanței economice a rezervei a limitat capacitățile pieței de a asigura o capacitate suficientă și nu ar permite o dimensionare adecvată a rezervei.

| (38) | În al treilea rând, deși Comisia a salutat notificarea celui mai pesimist scenariu, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la caracterul rezonabil a unora din ipotezele utilizate în acest scenariu. |
| --- | --- |

(38)

În al treilea rând, deși Comisia a salutat notificarea celui mai pesimist scenariu, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la caracterul rezonabil a unora din ipotezele utilizate în acest scenariu.

3.2.2.   Pertinența schemei

Pertinența schemei

| (39) | Comisia a evaluat în decizia de inițiere a procedurii compatibilitatea rezervei de capacitate pe baza criteriilor prevăzute la punctele 225 și 226 din OAME. Deși Comisia a remarcat că o rezervă strategică temporară părea să fie cea mai adecvată formă de intervenție pentru a asigura securitatea aprovizionării în contextul unor reforme în curs ale pieței, Comisia a subliniat faptul că schema de ajutoare nu a fost concepută ca măsură temporară și a exprimat preocupări cu privire la alte două aspecte: remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei și normele de eligibilitate. |
| --- | --- |

(39)

Comisia a evaluat în decizia de inițiere a procedurii compatibilitatea rezervei de capacitate pe baza criteriilor prevăzute la punctele 225 și 226 din OAME. Deși Comisia a remarcat că o rezervă strategică temporară părea să fie cea mai adecvată formă de intervenție pentru a asigura securitatea aprovizionării în contextul unor reforme în curs ale pieței, Comisia a subliniat faptul că schema de ajutoare nu a fost concepută ca măsură temporară și a exprimat preocupări cu privire la alte două aspecte: remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei și normele de eligibilitate.

| (40) | În ceea ce privește remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei, Comisia și-a pus întrebarea dacă acele categorii de costuri pentru care a fost prevăzută rambursarea separată constituie costuri variabile. Comisia a remarcat că rambursarea acestor costuri în mod separat și independent de procedura de achiziție presupune că nu ar exista concurență cu privire la aceste costuri. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei, Comisia și-a pus întrebarea dacă acele categorii de costuri pentru care a fost prevăzută rambursarea separată constituie costuri variabile. Comisia a remarcat că rambursarea acestor costuri în mod separat și independent de procedura de achiziție presupune că nu ar exista concurență cu privire la aceste costuri.

| (41) | În ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru rezerva de capacitate, Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că răspunsul părții de consum ar putea fi exclus de facto din rezervă și ar putea fi dezavantajat în comparație cu instalațiile de producție. Comisia s-a temut că diversele cerințe privind participarea ar putea avea efectul de a descuraja participarea operatorilor care răspund la cerere în așa măsură încât participarea acestora ar fi foarte puțin probabilă. Printre aceste cerințe se numărau următoarele:






  (a) | dimensiunea minimă a ofertei de 10 MW pentru un operator care răspunde la cerere; |
| --- | --- | --- |

(41)

În ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru rezerva de capacitate, Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că răspunsul părții de consum ar putea fi exclus de facto din rezervă și ar putea fi dezavantajat în comparație cu instalațiile de producție. Comisia s-a temut că diversele cerințe privind participarea ar putea avea efectul de a descuraja participarea operatorilor care răspund la cerere în așa măsură încât participarea acestora ar fi foarte puțin probabilă. Printre aceste cerințe se numărau următoarele:

de facto

(a)

dimensiunea minimă a ofertei de 10 MW pentru un operator care răspunde la cerere;

| (b) | faptul că nu era permisă cumularea mai multor sarcini; |
| --- | --- |

(b)

faptul că nu era permisă cumularea mai multor sarcini;

| (c) | cerința de a fi racordat direct la o rețea de transport cu un nivel de tensiune de cel puțin 110 kV; |
| --- | --- |

(c)

cerința de a fi racordat direct la o rețea de transport cu un nivel de tensiune de cel puțin 110 kV;

| (d) | posibilitatea de a fi supus la nu mai puțin de zece teste pe an; |
| --- | --- |

(d)

posibilitatea de a fi supus la nu mai puțin de zece teste pe an;

| (e) | obligația consumatorilor de a consuma constant pe toată perioada de livrare (adică, pentru o perioadă de doi ani) și de a cumpăra energie anticipat pentru întreaga perioadă de livrare; |
| --- | --- |

(e)

obligația consumatorilor de a consuma constant pe toată perioada de livrare (adică, pentru o perioadă de doi ani) și de a cumpăra energie anticipat pentru întreaga perioadă de livrare;

| (f) | lipsa unei perioade maxime de livrare și |
| --- | --- |

(f)

lipsa unei perioade maxime de livrare și

| (g) | imposibilitatea ca sarcinile care au participat la rezerva de capacitate să devină active pe piața rezervei de capacitate pentru echilibrare după expirarea contractului lor de rezervă de capacitate. |
| --- | --- |

(g)

imposibilitatea ca sarcinile care au participat la rezerva de capacitate să devină active pe piața rezervei de capacitate pentru echilibrare după expirarea contractului lor de rezervă de capacitate.

| (42) | În final, Comisia a invitat, de asemenea, părțile terțe interesate să își exprime punctele de vedere cu privire la excluderea capacității străine. |
| --- | --- |

(42)

În final, Comisia a invitat, de asemenea, părțile terțe interesate să își exprime punctele de vedere cu privire la excluderea capacității străine.

3.2.3.   Proporționalitatea ajutorului

Proporționalitatea ajutorului

| (43) | În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, Comisia și-a reiterat îngrijorarea cu privire la cerințele restrictive de eligibilitate, subliniind faptul că, în cazul în care participarea a fost limitată în mod inutil, nu s-ar putea presupune că licitația ar conduce la un cuantum total al ajutorului care ar fi limitat la minimumul necesar pentru atingerea obiectivului urmărit. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, Comisia și-a reiterat îngrijorarea cu privire la cerințele restrictive de eligibilitate, subliniind faptul că, în cazul în care participarea a fost limitată în mod inutil, nu s-ar putea presupune că licitația ar conduce la un cuantum total al ajutorului care ar fi limitat la minimumul necesar pentru atingerea obiectivului urmărit.

3.2.4.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| (44) | Comisia a considerat, în decizia de inițiere a procedurii, că rezerva este concepută astfel încât să asigure separarea eficientă între capacitățile din rezervă și capacitățile de pe piață și, prin urmare, să evite efectele negative nejustificate asupra concurenței de pe piața energiei electrice din Germania și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(44)

Comisia a considerat, în decizia de inițiere a procedurii, că rezerva este concepută astfel încât să asigure separarea eficientă între capacitățile din rezervă și capacitățile de pe piață și, prin urmare, să evite efectele negative nejustificate asupra concurenței de pe piața energiei electrice din Germania și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (45) | Cu toate acestea, tarifele de dezechilibru au fost stabilite la dublul limitei tehnice de preț de pe piața intrazilnică. Comisia a afirmat că o astfel de abordare ar putea fi mai puțin eficientă din punct de vedere economic decât stabilirea plafonului tarifar intrazilnic la tariful maxim de dezechilibru care, la rândul său, ar trebui să reflecte VoLL. Prin urmare, Comisia a reiterat faptul că ar fi necesară o definiție a VoLL pentru a evita aplicarea unor tarife de dezechilibru excesive și care denaturează. |
| --- | --- |

(45)

Cu toate acestea, tarifele de dezechilibru au fost stabilite la dublul limitei tehnice de preț de pe piața intrazilnică. Comisia a afirmat că o astfel de abordare ar putea fi mai puțin eficientă din punct de vedere economic decât stabilirea plafonului tarifar intrazilnic la tariful maxim de dezechilibru care, la rândul său, ar trebui să reflecte VoLL. Prin urmare, Comisia a reiterat faptul că ar fi necesară o definiție a VoLL pentru a evita aplicarea unor tarife de dezechilibru excesive și care denaturează.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (46) | Comisia a primit 22 de răspunsuri cu privire la decizia de inițiere a procedurii de la părțile terțe în perioada de consultare, în special de la părțile interesate care își desfășoară activitatea în sectorul energetic (cum ar fi companii active în producția convențională, în producția de energie din surse regenerabile și operatori care răspund la cerere, precum și organisme profesionale), de la autoritatea de reglementare în domeniul energiei din Germania („Bundesnetzagentur”), un răspuns comun de la OTS din Germania și autoritățile din Republica Cehă. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a primit 22 de răspunsuri cu privire la decizia de inițiere a procedurii de la părțile terțe în perioada de consultare, în special de la părțile interesate care își desfășoară activitatea în sectorul energetic (cum ar fi companii active în producția convențională, în producția de energie din surse regenerabile și operatori care răspund la cerere, precum și organisme profesionale), de la autoritatea de reglementare în domeniul energiei din Germania („Bundesnetzagentur”), un răspuns comun de la OTS din Germania și autoritățile din Republica Cehă.

Bundesnetzagentur

4.1.   Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat

Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat

| (47) | Foarte puțini participanți pe piață au exprimat observații specifice cu privire la caracterul de ajutor al măsurii. Cu toate acestea, Republica Cehă a indicat în mod explicit faptul că nu au fost îndeplinite criteriile din hotărârea Altmark pentru un SIEG și a sprijinit motivarea Comisiei din decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, aceasta este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia măsura implică resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(47)

Foarte puțini participanți pe piață au exprimat observații specifice cu privire la caracterul de ajutor al măsurii. Cu toate acestea, Republica Cehă a indicat în mod explicit faptul că nu au fost îndeplinite criteriile din hotărârea Altmark pentru un SIEG și a sprijinit motivarea Comisiei din decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, aceasta este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia măsura implică resurse de stat și este imputabilă statului.

4.2.   Compatibilitatea ajutorului cu piața internă

Compatibilitatea ajutorului cu piața internă

4.2.1.   Observații privind obiectivul schemei

Observații privind obiectivul schemei

| (48) | Comisia nu a primit observații bine întemeiate cu privire la contribuția pe care schema ar avea-o la atingerea unui obiectiv de interes comun, deși câțiva respondenți și-au exprimat îndoiala cu privire la definirea cu suficientă exactitate a obiectivului. |
| --- | --- |

(48)

Comisia nu a primit observații bine întemeiate cu privire la contribuția pe care schema ar avea-o la atingerea unui obiectiv de interes comun, deși câțiva respondenți și-au exprimat îndoiala cu privire la definirea cu suficientă exactitate a obiectivului.

4.2.2.   Observații privind necesitatea schemei

Observații privind necesitatea schemei

4.2.2.1.   Observații privind justificarea economică a necesității și dimensiunii rezervei

Observații privind justificarea economică a necesității și dimensiunii rezervei

| (49) | Potrivit majorității respondenților la consultare, schema de ajutoare ca atare este necesară. Aceștia au explicat faptul că o rezervă strategică ar oferi o asigurare împotriva riscurilor asociate cu tranziția în curs de pe piața energiei electrice din Germania, care se caracterizează în special prin eliminarea treptată a energiei nucleare, creșterea semnificativă a ponderii de energie din surse regenerabile și incertitudinea cu privire la gradul de eliminare a centralelor convenționale. |
| --- | --- |

(49)

Potrivit majorității respondenților la consultare, schema de ajutoare ca atare este necesară. Aceștia au explicat faptul că o rezervă strategică ar oferi o asigurare împotriva riscurilor asociate cu tranziția în curs de pe piața energiei electrice din Germania, care se caracterizează în special prin eliminarea treptată a energiei nucleare, creșterea semnificativă a ponderii de energie din surse regenerabile și incertitudinea cu privire la gradul de eliminare a centralelor convenționale.

| (50) | Deși unii respondenți care sunt în favoarea introducerii unei rezerve au subliniat marea incertitudine cu privire la viitoarea evoluție a pieței și, astfel, la dificultatea de a cuantifica dimensiunea necesară, majoritatea acestora nu au exprimat observații privind pertinența dimensiunii rezervei. |
| --- | --- |

(50)

Deși unii respondenți care sunt în favoarea introducerii unei rezerve au subliniat marea incertitudine cu privire la viitoarea evoluție a pieței și, astfel, la dificultatea de a cuantifica dimensiunea necesară, majoritatea acestora nu au exprimat observații privind pertinența dimensiunii rezervei.

| (51) | Dimpotrivă, participanții care s-au îndoit de necesitatea rezervei au subliniat nevoia de a defini un standard de fiabilitate și un indicator al valorii economice create de rezervă pentru a putea verifica necesitatea rezervei. |
| --- | --- |

(51)

Dimpotrivă, participanții care s-au îndoit de necesitatea rezervei au subliniat nevoia de a defini un standard de fiabilitate și un indicator al valorii economice create de rezervă pentru a putea verifica necesitatea rezervei.

4.2.2.2.   Observații privind cel mai pesimist scenariu rezonabil

Observații privind cel mai pesimist scenariu rezonabil

| (52) | Doar câțiva participanți pe piață au exprimat observații specifice cu privire la caracterul rezonabil al ipotezelor care stau la baza scenariului considerat de Germania ca justificând măsura. Trei respondenți au menționat în mod specific faptul că ipoteza cu privire la potențiala fraudă pare a nu fi rezonabilă. |
| --- | --- |

(52)

Doar câțiva participanți pe piață au exprimat observații specifice cu privire la caracterul rezonabil al ipotezelor care stau la baza scenariului considerat de Germania ca justificând măsura. Trei respondenți au menționat în mod specific faptul că ipoteza cu privire la potențiala fraudă pare a nu fi rezonabilă.

4.2.2.3.   Observații privind durata schemei

Observații privind durata schemei

| (53) | Majoritatea respondenților care au prezentat observații privind durata schemei au indicat faptul că rezerva ar trebui să fie temporară. Aceștia au explicat faptul că este necesară o eliminare treptată și că aceasta fie ar trebui să aibă loc la o anumită dată prestabilită, fie ar trebui să se bazeze pe indicatori predefiniți de evaluare a necesității rezervei. |
| --- | --- |

(53)

Majoritatea respondenților care au prezentat observații privind durata schemei au indicat faptul că rezerva ar trebui să fie temporară. Aceștia au explicat faptul că este necesară o eliminare treptată și că aceasta fie ar trebui să aibă loc la o anumită dată prestabilită, fie ar trebui să se bazeze pe indicatori predefiniți de evaluare a necesității rezervei.

4.2.3.   Observații privind pertinența schemei

Observații privind pertinența schemei

4.2.3.1.   Observații privind măsurile alternative

Observații privind măsurile alternative

| (54) | Majoritatea respondenților la consultare au indicat faptul că o rezervă strategică este o măsură adecvată pentru gestionarea riscurilor cu care se confruntă piața energiei electrice din Germania. Acest lucru s-a datorat faptului că rezerva ar fi relativ mică în comparație cu sarcina maximă din Germania, că aceasta a fost concepută pentru a reduce la minimum impactul asupra pieței de energie electrică, că este menită să fie activată doar în circumstanțe excepționale, că ar putea fi eliminată treptat cu ușurință dacă nu mai este necesară și că este favorabilă dezvoltării energiei din surse regenerabile prin evitarea subvenționării și a închiderii centralelor convenționale, contrar mecanismelor de asigurare a capacității la nivel de piață. Cu toate acestea, un număr mic de respondenți au indicat faptul că un mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață ar fi o măsură mai adecvată, întrucât acesta ar oferi mai multă certitudine participanților pe piață, ar favoriza, astfel, investițiile timpurii și ar reduce costul de investiție necesar. |
| --- | --- |

(54)

Majoritatea respondenților la consultare au indicat faptul că o rezervă strategică este o măsură adecvată pentru gestionarea riscurilor cu care se confruntă piața energiei electrice din Germania. Acest lucru s-a datorat faptului că rezerva ar fi relativ mică în comparație cu sarcina maximă din Germania, că aceasta a fost concepută pentru a reduce la minimum impactul asupra pieței de energie electrică, că este menită să fie activată doar în circumstanțe excepționale, că ar putea fi eliminată treptat cu ușurință dacă nu mai este necesară și că este favorabilă dezvoltării energiei din surse regenerabile prin evitarea subvenționării și a închiderii centralelor convenționale, contrar mecanismelor de asigurare a capacității la nivel de piață. Cu toate acestea, un număr mic de respondenți au indicat faptul că un mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață ar fi o măsură mai adecvată, întrucât acesta ar oferi mai multă certitudine participanților pe piață, ar favoriza, astfel, investițiile timpurii și ar reduce costul de investiție necesar.

4.2.3.2.   Observații exclusiv cu privire la remunerarea disponibilității

Observații exclusiv cu privire la remunerarea disponibilității

| (55) | În ceea ce privește structura de remunerare, observațiile primite de Comisie au fost relativ mixte. Doi participanți pe piață au indicat faptul că în procesul de selecție ar trebui incluse costurile variabile. Un alt respondent a subliniat faptul că ar trebui rambursate costurile variabile, deoarece acest lucru nu ar denatura funcționarea pieței, întrucât rezerva se află în afara pieței. OTS au indicat faptul că includerea costurilor, cum ar fi costul pentru asigurarea aprovizionării cu combustibil, în licitație, ar facilita compararea diverselor oferte, dar ar risca să crească plata fixă și ar putea impune estimarea numărului și duratei utilizărilor pe baza unor scenarii specifice. Un alt respondent a indicat, de asemenea, faptul că cerința de a asigura combustibilul ar putea fi foarte costisitoare în special pentru centralele electrice pe gaze. Aprovizionarea efectivă cu combustibil – în special rezervarea capacităților de transport de gaz – nu ar trebui să se realizeze înainte de atribuirea contractelor către ofertanți, astfel încât aceștia să nu fie obligați să suporte costuri nerecuperabile în cazul în care oferta lor nu este declarată câștigătoare. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește structura de remunerare, observațiile primite de Comisie au fost relativ mixte. Doi participanți pe piață au indicat faptul că în procesul de selecție ar trebui incluse costurile variabile. Un alt respondent a subliniat faptul că ar trebui rambursate costurile variabile, deoarece acest lucru nu ar denatura funcționarea pieței, întrucât rezerva se află în afara pieței. OTS au indicat faptul că includerea costurilor, cum ar fi costul pentru asigurarea aprovizionării cu combustibil, în licitație, ar facilita compararea diverselor oferte, dar ar risca să crească plata fixă și ar putea impune estimarea numărului și duratei utilizărilor pe baza unor scenarii specifice. Un alt respondent a indicat, de asemenea, faptul că cerința de a asigura combustibilul ar putea fi foarte costisitoare în special pentru centralele electrice pe gaze. Aprovizionarea efectivă cu combustibil – în special rezervarea capacităților de transport de gaz – nu ar trebui să se realizeze înainte de atribuirea contractelor către ofertanți, astfel încât aceștia să nu fie obligați să suporte costuri nerecuperabile în cazul în care oferta lor nu este declarată câștigătoare.

4.2.3.3.   Observații privind deschiderea și normele de eligibilitate

Observații privind deschiderea și normele de eligibilitate

(a)   Deschiderea către toți operatorii care răspund la cerere

Deschiderea către toți operatorii care răspund la cerere

| (56) | Majoritatea observațiilor primite de Comisie cu privire la pertinența schemei au vizat deschiderea rezervei și normele de eligibilitate pentru aceasta. |
| --- | --- |

(56)

Majoritatea observațiilor primite de Comisie cu privire la pertinența schemei au vizat deschiderea rezervei și normele de eligibilitate pentru aceasta.

| (57) | În ceea ce privește criteriile de eligibilitate restrictive care ar fi exclus de facto răspunsul părții de consum, Comisia a primit răspunsuri mixte. O majoritate redusă a respondenților a indicat faptul că nu există motive de excludere a răspunsului părții de consum de la participarea la licitație, întrucât răspunsul părții de consum ar putea presta servicii valoroase privind rezerva, iar schema ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește criteriile de eligibilitate restrictive care ar fi exclus de facto răspunsul părții de consum, Comisia a primit răspunsuri mixte. O majoritate redusă a respondenților a indicat faptul că nu există motive de excludere a răspunsului părții de consum de la participarea la licitație, întrucât răspunsul părții de consum ar putea presta servicii valoroase privind rezerva, iar schema ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic.

de facto

| (58) | Mai mulți participanți au subliniat existența unor bariere pentru participarea efectivă a operatorilor care răspund la cerere, conform următoarelor aspecte identificate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii:






  (a) | caracterul ridicat al volumului minim al ofertei; |
| --- | --- | --- |

(58)

Mai mulți participanți au subliniat existența unor bariere pentru participarea efectivă a operatorilor care răspund la cerere, conform următoarelor aspecte identificate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii:

(a)

caracterul ridicat al volumului minim al ofertei;

| (b) | cerința de racordare la un nivel de tensiune de cel puțin 110 kV; |
| --- | --- |

(b)

cerința de racordare la un nivel de tensiune de cel puțin 110 kV;

| (c) | imposibilitatea cumulării sarcinilor; |
| --- | --- |

(c)

imposibilitatea cumulării sarcinilor;

| (d) | nerambursarea costurilor de oportunitate; |
| --- | --- |

(d)

nerambursarea costurilor de oportunitate;

| (e) | numărul foarte mare de teste; |
| --- | --- |

(e)

numărul foarte mare de teste;

| (f) | cerința de a achiziționa energie electrică pe toată durata contractului; |
| --- | --- |

(f)

cerința de a achiziționa energie electrică pe toată durata contractului;

| (g) | lipsa duratei maxime de utilizare și a perioadei de indisponibilitate și |
| --- | --- |

(g)

lipsa duratei maxime de utilizare și a perioadei de indisponibilitate și

| (h) | nicio posibilitate ca operatorii care răspund la cerere să revină pe piață, deși tiparul lor de consum poate evolua în timp. |
| --- | --- |

(h)

nicio posibilitate ca operatorii care răspund la cerere să revină pe piață, deși tiparul lor de consum poate evolua în timp.

(b)   Participarea transfrontalieră

Participarea transfrontalieră

| (59) | Deși unii respondenți au considerat că toate capacitățile potențiale ar trebui să poată participa, în principiu, la rezervă, majoritatea respondenților s-au exprimat împotriva participării transfrontaliere la rezervă. Aceștia au considerat că înainte de utilizarea rezervei ar trebui epuizate capacitățile străine și că nu ar trebui să fie rezervate ca o soluție de ultimă instanță, cum ar fi rezerva de capacitate. Prin urmare, permiterea participării capacităților străine la rezervă poate conduce la stimulări neadecvate. În plus, pentru a lua în considerare capacitățile străine, ar fi necesară rezervarea unor capacități de interconectare, ceea ce ar reduce volumul de capacitate disponibil atunci când rezerva nu este încă utilizată și ar afecta negativ comerțul transfrontalier. |
| --- | --- |

(59)

Deși unii respondenți au considerat că toate capacitățile potențiale ar trebui să poată participa, în principiu, la rezervă, majoritatea respondenților s-au exprimat împotriva participării transfrontaliere la rezervă. Aceștia au considerat că înainte de utilizarea rezervei ar trebui epuizate capacitățile străine și că nu ar trebui să fie rezervate ca o soluție de ultimă instanță, cum ar fi rezerva de capacitate. Prin urmare, permiterea participării capacităților străine la rezervă poate conduce la stimulări neadecvate. În plus, pentru a lua în considerare capacitățile străine, ar fi necesară rezervarea unor capacități de interconectare, ceea ce ar reduce volumul de capacitate disponibil atunci când rezerva nu este încă utilizată și ar afecta negativ comerțul transfrontalier.

4.2.4.   Observații privind evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

Observații privind evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

| (60) | Comisia a primit câteva observații privind necesitatea de a defini VoLL și de a utiliza această valoare ca plafon tarifar intrazilnic și de a stabili tariful de dezechilibru. Cu toate acestea, răspunsurile au fost mixte în această privință. Unii respondenți au subliniat necesitatea de a defini VoLL și de a introduce în organizarea pieței această estimare a dorinței clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării. Alți participanți pe piață, însă, au subliniat faptul că un tarif mare de dezechilibru, astfel cum acesta este definit în prezent în schema propusă, ar stimula participanții pe piață să fie echilibrați indiferent de nivelul efectiv al VoLL. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a primit câteva observații privind necesitatea de a defini VoLL și de a utiliza această valoare ca plafon tarifar intrazilnic și de a stabili tariful de dezechilibru. Cu toate acestea, răspunsurile au fost mixte în această privință. Unii respondenți au subliniat necesitatea de a defini VoLL și de a introduce în organizarea pieței această estimare a dorinței clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării. Alți participanți pe piață, însă, au subliniat faptul că un tarif mare de dezechilibru, astfel cum acesta este definit în prezent în schema propusă, ar stimula participanții pe piață să fie echilibrați indiferent de nivelul efectiv al VoLL.

5.   OBSERVAȚII DIN PARTEA GERMANIEI

OBSERVAȚII DIN PARTEA GERMANIEI

| (61) | Prezenta secțiune sintetizează observațiile primite din partea Germaniei la 17 mai 2017 (în secțiunea 5.1) și la 14 iulie 2017 (în secțiunea 5.2). |
| --- | --- |

(61)

Prezenta secțiune sintetizează observațiile primite din partea Germaniei la 17 mai 2017 (în secțiunea 5.1) și la 14 iulie 2017 (în secțiunea 5.2).

| (62) | Germania a prezentat aceste observații înainte de a prezenta observațiile descrise în secțiunea 6. |
| --- | --- |

(62)

Germania a prezentat aceste observații înainte de a prezenta observațiile descrise în secțiunea 6.

5.1.   Observații privind decizia de inițiere a procedurii

Observații privind decizia de inițiere a procedurii

| (63) | La 17 mai 2017, Germania a reacționat printr-o scrisoare la decizia Comisiei de inițiere a procedurii. Scrisoarea Germaniei este formată din două părți, prima parte descriind obiectivele comune ale Germaniei și ale Comisiei cu privire la piețele energiei electrice și modul în care rezerva de capacitate corespunde acestor obiective. A doua parte abordează preocupările concrete semnalate de Comisie cu privire la conformitatea schemei propuse cu normele privind ajutoarele de stat. Prezenta secțiune sintetizează a doua parte a scrisorii Germaniei, care este direct legată de procedura inițiată de Comisie în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(63)

La 17 mai 2017, Germania a reacționat printr-o scrisoare la decizia Comisiei de inițiere a procedurii. Scrisoarea Germaniei este formată din două părți, prima parte descriind obiectivele comune ale Germaniei și ale Comisiei cu privire la piețele energiei electrice și modul în care rezerva de capacitate corespunde acestor obiective. A doua parte abordează preocupările concrete semnalate de Comisie cu privire la conformitatea schemei propuse cu normele privind ajutoarele de stat. Prezenta secțiune sintetizează a doua parte a scrisorii Germaniei, care este direct legată de procedura inițiată de Comisie în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) din tratat.

| (64) | În termeni generali, Germania consideră că rezerva de capacitate este o măsură mică, dar eficientă care însoțește actualul proces de tranziție energetică din Germania. Aceasta subliniază faptul că măsura nu afectează funcționarea pieței. Germania explică, de asemenea, că nu este posibilă o calculare exactă și matematică a dimensiunii rezervei. |
| --- | --- |

(64)

În termeni generali, Germania consideră că rezerva de capacitate este o măsură mică, dar eficientă care însoțește actualul proces de tranziție energetică din Germania. Aceasta subliniază faptul că măsura nu afectează funcționarea pieței. Germania explică, de asemenea, că nu este posibilă o calculare exactă și matematică a dimensiunii rezervei.

5.1.1.   Observații privind necesitatea

Observații privind necesitatea

| (65) | În ceea ce privește necesitatea, scrisoarea Germaniei subliniază faptul că, nefiind un mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață, rezerva de capacitate este destinată să soluționeze circumstanțele excepționale care se produc doar în cazul celui mai pesimist scenariu rezonabil. Asocierea unor probabilități cu apariția celui mai pesimist scenariu sau cu ipotezele care constituie cel mai pesimist scenariu este dificilă și, prin definiție, mai puțin exactă decât modelarea probabilistică a impactului unei multitudini de scenarii, astfel cum se aplică mecanismelor la nivel de piață. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește necesitatea, scrisoarea Germaniei subliniază faptul că, nefiind un mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață, rezerva de capacitate este destinată să soluționeze circumstanțele excepționale care se produc doar în cazul celui mai pesimist scenariu rezonabil. Asocierea unor probabilități cu apariția celui mai pesimist scenariu sau cu ipotezele care constituie cel mai pesimist scenariu este dificilă și, prin definiție, mai puțin exactă decât modelarea probabilistică a impactului unei multitudini de scenarii, astfel cum se aplică mecanismelor la nivel de piață.

| (66) | În ceea ce privește ipotezele care formează cel mai pesimist scenariu rezonabil, Germania explică faptul că ipoteza potrivit căreia o capacitate de producție convențională suplimentară de 10 GW va ieși de pe piață până în 2020 este o estimare prudentă. Germania ilustrează acest lucru demonstrând că previziunile Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică („ENTSO-E”) privind adecvarea au corectat în sens negativ ipotezele sale referitoare la disponibilitate în ceea ce privește producția convențională în 2020, cu – 35 GW până la – 41 GW disponibili pe an în perioada 2013-2015. |
| --- | --- |

(66)

În ceea ce privește ipotezele care formează cel mai pesimist scenariu rezonabil, Germania explică faptul că ipoteza potrivit căreia o capacitate de producție convențională suplimentară de 10 GW va ieși de pe piață până în 2020 este o estimare prudentă. Germania ilustrează acest lucru demonstrând că previziunile Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică („ENTSO-E”) privind adecvarea au corectat în sens negativ ipotezele sale referitoare la disponibilitate în ceea ce privește producția convențională în 2020, cu – 35 GW până la – 41 GW disponibili pe an în perioada 2013-2015.

| (67) | În ceea ce privește ipoteza privind frauda în materie de echilibrare, Germania indică faptul că este posibil ca legislația viitoare să reducă probabilitatea de reapariție a fraudelor pe scară largă, însă nu se poate exclude pe deplin faptul că frauda în materie de echilibrare nu se va produce din nou. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește ipoteza privind frauda în materie de echilibrare, Germania indică faptul că este posibil ca legislația viitoare să reducă probabilitatea de reapariție a fraudelor pe scară largă, însă nu se poate exclude pe deplin faptul că frauda în materie de echilibrare nu se va produce din nou.

| (68) | În ceea ce privește preocupările Comisiei cu privire la lipsa unei analize cost-beneficiu care să stea la baza eficienței economice a rezervei, Germania explică faptul că beneficiile rezervei sunt dificil de calculat, având în vedere că funcția acesteia este de a soluționa situațiile neprevăzute despre care nu se cunoaște ce caracter au și cât de des apar. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește preocupările Comisiei cu privire la lipsa unei analize cost-beneficiu care să stea la baza eficienței economice a rezervei, Germania explică faptul că beneficiile rezervei sunt dificil de calculat, având în vedere că funcția acesteia este de a soluționa situațiile neprevăzute despre care nu se cunoaște ce caracter au și cât de des apar.

| (69) | Mai mult, Germania indică faptul că își dezvoltă în continuare procesul de monitorizare a securității aprovizionării. |
| --- | --- |

(69)

Mai mult, Germania indică faptul că își dezvoltă în continuare procesul de monitorizare a securității aprovizionării.

| (70) | În ceea ce privește durata măsurii, Germania subliniază că EnWG prevede recalcularea periodică a necesității continue a rezervei și conține o dispoziție care permite aplicarea rezervei de capacitate numai după ce și atât timp cât Comisia a aprobat măsura ca fiind compatibilă cu normele privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește durata măsurii, Germania subliniază că EnWG prevede recalcularea periodică a necesității continue a rezervei și conține o dispoziție care permite aplicarea rezervei de capacitate numai după ce și atât timp cât Comisia a aprobat măsura ca fiind compatibilă cu normele privind ajutoarele de stat.

5.1.2.   Observații privind pertinența

Observații privind pertinența

| (71) | În ceea ce privește costurile variabile, Germania explică faptul că, pentru ca o remunerare separată a costurilor să asigure aprovizionarea cu combustibil, este necesar un tratament egal al centralelor din rezerva de rețea și al celor din afara rezervei de rețea. Este posibil ca aceste costuri să fi fost deja rambursate în cazul centralelor din rezerva de rețea și, astfel, centralele respective să aibă un avantaj în comparație cu alți participanți. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește costurile variabile, Germania explică faptul că, pentru ca o remunerare separată a costurilor să asigure aprovizionarea cu combustibil, este necesar un tratament egal al centralelor din rezerva de rețea și al celor din afara rezervei de rețea. Este posibil ca aceste costuri să fi fost deja rambursate în cazul centralelor din rezerva de rețea și, astfel, centralele respective să aibă un avantaj în comparație cu alți participanți.

| (72) | Mai mult, Germania explică faptul că preconizează costuri variabile scăzute în comparație cu costurile fixe necesare pentru a menține instalația funcțională și disponibilă. |
| --- | --- |

(72)

Mai mult, Germania explică faptul că preconizează costuri variabile scăzute în comparație cu costurile fixe necesare pentru a menține instalația funcțională și disponibilă.

| (73) | În ceea ce privește participarea răspunsului părții de consum, Germania explică faptul că respectarea principiului unei separări stricte între piață și rezervă implică faptul că nu ar trebui să se permită participarea răspunsului părții de consum la rezerva de capacitate, ci acesta ar trebui să fie în totalitate la dispoziția pieței. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește participarea răspunsului părții de consum, Germania explică faptul că respectarea principiului unei separări stricte între piață și rezervă implică faptul că nu ar trebui să se permită participarea răspunsului părții de consum la rezerva de capacitate, ci acesta ar trebui să fie în totalitate la dispoziția pieței.

| (74) | În ceea ce privește participarea transfrontalieră, Germania contestă poziția Comisiei exprimată în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia participarea transfrontalieră trebuie permisă. Germania subliniază faptul că noțiunea de reducere a puterii (de-rating) prezentată de Comisie în considerentul 146 din decizia de inițiere a procedurii nu poate fi aplicată în prezent pentru rezervele strategice care sunt activate doar după ce au fost epuizate toate resursele bazate pe piață. Acest lucru se datorează în special faptului că fluxurile care trec prin aceste linii de interconexiune sunt stabilite prin aplicarea algoritmului de cuplare a piețelor și, prin urmare, nu sunt influențate de Germania. |
| --- | --- |

(74)

În ceea ce privește participarea transfrontalieră, Germania contestă poziția Comisiei exprimată în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia participarea transfrontalieră trebuie permisă. Germania subliniază faptul că noțiunea de reducere a puterii (de-rating) prezentată de Comisie în considerentul 146 din decizia de inițiere a procedurii nu poate fi aplicată în prezent pentru rezervele strategice care sunt activate doar după ce au fost epuizate toate resursele bazate pe piață. Acest lucru se datorează în special faptului că fluxurile care trec prin aceste linii de interconexiune sunt stabilite prin aplicarea algoritmului de cuplare a piețelor și, prin urmare, nu sunt influențate de Germania.

de-rating

5.1.3.   Observații privind impactul asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Observații privind impactul asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| (75) | Germania împărtășește observația Comisiei potrivit căreia părțile responsabile cu echilibrarea ar trebui să fie stimulate să își păstreze pozițiile echilibrate în orice moment și că nu ar trebui să fie niciodată avantajos din punct de vedere financiar ca acestea să se bazeze pe OTS pentru compensarea dezechilibrului. Germania explică faptul că acesta este contextul în care sunt stabilite tarifele de dezechilibru la momentul activării rezervei de capacitate, și anume la dublul plafonului tarifar tehnic pe piața intrazilnică. |
| --- | --- |

(75)

Germania împărtășește observația Comisiei potrivit căreia părțile responsabile cu echilibrarea ar trebui să fie stimulate să își păstreze pozițiile echilibrate în orice moment și că nu ar trebui să fie niciodată avantajos din punct de vedere financiar ca acestea să se bazeze pe OTS pentru compensarea dezechilibrului. Germania explică faptul că acesta este contextul în care sunt stabilite tarifele de dezechilibru la momentul activării rezervei de capacitate, și anume la dublul plafonului tarifar tehnic pe piața intrazilnică.

5.2.   Reacția Germaniei la observațiile părților interesate

Reacția Germaniei la observațiile părților interesate

| (76) | La 14 iulie 2017, Germania a reacționat la observațiile părților interesate, astfel cum au fost transmise de către Comisie. Germania și-a împărțit reacția în observații generale, observații legate de necesitatea schemei, de normele de eligibilitate pentru aceasta și de deschiderea acesteia la capacitățile străine. |
| --- | --- |

(76)

La 14 iulie 2017, Germania a reacționat la observațiile părților interesate, astfel cum au fost transmise de către Comisie. Germania și-a împărțit reacția în observații generale, observații legate de necesitatea schemei, de normele de eligibilitate pentru aceasta și de deschiderea acesteia la capacitățile străine.

5.2.1.   Observații generale

Observații generale

| (77) | Ca observație generală, Germania concluzionează că tonul general al observațiilor este unul de aprobare a schemei și a modului în care este concepută, remarcând numărul foarte limitat de respondenți care resping schema în ansamblu. |
| --- | --- |

(77)

Ca observație generală, Germania concluzionează că tonul general al observațiilor este unul de aprobare a schemei și a modului în care este concepută, remarcând numărul foarte limitat de respondenți care resping schema în ansamblu.

5.2.2.   Observații privind necesitatea rezervei

Observații privind necesitatea rezervei

| (78) | Germania atrage atenția asupra majorității respondenților care consideră că rezerva de capacitate este un instrument de asigurare util în perioada de tranziție energetică prin care trece Germania. Germania subliniază că doar 4 din 22 de respondenți resping punerea în aplicare a rezervei de capacitate, dintre care 2 pledează în schimb în favoarea unui mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață. |
| --- | --- |

(78)

Germania atrage atenția asupra majorității respondenților care consideră că rezerva de capacitate este un instrument de asigurare util în perioada de tranziție energetică prin care trece Germania. Germania subliniază că doar 4 din 22 de respondenți resping punerea în aplicare a rezervei de capacitate, dintre care 2 pledează în schimb în favoarea unui mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață.

5.2.3.   Observații privind eligibilitatea (răspunsul părții de consum și capacitatea străină)

Observații privind eligibilitatea (răspunsul părții de consum și capacitatea străină)

| (79) | Germania subliniază că observațiile în această privință se referă aproape exclusiv la participarea răspunsului părții de consum. Reacția Germaniei se referă la aspectele sau dorințele principale semnalate de diverși operatori și agregatori care răspund la cerere. Având în vedere faptul că Germania a fost de acord să modifice majoritatea termenelor și condițiilor contestate pentru participarea răspunsului părții de consum, acest aspect va fi abordat în detaliu în secțiunea 6 cu privire la angajamentele asumate de Germania. |
| --- | --- |

(79)

Germania subliniază că observațiile în această privință se referă aproape exclusiv la participarea răspunsului părții de consum. Reacția Germaniei se referă la aspectele sau dorințele principale semnalate de diverși operatori și agregatori care răspund la cerere. Având în vedere faptul că Germania a fost de acord să modifice majoritatea termenelor și condițiilor contestate pentru participarea răspunsului părții de consum, acest aspect va fi abordat în detaliu în secțiunea 6 cu privire la angajamentele asumate de Germania.

| (80) | Mai mult, Germania concluzionează, pe baza răspunsurilor primite, că majoritatea respondenților sunt de acord cu Germania că participarea capacității străine este dificilă din punct de vedere practic și că aduce puțină valoare adăugată având în vedere obiectivul urmărit și modul în care este concepută rezerva de capacitate. Germania subliniază că cei trei respondenți care sprijină participarea transfrontalieră nu oferă propuneri concrete cu privire la punerea în aplicare practică a acesteia. |
| --- | --- |

(80)

Mai mult, Germania concluzionează, pe baza răspunsurilor primite, că majoritatea respondenților sunt de acord cu Germania că participarea capacității străine este dificilă din punct de vedere practic și că aduce puțină valoare adăugată având în vedere obiectivul urmărit și modul în care este concepută rezerva de capacitate. Germania subliniază că cei trei respondenți care sprijină participarea transfrontalieră nu oferă propuneri concrete cu privire la punerea în aplicare practică a acesteia.

6.   ANGAJAMENTELE GERMANIEI

ANGAJAMENTELE GERMANIEI

| (81) | În urma investigației ulterioare a Comisiei și a observațiilor primite de la părțile interesate, Germania și-a exprimat intenția de a modifica termenele și condițiile care reglementează rezerva de capacitate cu privire la o serie de puncte, astfel încât să răspundă preocupărilor rămase. |
| --- | --- |

(81)

În urma investigației ulterioare a Comisiei și a observațiilor primite de la părțile interesate, Germania și-a exprimat intenția de a modifica termenele și condițiile care reglementează rezerva de capacitate cu privire la o serie de puncte, astfel încât să răspundă preocupărilor rămase.

| (82) | În primul rând, Germania s-a angajat să revizuiască normele privind remunerarea costurilor variabile. Germania nu va mai rambursa aceste costuri, prin urmare deținătorii de capacități care prezintă o ofertă pentru participarea la rezerva de capacitate vor trebui să includă atât costurile fixe, cât și costurile variabile. Acestea din urmă implică faptul că va trebui să se realizeze o evaluare cu privire la numărul de utilizări a rezervei de capacitate. |
| --- | --- |

(82)

În primul rând, Germania s-a angajat să revizuiască normele privind remunerarea costurilor variabile. Germania nu va mai rambursa aceste costuri, prin urmare deținătorii de capacități care prezintă o ofertă pentru participarea la rezerva de capacitate vor trebui să includă atât costurile fixe, cât și costurile variabile. Acestea din urmă implică faptul că va trebui să se realizeze o evaluare cu privire la numărul de utilizări a rezervei de capacitate.

| (83) | În al doilea rând, în ceea ce privește răspunsul părții de consum, Germania s-a angajat să modifice schema de ajutoare după cum urmează (10):






  (a) | vor putea participa sarcinile racordate la rețelele de medie tensiune, extinzând astfel semnificativ numărul de potențiali furnizori de servicii de răspuns al părții de consum („DSR”); |
| --- | --- | --- |

(83)

În al doilea rând, în ceea ce privește răspunsul părții de consum, Germania s-a angajat să modifice schema de ajutoare după cum urmează (10):

10

(a)

vor putea participa sarcinile racordate la rețelele de medie tensiune, extinzând astfel semnificativ numărul de potențiali furnizori de servicii de răspuns al părții de consum („DSR”);

| (b) | va fi permisă cumularea sarcinilor (adică, combinarea diverselor sarcini într-un singur produs de răspuns al părții de consum), ceea ce permite servicii de răspuns al părții de consum mai bune și mai eficiente și facilitează, astfel, participarea răspunsului părții de consum; |
| --- | --- |

(b)

va fi permisă cumularea sarcinilor (adică, combinarea diverselor sarcini într-un singur produs de răspuns al părții de consum), ceea ce permite servicii de răspuns al părții de consum mai bune și mai eficiente și facilitează, astfel, participarea răspunsului părții de consum;

| (c) | sarcinile mai mici pot participa în mod individual mai ușor datorită reducerii dimensiunii minime de la 10 la 5 MW; |
| --- | --- |

(c)

sarcinile mai mici pot participa în mod individual mai ușor datorită reducerii dimensiunii minime de la 10 la 5 MW;

| (d) | obligația de a achiziționa toată energia cu doi ani înainte a fost redusă la șase luni, participarea DSR fiind astfel mai puțin riscantă și, prin urmare, mai puțin costisitoare (11); |
| --- | --- |

(d)

obligația de a achiziționa toată energia cu doi ani înainte a fost redusă la șase luni, participarea DSR fiind astfel mai puțin riscantă și, prin urmare, mai puțin costisitoare (11);

11

| (e) | numărul de teste a fost redus de la 12 la 2 pe an. Având în vedere că testele sunt relativ costisitoare pentru DSR (costuri variabile mari per activare), acest lucru va permite DSR să prezinte oferte mai competitive în cadrul licitației, mărind astfel presiunea concurențială în cadrul licitației; |
| --- | --- |

(e)

numărul de teste a fost redus de la 12 la 2 pe an. Având în vedere că testele sunt relativ costisitoare pentru DSR (costuri variabile mari per activare), acest lucru va permite DSR să prezinte oferte mai competitive în cadrul licitației, mărind astfel presiunea concurențială în cadrul licitației;

| (f) | participarea la rezervă este permisă doar pentru sarcinile inflexibile, fapt ce se va asigura prin impunerea cerinței ca sarcinile să nu fi participat la schema de întreruptibilitate ABLAV sau pe piața de echilibrare în ultimele 36 de luni; și |
| --- | --- |

(f)

participarea la rezervă este permisă doar pentru sarcinile inflexibile, fapt ce se va asigura prin impunerea cerinței ca sarcinile să nu fi participat la schema de întreruptibilitate ABLAV sau pe piața de echilibrare în ultimele 36 de luni; și

| (g) | operatorii care răspund la cerere pot participa pentru o perioadă limitată pentru a-i stimula să își vândă, în ultimă instanță, flexibilitatea direct pe piața energiei electrice. După participarea la rezervă (pentru o perioadă fie de doi ani, fie de patru ani, cu o perioadă de „răcire” de un an), aceștia pot participa pe piață (dar nu în schema de întreruptibilitate a sprijinului ABLAV). Înainte de a participa la licitație, operatorii trebuie să decidă pe care dintre cele două regimuri intenționează să îl urmeze (doi ani sau patru ani cu perioadă de „răcire”). |
| --- | --- |

(g)

operatorii care răspund la cerere pot participa pentru o perioadă limitată pentru a-i stimula să își vândă, în ultimă instanță, flexibilitatea direct pe piața energiei electrice. După participarea la rezervă (pentru o perioadă fie de doi ani, fie de patru ani, cu o perioadă de „răcire” de un an), aceștia pot participa pe piață (dar nu în schema de întreruptibilitate a sprijinului ABLAV). Înainte de a participa la licitație, operatorii trebuie să decidă pe care dintre cele două regimuri intenționează să îl urmeze (doi ani sau patru ani cu perioadă de „răcire”).

| (84) | În al treilea rând, Germania s-a angajat să revizuiască metodologia de calculare a celui mai pesimist scenariu rezonabil pentru a reflecta noile standarde de evaluare a caracterului adecvat al capacității de producție. Această revizuire include calcularea unui standard de fiabilitate, care să ia în considerare costurile și beneficiile mai ample ale unui grad suplimentar de securitate a aprovizionării pentru societate. Germania s-a angajat, de asemenea, să aplice această metodologie revizuită și standardul de fiabilitate pentru a stabili necesitatea și dimensiunea rezervei de capacitate pentru prima perioadă de livrare. |
| --- | --- |

(84)

În al treilea rând, Germania s-a angajat să revizuiască metodologia de calculare a celui mai pesimist scenariu rezonabil pentru a reflecta noile standarde de evaluare a caracterului adecvat al capacității de producție. Această revizuire include calcularea unui standard de fiabilitate, care să ia în considerare costurile și beneficiile mai ample ale unui grad suplimentar de securitate a aprovizionării pentru societate. Germania s-a angajat, de asemenea, să aplice această metodologie revizuită și standardul de fiabilitate pentru a stabili necesitatea și dimensiunea rezervei de capacitate pentru prima perioadă de livrare.

| (85) | În al patrulea rând, Germania s-a angajat să limiteze volumul rezervei la maximum 2 GW pentru cele trei perioade de livrare. |
| --- | --- |

(85)

În al patrulea rând, Germania s-a angajat să limiteze volumul rezervei la maximum 2 GW pentru cele trei perioade de livrare.

| (86) | În al cincilea rând, Germania s-a angajat să reducă ipoteza celui mai pesimist scenariu rezonabil care se referea la frauda în materie de echilibrare, de la 2,5 GW la 1 GW. Potrivit Germaniei, acest lucru reflectă faptul că au fost luate măsuri în Strommarktgesetz (12) pentru a reduce frauda sau chiar pentru a o evita complet. Cu toate acestea, frauda rămâne o incertitudine subzistentă, prin urmare, din motive de securitate a aprovizionării, trebuie să se țină seama în continuare de frauda în materie de echilibrare. Mai mult, Germania indică faptul că va modifica ipoteza celui mai pesimist scenariu rezonabil legată de disponibilitatea centralelor electrice convenționale având în vedere numărul de intenții de închidere notificate Bundesnetzagentur de operatorii acestor centrale. Germania pleacă de la premisa că rata actuală de închidere notificată se va menține, ceea ce se traduce prin închideri suplimentare de 2 GW. De asemenea, aceste ipoteze revizuite vor face parte din evaluarea revizuită a adecvării menționată în considerentul 84. |
| --- | --- |

(86)

În al cincilea rând, Germania s-a angajat să reducă ipoteza celui mai pesimist scenariu rezonabil care se referea la frauda în materie de echilibrare, de la 2,5 GW la 1 GW. Potrivit Germaniei, acest lucru reflectă faptul că au fost luate măsuri în Strommarktgesetz (12) pentru a reduce frauda sau chiar pentru a o evita complet. Cu toate acestea, frauda rămâne o incertitudine subzistentă, prin urmare, din motive de securitate a aprovizionării, trebuie să se țină seama în continuare de frauda în materie de echilibrare. Mai mult, Germania indică faptul că va modifica ipoteza celui mai pesimist scenariu rezonabil legată de disponibilitatea centralelor electrice convenționale având în vedere numărul de intenții de închidere notificate Bundesnetzagentur de operatorii acestor centrale. Germania pleacă de la premisa că rata actuală de închidere notificată se va menține, ceea ce se traduce prin închideri suplimentare de 2 GW. De asemenea, aceste ipoteze revizuite vor face parte din evaluarea revizuită a adecvării menționată în considerentul 84.

Strommarktgesetz

12

Bundesnetzagentur

7.   EVALUAREA MĂSURII

EVALUAREA MĂSURII

7.1.   Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (87) | Astfel cum se explică în secțiunea 3, Comisia a ajuns, în decizia de inițiere a procedurii, la concluzia preliminară că rezerva de capacitate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(87)

Astfel cum se explică în secțiunea 3, Comisia a ajuns, în decizia de inițiere a procedurii, la concluzia preliminară că rezerva de capacitate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (88) | Deși Germania a afirmat că plățile în cadrul rezervei de capacitate trebuie să fie considerate o compensație pentru un SIEG care îndeplinește toate condițiile prevăzute în hotărârea Altmark și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat, Comisia și-a exprimat îndoiala că primul și al patrulea criteriu Altmark au fost îndeplinite. |
| --- | --- |

(88)

Deși Germania a afirmat că plățile în cadrul rezervei de capacitate trebuie să fie considerate o compensație pentru un SIEG care îndeplinește toate condițiile prevăzute în hotărârea Altmark și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat, Comisia și-a exprimat îndoiala că primul și al patrulea criteriu Altmark au fost îndeplinite.

| (89) | În ceea ce privește primul criteriu Altmark, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate preocupări legate de conformitatea schemei cu Directiva 2009/72/CE. În special, schema de ajutoare ar putea fi discriminatorie, deoarece se pare că exclude de facto operatorii care răspund la cerere și că exclude de jure furnizorii de capacitate străini de la participarea efectivă la rezervă. Mai mult, în decizia de inițiere a procedurii se pune întrebarea dacă schema este necesară pentru securitatea aprovizionării cu energie electrică în Germania și dacă, astfel, ar putea fi justificată având în vedere obiectivul de a asigura securitatea aprovizionării. În final, în decizia de inițiere a procedurii se reamintește faptul că SIEG ar putea fi justificate numai dacă s-a demonstrat că piața nu a putut livra și că, având în vedere lipsa unor reforme importante ale pieței din Germania, piața nu a putut livra. |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește primul criteriu Altmark, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate preocupări legate de conformitatea schemei cu Directiva 2009/72/CE. În special, schema de ajutoare ar putea fi discriminatorie, deoarece se pare că exclude de facto operatorii care răspund la cerere și că exclude de jure furnizorii de capacitate străini de la participarea efectivă la rezervă. Mai mult, în decizia de inițiere a procedurii se pune întrebarea dacă schema este necesară pentru securitatea aprovizionării cu energie electrică în Germania și dacă, astfel, ar putea fi justificată având în vedere obiectivul de a asigura securitatea aprovizionării. În final, în decizia de inițiere a procedurii se reamintește faptul că SIEG ar putea fi justificate numai dacă s-a demonstrat că piața nu a putut livra și că, având în vedere lipsa unor reforme importante ale pieței din Germania, piața nu a putut livra.

de facto

de jure

| (90) | Mai mult, Comisia a pus sub semnul îndoielii îndeplinirea celui de al patrulea criteriu Altmark, din cauza discriminării suspectate menționate mai sus. Comisia remarcă faptul că, deși unele dintre îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii au fost îndepărtate, rămân alte îndoieli. |
| --- | --- |

(90)

Mai mult, Comisia a pus sub semnul îndoielii îndeplinirea celui de al patrulea criteriu Altmark, din cauza discriminării suspectate menționate mai sus. Comisia remarcă faptul că, deși unele dintre îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii au fost îndepărtate, rămân alte îndoieli.

| (91) | În primul rând, Comisia ia act de îmbunătățirea cerințelor de eligibilitate pentru operatorii care răspund la cerere, astfel cum acestea au fost prezentate și evaluate în considerentul 83 și în considerentele 118-122. Aceste modificări vor elimina discriminarea dintre operatorii DSR și alți furnizori de capacitate. În plus, acestea vor conduce la creșterea numărului de participanți potențiali și, totodată, la creșterea presiunii concurențiale și a unei remunerări proporționale în cadrul licitației. |
| --- | --- |

(91)

În primul rând, Comisia ia act de îmbunătățirea cerințelor de eligibilitate pentru operatorii care răspund la cerere, astfel cum acestea au fost prezentate și evaluate în considerentul 83 și în considerentele 118-122. Aceste modificări vor elimina discriminarea dintre operatorii DSR și alți furnizori de capacitate. În plus, acestea vor conduce la creșterea numărului de participanți potențiali și, totodată, la creșterea presiunii concurențiale și a unei remunerări proporționale în cadrul licitației.

| (92) | În al doilea rând, Comisia consideră că excluderea participării străine poate fi justificată deoarece, în situații extreme în care este declanșată rezerva de capacitate, capacitatea de import va fi deja epuizată complet, astfel cum se explică în considerentul 125. |
| --- | --- |

(92)

În al doilea rând, Comisia consideră că excluderea participării străine poate fi justificată deoarece, în situații extreme în care este declanșată rezerva de capacitate, capacitatea de import va fi deja epuizată complet, astfel cum se explică în considerentul 125.

| (93) | În al treilea rând, Comisia ia act de îmbunătățirile aduse evaluării necesității de către Germania, prevăzute în considerentele 84 și 85, care sunt evaluate în secțiunea 7.3.2. Comisia subliniază faptul că importanța unei evaluări a necesității, care să ofere informații realiste privind probabilitatea unor evenimente extreme, constă în capacitatea acesteia de a dimensiona intervenția în mod adecvat. |
| --- | --- |

(93)

În al treilea rând, Comisia ia act de îmbunătățirile aduse evaluării necesității de către Germania, prevăzute în considerentele 84 și 85, care sunt evaluate în secțiunea 7.3.2. Comisia subliniază faptul că importanța unei evaluări a necesității, care să ofere informații realiste privind probabilitatea unor evenimente extreme, constă în capacitatea acesteia de a dimensiona intervenția în mod adecvat.

| (94) | Cu toate acestea, Comisia se îndoiește în continuare că măsura actuală poate fi considerată un SIEG. Comisia reamintește faptul că un SIEG nu poate fi definit decât dacă piața nu poate asigura nivelul necesar de securitate a aprovizionării. Nu ar fi oportună definirea ca SIEG a unei activități care poate fi furnizată în condiții normale de piață. Pentru a evalua dacă un serviciu poate fi prestat de piață, sunt luate în considerare și posibilele modificări ale funcționării pieței. |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, Comisia se îndoiește în continuare că măsura actuală poate fi considerată un SIEG. Comisia reamintește faptul că un SIEG nu poate fi definit decât dacă piața nu poate asigura nivelul necesar de securitate a aprovizionării. Nu ar fi oportună definirea ca SIEG a unei activități care poate fi furnizată în condiții normale de piață. Pentru a evalua dacă un serviciu poate fi prestat de piață, sunt luate în considerare și posibilele modificări ale funcționării pieței.

| (95) | Comisia remarcă faptul că, deși Germania intenționează să pună în aplicare, în anii următori, o serie de reforme ale pieței și de proiecte de infrastructură, piața energiei electrice prezintă în continuare disfuncționalități semnificative care nu au fost soluționate. De exemplu, există dezechilibre regionale importante în ceea ce privește cererea și oferta de energie electrică, determinate de blocajele din rețelele electrice de transport de la nord la sud și de tendințele divergente ale ofertei și ale cererii dintre nordul și sudul Germaniei, datorate în special dezvoltării continue a unor volume mari de producție de energie eoliană în nordul Germaniei și deciziei de a închide centralele nucleare, care are efecte în special în sudul Germaniei. În consecință, dezechilibrele regionale exacerbează problema „lipsei de bani” de pe piața din Germania, în special pentru capacitatea de energie electrică din sudul Germaniei, unde prețurile tind să fie mai scăzute decât într-o situație în care deficitul regional s-ar reflecta pe deplin în stabilirea prețurilor. Prin urmare, în sudul Germaniei, capacitatea care poate fi rentabilă pe o piață de deplin funcțională și care poate fi necesară după eliminarea treptată a energiei nucleare riscă să iasă de pe piață. Această situație contribuie la sporirea riscului legat de securitatea aprovizionării. |
| --- | --- |

(95)

Comisia remarcă faptul că, deși Germania intenționează să pună în aplicare, în anii următori, o serie de reforme ale pieței și de proiecte de infrastructură, piața energiei electrice prezintă în continuare disfuncționalități semnificative care nu au fost soluționate. De exemplu, există dezechilibre regionale importante în ceea ce privește cererea și oferta de energie electrică, determinate de blocajele din rețelele electrice de transport de la nord la sud și de tendințele divergente ale ofertei și ale cererii dintre nordul și sudul Germaniei, datorate în special dezvoltării continue a unor volume mari de producție de energie eoliană în nordul Germaniei și deciziei de a închide centralele nucleare, care are efecte în special în sudul Germaniei. În consecință, dezechilibrele regionale exacerbează problema „lipsei de bani” de pe piața din Germania, în special pentru capacitatea de energie electrică din sudul Germaniei, unde prețurile tind să fie mai scăzute decât într-o situație în care deficitul regional s-ar reflecta pe deplin în stabilirea prețurilor. Prin urmare, în sudul Germaniei, capacitatea care poate fi rentabilă pe o piață de deplin funcțională și care poate fi necesară după eliminarea treptată a energiei nucleare riscă să iasă de pe piață. Această situație contribuie la sporirea riscului legat de securitatea aprovizionării.

| (96) | În plus, Comisia remarcă faptul că funcționarea normală a pieței energiei electrice ar trebui să fie cea care declanșează investițiile necesare pentru acoperirea cererii. Germania ia măsuri pentru îmbunătățirea funcționării pieței, de exemplu prin ameliorarea semnalelor de preț pentru ca investițiile în capacitatea flexibilă să fie mai rentabile. Comisia salută aceste măsuri și consideră că ele pot stimula mai multe investiții în capacitate în viitor. Totodată, va fi nevoie de timp pentru ca aceste reforme să aibă efecte tangibile pe piață și este dificil de prevăzut impactul exact al acestora asupra situației securității aprovizionării din Germania. În orice caz, după cum se prezintă situația, piața nu este autorizată pe deplin să asigure nivelul necesar de securitate a aprovizionării prin declanșarea investițiilor necesare în capacitate flexibilă. |
| --- | --- |

(96)

În plus, Comisia remarcă faptul că funcționarea normală a pieței energiei electrice ar trebui să fie cea care declanșează investițiile necesare pentru acoperirea cererii. Germania ia măsuri pentru îmbunătățirea funcționării pieței, de exemplu prin ameliorarea semnalelor de preț pentru ca investițiile în capacitatea flexibilă să fie mai rentabile. Comisia salută aceste măsuri și consideră că ele pot stimula mai multe investiții în capacitate în viitor. Totodată, va fi nevoie de timp pentru ca aceste reforme să aibă efecte tangibile pe piață și este dificil de prevăzut impactul exact al acestora asupra situației securității aprovizionării din Germania. În orice caz, după cum se prezintă situația, piața nu este autorizată pe deplin să asigure nivelul necesar de securitate a aprovizionării prin declanșarea investițiilor necesare în capacitate flexibilă.

| (97) | Comisia reiterează faptul că, atât timp cât piața nu este autorizată să atingă, în cel mai înalt grad posibil, obiectivul de politică dorit, și anume securitatea aprovizionării, nu se poate justifica un SIEG. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu poate constitui un SIEG veritabil și că, așadar, nu se poate exclude faptul că aceasta conferă un avantaj beneficiarilor săi. |
| --- | --- |

(97)

Comisia reiterează faptul că, atât timp cât piața nu este autorizată să atingă, în cel mai înalt grad posibil, obiectivul de politică dorit, și anume securitatea aprovizionării, nu se poate justifica un SIEG. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu poate constitui un SIEG veritabil și că, așadar, nu se poate exclude faptul că aceasta conferă un avantaj beneficiarilor săi.

| (98) | Dimpotrivă, Comisia concluzionează, în conformitate cu decizia de inițiere a procedurii, că măsura este finanțată prin resurse de stat și că este imputabilă statului, având în vedere dispozițiile legislative prevăzute la articolul 13e din EnWG. Acest lucru se datorează faptului că schema a fost dezvoltată de statul german, care prevede prin lege posibilitatea de a transfera costurile aferente tuturor consumatorilor, printr-o majorare a tarifelor de rețea. În conformitate cu hotărârea Vent de Colère, resursele de stat sunt, prin urmare, prezente, iar schema este imputabilă statului. În plus, Ordonanța privind rezerva de capacitate prevede că OTS vor deduce din costurile lor veniturile pe care le primesc prin intermediul schemei. Acest lucru presupune că statul este cel care autorizează OTS, prin lege, să atribuie și să încaseze fondurile necesare. Fondurile sunt generate prin Ordonanța privind rezerva de capacitate și sunt administrate în mod colectiv de OTS. Prin urmare, acestea rămân în orice moment sub influența autorităților publice. Întrucât, de la decizia de inițierea procedurii, mecanismul de finanțare și legislația nu au suferit modificări în această privință, Comisia confirmă concluzia preliminară, adoptată în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia schema este finanțată prin resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(98)

Dimpotrivă, Comisia concluzionează, în conformitate cu decizia de inițiere a procedurii, că măsura este finanțată prin resurse de stat și că este imputabilă statului, având în vedere dispozițiile legislative prevăzute la articolul 13e din EnWG. Acest lucru se datorează faptului că schema a fost dezvoltată de statul german, care prevede prin lege posibilitatea de a transfera costurile aferente tuturor consumatorilor, printr-o majorare a tarifelor de rețea. În conformitate cu hotărârea Vent de Colère, resursele de stat sunt, prin urmare, prezente, iar schema este imputabilă statului. În plus, Ordonanța privind rezerva de capacitate prevede că OTS vor deduce din costurile lor veniturile pe care le primesc prin intermediul schemei. Acest lucru presupune că statul este cel care autorizează OTS, prin lege, să atribuie și să încaseze fondurile necesare. Fondurile sunt generate prin Ordonanța privind rezerva de capacitate și sunt administrate în mod colectiv de OTS. Prin urmare, acestea rămân în orice moment sub influența autorităților publice. Întrucât, de la decizia de inițierea procedurii, mecanismul de finanțare și legislația nu au suferit modificări în această privință, Comisia confirmă concluzia preliminară, adoptată în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia schema este finanțată prin resurse de stat și este imputabilă statului.

| (99) | Comisia consideră, de asemenea, în conformitate cu decizia de inițiere a procedurii, că măsura ar putea afecta concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice, deoarece piața energiei electrice din Germania este deschisă concurenței și are legături cu piețele învecinate ale energiei electrice, astfel cum se explică în considerentul 33. |
| --- | --- |

(99)

Comisia consideră, de asemenea, în conformitate cu decizia de inițiere a procedurii, că măsura ar putea afecta concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice, deoarece piața energiei electrice din Germania este deschisă concurenței și are legături cu piețele învecinate ale energiei electrice, astfel cum se explică în considerentul 33.

| (100) | Întrucât nu se poate exclude faptul că schema conferă un avantaj beneficiarilor și că sunt îndeplinite celelalte condiții pentru existența unui ajutor de stat, Comisia nu poate exclude faptul că schema actuală constituie un ajutor și procedează la evaluarea compatibilității acesteia. |
| --- | --- |

(100)

Întrucât nu se poate exclude faptul că schema conferă un avantaj beneficiarilor și că sunt îndeplinite celelalte condiții pentru existența unui ajutor de stat, Comisia nu poate exclude faptul că schema actuală constituie un ajutor și procedează la evaluarea compatibilității acesteia.

7.2.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (101) | Germania a notificat Comisiei schema de ajutoare și nu a pus-o încă în aplicare. Germania și-a îndeplinit obligațiile conform articolului 108 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(101)

Germania a notificat Comisiei schema de ajutoare și nu a pus-o încă în aplicare. Germania și-a îndeplinit obligațiile conform articolului 108 alineatul (3) din tratat.

7.3.   Compatibilitatea ajutorului cu piața internă

Compatibilitatea ajutorului cu piața internă

| (102) | Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că rezerva de capacitate este o schemă de ajutoare care vizează asigurarea caracterul adecvat al capacității de producție și a securității aprovizionării cu energie electrică și, prin urmare, intră în domeniul de aplicare al secțiunii 3.9 din OAME, care stabilește condițiile în care ajutoarele pentru caracterul adecvat al capacității de producție pot fi considerate compatibile cu piața internă pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. O măsură pentru caracterul adecvat al capacității de producție este compatibilă dacă sunt îndeplinite următoarele criterii de compatibilitate enumerate la punctul 27 din OAME (13):






  (a) | contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit (secțiunea 7.3.1); |
| --- | --- | --- |

(102)

Comisia a considerat, cu titlu preliminar, în decizia de inițiere a procedurii, că rezerva de capacitate este o schemă de ajutoare care vizează asigurarea caracterul adecvat al capacității de producție și a securității aprovizionării cu energie electrică și, prin urmare, intră în domeniul de aplicare al secțiunii 3.9 din OAME, care stabilește condițiile în care ajutoarele pentru caracterul adecvat al capacității de producție pot fi considerate compatibile cu piața internă pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. O măsură pentru caracterul adecvat al capacității de producție este compatibilă dacă sunt îndeplinite următoarele criterii de compatibilitate enumerate la punctul 27 din OAME (13):

13

(a)

contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit (secțiunea 7.3.1);

| (b) | necesitatea intervenției statului (secțiunea 7.3.2); |
| --- | --- |

(b)

necesitatea intervenției statului (secțiunea 7.3.2);

| (c) | pertinența (secțiunea 7.3.3); |
| --- | --- |

(c)

pertinența (secțiunea 7.3.3);

| (d) | efectul stimulativ (secțiunea 7.3.4); |
| --- | --- |

(d)

efectul stimulativ (secțiunea 7.3.4);

| (e) | proporționalitatea (secțiunea 7.3.5); |
| --- | --- |

(e)

proporționalitatea (secțiunea 7.3.5);

| (f) | evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale (secțiunea 7.3.6) și |
| --- | --- |

(f)

evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale (secțiunea 7.3.6) și

| (g) | transparența (secțiunea 7.3.7). |
| --- | --- |

(g)

transparența (secțiunea 7.3.7).

7.3.1.   Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

Contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

| (103) | Decizia de inițiere a procedurii a ajuns la concluzia preliminară că obiectivul rezervei de capacitate este să răspundă preocupărilor legate de securitatea aprovizionării cu energie electrică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la observația preliminară – legată de punctul 220 din OAME – potrivit căreia rezerva de capacitate nu ar putea submina obiectivul de eliminare progresivă a subvențiilor dăunătoare mediului și că ar trebui să se ia în considerare în principal modalități alternative de a asigura caracterul adecvat al capacității de producție fără acest impact negativ asupra mediului (14). |
| --- | --- |

(103)

Decizia de inițiere a procedurii a ajuns la concluzia preliminară că obiectivul rezervei de capacitate este să răspundă preocupărilor legate de securitatea aprovizionării cu energie electrică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la observația preliminară – legată de punctul 220 din OAME – potrivit căreia rezerva de capacitate nu ar putea submina obiectivul de eliminare progresivă a subvențiilor dăunătoare mediului și că ar trebui să se ia în considerare în principal modalități alternative de a asigura caracterul adecvat al capacității de producție fără acest impact negativ asupra mediului (14).

14

| (104) | Comisia nu a primit observații referitoare la acest aspect și, prin urmare, rămâne de părere că rezerva de capacitate nu ar putea submina obiectivul de eliminare progresivă a subvențiilor dăunătoare mediului, întrucât aceasta este necesară și complementară eforturilor actuale ale Germaniei de a-și gestiona tranziția energetică către un mix energetic mai durabil. |
| --- | --- |

(104)

Comisia nu a primit observații referitoare la acest aspect și, prin urmare, rămâne de părere că rezerva de capacitate nu ar putea submina obiectivul de eliminare progresivă a subvențiilor dăunătoare mediului, întrucât aceasta este necesară și complementară eforturilor actuale ale Germaniei de a-și gestiona tranziția energetică către un mix energetic mai durabil.

| (105) | Pe acest temei, Comisia concluzionează că securitatea aprovizionării constituie un obiectiv de interes comun la care contribuie rezerva de capacitate, întrucât aceasta permite să se facă față unor situații neașteptate de deficit. |
| --- | --- |

(105)

Pe acest temei, Comisia concluzionează că securitatea aprovizionării constituie un obiectiv de interes comun la care contribuie rezerva de capacitate, întrucât aceasta permite să se facă față unor situații neașteptate de deficit.

7.3.2.   Necesitatea intervenției statului

Necesitatea intervenției statului

| (106) | O cerință-cheie a OAME este aceea ca necesitatea măsurii să fie demonstrată pe baza unei așa-numite evaluări a caracterului adecvat. Astfel cum se prevede în considerentul 35, în decizia de inițiere a procedurii s-a pus întrebarea dacă schema este necesară având în vedere:






  (a) | lipsa unor parametri fundamentali necesari pentru obiectivarea intervenției (în special indicatorul economic VoLL și standardul de fiabilitate) și |
| --- | --- | --- |

(106)

O cerință-cheie a OAME este aceea ca necesitatea măsurii să fie demonstrată pe baza unei așa-numite evaluări a caracterului adecvat. Astfel cum se prevede în considerentul 35, în decizia de inițiere a procedurii s-a pus întrebarea dacă schema este necesară având în vedere:

(a)

lipsa unor parametri fundamentali necesari pentru obiectivarea intervenției (în special indicatorul economic VoLL și standardul de fiabilitate) și

| (b) | îndoielile cu privire la caracterul rezonabil al unora dintre ipotezele celui mai pesimist scenariu. |
| --- | --- |

(b)

îndoielile cu privire la caracterul rezonabil al unora dintre ipotezele celui mai pesimist scenariu.

| (107) | Astfel cum se prevede în secțiunea 6, Germania s-a angajat să răspundă acestor preocupări, prin îmbunătățirea metodologiei sale de evaluare a caracterului adecvat și prin revizuirea ipotezelor. |
| --- | --- |

(107)

Astfel cum se prevede în secțiunea 6, Germania s-a angajat să răspundă acestor preocupări, prin îmbunătățirea metodologiei sale de evaluare a caracterului adecvat și prin revizuirea ipotezelor.

| (108) | Comisia ia act de angajamentul asumat de Germania de a-și revizui metodologia de calculare a necesității rezervei de capacitate, astfel cum se prevede în considerentul 84. Comisia consideră că revizuirea metodologiei, care se va aplica începând cu a doua licitație, de calculare a impactului celui mai pesimist scenariu va conduce la o stabilire mai obiectivă a necesității rezervei de capacitate și a dimensiunii acesteia în viitor. Comisia salută, în special, calcularea unui standard de fiabilitate ca un criteriu economic de referință pentru securitatea aprovizionării, permițând o analiză cost-beneficiu a protecției suplimentare față de riscurile legate de securitatea aprovizionării. Comisia remarcă faptul că, deși Germania nu se angajează să utilizeze indicatorii VoLL pentru a calcula dorința clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării, aceasta se angajează să calculeze repercusiunile mai ample ale rezervei de capacitate asupra economiei și a societății. Obiectivul acestor calcule este acela de a evita supraachiziția costisitoare de capacitate. Astfel, s-ar evita ca statul să cumpere un nivel de „asigurare” care depășește dorința clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării. Comisia consideră că abordarea la care s-a angajat Germania va preveni o achiziție costisitoare și supradimensionată. |
| --- | --- |

(108)

Comisia ia act de angajamentul asumat de Germania de a-și revizui metodologia de calculare a necesității rezervei de capacitate, astfel cum se prevede în considerentul 84. Comisia consideră că revizuirea metodologiei, care se va aplica începând cu a doua licitație, de calculare a impactului celui mai pesimist scenariu va conduce la o stabilire mai obiectivă a necesității rezervei de capacitate și a dimensiunii acesteia în viitor. Comisia salută, în special, calcularea unui standard de fiabilitate ca un criteriu economic de referință pentru securitatea aprovizionării, permițând o analiză cost-beneficiu a protecției suplimentare față de riscurile legate de securitatea aprovizionării. Comisia remarcă faptul că, deși Germania nu se angajează să utilizeze indicatorii VoLL pentru a calcula dorința clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării, aceasta se angajează să calculeze repercusiunile mai ample ale rezervei de capacitate asupra economiei și a societății. Obiectivul acestor calcule este acela de a evita supraachiziția costisitoare de capacitate. Astfel, s-ar evita ca statul să cumpere un nivel de „asigurare” care depășește dorința clienților de a plăti pentru securitatea aprovizionării. Comisia consideră că abordarea la care s-a angajat Germania va preveni o achiziție costisitoare și supradimensionată.

| (109) | În ceea ce privește ipotezele principale ale celui mai pesimist scenariu, Comisia ia act de angajamentul asumat de Germania de a reduce dimensiunea potențialei fraude în materie de echilibrare, astfel cum se prevede în considerentul 86. Comisia acceptă faptul că frauda în materie de echilibrare este cel mai probabil să se producă atunci când situația aprovizionării este dificilă, iar prețurile sunt ridicate. Cu toate acestea, Comisia consideră rezonabilă reducerea dimensiunii ipotezei, având în vedere evoluția legislației care face mai dificilă comiterea acestor fraude. De asemenea, Comisia acceptă creșterea numărului preconizat de închideri interne ale instalațiilor de producție convențională, având în vedere cele mai recente informații privind închiderile notificate către Bundesnetzagentur. Aceste cifre demonstrează că, în perioada cuprinsă între elaborarea celui mai pesimist scenariu rezonabil care a fost comunicat Comisiei înainte de decizia de inițiere a procedurii (și anume, noiembrie 2016) și septembrie 2017, a mai fost notificată o închidere de 1,4 GW către Bundesnetzagentur. Aceasta reprezintă o creștere semnificativă în comparație cu rata preconizată de închidere, presupusă în cel mai pesimist scenariu rezonabil, care se baza pe o rată de închidere de 670 MW pe an, pe lângă scenariul de bază al ENTSO-E. Prin urmare, Comisia consideră rezonabilă corectarea în sens pozitiv a ipotezei, având în vedere dovezile prezentate. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește ipotezele principale ale celui mai pesimist scenariu, Comisia ia act de angajamentul asumat de Germania de a reduce dimensiunea potențialei fraude în materie de echilibrare, astfel cum se prevede în considerentul 86. Comisia acceptă faptul că frauda în materie de echilibrare este cel mai probabil să se producă atunci când situația aprovizionării este dificilă, iar prețurile sunt ridicate. Cu toate acestea, Comisia consideră rezonabilă reducerea dimensiunii ipotezei, având în vedere evoluția legislației care face mai dificilă comiterea acestor fraude. De asemenea, Comisia acceptă creșterea numărului preconizat de închideri interne ale instalațiilor de producție convențională, având în vedere cele mai recente informații privind închiderile notificate către Bundesnetzagentur. Aceste cifre demonstrează că, în perioada cuprinsă între elaborarea celui mai pesimist scenariu rezonabil care a fost comunicat Comisiei înainte de decizia de inițiere a procedurii (și anume, noiembrie 2016) și septembrie 2017, a mai fost notificată o închidere de 1,4 GW către Bundesnetzagentur. Aceasta reprezintă o creștere semnificativă în comparație cu rata preconizată de închidere, presupusă în cel mai pesimist scenariu rezonabil, care se baza pe o rată de închidere de 670 MW pe an, pe lângă scenariul de bază al ENTSO-E. Prin urmare, Comisia consideră rezonabilă corectarea în sens pozitiv a ipotezei, având în vedere dovezile prezentate.

Bundesnetzagentur

Bundesnetzagentur

| (110) | Comisia concluzionează că dimensionarea unei rezerve strategice se poate baza pe calcularea celui mai pesimist scenariu rezonabil, atât timp cât acest calcul ține seama de costurile protecției suplimentare în raport cu beneficiile sale pentru societate. Comisia concluzionează că, în urma angajamentelor asumate de Germania, rezerva de capacitate va respecta această abordare. |
| --- | --- |

(110)

Comisia concluzionează că dimensionarea unei rezerve strategice se poate baza pe calcularea celui mai pesimist scenariu rezonabil, atât timp cât acest calcul ține seama de costurile protecției suplimentare în raport cu beneficiile sale pentru societate. Comisia concluzionează că, în urma angajamentelor asumate de Germania, rezerva de capacitate va respecta această abordare.

| (111) | În ceea ce privește durata schemei, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate îngrijorări cu privire la lipsa unei date de încheiere. Comisia remarcă faptul că Germania a indicat că, o dată la doi ani, se vor efectua evaluări ale caracterului adecvat pentru a stabili dacă există o nevoie continuă de rezervă de capacitate. Germania subliniază că dimensiunea rezervei de capacitate va fi ajustată pe baza acestor calcule. |
| --- | --- |

(111)

În ceea ce privește durata schemei, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate îngrijorări cu privire la lipsa unei date de încheiere. Comisia remarcă faptul că Germania a indicat că, o dată la doi ani, se vor efectua evaluări ale caracterului adecvat pentru a stabili dacă există o nevoie continuă de rezervă de capacitate. Germania subliniază că dimensiunea rezervei de capacitate va fi ajustată pe baza acestor calcule.

| (112) | Comisia consideră că evaluarea revizuită a caracterului adecvat va fi potrivită pentru a stabili necesitatea și dimensiunea rezervei de capacitate și că a fost demonstrată necesitatea rezervei. |
| --- | --- |

(112)

Comisia consideră că evaluarea revizuită a caracterului adecvat va fi potrivită pentru a stabili necesitatea și dimensiunea rezervei de capacitate și că a fost demonstrată necesitatea rezervei.

| (113) | Comisia își reiterează argumentele prezentate în decizia de inițiere a procedurii (15) legate de faptul că rezervele strategice sunt măsuri temporare adecvate, de exemplu, pentru a însoți reformele pieței până când piața funcționează corespunzător și participanții pe piață sunt familiarizați cu funcționarea acesteia. |
| --- | --- |

(113)

Comisia își reiterează argumentele prezentate în decizia de inițiere a procedurii (15) legate de faptul că rezervele strategice sunt măsuri temporare adecvate, de exemplu, pentru a însoți reformele pieței până când piața funcționează corespunzător și participanții pe piață sunt familiarizați cu funcționarea acesteia.

15

| (114) | Pe baza acestor considerente, Comisia limitează aprobarea acesteia la șase ani, adică trei perioade de livrare consecutive de doi ani, începând de la prima licitație care va avea loc la 1 octombrie 2019 și până la sfârșitul celei de a treia perioade de livrare, care va avea loc la 30 septembrie 2025. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza acestor considerente, Comisia limitează aprobarea acesteia la șase ani, adică trei perioade de livrare consecutive de doi ani, începând de la prima licitație care va avea loc la 1 octombrie 2019 și până la sfârșitul celei de a treia perioade de livrare, care va avea loc la 30 septembrie 2025.

7.3.3.   Pertinența

Pertinența

| (115) | În ceea ce privește pertinența rezervei de capacitate, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate îndoieli cu privire la remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei și cu privire la normele de eligibilitate. |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce privește pertinența rezervei de capacitate, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate îndoieli cu privire la remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei și cu privire la normele de eligibilitate.

7.3.3.1.   Remunerarea separată a costurilor variabile

Remunerarea separată a costurilor variabile

| (116) | În ceea ce privește remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei, Comisia și-a pus întrebarea dacă toate categoriile de costuri pentru care a fost prevăzută această rambursare separată constituie costuri variabile. Comisia a remarcat că rambursarea acestor costuri în mod separat și independent de procedura de achiziție presupune că nu va exista niciun proces concurențial care să asigure faptul că aceste costuri vor fi limitate la minimumul necesar. |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește remunerarea separată a costurilor variabile în cazul activării rezervei, Comisia și-a pus întrebarea dacă toate categoriile de costuri pentru care a fost prevăzută această rambursare separată constituie costuri variabile. Comisia a remarcat că rambursarea acestor costuri în mod separat și independent de procedura de achiziție presupune că nu va exista niciun proces concurențial care să asigure faptul că aceste costuri vor fi limitate la minimumul necesar.

| (117) | Comisia a luat act de angajamentul Germaniei de a exclude rambursarea separată a costurilor variabile pentru toți participanții, astfel cum se prevede în considerentul 82. Comisia preconizează că această modificare va conduce la o procedură de achiziție mai competitivă, deoarece participanții la licitație sunt stimulați să își includă toate costurile în ofertă. La evaluarea costurilor lor variabile, participanții vor trebui să formuleze ipoteze privind numărul de activări ale rezervei de capacitate, având în vedere faptul că aceste costuri variabile apar doar atunci când rezerva este utilizată. Comisia remarcă faptul că încetarea rambursării separate a costurilor unei aprovizionări sigure cu combustibil înseamnă că acest element de cost este integrat în procesul concurențial și pune în condiții de egalitate toți furnizorii de capacitate potențiali. Prin urmare, Comisia consideră că s-a răspuns în mod adecvat preocupărilor sale în această privință. |
| --- | --- |

(117)

Comisia a luat act de angajamentul Germaniei de a exclude rambursarea separată a costurilor variabile pentru toți participanții, astfel cum se prevede în considerentul 82. Comisia preconizează că această modificare va conduce la o procedură de achiziție mai competitivă, deoarece participanții la licitație sunt stimulați să își includă toate costurile în ofertă. La evaluarea costurilor lor variabile, participanții vor trebui să formuleze ipoteze privind numărul de activări ale rezervei de capacitate, având în vedere faptul că aceste costuri variabile apar doar atunci când rezerva este utilizată. Comisia remarcă faptul că încetarea rambursării separate a costurilor unei aprovizionări sigure cu combustibil înseamnă că acest element de cost este integrat în procesul concurențial și pune în condiții de egalitate toți furnizorii de capacitate potențiali. Prin urmare, Comisia consideră că s-a răspuns în mod adecvat preocupărilor sale în această privință.

7.3.3.2.   Criteriile de eligibilitate

Criteriile de eligibilitate

Participarea răspunsului părții de consum

Participarea răspunsului părții de consum

| (118) | În ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru rezerva de capacitate, Comisia era preocupată de faptul că răspunsul părții de consum ar putea fi dezavantajat în comparație cu instalațiile de producție din cauza unor cerințe privind participarea și că, prin urmare, ar fi exclus de facto de la participarea la rezervă. |
| --- | --- |

(118)

În ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru rezerva de capacitate, Comisia era preocupată de faptul că răspunsul părții de consum ar putea fi dezavantajat în comparație cu instalațiile de producție din cauza unor cerințe privind participarea și că, prin urmare, ar fi exclus de facto de la participarea la rezervă.

de facto

| (119) | Comisia a luat act de angajamentele asumate de Germania privind acest aspect, astfel cum sunt prevăzute în considerentul 83, și consideră că în urma modificării condițiilor care reglementează participarea operatorilor DSR se asigură condiții de concurență echitabile între operatorii DSR și alți furnizori de capacitate. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a luat act de angajamentele asumate de Germania privind acest aspect, astfel cum sunt prevăzute în considerentul 83, și consideră că în urma modificării condițiilor care reglementează participarea operatorilor DSR se asigură condiții de concurență echitabile între operatorii DSR și alți furnizori de capacitate.

| (120) | Angajamentele îmbunătățesc poziția concurențială a DSR în două moduri importante. O primă serie de angajamente extinde criteriile de eligibilitate pentru sarcinile care, altfel, nu ar fi putut participa pe baza termenelor și condițiilor notificate inițial. Este vorba de sarcinile mai mici (între 5 și 10 MW), de sarcinile care necesită ca un agregator să devină activ și de sarcinile care sunt racordate la o rețea de medie tensiune în locul unei rețele electrice de transport. O a doua serie de modificări face ca participarea furnizorilor de servicii DSR la rezerva de capacitate să fie mai atractivă și mai puțin riscantă din punct de vedere financiar. În special, reducerea numărului maxim de teste și reducerea perioadei de timp pentru care furnizorii de servicii DSR trebuie să cumpere energie electrică anticipat scad costurile preconizate ale furnizorilor de servicii DSR și, astfel, aceștia devin potențial mai competitivi în raport cu instalațiile de producție în cadrul licitației. |
| --- | --- |

(120)

Angajamentele îmbunătățesc poziția concurențială a DSR în două moduri importante. O primă serie de angajamente extinde criteriile de eligibilitate pentru sarcinile care, altfel, nu ar fi putut participa pe baza termenelor și condițiilor notificate inițial. Este vorba de sarcinile mai mici (între 5 și 10 MW), de sarcinile care necesită ca un agregator să devină activ și de sarcinile care sunt racordate la o rețea de medie tensiune în locul unei rețele electrice de transport. O a doua serie de modificări face ca participarea furnizorilor de servicii DSR la rezerva de capacitate să fie mai atractivă și mai puțin riscantă din punct de vedere financiar. În special, reducerea numărului maxim de teste și reducerea perioadei de timp pentru care furnizorii de servicii DSR trebuie să cumpere energie electrică anticipat scad costurile preconizate ale furnizorilor de servicii DSR și, astfel, aceștia devin potențial mai competitivi în raport cu instalațiile de producție în cadrul licitației.

| (121) | Deși aceste modificări ajută ca răspunsul părții de consum să concureze în condiții de egalitate cu producția, Comisia acceptă faptul că furnizorilor de servicii de răspuns la cerere li se aplică anumite limitări. În special, dispoziția care limitează participarea răspunsului părții de consum doar la furnizorii de servicii DSR inflexibili este menită să împiedice resursele flexibile existente, care își oferă deja flexibilitatea pe piață, să iasă de pe piață în favoarea rezervei de capacitate. Comisia consideră că această dispoziție împiedică ieșirea de pe piață a sarcinilor flexibile pentru a se alătura rezervei de capacitate și, în același timp, asigură faptul că sarcinile inflexibile devin flexibile. În aceeași ordine de idei, limitarea duratei de participare este justificată, deoarece aceasta va stimula capacitatea de răspuns al părții de consum care a devenit flexibilă să devină mai activă pe piața energiei electrice după ce iese din rezerva de capacitate, ceea ce poate reduce necesitatea rezervei de capacitate pe termen lung. |
| --- | --- |

(121)

Deși aceste modificări ajută ca răspunsul părții de consum să concureze în condiții de egalitate cu producția, Comisia acceptă faptul că furnizorilor de servicii de răspuns la cerere li se aplică anumite limitări. În special, dispoziția care limitează participarea răspunsului părții de consum doar la furnizorii de servicii DSR inflexibili este menită să împiedice resursele flexibile existente, care își oferă deja flexibilitatea pe piață, să iasă de pe piață în favoarea rezervei de capacitate. Comisia consideră că această dispoziție împiedică ieșirea de pe piață a sarcinilor flexibile pentru a se alătura rezervei de capacitate și, în același timp, asigură faptul că sarcinile inflexibile devin flexibile. În aceeași ordine de idei, limitarea duratei de participare este justificată, deoarece aceasta va stimula capacitatea de răspuns al părții de consum care a devenit flexibilă să devină mai activă pe piața energiei electrice după ce iese din rezerva de capacitate, ceea ce poate reduce necesitatea rezervei de capacitate pe termen lung.

| (122) | Pe baza acestor considerente, Comisia consideră că preocupările sale cu privire la discriminarea de facto a operatorilor care răspund la cerere din rezerva de capacitate au fost soluționate. |
| --- | --- |

(122)

Pe baza acestor considerente, Comisia consideră că preocupările sale cu privire la discriminarea de facto a operatorilor care răspund la cerere din rezerva de capacitate au fost soluționate.

de facto

Participarea capacității străine

Participarea capacității străine

| (123) | Astfel cum se prevede în considerentul 42, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate preocupări, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire la excluderea producției străine. Autoritățile germane au explicat, în contextul discuțiilor în faza de prenotificare care au precedat decizia de inițiere a procedurii, că există două motive principale pentru excluderea capacităților străine. În primul rând, permiterea participării furnizorilor de capacitate străini ar impune rezervarea capacității de interconectare. În al doilea rând, rezervarea capacității străine pentru rezerva de capacitate ar impune ca această capacitate să nu poată produce sau vinde energie pe piața sa internă și să fie pusă exclusiv la dispoziția OTS din Germania. |
| --- | --- |

(123)

Astfel cum se prevede în considerentul 42, în decizia de inițiere a procedurii au fost exprimate preocupări, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire la excluderea producției străine. Autoritățile germane au explicat, în contextul discuțiilor în faza de prenotificare care au precedat decizia de inițiere a procedurii, că există două motive principale pentru excluderea capacităților străine. În primul rând, permiterea participării furnizorilor de capacitate străini ar impune rezervarea capacității de interconectare. În al doilea rând, rezervarea capacității străine pentru rezerva de capacitate ar impune ca această capacitate să nu poată produce sau vinde energie pe piața sa internă și să fie pusă exclusiv la dispoziția OTS din Germania.

| (124) | Comisia remarcă faptul că răspunsurile primite de la participanții pe piață la decizia de inițiere a procedurii nu au prezentat argumente noi. Deși doi respondenți au subliniat că, în principiu, toate mecanismele de asigurare a capacității ar trebui să fie deschise participării străine, aceștia nu au prezentat argumente privind motivul pentru care ar exista o denaturare a pieței sau modul în care această participare ar putea fi organizată în mod eficient. |
| --- | --- |

(124)

Comisia remarcă faptul că răspunsurile primite de la participanții pe piață la decizia de inițiere a procedurii nu au prezentat argumente noi. Deși doi respondenți au subliniat că, în principiu, toate mecanismele de asigurare a capacității ar trebui să fie deschise participării străine, aceștia nu au prezentat argumente privind motivul pentru care ar exista o denaturare a pieței sau modul în care această participare ar putea fi organizată în mod eficient.

| (125) | În primul rând, Comisia consideră că nu există valoare adăugată într-o situație de deficit care declanșează rezerva de capacitate, deoarece, în prezent, toată capacitatea de interconectare va fi utilizată, în orice caz, pentru importuri. În al doilea rând, modul în care schema este concepută asigură faptul că rezerva de capacitate este păstrată în întregime în afara pieței, astfel încât aceasta nu va denatura nici funcționarea pe termen scurt a pieței și nici semnalele de investiții pe termen lung. Acest lucru asigură, de asemenea, faptul că rezerva nu afectează capacitatea străină, prin urmare nu există motive pentru ca participarea capacităților străine să elimine denaturările, așa cum s-ar întâmpla, de exemplu, în cazul unui mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață. Prin urmare, Comisia consideră că este oportun ca doar capacitatea internă să poată participa la rezerva de capacitate. |
| --- | --- |

(125)

În primul rând, Comisia consideră că nu există valoare adăugată într-o situație de deficit care declanșează rezerva de capacitate, deoarece, în prezent, toată capacitatea de interconectare va fi utilizată, în orice caz, pentru importuri. În al doilea rând, modul în care schema este concepută asigură faptul că rezerva de capacitate este păstrată în întregime în afara pieței, astfel încât aceasta nu va denatura nici funcționarea pe termen scurt a pieței și nici semnalele de investiții pe termen lung. Acest lucru asigură, de asemenea, faptul că rezerva nu afectează capacitatea străină, prin urmare nu există motive pentru ca participarea capacităților străine să elimine denaturările, așa cum s-ar întâmpla, de exemplu, în cazul unui mecanism de asigurare a capacității la nivel de piață. Prin urmare, Comisia consideră că este oportun ca doar capacitatea internă să poată participa la rezerva de capacitate.

| (126) | Pe baza acestor considerente, Comisia consideră că rezerva de capacitate este adecvată pentru atingerea obiectivului de interes comun. |
| --- | --- |

(126)

Pe baza acestor considerente, Comisia consideră că rezerva de capacitate este adecvată pentru atingerea obiectivului de interes comun.

7.3.4.   Efectul stimulativ

Efectul stimulativ

| (127) | În decizia de inițiere a procedurii s-a concluzionat că rezerva de capacitate are un efect stimulativ care va schimba comportamentul beneficiarilor acesteia. Întrucât nu au fost primite observații de la părțile terțe în această privință, Comisia confirmă această concluzie. |
| --- | --- |

(127)

În decizia de inițiere a procedurii s-a concluzionat că rezerva de capacitate are un efect stimulativ care va schimba comportamentul beneficiarilor acesteia. Întrucât nu au fost primite observații de la părțile terțe în această privință, Comisia confirmă această concluzie.

7.3.5.   Proporționalitatea

Proporționalitatea

| (128) | În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, în decizia de inițiere a procedurii sunt reiterate îngrijorările cu privire la cerințele de eligibilitate restrictive. În cazul în care posibilitățile de participare la licitație sunt limitate în mod inutil, ajutorul ar risca să nu fie limitat la minimumul necesar. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, în decizia de inițiere a procedurii sunt reiterate îngrijorările cu privire la cerințele de eligibilitate restrictive. În cazul în care posibilitățile de participare la licitație sunt limitate în mod inutil, ajutorul ar risca să nu fie limitat la minimumul necesar.

| (129) | În plus, pentru a asigura faptul că nu se acordă niciun ajutor dincolo de ceea ce este necesar, este nevoie să se demonstreze că, din punct de vedere economic, capacitatea suplimentară sub forma rezervei strategice este justificată și reflectă dorința clienților de a plăti pentru capacitate. Este necesar, de asemenea, ca rezerva să fie eliminată treptat după ce reformele pieței sunt puse în aplicare și ca impactul actualei tranziții energetice asupra capacității să fie mai sigur. |
| --- | --- |

(129)

În plus, pentru a asigura faptul că nu se acordă niciun ajutor dincolo de ceea ce este necesar, este nevoie să se demonstreze că, din punct de vedere economic, capacitatea suplimentară sub forma rezervei strategice este justificată și reflectă dorința clienților de a plăti pentru capacitate. Este necesar, de asemenea, ca rezerva să fie eliminată treptat după ce reformele pieței sunt puse în aplicare și ca impactul actualei tranziții energetice asupra capacității să fie mai sigur.

| (130) | Preocupările Comisiei au fost abordate prin angajamentele asumate de Germania și prevăzute în secțiunea 6. Comisia remarcă, în special, faptul că îmbunătățirea posibilităților de participare pentru DSR va asigura o procedură de achiziții competitivă și, totodată, un cuantum proporțional al ajutorului. Comisia consideră, de asemenea, că evaluarea revizuită a adecvării va asigura achiziționarea unui volum proporțional de capacitate. În final, Comisia reiterează faptul că decizia limitează durata de aprobare la șase ani, astfel cum se prevede în considerentul 114. |
| --- | --- |

(130)

Preocupările Comisiei au fost abordate prin angajamentele asumate de Germania și prevăzute în secțiunea 6. Comisia remarcă, în special, faptul că îmbunătățirea posibilităților de participare pentru DSR va asigura o procedură de achiziții competitivă și, totodată, un cuantum proporțional al ajutorului. Comisia consideră, de asemenea, că evaluarea revizuită a adecvării va asigura achiziționarea unui volum proporțional de capacitate. În final, Comisia reiterează faptul că decizia limitează durata de aprobare la șase ani, astfel cum se prevede în considerentul 114.

| (131) | Pe baza acestor considerente, Comisia este mulțumită de faptul că modul în care este concepută rezerva de capacitate va asigura proporționalitatea ajutorului. |
| --- | --- |

(131)

Pe baza acestor considerente, Comisia este mulțumită de faptul că modul în care este concepută rezerva de capacitate va asigura proporționalitatea ajutorului.

7.3.6.   Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

| (132) | În decizia de inițiere a procedurii s-a indicat faptul că tarifele de dezechilibru au fost stabilite la dublul limitei tehnice de preț de pe piața intrazilnică. Comisia a afirmat că o astfel de abordare ar putea fi mai puțin eficientă din punct de vedere economic decât stabilirea plafonului tarifar intrazilnic la tariful maxim de dezechilibru care, la rândul său, ar trebui să reflecte VoLL. Prin urmare, Comisia a reiterat faptul că ar fi necesară o definiție a VoLL pentru a evita aplicarea unor tarife de dezechilibru excesive și care denaturează. |
| --- | --- |

(132)

În decizia de inițiere a procedurii s-a indicat faptul că tarifele de dezechilibru au fost stabilite la dublul limitei tehnice de preț de pe piața intrazilnică. Comisia a afirmat că o astfel de abordare ar putea fi mai puțin eficientă din punct de vedere economic decât stabilirea plafonului tarifar intrazilnic la tariful maxim de dezechilibru care, la rândul său, ar trebui să reflecte VoLL. Prin urmare, Comisia a reiterat faptul că ar fi necesară o definiție a VoLL pentru a evita aplicarea unor tarife de dezechilibru excesive și care denaturează.

| (133) | În ceea ce privește preocupările Comisiei, Germania a clarificat faptul că plafonul tarifar intrazilnic de 10 000 EUR/MWh nu este un preț maxim stabilit legal pe piața intrazilnică, ci doar reflectă limita tehnică aplicată de bursele care funcționează pe piață. Este posibil ca prețurile să crească în continuare și până la suma de 20 000 EUR/MWh, de exemplu în tranzacțiile extrabursiere, care reprezintă prețul la care rezerva este utilizată. Acest lucru le permite participanților pe piață să își acopere poziția până la suma la care aceștia sunt expuși. |
| --- | --- |

(133)

În ceea ce privește preocupările Comisiei, Germania a clarificat faptul că plafonul tarifar intrazilnic de 10 000 EUR/MWh nu este un preț maxim stabilit legal pe piața intrazilnică, ci doar reflectă limita tehnică aplicată de bursele care funcționează pe piață. Este posibil ca prețurile să crească în continuare și până la suma de 20 000 EUR/MWh, de exemplu în tranzacțiile extrabursiere, care reprezintă prețul la care rezerva este utilizată. Acest lucru le permite participanților pe piață să își acopere poziția până la suma la care aceștia sunt expuși.

| (134) | Comisia remarcă faptul că, într-adevăr, clarificările furnizate de Germania elimină preocuparea că participanții pe piață nu s-ar putea asigura până la suma penalităților potențiale pe care le-ar putea suporta. Permițând ca prețul să atingă tariful de dezechilibru perceput atunci când rezerva este utilizată, participanții pe piață pot utiliza pe deplin toate resursele disponibile pentru a preveni activarea rezervei. |
| --- | --- |

(134)

Comisia remarcă faptul că, într-adevăr, clarificările furnizate de Germania elimină preocuparea că participanții pe piață nu s-ar putea asigura până la suma penalităților potențiale pe care le-ar putea suporta. Permițând ca prețul să atingă tariful de dezechilibru perceput atunci când rezerva este utilizată, participanții pe piață pot utiliza pe deplin toate resursele disponibile pentru a preveni activarea rezervei.

| (135) | Comisia remarcă faptul că Germania nu s-a angajat să calculeze sau să definească VoLL. În decizia de inițiere a procedurii s-a subliniat importanța definirii VoLL, atât pentru evaluarea necesității, cât și pentru stabilirea unui preț maxim pe piață. În considerentul 108, Comisia a explicat faptul că abordarea Germaniei de a calcula repercusiunile mai ample ale rezervei de capacitate asupra economiei și a societății au atins același obiectiv de prevenire a supraachiziției costisitoare. Prin urmare, această abordare este satisfăcătoare și limitează impactul rezervei asupra situațiilor extreme, astfel încât concurența pe piața energiei electrice nu este afectată. În plus, lipsa unui preț maxim implică faptul că, în principiu, prețul poate atinge VoLL indiferent dacă a fost sau nu definit. Comisia are convingerea că, fiind stabilit un tarif de dezechilibru la 20 000 EUR/MWh, este puțin probabil ca acea capacitate importantă pentru securitatea aprovizionării să nu fie disponibilă atunci când este necesară. |
| --- | --- |

(135)

Comisia remarcă faptul că Germania nu s-a angajat să calculeze sau să definească VoLL. În decizia de inițiere a procedurii s-a subliniat importanța definirii VoLL, atât pentru evaluarea necesității, cât și pentru stabilirea unui preț maxim pe piață. În considerentul 108, Comisia a explicat faptul că abordarea Germaniei de a calcula repercusiunile mai ample ale rezervei de capacitate asupra economiei și a societății au atins același obiectiv de prevenire a supraachiziției costisitoare. Prin urmare, această abordare este satisfăcătoare și limitează impactul rezervei asupra situațiilor extreme, astfel încât concurența pe piața energiei electrice nu este afectată. În plus, lipsa unui preț maxim implică faptul că, în principiu, prețul poate atinge VoLL indiferent dacă a fost sau nu definit. Comisia are convingerea că, fiind stabilit un tarif de dezechilibru la 20 000 EUR/MWh, este puțin probabil ca acea capacitate importantă pentru securitatea aprovizionării să nu fie disponibilă atunci când este necesară.

| (136) | Comisia reamintește, de asemenea, că, prin activarea rezervei doar atunci când nu se poate face aprovizionarea de pe piața energiei electrice, există o separare clară între piață și rezervă. Acest aranjament garantează faptul că schema nu afectează concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice. |
| --- | --- |

(136)

Comisia reamintește, de asemenea, că, prin activarea rezervei doar atunci când nu se poate face aprovizionarea de pe piața energiei electrice, există o separare clară între piață și rezervă. Acest aranjament garantează faptul că schema nu afectează concurența și schimburile comerciale pe piața energiei electrice.

| (137) | Având în vedere clarificările furnizate de Germania, Comisia concluzionează că măsura nu are efecte negative nejustificate asupra concurenței și schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(137)

Având în vedere clarificările furnizate de Germania, Comisia concluzionează că măsura nu are efecte negative nejustificate asupra concurenței și schimburilor comerciale.

7.3.7.   Transparența

Transparența

| (138) | Astfel cum se prevede în decizia de inițiere a procedurii, autoritățile germane vor aplica acele condiții de transparență prevăzute în secțiunea 3.2.7 din OAME în măsura în care acestea sunt aplicabile ajutorului acordat în cadrul rezervei de capacitate. Prin urmare, această cerință este îndeplinită. |
| --- | --- |

(138)

Astfel cum se prevede în decizia de inițiere a procedurii, autoritățile germane vor aplica acele condiții de transparență prevăzute în secțiunea 3.2.7 din OAME în măsura în care acestea sunt aplicabile ajutorului acordat în cadrul rezervei de capacitate. Prin urmare, această cerință este îndeplinită.

8.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (139) | Având în vedere cele de mai sus și pe baza angajamentelor asumate de Germania (secțiunea 6), Comisia constată că schema de ajutoare este compatibilă cu piața internă, pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, și, în special, cu secțiunea 3.9 din OAME, |
| --- | --- |

(139)

Având în vedere cele de mai sus și pe baza angajamentelor asumate de Germania (secțiunea 6), Comisia constată că schema de ajutoare este compatibilă cu piața internă, pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, și, în special, cu secțiunea 3.9 din OAME,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Schema de ajutoare pe care Germania intenționează să o pună în aplicare pentru a institui o rezervă de capacitate este compatibilă cu piața internă pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat pentru un număr total de trei perioade de livrare consecutive de doi ani, pentru livrare până la 30 septembrie 2025.

În consecință, se autorizează punerea în aplicare a schemei de ajutoare.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 7 februarie 2018.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 159 din 19.5.2017, p. 6.

1

(2)  Decizia Comisiei din 7 aprilie 2017 privind ajutorul de stat SA.45852 (2017/N) – Germania – Rezerva de capacitate – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 159, 19.5.2017, p. 6).

2

(3)  Ordonanța privind procedura de achiziții, utilizarea și remunerarea rezervei de capacitate [Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV)].

3

Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV)

(4)  Acest lucru exclude, însă, piețele pe care se plătește un preț pe kilowatt, adică, în practică, schema de întreruptibilitate prevăzută în Ordonanța privind contractarea de sarcini întreruptibile („
  Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten
  ”, denumită în continuare „ABLAV”) și piața rezervei de capacitate pentru echilibrare.

4

Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten

(5)  A se reține că aceasta este cu un an mai târziu decât data de începere preconizată inițial, și anume octombrie 2018.

5

(6)  Hotărârea din 24 iulie 2003, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, în prezența Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

6

(7)  Hotărârea din 19 decembrie 2013, Association Vent De Colère! Fédération nationale și alții/Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement și Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851.

7

(8)  Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).

8

(9)  
  JO C 200, 28.6.2014, p. 1.

9

(10)  A se reține că următoarele norme se aplică per instalație, și nu per operator, în conformitate cu norma generală aplicabilă și generatoarelor, astfel cum se prevede în considerentul 12. Așadar, un operator cu instalații diferite care stau la baza racordării sale la rețea poate participa cu instalații diferite pe piețe diferite.

10

(11)  În cazul în care DSR generează automat o parte din consumul propriu, această obligație se aplică doar pentru partea de energie pe care DSR o consumă din rețea, și nu pentru partea generată în regim propriu. În orice caz, aceștia pot participa la rezerva de capacitate doar cu capacitatea care reflectă consumul lor stabil de energie electrică din rețea.

11

(12)  Legea privind evoluția pieței de electricitate [Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz)] din 26 iulie 2016. Legea privind evoluția pieței de electricitate a fost publicată în Bundesgesetzblatt la 29 iulie 2016 (BGBl. I 2016, nr. 37, p. 1786).

12

Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz)

Bundesgesetzblatt

(13)  Mai multe detalii specifice pentru măsurile de asigurare a caracterului adecvat al capacității de producție sunt cuprinse în secțiunile 3.9.1-3.9.6 din OAME.

13

(14)  Comisia subliniază faptul că în prezent este în curs de negociere o nouă propunere de regulament privind piața internă a energiei electrice [COM(2016) 861 din 30 noiembrie 2016], dar schema în cauză nu este afectată de normele care vor reglementa piața energiei electrice.

14

(15)  A se vedea secțiunea 3.2.2.3 litera (a) din decizia de inițiere a procedurii pentru o discuție completă cu privire la lipsa unei date de încheiere pentru rezerva de capacitate.

15

---

ORIENTĂRI

| 15.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 153/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 153/161

---

ORIENTAREA (UE) 2018/861 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 24 aprilie 2018

de modificare a Orientării BCE/2013/23 cu privire la statisticile privind finanțele publice (BCE/2018/13)

COMITETUL EXECUTIV AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1 și 5.2, precum și articolele 12.1 și 14.3,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (2),

întrucât:

| (1) | Pentru îndeplinirea misiunilor sale, Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) trebuie să dispună de statistici privind finanțele publice (SFP) complete și fiabile pentru, printre altele, analizele monetare și economice, monitorizarea sustenabilității finanțelor publice și elaborarea previziunilor. |
| --- | --- |

(1)

Pentru îndeplinirea misiunilor sale, Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) trebuie să dispună de statistici privind finanțele publice (SFP) complete și fiabile pentru, printre altele, analizele monetare și economice, monitorizarea sustenabilității finanțelor publice și elaborarea previziunilor.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 din Orientarea BCE/2013/23 (3), Comitetul executiv al Băncii Centrale Europene are dreptul de a aduce modificări tehnice anexelor la Orientarea BCE/2013/23, cu condiția ca modificările respective să nu schimbe cadrul conceptual aferent și să nu afecteze sarcina de raportare. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 din Orientarea BCE/2013/23 (3), Comitetul executiv al Băncii Centrale Europene are dreptul de a aduce modificări tehnice anexelor la Orientarea BCE/2013/23, cu condiția ca modificările respective să nu schimbe cadrul conceptual aferent și să nu afecteze sarcina de raportare.

| (3) | Pentru a obține o mai bună armonizare a surselor de date între statele membre din zona euro și între seturile de date sunt necesare modificări ale cerințelor de raportare stabilite în Orientarea BCE/2013/23. Aceasta va permite o analiză mai detaliată și va facilita compararea statisticilor anuale și trimestriale cu previziunile privind aceleași variabile. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a obține o mai bună armonizare a surselor de date între statele membre din zona euro și între seturile de date sunt necesare modificări ale cerințelor de raportare stabilite în Orientarea BCE/2013/23. Aceasta va permite o analiză mai detaliată și va facilita compararea statisticilor anuale și trimestriale cu previziunile privind aceleași variabile.

| (4) | Prin urmare, Orientarea BCE/2013/23 ar trebui modificată în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Orientarea BCE/2013/23 ar trebui modificată în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Modificări

Anexele I și II la Orientarea BCE/2013/23 se înlocuiesc cu textul prevăzut în anexa la prezenta orientare.

Articolul 2

Producerea de efecte

(1)   Prezenta orientare produce efecte de la data notificării sale către băncile centrale naționale ale statelor membre a căror monedă este euro.

(2)   Băncile centrale din Eurosistem asigură respectarea prezentei orientări de la 1 septembrie 2018.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 24 aprilie 2018.

Pentru Comitetul executiv al BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO L 174, 26.6.2013, p. 1.

2

(3)  Orientarea BCE/2013/23 din 25 iulie 2013 cu privire la statisticile privind finanțele publice (JO L 2, 7.1.2014, p. 12).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

CERINȚE DE RAPORTARE A DATELOR

Statistici privind veniturile, cheltuielile și deficitul/excedentul

Tabelul 1A

| Categorie | Numărul și relația lineară |
| --- | --- |
| Deficit (–) sau excedent (+) | 1 = 6 – 21
  1 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Administrația centrală | 2 |
| Administrațiile statelor federale | 3 |
| Administrațiile locale | 4 |
| Fonduri de securitate socială | 5 |
| Venituri totale | 6 = 7 + 19 |
| Total venituri curente | 7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17 |
| Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. | 8 |
| Impozite pe producție și importuri | 9 |
| Impozite pe produse | 10 |
| din care: taxa pe valoarea adăugată (TVA) | 11 |
| Alte impozite pe producție | 12 |
| Cotizații sociale nete | 13 |
| din care: cotizații sociale efective în sarcina angajatorilor | 14 |
| din care: cotizații sociale efective în sarcina gospodăriilor populației | 15 |
| Vânzări | 16 |
| Alte venituri curente | 17 |
| din care: dobânzi de primit | 18 |
| Total venituri din capital | 19 |
| din care: impozite pe capital | 20 |
| Cheltuieli totale | 21 = 22 + 31 |
| Total cheltuieli curente | 22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30 |
| Consumul intermediar | 23 |
| Remunerarea angajaților | 24 |
| din care: salarii și indemnizații | 25 |
| Dobânzi de plătit | 26 |
| Subvenții de plătit | 27 |
| Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură | 28 |
| Transferuri sociale în natură – producția de piață cumpărată | 29 |
| Alte cheltuieli curente | 30 |
| Total cheltuieli de capital | 31 = 32 + 33 + 34 |
| Formarea brută de capital fix | 32 |
| Alte achiziții nete de active nefinanciare și variația stocurilor | 33 |
| Transferuri de capital de plătit | 34 |
| Posturi pro memoria: | |
| Transferuri de capital reprezentând impozite și cotizații sociale calculate, a căror colectare este improbabilă | 35 |

Categorie

Numărul și relația lineară

Deficit (–) sau excedent (+)

1 = 6 – 21

1 = 2 + 3 + 4 + 5

Administrația centrală

2

Administrațiile statelor federale

3

Administrațiile locale

4

Fonduri de securitate socială

5

Venituri totale

6 = 7 + 19

Total venituri curente

7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17

Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc.

8

Impozite pe producție și importuri

9

Impozite pe produse

10

din care: taxa pe valoarea adăugată (TVA)

11

Alte impozite pe producție

12

Cotizații sociale nete

13

din care: cotizații sociale efective în sarcina angajatorilor

14

din care: cotizații sociale efective în sarcina gospodăriilor populației

15

Vânzări

16

Alte venituri curente

17

din care: dobânzi de primit

18

Total venituri din capital

19

din care: impozite pe capital

20

Cheltuieli totale

21 = 22 + 31

Total cheltuieli curente

22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30

Consumul intermediar

23

Remunerarea angajaților

24

din care: salarii și indemnizații

25

Dobânzi de plătit

26

Subvenții de plătit

27

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură

28

Transferuri sociale în natură – producția de piață cumpărată

29

Alte cheltuieli curente

30

Total cheltuieli de capital

31 = 32 + 33 + 34

Formarea brută de capital fix

32

Alte achiziții nete de active nefinanciare și variația stocurilor

33

Transferuri de capital de plătit

34

Posturi pro memoria:

Transferuri de capital reprezentând impozite și cotizații sociale calculate, a căror colectare este improbabilă

35

Tabelul 1B

| Categorie | Numărul și relația lineară |
| --- | --- |
| Venituri la bugetul Uniunii Europene (UE) și la Fondul european de dezvoltare (FED) de la statul membru | 1 = 2 + 3 + 4 + 7 |
| Impozite pe producție și importuri | 2 |
| Cooperare internațională curentă | 3 |
| Transferuri curente diverse și resurse proprii ale UE | 4 |
| din care: a treia resursă proprie bazată pe TVA | 5 |
| din care: a patra resursă proprie bazată pe venitul național brut | 6 |
| Transferuri de capital | 7 |
| Cheltuieli de la bugetul UE în statul membru | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 |
| Subvenții | 9 |
| Transferuri curente către administrațiile publice | 10 |
| Transferuri curente către unități care nu fac parte din administrațiile publice | 11 |
| Transferuri de capital către administrațiile publice | 12 |
| Transferuri de capital către unități care nu fac parte din administrațiile publice | 13 |
| Costuri de colectare a resurselor proprii | 14 |
| Soldul statului membru în raport cu bugetul UE și FED (beneficiar net +, contribuabil net –) | 15 = 8 – 1 |

Categorie

Numărul și relația lineară

Venituri la bugetul Uniunii Europene (UE) și la Fondul european de dezvoltare (FED) de la statul membru

1 = 2 + 3 + 4 + 7

Impozite pe producție și importuri

2

Cooperare internațională curentă

3

Transferuri curente diverse și resurse proprii ale UE

4

din care: a treia resursă proprie bazată pe TVA

5

din care: a patra resursă proprie bazată pe venitul național brut

6

Transferuri de capital

7

Cheltuieli de la bugetul UE în statul membru

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14

Subvenții

9

Transferuri curente către administrațiile publice

10

Transferuri curente către unități care nu fac parte din administrațiile publice

11

Transferuri de capital către administrațiile publice

12

Transferuri de capital către unități care nu fac parte din administrațiile publice

13

Costuri de colectare a resurselor proprii

14

Soldul statului membru în raport cu bugetul UE și FED (beneficiar net +, contribuabil net –)

15 = 8 – 1

Tabelul 1C

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Cheltuiala pentru consum final | 1 = 2 + 3
  1 = [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16] |
| Cheltuiala pentru consum individual | 2 |
| Cheltuiala pentru consum colectiv | 3 |
| Consum de capital fix | 4 |
| Impozite pe producție plătite minus subvenții primite | 5 |
| Excedent net de exploatare | 6 |
| Posturi pro memoria: | |
| Cheltuiala pentru consum final la prețurile din anul precedent | 7 |
| Formarea brută de capital fix la prețurile din anul precedent | 8 |
| Produsul intern brut (PIB) la prețuri curente | 9 |
| PIB la prețurile din anul precedent | 10 |
| Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de societăți administrațiilor publice și restului lumii | 11 |
| Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de gospodăriile populației și de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (IFSLSGP) administrațiilor publice și restului lumii | 12 |

Categorie

Număr și relație lineară

Cheltuiala pentru consum final

1 = 2 + 3

1 = [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16]

Cheltuiala pentru consum individual

2

Cheltuiala pentru consum colectiv

3

Consum de capital fix

4

Impozite pe producție plătite minus subvenții primite

5

Excedent net de exploatare

6

Posturi pro memoria:

Cheltuiala pentru consum final la prețurile din anul precedent

7

Formarea brută de capital fix la prețurile din anul precedent

8

Produsul intern brut (PIB) la prețuri curente

9

PIB la prețurile din anul precedent

10

Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de societăți administrațiilor publice și restului lumii

11

Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de gospodăriile populației și de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (IFSLSGP) administrațiilor publice și restului lumii

12

Statistici privind ajustarea deficit-datorie

Tabelul 2A

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Ajustare între conturile financiare și nefinanciare | 1 = [1A.1] – 2 |
| Operațiuni financiare nete (consolidate) | 2 = 3 – 17 |
| Active financiare (consolidate) | 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15 |
| Aur monetar și drepturi speciale de tragere (DST) | 4 |
| Numerar și depozite | 5 |
| Titluri de natura datoriei | 6 |
| Credite pe termen scurt | 7 |
| Credite pe termen lung | 8 |
| Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții | 9 |
| Privatizări (net) | 10 |
| Infuzii de capital (nete) | 11 |
| Altele | 12 |
| Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate | 13 |
| Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților | 14 |
| Alte conturi de primit | 15 |
| din care: impozite și cotizații sociale | 16 |
| Pasive (consolidate) | 17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27 |
| Aur monetar și DST | 18 |
| Numerar și depozite | 19 |
| Titluri de natura datoriei pe termen scurt | 20 |
| Titluri de natura datoriei pe termen lung | 21 |
| Credite pe termen scurt | 22 |
| Credite pe termen lung | 23 |
| Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții | 24 |
| Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate | 25 |
| Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților | 26 |
| Alte conturi de plătit | 27 |
| Necesarul de finanțare al administrațiilor publice | 28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23
  28 = 30 + 31 + 32
  28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 |
| din care: pe termen lung | 29 |
| Exprimat în moneda națională | 30 |
| Exprimat în monede ale statelor membre din zona euro | 31 |
| Exprimat în alte monede | 32 |
| Alte fluxuri ale datoriei publice | 33 = 34 + 37 |
| Efecte ale reevaluării | 34 = 35 + 36 |
| Aprecierea și deprecierea datoriei în monedă străină | 35 |
| Alte efecte ale reevaluării (diferențe în comparație cu valoarea la vedere) | 36 = 38 – 28 – 35 – 37 |
| Alte modificări ale volumului | 37 |
| Variația datoriei publice | 38 = 28 + 33
  38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33
  38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1] |
| Posturi pro memoria: | |
| Creșterea netă a creditelor acordate de banca centrală | 39 |

Categorie

Număr și relație lineară

Ajustare între conturile financiare și nefinanciare

1 = [1A.1] – 2

Operațiuni financiare nete (consolidate)

2 = 3 – 17

Active financiare (consolidate)

3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15

Aur monetar și drepturi speciale de tragere (DST)

4

Numerar și depozite

5

Titluri de natura datoriei

6

Credite pe termen scurt

7

Credite pe termen lung

8

Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții

9

Privatizări (net)

10

Infuzii de capital (nete)

11

Altele

12

Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate

13

Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților

14

Alte conturi de primit

15

din care: impozite și cotizații sociale

16

Pasive (consolidate)

17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27

Aur monetar și DST

18

Numerar și depozite

19

Titluri de natura datoriei pe termen scurt

20

Titluri de natura datoriei pe termen lung

21

Credite pe termen scurt

22

Credite pe termen lung

23

Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții

24

Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate

25

Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților

26

Alte conturi de plătit

27

Necesarul de finanțare al administrațiilor publice

28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23

28 = 30 + 31 + 32

28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27

din care: pe termen lung

29

Exprimat în moneda națională

30

Exprimat în monede ale statelor membre din zona euro

31

Exprimat în alte monede

32

Alte fluxuri ale datoriei publice

33 = 34 + 37

Efecte ale reevaluării

34 = 35 + 36

Aprecierea și deprecierea datoriei în monedă străină

35

Alte efecte ale reevaluării (diferențe în comparație cu valoarea la vedere)

36 = 38 – 28 – 35 – 37

Alte modificări ale volumului

37

Variația datoriei publice

38 = 28 + 33

38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 + 33

38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1]

Posturi pro memoria:

Creșterea netă a creditelor acordate de banca centrală

39

Tabelul 2B

Nu este cazul.

Statistici privind datoria publică

Tabelul 3A

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Datorie publică (consolidată) | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  1 = 7 + 12
  1 = 13 + 14 + 15
  1 = 16 + 17
  1 = 19 + 20 + 22 |
| Numerar și depozite | 2 |
| Titluri de natura datoriei pe termen scurt | 3 |
| Titluri de natura datoriei pe termen lung | 4 |
| Credite pe termen scurt | 5 |
| Credite pe termen lung | 6 |
| Deținută de rezidenții statului membru | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Bancă centrală | 8 |
| Alte instituții financiare monetare | 9 |
| Alte instituții financiare | 10 |
| Alți rezidenți | 11 |
| Deținută de nerezidenți ai statului membru | 12 |
| Exprimată în moneda națională | 13 |
| Exprimată în monede ale statelor membre din zona euro | 14 |
| Exprimată în alte monede | 15 |
| Datorie pe termen scurt | 16 |
| Datorie pe termen lung | 17 |
| din care: cu rată a dobânzii variabilă | 18 |
| Scadență reziduală mai mică sau egală cu un an | 19 |
| Scadența reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani | 20 |
| din care: cu rată a dobânzii variabilă | 21 |
| Scadență reziduală mai mare de cinci ani | 22 |
| din care: cu rată a dobânzii variabilă | 23 |
| Posturi pro memoria: | |
| Scadența reziduală medie a datoriei | 24 |
| Datorie publică – obligațiuni cu cupon zero | 25 |
| Datorie publică – credite acordate de banca centrală | 26 |

Categorie

Număr și relație lineară

Datorie publică (consolidată)

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

1 = 7 + 12

1 = 13 + 14 + 15

1 = 16 + 17

1 = 19 + 20 + 22

Numerar și depozite

2

Titluri de natura datoriei pe termen scurt

3

Titluri de natura datoriei pe termen lung

4

Credite pe termen scurt

5

Credite pe termen lung

6

Deținută de rezidenții statului membru

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Bancă centrală

8

Alte instituții financiare monetare

9

Alte instituții financiare

10

Alți rezidenți

11

Deținută de nerezidenți ai statului membru

12

Exprimată în moneda națională

13

Exprimată în monede ale statelor membre din zona euro

14

Exprimată în alte monede

15

Datorie pe termen scurt

16

Datorie pe termen lung

17

din care: cu rată a dobânzii variabilă

18

Scadență reziduală mai mică sau egală cu un an

19

Scadența reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani

20

din care: cu rată a dobânzii variabilă

21

Scadență reziduală mai mare de cinci ani

22

din care: cu rată a dobânzii variabilă

23

Posturi pro memoria:

Scadența reziduală medie a datoriei

24

Datorie publică – obligațiuni cu cupon zero

25

Datorie publică – credite acordate de banca centrală

26

Tabelul 3B

| Categorie | Număr și relație lineară |
| --- | --- |
| Datorie publică (neconsolidată între subsectoare) | 1 = 7 + 11 + 15 + 19 |
| Elemente de consolidare | 2 = 3 + 4 + 5 + 6
  2 = 8 + 9 + 10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22 |
| Numerar și depozite | 3 |
| Titluri de valoare pe termen scurt | 4 |
| Titluri de valoare pe termen lung | 5 |
| Credite | 6 |
| Emisă de administrația centrală (consolidată) | 7 |
| deținută de administrațiile statelor federale | 8 |
| deținută de administrațiile locale | 9 |
| deținută de fondurile de securitate socială | 10 |
| Emisă de administrațiile statelor federale (consolidată) | 11 |
| deținută de administrația centrală | 12 |
| deținută de administrațiile locale | 13 |
| deținută de fondurile de securitate socială | 14 |
| Emisă de administrațiile locale (consolidată) | 15 |
| deținută de administrația centrală | 16 |
| deținută de administrațiile statelor federale | 17 |
| deținută de fondurile de securitate socială | 18 |
| Emisă de fondurile de securitate socială (consolidată) | 19 |
| deținută de administrația centrală | 20 |
| deținută de administrațiile statelor federale | 21 |
| deținută de administrațiile locale | 22 |

Categorie

Număr și relație lineară

Datorie publică (neconsolidată între subsectoare)

1 = 7 + 11 + 15 + 19

Elemente de consolidare

2 = 3 + 4 + 5 + 6

2 = 8 + 9 + 10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22

Numerar și depozite

3

Titluri de valoare pe termen scurt

4

Titluri de valoare pe termen lung

5

Credite

6

Emisă de administrația centrală (consolidată)

7

deținută de administrațiile statelor federale

8

deținută de administrațiile locale

9

deținută de fondurile de securitate socială

10

Emisă de administrațiile statelor federale (consolidată)

11

deținută de administrația centrală

12

deținută de administrațiile locale

13

deținută de fondurile de securitate socială

14

Emisă de administrațiile locale (consolidată)

15

deținută de administrația centrală

16

deținută de administrațiile statelor federale

17

deținută de fondurile de securitate socială

18

Emisă de fondurile de securitate socială (consolidată)

19

deținută de administrația centrală

20

deținută de administrațiile statelor federale

21

deținută de administrațiile locale

22

„ANEXA II

DEFINIȚII METODOLOGICE

1.   Definiții ale sectoarelor și ale subsectoarelor

Sectoare și subsectoare din SEC 2010

| Economie totală | S.1 |
| --- | --- |
| Societăți nefinanciare | S.11 |
| Societăți financiare | S.12 |
| Bancă centrală | S.121 |
| Societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale | S.122 |
| Fonduri de piață monetară | S.123 |
| Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară | S.124 |
| Alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare și a fondurilor de pensii | S.125 |
| Auxiliari financiari | S.126 |
| Instituții financiare captive și alte entități creditoare | S.127 |
| Societăți de asigurare | S.128 |
| Fonduri de pensii | S.129 |
| Instituții financiare monetare | S.121 + S.122 + S.123 |
| Administrații publice | S.13 |
| Administrația centrală (cu excepția fondurilor de securitate socială) | S.1311 |
| Administrațiile statelor federale (cu excepția fondurilor de securitate socială) | S.1312 |
| Administrațiile locale (cu excepția fondurilor de securitate socială) | S.1313 |
| Fonduri de securitate socială | S.1314 |
| Gospodăriile populației | S.14 |
| Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației | S.15 |
| Restul lumii | S.2 |
| State membre și instituții și organisme ale Uniunii Europene (UE) | S.21 |
| State membre ale UE | S.211 |
| Instituții și organisme ale UE | S.212 |
| Banca Centrală Europeană (BCE) | S.2121 |
| Instituții și organisme europene, cu excepția BCE | S.2122 |
| State nemembre și organizații internaționale nerezidente în UE | S.22 |

Economie totală

S.1

Societăți nefinanciare

S.11

Societăți financiare

S.12

Bancă centrală

S.121

Societăți care acceptă depozite, cu excepția băncii centrale

S.122

Fonduri de piață monetară

S.123

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară

S.124

Alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare și a fondurilor de pensii

S.125

Auxiliari financiari

S.126

Instituții financiare captive și alte entități creditoare

S.127

Societăți de asigurare

S.128

Fonduri de pensii

S.129

Instituții financiare monetare

S.121 + S.122 + S.123

Administrații publice

S.13

Administrația centrală (cu excepția fondurilor de securitate socială)

S.1311

Administrațiile statelor federale (cu excepția fondurilor de securitate socială)

S.1312

Administrațiile locale (cu excepția fondurilor de securitate socială)

S.1313

Fonduri de securitate socială

S.1314

Gospodăriile populației

S.14

Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației

S.15

Restul lumii

S.2

State membre și instituții și organisme ale Uniunii Europene (UE)

S.21

State membre ale UE

S.211

Instituții și organisme ale UE

S.212

Banca Centrală Europeană (BCE)

S.2121

Instituții și organisme europene, cu excepția BCE

S.2122

State nemembre și organizații internaționale nerezidente în UE

S.22

2.   Definiții ale categoriilor (1) (2)

Tabelul 1A

| 1. | Deficit (–) sau excedent (+) [1A.1]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/necesarul net de finanțare (–) (B.9) al S.13, egal cu veniturile totale [1A.6] minus cheltuielile totale [1A.21], și egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) administrației centrale [1A.2], plus deficitul (–) sau excedentul (+) administrațiilor statelor federale [1A.3], plus deficitul (–) sau excedentul (+) administrațiilor locale [1A.4], plus deficitul (–) sau excedentul (+) fondurilor de securitate socială [1A.5]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrației centrale [1A.2]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/necesarul net de finanțare (–) (B.9) al S.1311. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor statelor federale [1A.3]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/necesarul net de finanțare (–) (B.9) al S.1312. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Deficit (–) sau excedent (+) al administrațiilor locale [1A.4]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/necesarul net de finanțare (–) (B.9) al S.1313. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Deficit (–) sau excedent (+) al fondurilor de securitate socială [1A.5]: egal cu capacitatea netă de finanțare (+)/necesarul net de finanțare (–) (B.9) al S.1314. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Venituri totale [1A.6]: egal cu total venituri curente [1A.7], plus total venituri de capital [1A.19]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Total venituri curente [1A.7]: egal cu impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. [1A.8], plus impozite pe producție și importuri [1A.9], plus cotizații sociale nete [1A.13], plus vânzări [1A.16], plus alte venituri curente [1A.17]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. [1A.8]: egal cu impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Impozite pe producție și importuri [1A.9]: egal cu impozite pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Impozite pe produse [1A.10]: egal cu impozite pe produse (D.21) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Impozite pe producție și importuri, din care taxa pe valoare adăugată (TVA) [1A.11]: egal cu taxe de tip taxă pe valoare adăugată (D.211) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Alte impozite pe producție [1A.12]: egal cu alte impozite pe producție (D.29) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Cotizații sociale nete [1A.13]: egal cu cotizații sociale nete (D.61) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Cotizații sociale nete, din care cotizații sociale efective în sarcina angajatorilor [1A.14]: egal cu cotizații sociale efective în sarcina angajatorilor (D.611) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Cotizații sociale nete, din care cotizații sociale efective în sarcina gospodăriilor populației [1A.15]: egal cu cotizații sociale efective în sarcina gospodăriilor (D.613) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vânzări [1A.16]: egal cu producția de piață (P.11), plus producția pentru consumul final propriu (P.12), plus plăți pentru producția non-piață (P.131) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Alte venituri curente [1A.17]: egal cu venituri din proprietate (D.4), plus alte transferuri curente (D.7) înregistrate la resurse ale S.13, cu excepția resurselor S.13 provenite din dobânzi (D.41) care sunt, de asemenea, utilizări ale S.13, plus încasări ale altor subvenții pentru producție (D.39) care sunt utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Alte venituri curente, din care dobânzi de primit [1A.18]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Total venituri de capital [1A.19]: egal cu transferurile de capital de primit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transfer de capital de plătit de toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Total venituri de capital, din care impozite pe capital [1A.20]: egal cu impozite pe capital (D.91) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Cheltuieli totale [1A.21]: egal cu total cheltuieli curente [1A.22], plus total cheltuieli de capital [1A.31]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Total cheltuieli curente [1A.22]: egal cu consumul intermediar [1A.23], plus remunerarea angajaților [1A.24], plus dobânzi de plătit [1A.26], plus subvenții de plătit [1A.27], plus prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură [1A.28], plus transferurile sociale în natură – producția de piață cumpărată [1A.29], plus alte cheltuieli curente [1A.30]. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Consum intermediar [1A.23]: egal cu consumul intermediar (P.2) înregistrat la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Remunerarea angajaților [1A.24]: egal cu remunerarea angajaților (D.1) înregistrată la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Remunerarea angajaților, din care salarii și indemnizații [1A.25]: egal cu salarii și indemnizații (D.11) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Dobânzi de plătit [1A.26]: egal cu dobânzile (D.41) înregistrate la utilizări ale S.13 și la resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Subvenții de plătit [1A.27]: egal cu minus subvenții (-D.3) înregistrate la resurse ale S.13. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură [1A.28]: egal cu prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Transferuri sociale în natură – producția de piață cumpărată [1A.29]: egal cu transferuri sociale în natură legate de producția de piață cumpărată de administrațiile publice (D.632) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Alte cheltuieli curente [1A.30]: egal cu impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. (D.5), plus alte impozite pe producție (D.29), plus venituri din proprietate (D.4), cu excepția dobânzilor (D.41), plus alte transferuri curente (D.7), plus ajustarea pentru variația drepturilor de pensie (D.8) înregistrată între utilizările de la S.13. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Total cheltuieli de capital [1A.31]: egal cu formarea brută de capital fix [1A.32], plus alte achiziții nete de active nefinanciare și variația stocurilor [1A.33], plus transferuri de capital de plătit [1A.34]. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Formarea brută de capital fix [1A.32]: egal cu formarea brută de capital fix (P.51g) înregistrată la variații ale activelor S.13. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Alte achiziții nete de active nefinanciare și variația stocurilor [1A.33]: egal cu variația stocurilor (P.52), plus achiziții minus cedări de obiecte de valoare (P.53), plus achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse (NP) înregistrate la variații ale activelor S.13. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Transferuri de capital de plătit [1A.34]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13, și înregistrate ca transfer de capital de primit de toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Transferuri de capital care reprezintă impozite și cotizații sociale calculate, a căror colectare este improbabilă [1A.35]: egal cu transferurile de capital care reprezintă impozite și cotizații sociale calculate, a căror colectare este improbabilă (D.995), înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

35.

Tabelul 1B

| 1. | Venituri la bugetul Uniunii Europene (UE) și la Fondul european de dezvoltare (FED) de la statul membru [1B.1]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) de încasat de către bugetul UE [1B.2], plus cooperarea internațională curentă (D.74) de plătit de către administrațiile publice la bugetul UE și FED [1B.3], plus transferuri curente diverse (D.75) și resurse proprii ale UE (D.76) de plătit de către administrațiile publice la bugetul UE [1B.4], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de către administrațiile publice la bugetul UE [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Impozite pe producție și importuri [1B.2]: egal cu impozitele pe producție și importuri (D.2) înregistrate la resurse ale bugetului UE. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cooperare internațională curentă [1B.3]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74) înregistrată la resurse ale bugetului UE și ale FED și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Transferuri curente diverse și resurse proprii ale UE [1B.4]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) plus resurse proprii UE bazate pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) și pe venitul național brut (VNB) (D.76) înregistrate la resurse ale bugetului UE și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Transferuri curente diverse și resurse proprii ale UE, din care a treia resursă proprie bazată pe TVA [1B.5]: egal cu a treia resursă proprie bazată pe TVA (D.761) înregistrată la resurse ale bugetului UE și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transferuri curente diverse și resurse proprii ale UE, din care a patra resursă proprie bazată pe VNB [1B.6]: egal cu a patra resursă proprie bazată pe VNB (D.762) înregistrată la resurse ale bugetului UE și la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transferuri de capital [1B.7]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13, și înregistrate ca transfer de capital de primit de bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cheltuieli de la bugetul UE în statul membru [1B.8]: egal cu subvenții (D.3) de plătit de la bugetul UE [1B.9], plus alte transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE administrațiilor publice [1B.10], plus alte transferuri curente (D.7) de plătit de la bugetul UE unităților care nu fac parte din administrațiile publice [1B.11], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE administrațiilor publice [1B.12], plus transferuri de capital (D.9) de plătit de la bugetul UE unităților care nu fac parte din administrațiile publice [1B.13], plus costuri de colectare a resurselor proprii [1B.14]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Subvenții [1B.9]: egal cu subvenții (D.3) înregistrate la utilizări ale bugetului UE. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Transferuri curente către administrațiile publice [1B.10]: egal cu cooperarea internațională curentă (D.74), plus transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la resurse ale S.13 și la utilizări ale bugetului UE. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transferuri curente către unități care nu fac parte din administrațiile publice [1B.11]: egal cu transferuri curente diverse (D.75) înregistrate la utilizări ale bugetului UE și la resurse ale tuturor sectoarelor, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Transferuri de capital către administrațiile publice [1B.12]: egal cu transferurile de capital de primit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și înregistrate ca transfer de capital de plătit de la bugetul UE. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Transferuri de capital către unități care nu fac parte din administrațiile publice [1B.13]: egal cu transferurile de capital de plătit (D.9) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete ale tuturor sectoarelor cu excepția S.13 și înregistrate ca transfer de capital de plătit de la bugetul UE. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Costuri de colectare a resurselor proprii [1B.14]: acea parte a producției non-piață (P.13) înregistrată la resurse ale S.13 și care reprezintă costurile de colectare a resurselor proprii suportate de bugetul UE. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Soldul statului membru în raport cu bugetul UE și FED (beneficiar net +, contribuabil net -) [1B.15]: egal cu cheltuielile de la bugetul UE în statul membru [1B.8], minus veniturile la bugetul UE și la FED de la statele membre [1B.1]. |
| --- | --- |

15.

Tabelul 1C

| 1. | Cheltuiala pentru consum final [1C.1]: egal cu cheltuiala pentru consum final (P.3) înregistrată la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cheltuiala pentru consum individual [1C.2]: egal cu cheltuiala pentru consum individual (P.31) înregistrată la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cheltuiala pentru consum colectiv [1C.3]: egal cu cheltuiala pentru consum colectiv (P.32) înregistrată la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Consum de capital fix [1C.4]: egal cu consumul de capital fix (P.51c) înregistrat la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Impozite pe producție plătite minus subvenții primite [1C.5]: egal cu plățile altor impozite pe producție (D.29) înregistrate la utilizări ale S.13, minus încasările altor subvenții pentru producție (D.39) înregistrate la utilizări ale S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Excedent net de exploatare [1C.6]: egal cu excedentul net de exploatare (B.2n) al S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cheltuiala pentru consum final la prețurile din anul precedent [1C.7]: egal cu volumul înlănțuit al cheltuielii pentru consum final (P3), înregistrată la utilizări ale S.13, la prețurile din anul precedent. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Formarea brută de capital fix la prețurile din anul precedent [1C.8]: egal cu volumul înlănțuit al formării brute de capital fix (P.51g), înregistrat la variații ale activelor S.13, la prețurile din anul precedent. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produsul intern brut (PIB) la prețuri curente [1C.9]: egal cu PIB (B.1*g) la prețurile pieței. |
| --- | --- |

9.

| 10. | PIB la prețurile din anul precedent [1C.10]: egal cu volumul înlănțuit al PIB (B.1*g) la prețurile din anul precedent. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de societăți administrațiilor publice și restului lumii [1C.11]: egal cu impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și ale S.2 și la utilizări ale S.11 și ale S.12. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. plătite de gospodăriile populației și de instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (IFSLSGP) administrațiilor publice și restului lumii [1C.12]: egal cu impozite curente pe venit, pe patrimoniu etc. (D.5) înregistrate la resurse ale S.13 și ale S.2 și la utilizări ale S.14 și ale S.15. |
| --- | --- |

12.

Tabelul 2A

| 1. | Ajustare între conturile financiare și nefinanciare [2A.1]: egal cu deficitul (–) sau excedentul (+) [1A.1], minus tranzacțiile nete cu active și pasive financiare [2A.2]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Operațiuni nete cu active și pasive financiare (consolidate) [2A.2]: egal cu operațiuni cu achiziția netă de active financiare [2A.3], minus operațiuni cu creșterea netă a pasivelor [2A.17]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Operațiuni cu active financiare (consolidate) [2A.3]: egal cu operațiuni consolidate cu aur monetar și drepturi speciale de tragere (DST) (F.1) [2A.4], plus numerar și depozite (F.2) [2A.5], plus operațiuni cu titluri de natura datoriei (F.3) [2A.6], plus operațiuni cu credite pe termen scurt (F.41) [2A.7], plus operațiuni cu credite pe termen lung (F.42) [2A.8], plus operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) [2A.9], plus operațiuni cu sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (F.6) [2A.13], plus operațiuni cu instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților (F.7) [2A.14], plus operațiuni cu alte conturi de primit [2A.15], înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Operațiuni cu aur monetar și DST [2A.4]: egal cu achiziția netă de aur monetar și DST (F.1) înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Operațiuni cu numerar și depozite [2A.5]: egal cu achiziția netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Operațiuni cu titluri de natura datoriei [2A.6]: egal cu achiziția netă de titluri de natura datoriei (F.3), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Operațiuni cu credite pe termen scurt [2A.7]: egal cu credite pe termen scurt (F.41) acordate de administrațiile publice, la valorile nete, fără rambursările la administrațiile publice, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Operațiuni cu credite pe termen lung [2A.8]: egal cu credite pe termen lung (F.42) acordate de administrațiile publice, la valorile nete, fără rambursările la administrațiile publice, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții [2A.9]: egal cu achiziția netă de participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Privatizări (net) [2A.10]: egal cu operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, desfășurate în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului (SEC 2010 punctele 2.36-2.39) asupra unității debitoare de către S.13; astfel de operațiuni pot fi desfășurate de către S.13 direct cu unitatea debitoare sau cu o altă unitate creditoare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Infuzii de capital (nete) [2A.11]: egal cu operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.11 sau S.12, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de către S.13 și pe care S.13 le desfășoară direct cu unitatea debitoare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Altele [2A.12]: egal cu operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13, care nu se desfășoară în cadrul procesului de renunțare la control sau de obținere a controlului asupra unității debitoare de către S.13 și pe care S.13 nu le desfășoară direct cu unitatea debitoare, ci cu o altă unitate creditoare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Operațiuni cu sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate [2A.13]: egal cu achiziția netă de sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (F.6), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Operațiuni cu instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților [2A.14]: egal cu achiziția netă de instrumente financiare derivate și de opțiuni pe acțiuni ale angajaților (F.7), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Operațiuni cu alte conturi de primit [2A.15]: egal cu achiziția netă de alte conturi de primit (F.8), înregistrată la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Operațiuni cu alte conturi de primit, din care impozite și cotizații sociale [2A.16]: egal cu acea parte din alte conturi de primit (F.8 active) corespunzătoare impozitelor și cotizațiilor sociale înregistrate la D.2, D.5, D.61 și D.91, minus valoarea impozitelor și cotizațiilor sociale efectiv colectate, înregistrate la variații ale activelor S.13 și la variații ale pasivelor și ale valorii nete pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Operațiuni cu pasive (consolidate) [2A.17]: egal cu operațiuni consolidate cu aur monetar și DST (F.1) [2A.18], plus operațiuni cu numerar și depozite (F.2) [2A.19], plus operațiuni cu titluri de natura datoriei pe termen scurt (F.31) [2A.20], plus operațiuni cu titluri de natura datoriei pe termen lung (F.32) [2A.21], plus operațiuni cu credite pe termen scurt (F.41) [2A.22], plus operațiuni cu credite pe termen lung (F.42) [2A.23], plus operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) [2A.24], plus operațiuni cu sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (F.6) [2A.25], plus operațiuni cu instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților (F.7) [2A.26], plus operațiuni cu alte conturi de plătit [2A.27], înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Operațiuni cu aur monetar și DST [2A.18]: egal cu creșterea netă de aur monetar și DST (F.1) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Operațiuni cu numerar și depozite [2A.19]: egal cu creșterea netă de numerar și depozite (F.2) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Operațiuni cu titluri de natura datoriei pe termen scurt [2A.20]: egal cu creșterea netă de titluri de natura datoriei pe termen scurt (F.31), a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an, înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Operațiuni cu titluri de natura datoriei pe termen lung [2A.21]: egal cu creșterea netă de titluri de natura datoriei pe termen lung (F.32), a căror scadență inițială este mai mare de un an, înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Operațiuni cu credite pe termen scurt [2A.22]: egal cu credite pe termen scurt (F.41) împrumutate de administrațiile publice, la valorile nete, fără rambursările creditelor pe termen scurt existente, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Operațiuni cu credite pe termen lung [2A.23]: egal cu credite pe termen lung (F.42) împrumutate de administrațiile publice, la valorile nete, fără rambursările creditelor pe termen lung existente, înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Operațiuni cu participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții [2A.24]: egal cu creșterea netă de participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Operațiuni cu sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate [2A.25]: egal cu creșterea netă de sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (F.6), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Operațiuni cu instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților [2A.26]: egal cu creșterea netă de instrumente financiare derivate și de opțiuni pe acțiuni ale angajaților (F.7), înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Operațiuni cu alte conturi de plătit [2A.27]: egal cu creșterea netă de alte conturi de plătit (F.8) înregistrată la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor pentru toate sectoarele, cu excepția S.13. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Necesarul de finanțare al administrațiilor publice [2A.28]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente numerarului și depozitelor (F.2) [2A.19], plus titluri de natura datoriei (F.3) [2A.20 și 2A.21], plus credite (F.4) [2A.22 și 2A.23] care nu sunt active ale S.13. De asemenea, este egal cu operațiunile consolidate cu instrumente de natura datoriei ale administrațiilor publice. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Operațiuni cu instrumente de natura datoriei pe termen lung [2A.29]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente acelorași instrumente de natura datoriei ca și necesarul de finanțare al administrațiilor publice [2A.28] a căror scadență inițială este mai mare de un an. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Operațiuni cu instrumente de natura datoriei exprimate în monedă națională [2A.30]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente acelorași instrumente de natura datoriei ca și necesarul de finanțare al administrațiilor publice [2A.28] exprimate în moneda oficială a statului membru. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Operațiuni cu instrumente de natura datoriei exprimate în monede ale statelor membre din zona euro [2A.31]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente acelorași instrumente de natura datoriei ca și necesarul de finanțare al administrațiilor publice [2A.28] exprimate în ecu, plus instrumente de natura datoriei exprimate în euro înainte ca statul membru să adopte euro, plus instrumente de natura datoriei exprimate în moneda oficială a unui stat membru din zona euro înainte ca respectivul stat să devină stat membru din zona euro. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Operațiuni cu instrumente de natura datoriei exprimate în alte monede [2A.32]: egal cu creșterea netă a pasivelor aferente acelorași instrumente de natura datoriei ca și necesarul de finanțare al administrațiilor publice [2A.28] neincluse la [2A.30] sau [2A.31]. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Alte fluxuri ale datoriei publice [2A.33]: egal cu efectele reevaluării [2A.34], plus alte modificări ale volumului [2A.37]. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Efectele reevaluării [2A.34]: egal cu aprecierea și deprecierea datoriei în monedă străină [2A.35], plus alte efecte ale reevaluării (diferențe în comparație cu valoarea la vedere) [2A.36]. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Aprecierea și deprecierea datoriei în monedă străină [2A.35]: egal cu câștiguri/pierderi nominale din deținere (K.7) de datorii publice [3A.1] a căror valoare variază atunci când sunt convertite în moneda națională ca urmare a variațiilor cursului de schimb valutar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Alte efecte ale reevaluării (diferențe în comparație cu valoarea la vedere) [2A.36]: egal cu variația datoriei publice [2A.38], minus operațiuni cu instrumente de natura datoriei (consolidate) [2A.28], minus aprecierea și deprecierea datoriei în monedă străină [2A.35], minus alte modificări ale volumului [2A.37]. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Alte modificări ale volumului [2A.37]: egal cu alte modificări ale volumului (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 și K.6) acelorași instrumente de natura datoriei ca și necesarul de finanțare al administrațiilor publice. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Variația datoriei publice [2A.38]: egal cu datoria publică [3A.1] în anul t, minus datoria publică [3A.1] în anul t – 1. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Creșterea netă a creditelor acordate de banca centrală [2A.39]: egal cu operațiuni cu credite (F.4) înregistrate la variații ale pasivelor și ale valorii nete a S.13 și la variații ale activelor S.121. |
| --- | --- |

39.

Tabelul 2B

Nu este cazul.

Tabelul 3A

| 1. | Datorie publică (consolidată) [3A.1]: egal cu datoria, astfel cum a fost definită în Regulamentul (CE) nr. 479/2009. De asemenea, este egal cu pasivele consolidate ale S.13 în numerar și depozite (AF.2) [3A.2], plus titluri de natura datoriei pe termen scurt (AF.31) [3A.3], plus titluri de natura datoriei pe termen lung (AF.32) [3A.4], plus credite pe termen scurt (AF.41) [3A.5], plus credite pe termen lung (AF.42) [3A.6]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Datorie – numerar și depozite [3A.2]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul numerar și depozite (AF.2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datorie – titluri de natura datoriei pe termen scurt [3A.3]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul titluri de natura datoriei, a cărei scadență inițială este mai mică sau egală cu un an (AF.31). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Datorie – titluri de natura datoriei pe termen lung [3A.4]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul titluri de natura datoriei, a cărei scadență inițială este mai mare de un an (AF.32). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Datorie – credite pe termen scurt [3A.5]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul credite, a cărei scadență inițială este mai mică sau egală cu un an (AF.41). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Datorie – credite pe termen lung [3A.6]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul credite, a cărei scadență inițială este mai mare de un an (AF.42). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datorie deținută de rezidenții statului membru [3A.7]: egal cu datoria deținută de banca centrală [3A.8], plus datoria deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9], plus datoria deținută de alte instituții financiare [3A.10], plus datoria deținută de alți rezidenți ai statului membru [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Datorie deținută de banca centrală [3A.8]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] care constituie un activ al S.121. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Datorie deținută de alte instituții financiare monetare [3A.9]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] care constituie un activ al S.122 sau S.123. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Datorie deținută de alte instituții financiare [3A.10]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] care constituie un activ al S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 sau S.129. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Datorie deținută de alți rezidenți [3A.11]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] care constituie un activ al S.11, S.14 sau S.15. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Datorie deținută de nerezidenți ai statului membru [3A.12]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] care constituie un activ al S.2. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Datorie exprimată în moneda națională [3A.13]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] exprimată în moneda oficială a statului membru. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Datorie exprimată în monede ale statelor membre din zona euro [3A.14]: egal – înainte ca statul membru să devină stat membru din zona euro – cu acea parte a datoriei publice [3A.1] exprimată în moneda oficială a unuia dintre statele membre din zona euro (cu excepția monedei naționale [3A.13]), plus datoria exprimată în ecu sau euro. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Datorie exprimată în alte monede [3A.15]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] neinclusă în [3A.13] sau [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Datorie pe termen scurt [3A.16]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Datorie pe termen lung [3A.17]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] a cărei scadență inițială este mai mare de un an. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Datorie pe termen lung, din care cu rată a dobânzii variabilă [3A.18]: egal cu acea parte a datoriei pe termen lung [3A.17] a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Datorie cu scadență reziduală mai mică sau egală cu un an [3A.19]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] cu scadența reziduală mai mică sau egală cu un an. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datorie cu scadență reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani [3A.20]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Datorie cu scadență reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani, din care cu rată a dobânzii variabilă [3A.21]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de un an și mai mică sau egală cu cinci ani [3A.20] și a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Datorie cu scadență reziduală mai mare de cinci ani [3A.22]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de cinci ani. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Datorie cu scadență reziduală mai mare de cinci ani, din care cu rată a dobânzii variabilă [3A.23]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] cu scadență reziduală mai mare de cinci ani [3A.22] a cărei rată a dobânzii este variabilă. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Scadență reziduală medie a datoriei [3A.24]: egal cu scadența reziduală medie, ponderată în funcție de solduri, exprimată în ani. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Datorie publică – obligațiuni cu cupon zero [3A.25]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] sub formă de obligațiuni cu cupon zero, adică obligațiuni care nu presupun plăți de cupoane și a căror dobândă se calculează pe baza diferenței dintre prețul de răscumpărare și cel de emisiune. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Datorie publică – credite acordate de banca centrală [3A.26]: egal cu acea parte a datoriei publice [3A.1] în instrumentul credite (AF.4) care constituie un activ al S.121. |
| --- | --- |

26.

Tabelul 3B

| 1. | Datorie publică (neconsolidată între subsectoare) [3B.1]: egal cu pasivele neconsolidate ale S.13, excluzând (a) pasivele S.1311 care constituie simultan active ale S.1311; (b) pasivele S.1312 care constituie simultan active ale S.1312; (c) pasivele S.1313 care constituie simultan active ale S.1313 și (d) pasivele S.1314 care constituie simultan active ale S.1314, în aceleași instrumente ca datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Elemente de consolidare [3B.2]: egal cu pasivele S.13 care constituie simultan active ale S.13, excluzând (a) pasivele S.1311 care constituie simultan active ale S.1311, (b) pasivele S.1312 care constituie simultan active ale S.1312, (c) pasivele S.1313 care constituie simultan active ale S.1313 și (d) pasivele S.1314 care constituie simultan active ale S.1314, în numerar și depozite [3B.3], plus titluri de natura datoriei pe termen scurt [3B.4], plus titluri de natura datoriei pe termen lung [3B.5], plus credite [3B.6]. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Elemente de consolidare în numerar și depozite [3B.3]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] în instrumentul numerar și depozite (F.2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Elemente de consolidare în titluri de natura datoriei pe termen scurt [3B.4]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] în instrumentul titluri de natura datoriei a căror scadență inițială este mai mică sau egală cu un an (F.31). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elemente de consolidare în titluri de natura datoriei pe termen lung [3B.5]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] în instrumentul titluri de natura datoriei a căror scadență inițială este mai mare de un an (F.32). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Elemente de consolidare în credite [3B.6]: egal cu acea parte a elementelor de consolidare [3B.2] în instrumentul credite (F.4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datorie emisă de administrația centrală (consolidată) [3B.7]: egal cu pasivele S.1311, care nu constituie active ale S.1311, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Datorie emisă de administrația centrală și deținută de administrațiile statelor federale [3B.8]: egal cu pasivele S.1311, care constituie active ale S.1312, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Datorie emisă de administrația centrală și deținută de administrațiile locale [3B.9]: egal cu pasivele S.1311, care constituie active ale S.1313, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Datorie emisă de administrația centrală și deținută de fondurile de securitate socială [3B.10]: egal cu pasivele S.1311, care constituie active ale S.1314, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Datorie emisă de administrațiile statelor federale (consolidată) [3B.11]: egal cu pasivele S.1312, care nu constituie active ale S.1312, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Datorie emisă de administrațiile statelor federale și deținută de administrația centrală [3B.12]: egal cu pasivele S.1312, care constituie active ale S.1311, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Datorie emisă de administrațiile statelor federale și deținută de administrațiile locale [3B.13]: egal cu pasivele S.1312, care constituie active ale S.1313, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Datorie emisă de administrațiile statelor federale și deținută de fondurile de securitate socială [3B.14]: egal cu pasivele S.1312, care constituie active ale S.1314, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Datorie emisă de administrațiile locale (consolidată) [3B.15]: egal cu pasivele S.1313, care nu constituie active ale S.1313, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Datorie emisă de administrațiile locale și deținută de administrația centrală [3B.16]: egal cu pasivele S.1313, care constituie active ale S.1311, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Datorie emisă de administrațiile locale și deținută de administrațiile statelor federale [3B.17]: egal cu pasivele S.1313, care constituie active ale S.1312, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Datorie emisă de administrațiile locale și deținută de fondurile de securitate socială [3B.18]: egal cu pasivele S.1313, care constituie active ale S.1314, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Datorie emisă de fondurile de securitate socială (consolidată) [3B.19]: egal cu pasivele S.1314, care nu constituie active ale S.1314, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datorie emisă de fondurile de securitate socială și deținută de administrația centrală [3B.20]: egal cu pasivele S.1314, care constituie active ale S.1311, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Datorie emisă de fondurile de securitate socială și deținută de administrațiile statelor federale [3B.21]: egal cu pasivele S.1314, care constituie active ale S.1312, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Datorie emisă de fondurile de securitate socială și deținută de administrațiile locale [3B.22]: egal cu pasivele S.1314, care constituie active ale S.1313, în aceleași instrumente ca și datoria publică [3A.1]. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  [x.y] se referă la categoria numărul y din tabelul x.

1

(2)  În absența unor prevederi contrare, termenul «categorii» se referă la sectorul administrațiilor publice.

2

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 15.6.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 153/179 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 153/179

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale prezentului regulament ar trebui verificate în ultima versiune a documentului de situație al CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 55 al Comisiei Economice pentru Europa din cadrul Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor mecanice de cuplare a ansamblurilor de vehicule [2018/862]

Include toate textele valabile până la:

Include toate textele valabile până la:

Suplimentul 7 la seria 01 de amendamente – Data intrării în vigoare: 10 februarie 2018

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare a unui dispozitiv sau a unei componente mecanice de cuplare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cerințe generale aplicabile dispozitivelor și componentelor mecanice de cuplare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cerere de omologare a unui vehicul echipat cu un dispozitiv sau cu o componentă mecanică de cuplare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cerințe generale aplicabile vehiculelor echipate cu un dispozitiv sau cu o componentă mecanică de cuplare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Marcaje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Omologare |
| --- | --- |

8.

| 9. | Modificarea dispozitivului sau componentei mecanice de cuplare ori a vehiculului și extinderea omologării |
| --- | --- |

9.

| 10. | Proceduri privind conformitatea producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sancțiuni în caz de neconformitate a producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

13.

| 14. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu încercările de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

14.

ANEXE

| 1. | Fișă de comunicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fișă de comunicare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Exemplu de dispunere a mărcii de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Exemple de dispuneri ale marcajelor indicând valorile caracteristice |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cerințe aplicabile dispozitivelor sau componentelor mecanice de cuplare |
| --- | --- |

5.

| 6. | Încercări ale dispozitivelor sau componentelor mecanice de cuplare |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cerințe de instalare și cerințe speciale |
| --- | --- |

7.

| Apendice – | Condiții de încărcare pentru măsurarea înălțimii bilei de cuplare |
| --- | --- |

Apendice –

| 8. | Verificarea procedurii pentru vehicul în ceea ce privește echipamentele de cuplare instalate |
| --- | --- |

8.

1.   DOMENIUL DE APLICARE

1.1.   Prezentul regulament stabilește cerințele pe care trebuie să le îndeplinească dispozitivele și componentele mecanice de cuplare ale ansamblurilor de vehicule pentru a fi considerate reciproc compatibile la nivel internațional.

1.2.   Prezentul regulament se aplică dispozitivelor și componentelor destinate:

| 1.2.1. | Autovehiculelor și remorcilor concepute pentru a forma un ansamblu de vehicule (1);






  1.2.1.1. | În sensul prezentului regulament, prin „dolly” se înțelege o remorcă tractoare concepută pentru unicul scop de a tracta o semiremorcă. |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Autovehiculelor și remorcilor concepute pentru a forma un ansamblu de vehicule (1);

1

1.2.1.1.

În sensul prezentului regulament, prin „dolly” se înțelege o remorcă tractoare concepută pentru unicul scop de a tracta o semiremorcă.

| 1.2.2. | Autovehiculelor și remorcilor concepute pentru a forma vehicule articulate (1), la care sarcina verticală exercitată asupra autovehiculului de către remorcă nu depășește 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

Autovehiculelor și remorcilor concepute pentru a forma vehicule articulate (1), la care sarcina verticală exercitată asupra autovehiculului de către remorcă nu depășește 200 kN.

1

1.3.   Prezentul regulament se aplică în cazul:

| 1.3.1. | Dispozitivelor și componentelor standardizate definite la punctul 2.3; |
| --- | --- |

1.3.1.

Dispozitivelor și componentelor standardizate definite la punctul 2.3;

| 1.3.2. | Dispozitivelor și componentelor nestandardizate definite la punctul 2.4; |
| --- | --- |

1.3.2.

Dispozitivelor și componentelor nestandardizate definite la punctul 2.4;

| 1.3.3. | Dispozitivelor și componentelor diverse nestandardizate definite la punctul 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

Dispozitivelor și componentelor diverse nestandardizate definite la punctul 2.5.

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „Dispozitive și componente mecanice de cuplare” înseamnă toate elementele fixate de structura, de părțile portante ale caroseriei și de șasiul autovehiculului și al remorcii, prin intermediul cărora acestea din urmă sunt conectate pentru a forma un ansamblu de vehicule sau un vehicul articulat. Părțile fixe sau mobile necesare fixării sau manevrării dispozitivelor sau componentelor mecanice de cuplare sunt incluse. |
| --- | --- |

2.1.

„Dispozitive și componente mecanice de cuplare” înseamnă toate elementele fixate de structura, de părțile portante ale caroseriei și de șasiul autovehiculului și al remorcii, prin intermediul cărora acestea din urmă sunt conectate pentru a forma un ansamblu de vehicule sau un vehicul articulat. Părțile fixe sau mobile necesare fixării sau manevrării dispozitivelor sau componentelor mecanice de cuplare sunt incluse.

| 2.2. | Cuplarea automată este realizată dacă deplasarea vehiculului tractor înapoi către remorcă este suficientă pentru a determina cuplarea completă, pentru a o asigura în mod automat, precum și pentru a indica antrenarea corespunzătoare a dispozitivelor de securitate fără nicio intervenție exterioară.
  În cazul cuplajelor cu cârlig, cuplajul este automat în cazul în care se deschide și se închide fără intervenție externă atunci când inelul de remorcare este introdus în cârlig. |
| --- | --- |

2.2.

Cuplarea automată este realizată dacă deplasarea vehiculului tractor înapoi către remorcă este suficientă pentru a determina cuplarea completă, pentru a o asigura în mod automat, precum și pentru a indica antrenarea corespunzătoare a dispozitivelor de securitate fără nicio intervenție exterioară.

În cazul cuplajelor cu cârlig, cuplajul este automat în cazul în care se deschide și se închide fără intervenție externă atunci când inelul de remorcare este introdus în cârlig.

| 2.3. | Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare standardizate sunt conforme cu dimensiunile și valorile caracteristice standardizate din prezentul regulament. Dispozitivele sunt interschimbabile în cadrul aceleiași clase, indiferent de producător. |
| --- | --- |

2.3.

Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare standardizate sunt conforme cu dimensiunile și valorile caracteristice standardizate din prezentul regulament. Dispozitivele sunt interschimbabile în cadrul aceleiași clase, indiferent de producător.

| 2.4. | Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare nestandardizate nu sunt conforme în orice privință cu dimensiunile și valorile standardizate din prezentul regulament, dar pot fi cuplate la dispozitive și componente standardizate din clasa relevantă. |
| --- | --- |

2.4.

Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare nestandardizate nu sunt conforme în orice privință cu dimensiunile și valorile standardizate din prezentul regulament, dar pot fi cuplate la dispozitive și componente standardizate din clasa relevantă.

| 2.5. | Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare diverse nestandardizate nu sunt conforme cu dimensiunile și valorile standardizate din prezentul regulament și nu pot fi conectate la dispozitive și componente de cuplare standardizate. Acestea sunt dispozitive care nu corespund niciuneia dintre clasele A-L, T sau W enumerate la punctul 2.6, precum dispozitivele concepute pentru utilizări speciale sau pentru vehicule grele ori dispozitivele diverse conforme cu normele naționale în vigoare. |
| --- | --- |

2.5.

Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare diverse nestandardizate nu sunt conforme cu dimensiunile și valorile standardizate din prezentul regulament și nu pot fi conectate la dispozitive și componente de cuplare standardizate. Acestea sunt dispozitive care nu corespund niciuneia dintre clasele A-L, T sau W enumerate la punctul 2.6, precum dispozitivele concepute pentru utilizări speciale sau pentru vehicule grele ori dispozitivele diverse conforme cu normele naționale în vigoare.

| 2.6. | Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare sunt clasificate în funcție de tip, după cum urmează:







  2.6.1. | Clasa A | Bile de cuplare și brațe de remorcare care conțin un dispozitiv sferic cu diametrul de 50 mm și brațe montate pe vehiculul tractor pentru conectarea la o remorcă prin intermediul unui cap de cuplare – a se vedea punctul 1 din anexa 5. |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.6.1.1. | Clasa A50-1 - 50-5 | Bile de cuplare standardizate cu diametrul de 50 mm, asamblate cu flanșe îmbinate cu buloane. |
| 2.6.1.2. | Clasa A50-X | Bile de cuplare nestandardizate, cu diametrul de 50 mm, și brațe. |
| 2.6.2. | Clasa B | Capete de cuplare montate pe bara de remorcare a remorcilor pentru conectare la bila de cuplare cu diametrul de 50 mm a vehiculului tractor (a se vedea punctul 2 din anexa 5). |
| 2.6.2.1. | Clasa B50-X | Capete de cuplare nestandardizate, cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.3. | Clasa C | Cuplaj pentru bară de remorcare cu cap tip furcă
  Cuplaje pentru bare de remorcare cu pivot cu diametrul de 50 mm, cu sistem de cuplare tip falcă și cu închidere și blocare cu știft automate, montate pe vehiculul tractor pentru conectarea la remorci prin intermediul unui inel de remorcare – a se vedea punctul 3 din anexa 5: |
| 2.6.3.1. | Clasa C50-1 - C50-7 | Cuplaje standardizate pentru bara de remorcare cu cap tip furcă cu pivot cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.3.2. | Clasa C50-X | Cuplaje nestandardizate pentru bara de remorcare cu cap tip furcă cu pivot cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.4. | Clasa D | Inele de remorcare cu orificiu paralel pentru pivot cu diametrul de 50 mm, montate pe bara de remorcare a remorcilor pentru cuplare automată în cuplajele pentru barele de remorcare – a se vedea punctul 4 din anexa 5: |
| 2.6.4.1. | Clasa D50-A | Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare prin sudură. |
| 2.6.4.2. | Clasa D50-B | Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare filetată. |
| 2.6.4.3. | Clasa D50-C și Clasa 50-D | Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare cu buloane. |
| 2.6.4.4. | Clasa D50-X | Inele de remorcare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.5. | Clasa E | Bare de remorcare nestandardizate prevăzute cu sisteme inerțiale și echipamente similare, instalate în partea din față a vehiculului tractat sau fixate pe șasiul vehiculului, concepute pentru a fi cuplate la vehiculul tractor prin intermediul inelelor de remorcare, al capetelor de cuplare sau al unor dispozitive de cuplare similare – a se vedea punctul 5 din anexa 5. |

2.6.

Dispozitivele și componentele mecanice de cuplare sunt clasificate în funcție de tip, după cum urmează:

2.6.1.

Clasa A

Bile de cuplare și brațe de remorcare care conțin un dispozitiv sferic cu diametrul de 50 mm și brațe montate pe vehiculul tractor pentru conectarea la o remorcă prin intermediul unui cap de cuplare – a se vedea punctul 1 din anexa 5.

2.6.1.1.

Clasa A50-1 - 50-5

Bile de cuplare standardizate cu diametrul de 50 mm, asamblate cu flanșe îmbinate cu buloane.

2.6.1.2.

Clasa A50-X

Bile de cuplare nestandardizate, cu diametrul de 50 mm, și brațe.

2.6.2.

Clasa B

Capete de cuplare montate pe bara de remorcare a remorcilor pentru conectare la bila de cuplare cu diametrul de 50 mm a vehiculului tractor (a se vedea punctul 2 din anexa 5).

2.6.2.1.

Clasa B50-X

Capete de cuplare nestandardizate, cu diametrul de 50 mm.

2.6.3.

Clasa C

Cuplaj pentru bară de remorcare cu cap tip furcă

Cuplaje pentru bare de remorcare cu pivot cu diametrul de 50 mm, cu sistem de cuplare tip falcă și cu închidere și blocare cu știft automate, montate pe vehiculul tractor pentru conectarea la remorci prin intermediul unui inel de remorcare – a se vedea punctul 3 din anexa 5:

2.6.3.1.

Clasa C50-1 - C50-7

Cuplaje standardizate pentru bara de remorcare cu cap tip furcă cu pivot cu diametrul de 50 mm.

2.6.3.2.

Clasa C50-X

Cuplaje nestandardizate pentru bara de remorcare cu cap tip furcă cu pivot cu diametrul de 50 mm.

2.6.4.

Clasa D

Inele de remorcare cu orificiu paralel pentru pivot cu diametrul de 50 mm, montate pe bara de remorcare a remorcilor pentru cuplare automată în cuplajele pentru barele de remorcare – a se vedea punctul 4 din anexa 5:

2.6.4.1.

Clasa D50-A

Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare prin sudură.

2.6.4.2.

Clasa D50-B

Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare filetată.

2.6.4.3.

Clasa D50-C și Clasa 50-D

Inele de remorcare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm, cu asamblare cu buloane.

2.6.4.4.

Clasa D50-X

Inele de remorcare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm.

2.6.5.

Clasa E

Bare de remorcare nestandardizate prevăzute cu sisteme inerțiale și echipamente similare, instalate în partea din față a vehiculului tractat sau fixate pe șasiul vehiculului, concepute pentru a fi cuplate la vehiculul tractor prin intermediul inelelor de remorcare, al capetelor de cuplare sau al unor dispozitive de cuplare similare – a se vedea punctul 5 din anexa 5.

Barele de remorcare pot fi articulate astfel încât să se poată deplasa liber într-un plan vertical și fără a suporta o sarcină verticală sau pot fi fixate într-un plan vertical suportând o sarcină verticală (bare de remorcare rigide). Barele de remorcare rigide pot fi montate în mod rigid sau flexibil.

Barele de remorcare pot avea mai mult de o componentă și pot fi reglabile sau cotite.

Prezentul regulament se aplică barelor de remorcare care sunt unități separate și nu fac parte din șasiul vehiculului remorcat.

| 2.6.6. | Clasa F | Grinzi de remorcare nestandardizate conținând toate componentele și dispozitivele plasate între dispozitivele de cuplare propriu-zise, de exemplu, bila de cuplare sau cuplajul pentru bara de remorcare, și structura (de exemplu, traversa spate), părțile portante ale caroseriei sau șasiul vehiculului tractor – a se vedea punctul 6 din anexa 5. |
| --- | --- | --- |
| 2.6.7. | Clasa G | Șeile de cuplare sunt dispozitive de cuplare tip placă cu blocare automată fixate pe vehiculul tractor în vederea conectării cu un pivot de cuplare cu diametrul de 50 mm fixat la o semiremorcă – a se vedea punctul 7 din anexa 5. |
| 2.6.7.1. | Clasa G50 | Șei de cuplare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.7.2. | Clasa G50-X | Șei de cuplare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.8. | Clasa H | Pivoți cu diametrul de 50 mm pentru șei de cuplare fixați la o semiremorcă și concepuți pentru a se conecta cu șaua de cuplare a vehiculului tractor – a se vedea punctul 8 din anexa 5: |
| 2.6.8.1. | Clasa H50-X | Șei de cuplare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm. |
| 2.6.9. | Clasa J | Plăcuțe de montare nestandardizate conținând toate componentele și dispozitivele necesare fixării șeii de cuplare pe structura sau șasiul vehiculului tractor. Plăcuța de montare poate fi concepută pentru a se deplasa în plan orizontal, astfel încât să permită șeii de cuplare să culiseze – a se vedea punctul 9 din anexa 5. |
| 2.6.10. | Clasa K | Cuplaje cu cârlig standardizate destinate utilizării cu inele de remorcare toroidali corespunzători clasei L – a se vedea punctul 10 din anexa 5. |
| 2.6.11. | Clasa L | Inele de remorcare toroidale standardizate destinate utilizării cu cuplaje cu cârlig corespunzătoare clasei K – a se vedea punctul 4 din anexa 5. |
| 2.6.12. | Clasa S | Dispozitive și componente care nu sunt conforme cu niciuna dintre clasele A-L, T sau W și care sunt utilizate pentru transporturi speciale grele sau sunt dispozitive utilizate numai în anumite țări și respectă standardele naționale ale acestora. |
| 2.6.13. | Clasa T | Cuplaje tip bară de remorcare nestandardizate, neautomate, care nu pot fi decuplate decât cu ajutorul unor unelte și care sunt utilizate, de obicei, la remorcile transportatoarelor de autoturisme. Acestea sunt omologate în pereche. |
| 2.6.14. | Clasa W | Cuplaje diverse nestandardizate, automatizate pentru bare de remorcare cu cap tip furcă, inclusiv partea adaptată a remorcii, cu conector automat integrat electric și pneumatic între vehiculul tractor și remorcă. Ambele părți mecanice sunt omologate în pereche. |

2.6.6.

Clasa F

Grinzi de remorcare nestandardizate conținând toate componentele și dispozitivele plasate între dispozitivele de cuplare propriu-zise, de exemplu, bila de cuplare sau cuplajul pentru bara de remorcare, și structura (de exemplu, traversa spate), părțile portante ale caroseriei sau șasiul vehiculului tractor – a se vedea punctul 6 din anexa 5.

2.6.7.

Clasa G

Șeile de cuplare sunt dispozitive de cuplare tip placă cu blocare automată fixate pe vehiculul tractor în vederea conectării cu un pivot de cuplare cu diametrul de 50 mm fixat la o semiremorcă – a se vedea punctul 7 din anexa 5.

2.6.7.1.

Clasa G50

Șei de cuplare standardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm.

2.6.7.2.

Clasa G50-X

Șei de cuplare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm.

2.6.8.

Clasa H

Pivoți cu diametrul de 50 mm pentru șei de cuplare fixați la o semiremorcă și concepuți pentru a se conecta cu șaua de cuplare a vehiculului tractor – a se vedea punctul 8 din anexa 5:

2.6.8.1.

Clasa H50-X

Șei de cuplare nestandardizate pentru pivoți cu diametrul de 50 mm.

2.6.9.

Clasa J

Plăcuțe de montare nestandardizate conținând toate componentele și dispozitivele necesare fixării șeii de cuplare pe structura sau șasiul vehiculului tractor. Plăcuța de montare poate fi concepută pentru a se deplasa în plan orizontal, astfel încât să permită șeii de cuplare să culiseze – a se vedea punctul 9 din anexa 5.

2.6.10.

Clasa K

Cuplaje cu cârlig standardizate destinate utilizării cu inele de remorcare toroidali corespunzători clasei L – a se vedea punctul 10 din anexa 5.

2.6.11.

Clasa L

Inele de remorcare toroidale standardizate destinate utilizării cu cuplaje cu cârlig corespunzătoare clasei K – a se vedea punctul 4 din anexa 5.

2.6.12.

Clasa S

Dispozitive și componente care nu sunt conforme cu niciuna dintre clasele A-L, T sau W și care sunt utilizate pentru transporturi speciale grele sau sunt dispozitive utilizate numai în anumite țări și respectă standardele naționale ale acestora.

2.6.13.

Clasa T

Cuplaje tip bară de remorcare nestandardizate, neautomate, care nu pot fi decuplate decât cu ajutorul unor unelte și care sunt utilizate, de obicei, la remorcile transportatoarelor de autoturisme. Acestea sunt omologate în pereche.

2.6.14.

Clasa W

Cuplaje diverse nestandardizate, automatizate pentru bare de remorcare cu cap tip furcă, inclusiv partea adaptată a remorcii, cu conector automat integrat electric și pneumatic între vehiculul tractor și remorcă. Ambele părți mecanice sunt omologate în pereche.

| 2.7. | Penele de ghidare sunt dispozitive sau componente montate pe semiremorci care controlează pozitiv direcția remorcii împreună cu șaua de cuplare. |
| --- | --- |

2.7.

Penele de ghidare sunt dispozitive sau componente montate pe semiremorci care controlează pozitiv direcția remorcii împreună cu șaua de cuplare.

| 2.8. | Sistemele de control la distanță sunt dispozitive sau componente care permit manevrarea dispozitivului de cuplare din partea laterală a vehiculului sau din interiorul cabinei vehiculului. |
| --- | --- |

2.8.

Sistemele de control la distanță sunt dispozitive sau componente care permit manevrarea dispozitivului de cuplare din partea laterală a vehiculului sau din interiorul cabinei vehiculului.

| 2.9. | Indicatorii la distanță sunt dispozitive sau componente care indică faptul că remorca este cuplată și că dispozitivele de blocare sunt pozitiv angajate. |
| --- | --- |

2.9.

Indicatorii la distanță sunt dispozitive sau componente care indică faptul că remorca este cuplată și că dispozitivele de blocare sunt pozitiv angajate.

| 2.10. | „Tip de dispozitiv sau componentă de cuplare” înseamnă dispozitive sau componente care nu prezintă diferențe esențiale între ele, precum:






  2.10.1. | Marca sau denumirea comercială a producătorului sau furnizorului; |
| --- | --- | --- |

2.10.

„Tip de dispozitiv sau componentă de cuplare” înseamnă dispozitive sau componente care nu prezintă diferențe esențiale între ele, precum:

2.10.1.

Marca sau denumirea comercială a producătorului sau furnizorului;

| 2.10.2. | Clasa dispozitivului de cuplare, astfel cum este definită la punctul 2.6; |
| --- | --- |

2.10.2.

Clasa dispozitivului de cuplare, astfel cum este definită la punctul 2.6;

| 2.10.3. | Forma exterioară, dimensiunile principale sau diferențele fundamentale de proiectare, inclusiv în ceea ce privește materialele utilizate; și |
| --- | --- |

2.10.3.

Forma exterioară, dimensiunile principale sau diferențele fundamentale de proiectare, inclusiv în ceea ce privește materialele utilizate; și

| 2.10.4. | Valorile caracteristice D, Dc, S, V și U astfel cum sunt definite la punctul 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

Valorile caracteristice D, Dc, S, V și U astfel cum sunt definite la punctul 2.11.

c

| 2.11. | Valorile caracteristice D, Dc, S, V și Av sunt definite și verificate după cum urmează:






  2.11.1. | Valorile D și Dc sunt valorile caracteristice de performanță pentru forțele orizontale ale echipamentelor de cuplare verificate, astfel cum este descris în anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Valorile caracteristice D, Dc, S, V și Av sunt definite și verificate după cum urmează:

c

v

2.11.1.

Valorile D și Dc sunt valorile caracteristice de performanță pentru forțele orizontale ale echipamentelor de cuplare verificate, astfel cum este descris în anexa 6 la prezentul regulament.

c

| 2.11.2. | Valoarea U este o valoare caracteristică de performanță corespunzătoare masei, exprimată în tone, aplicate vertical pe șaua de cuplare. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.11.2.

Valoarea U este o valoare caracteristică de performanță corespunzătoare masei, exprimată în tone, aplicate vertical pe șaua de cuplare. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament.

| 2.11.3. | Valoarea S este o valoare caracteristică de performanță corespunzătoare masei, exprimată în kilograme, aplicate vertical pe cuplaj de o remorcă cu axă centrală în condiții statice. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.11.3.

Valoarea S este o valoare caracteristică de performanță corespunzătoare masei, exprimată în kilograme, aplicate vertical pe cuplaj de o remorcă cu axă centrală în condiții statice. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament.

| 2.11.4. | Valoarea V este o valoare caracteristică de performanță a amplitudinii forței verticale aplicate pe cuplaj de o remorcă cu axă centrală. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.11.4.

Valoarea V este o valoare caracteristică de performanță a amplitudinii forței verticale aplicate pe cuplaj de o remorcă cu axă centrală. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament.

| 2.11.5. | Valoarea Av este o valoare caracteristică de performanță pentru bare de remorcare articulate care stabilește masa maximă admisibilă pe axă, exprimată în tone, a grupului axelor directoare frontale ale remorcii. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.11.5.

Valoarea Av este o valoare caracteristică de performanță pentru bare de remorcare articulate care stabilește masa maximă admisibilă pe axă, exprimată în tone, a grupului axelor directoare frontale ale remorcii. Această valoare de performanță se verifică în conformitate cu anexa 6 la prezentul regulament.

v

| 2.11.6. | Pentru fiecare valoare caracteristică de performanță D, Dc, U, V și S există valori corespunzătoare ale cerinței de aplicare. Aceste valori ale cerințelor se determină conform anexei 8 la prezentul regulament |
| --- | --- |

2.11.6.

Pentru fiecare valoare caracteristică de performanță D, Dc, U, V și S există valori corespunzătoare ale cerinței de aplicare. Aceste valori ale cerințelor se determină conform anexei 8 la prezentul regulament

c

| 2.12. | Simboluri și definiții utilizate în anexa 6 și în anexa 8 la prezentul regulament.







  Av | = | masa maximă admisibilă pe axă, exprimată în tone, a grupului axelor directoare frontale ale remorcii – a se vedea punctul 2.11.5. |
| --- | --- | --- | --- |
| C | = | masa remorcii cu axă centrală, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament. |
| D | = | valoarea D în kN – a se vedea punctul 2.11.1 din prezentul regulament. |
| Dc | = | valoarea Dc în kN pentru remorci cu axă centrală – a se vedea punctul 2.11.1 din prezentul regulament. |
| R | = | masa vehiculului tractor, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament. |
| T | = | masa vehiculului tractor, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament. |
| Fa | = | forța de ridicare statică în kN. |
| Fh | = | componenta orizontală a forței de încercare pe axa longitudinală a vehiculului, în kN. |
| Fs | = | componenta verticală a forței de încercare, în kN. |
| S | = | sarcina verticală statică, în kg – a se vedea punctul 2.11.3 din prezentul regulament. |
| U | = | sarcina verticală suportată de șaua de cuplare, în tone – a se vedea punctul 2.11.2 din prezentul regulament. |
| V | = | valoarea lui V exprimată în kN – a se vedea punctul 2.11.4 din prezentul regulament. |
| a | = | factor de accelerare verticală echivalent la punctul de cuplare al remorcilor cu axă centrală care depinde de tipul de suspensie al axei (axelor) spate ale vehiculului tractor – a se vedea punctul 2.2 din anexa 8 la prezentul regulament. |
| e | = | distanța longitudinală dintre punctul de cuplare a bilelor de cuplare demontabile și planul vertical al punctelor de fixare, în mm (a se vedea figurile 20c-20f). |
| f | = | distanța verticală dintre punctul de cuplare al bilelor de cuplare demontabile și planul orizontal al punctelor de fixare, în mm (a se vedea figurile 20c-20f). |
| g | = | accelerația gravitațională, considerată a fi egală cu 9,81 m/s2. |
| L | = | lungimea teoretică a barei de remorcare, măsurată între centrul inelului de remorcare și centrul axei, în metri. |
| X | = | lungimea suprafeței de încărcare a unei remorci cu axă centrală, în metri. |

2.12.

Simboluri și definiții utilizate în anexa 6 și în anexa 8 la prezentul regulament.

Av

v

=

masa maximă admisibilă pe axă, exprimată în tone, a grupului axelor directoare frontale ale remorcii – a se vedea punctul 2.11.5.

C

=

masa remorcii cu axă centrală, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament.

D

=

valoarea D în kN – a se vedea punctul 2.11.1 din prezentul regulament.

Dc

c

=

valoarea Dc în kN pentru remorci cu axă centrală – a se vedea punctul 2.11.1 din prezentul regulament.

c

R

=

masa vehiculului tractor, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament.

T

=

masa vehiculului tractor, exprimată în tone – a se vedea punctul 2.1 din anexa 8 la prezentul regulament.

Fa

a

=

forța de ridicare statică în kN.

Fh

h

=

componenta orizontală a forței de încercare pe axa longitudinală a vehiculului, în kN.

Fs

s

=

componenta verticală a forței de încercare, în kN.

S

=

sarcina verticală statică, în kg – a se vedea punctul 2.11.3 din prezentul regulament.

U

=

sarcina verticală suportată de șaua de cuplare, în tone – a se vedea punctul 2.11.2 din prezentul regulament.

V

=

valoarea lui V exprimată în kN – a se vedea punctul 2.11.4 din prezentul regulament.

a

=

factor de accelerare verticală echivalent la punctul de cuplare al remorcilor cu axă centrală care depinde de tipul de suspensie al axei (axelor) spate ale vehiculului tractor – a se vedea punctul 2.2 din anexa 8 la prezentul regulament.

e

=

distanța longitudinală dintre punctul de cuplare a bilelor de cuplare demontabile și planul vertical al punctelor de fixare, în mm (a se vedea figurile 20c-20f).

f

=

distanța verticală dintre punctul de cuplare al bilelor de cuplare demontabile și planul orizontal al punctelor de fixare, în mm (a se vedea figurile 20c-20f).

g

=

accelerația gravitațională, considerată a fi egală cu 9,81 m/s2.

2

L

=

lungimea teoretică a barei de remorcare, măsurată între centrul inelului de remorcare și centrul axei, în metri.

X

=

lungimea suprafeței de încărcare a unei remorci cu axă centrală, în metri.

Indici:

| O | = | forța maximă de încercare |
| --- | --- | --- |
| U | = | forța minimă de încercare |
| A | = | forța statică |
| h | = | orizontală |
| p | = | pulsatoare |
| res | = | rezultanta |
| s | = | verticală |
| w | = | forța alternantă |

O

=

forța maximă de încercare

U

=

forța minimă de încercare

A

=

forța statică

h

=

orizontală

p

=

pulsatoare

res

=

rezultanta

s

=

verticală

w

=

forța alternantă

| 2.13. | „Remorcă cu axă centrală” înseamnă o remorcă a cărei bară de remorcare nu se poate mișca într-un plan vertical independent de remorcă și a cărei axă sau axe este (sunt) plasată (plasate) în apropierea centrului său de gravitație atunci când este (sunt) încărcată (încărcate) uniform. Sarcina verticală exercitată asupra dispozitivului de cuplare al vehiculului tractor nu trebuie să depășească 10 % din masa maximă a remorcii sau 1 000 kg, alegând cea mai mică valoare dintre acestea.
  Masa maximă a remorcii cu axă centrală înseamnă masa totală transmisă la sol de către axa sau axele remorcii atunci când remorca este cuplată la un vehicul tractor și atunci când aceasta este încărcată la masa maximă tehnic admisibilă (2). |
| --- | --- |

2.13.

„Remorcă cu axă centrală” înseamnă o remorcă a cărei bară de remorcare nu se poate mișca într-un plan vertical independent de remorcă și a cărei axă sau axe este (sunt) plasată (plasate) în apropierea centrului său de gravitație atunci când este (sunt) încărcată (încărcate) uniform. Sarcina verticală exercitată asupra dispozitivului de cuplare al vehiculului tractor nu trebuie să depășească 10 % din masa maximă a remorcii sau 1 000 kg, alegând cea mai mică valoare dintre acestea.

Masa maximă a remorcii cu axă centrală înseamnă masa totală transmisă la sol de către axa sau axele remorcii atunci când remorca este cuplată la un vehicul tractor și atunci când aceasta este încărcată la masa maximă tehnic admisibilă (2).

2

| 2.14. | „Blocare mecanică pozitivă” înseamnă o construcție și o geometrie a unui dispozitiv și a componentelor acestuia care nu permit ca dispozitivul să se poată deschide sau debloca sub acțiunea niciunor forțe sau componente ale forțelor la care dispozitivul este supus în condiții normale de utilizare sau de încercare. |
| --- | --- |

2.14.

„Blocare mecanică pozitivă” înseamnă o construcție și o geometrie a unui dispozitiv și a componentelor acestuia care nu permit ca dispozitivul să se poată deschide sau debloca sub acțiunea niciunor forțe sau componente ale forțelor la care dispozitivul este supus în condiții normale de utilizare sau de încercare.

| 2.15. | „Tip de vehicul” înseamnă un grup de vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale în ceea ce privește structura, dimensiunile, forma și materialele care constituie structura pe care sunt fixate dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare. Această definiție se aplică atât vehiculului tractor, cât și remorcii. |
| --- | --- |

2.15.

„Tip de vehicul” înseamnă un grup de vehicule care nu prezintă între ele diferențe esențiale în ceea ce privește structura, dimensiunile, forma și materialele care constituie structura pe care sunt fixate dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare. Această definiție se aplică atât vehiculului tractor, cât și remorcii.

| 2.16. | „Dispozitiv de cuplare secundar” înseamnă un lanț, un cablu toronat etc. montat pe un dispozitiv de cuplare, capabil să asigure, în cazul separării cuplajului principal, că remorca rămâne atașată de vehiculul tractor și că acesta dispune și de o anumită acțiune reziduală de direcționare a remorcii. |
| --- | --- |

2.16.

„Dispozitiv de cuplare secundar” înseamnă un lanț, un cablu toronat etc. montat pe un dispozitiv de cuplare, capabil să asigure, în cazul separării cuplajului principal, că remorca rămâne atașată de vehiculul tractor și că acesta dispune și de o anumită acțiune reziduală de direcționare a remorcii.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE A UNUI DISPOZITIV SAU A UNEI COMPONENTE MECANICE DE CUPLARE

3.1.   Cererea de omologare se depune de către deținătorul denumirii comerciale ori al mărcii comerciale sau de către reprezentantul său acreditat în mod corespunzător.

3.2.   Pentru fiecare tip de dispozitiv sau componentă mecanică de cuplare, cererea de omologare este însoțită de următoarele informații, de exemplu, prin intermediul fișei de comunicare prezentate în anexa 1:

| 3.2.1. | Detaliile mărcilor sau denumirilor comerciale ale producătorului sau furnizorului care figurează pe dispozitiv sau pe componentele de cuplare; |
| --- | --- |

3.2.1.

Detaliile mărcilor sau denumirilor comerciale ale producătorului sau furnizorului care figurează pe dispozitiv sau pe componentele de cuplare;

| 3.2.2. | Desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea dispozitivului sau a componentelor și care precizează modul în care acestea sunt montate pe vehicul; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și pentru celelalte marcaje prevăzute la punctul 7; |
| --- | --- |

3.2.2.

Desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea dispozitivului sau a componentelor și care precizează modul în care acestea sunt montate pe vehicul; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și pentru celelalte marcaje prevăzute la punctul 7;

| 3.2.3. | Indicarea valorilor D, Dc, S, V și U, după caz, astfel cum sunt definite la punctul 2.11.
  Pentru dispozitivele de remorcare destinate vehiculelor din categoriile M1 sau N1, indicarea maselor maxime admisibile ale vehiculului tractor și ale remorcii și a sarcinii statice verticale maxime admisibile aplicate dispozitivului de remorcare recomandate de producătorul vehiculului tractor; dacă valoarea maximă admisibilă a masei remorcabile este zero sau dacă nu este declarată nicio valoare de producătorul vehiculului, cererea de omologare este refuzată.
  3.2.3.1.   Valorile caracteristice sunt cel puțin egale cu cele aplicabile maselor maxime admisibile ale vehiculului tractor, ale remorcii și ale ansamblului. |
| --- | --- |

3.2.3.

Indicarea valorilor D, Dc, S, V și U, după caz, astfel cum sunt definite la punctul 2.11.

Pentru dispozitivele de remorcare destinate vehiculelor din categoriile M1 sau N1, indicarea maselor maxime admisibile ale vehiculului tractor și ale remorcii și a sarcinii statice verticale maxime admisibile aplicate dispozitivului de remorcare recomandate de producătorul vehiculului tractor; dacă valoarea maximă admisibilă a masei remorcabile este zero sau dacă nu este declarată nicio valoare de producătorul vehiculului, cererea de omologare este refuzată.

1

1

3.2.3.1.   Valorile caracteristice sunt cel puțin egale cu cele aplicabile maselor maxime admisibile ale vehiculului tractor, ale remorcii și ale ansamblului.

| 3.2.4. | O descriere tehnică detaliată a dispozitivului sau a componentelor, precizând în special tipul de dispozitiv sau de componente și materialele utilizate; |
| --- | --- |

3.2.4.

O descriere tehnică detaliată a dispozitivului sau a componentelor, precizând în special tipul de dispozitiv sau de componente și materialele utilizate;

| 3.2.5. | Tipurile de vehicule pe care poate fi montat dispozitivul de cuplare – a se vedea punctul 12 din anexa 1 și punctul 3.4 din anexa 5; |
| --- | --- |

3.2.5.

Tipurile de vehicule pe care poate fi montat dispozitivul de cuplare – a se vedea punctul 12 din anexa 1 și punctul 3.4 din anexa 5;

| 3.2.6. | Un eșantion și, la cererea autorității sau a serviciului tehnic de omologare de tip, eșantioane suplimentare; |
| --- | --- |

3.2.6.

Un eșantion și, la cererea autorității sau a serviciului tehnic de omologare de tip, eșantioane suplimentare;

| 3.2.7. | Toate eșantioanele trebuie să fie complet finalizate, având aplicat tratamentul de suprafață final. Totuși, dacă tratamentul final este cu vopsea sau cu strat de acoperire cu pulbere epoxidică, această cerință poate fi omisă; |
| --- | --- |

3.2.7.

Toate eșantioanele trebuie să fie complet finalizate, având aplicat tratamentul de suprafață final. Totuși, dacă tratamentul final este cu vopsea sau cu strat de acoperire cu pulbere epoxidică, această cerință poate fi omisă;

| 3.2.8. | În cazul în care dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare este conceput(ă) pentru un anumit tip de vehicul, producătorul dispozitivului sau al componentei trebuie, de asemenea, în conformitate cu apendicele la anexa 2, să comunice informațiile privind montarea oferite de producătorul vehiculului. Autoritatea de omologare sau serviciul tehnic poate solicita, de asemenea, să îi fie prezentat un vehicul reprezentativ pentru tip. |
| --- | --- |

3.2.8.

În cazul în care dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare este conceput(ă) pentru un anumit tip de vehicul, producătorul dispozitivului sau al componentei trebuie, de asemenea, în conformitate cu apendicele la anexa 2, să comunice informațiile privind montarea oferite de producătorul vehiculului. Autoritatea de omologare sau serviciul tehnic poate solicita, de asemenea, să îi fie prezentat un vehicul reprezentativ pentru tip.

4.   CERINȚE GENERALE APLICABILE DISPOZITIVELOR SAU COMPONENTELOR MECANICE DE CUPLARE

4.1.   Fiecare eșantion este conform cu specificațiile dimensionale și de rezistență prevăzute în anexele 5 și 6. În urma încercărilor descrise în anexa 6, eșantionul nu trebuie să prezinte nicio fisură, ruptură sau deformare permanentă excesivă care să poată afecta buna funcționare a dispozitivului sau a componentelor.

4.2.   Toate piesele dispozitivului sau ale componentei mecanice de cuplare a căror defectare ar putea provoca separarea vehiculului tractor și a remorcii sunt din oțel. Pot fi folosite alte materiale, cu condiția ca producătorul să aducă autorității de omologare de tip sau serviciului tehnic al părților contractante care aplică prezentul regulament dovada satisfăcătoare că aceste materiale oferă o rezistență echivalentă.

4.3.   Dispozitivele sau componentele mecanice de cuplare pot fi acționate în siguranță, iar cuplarea și decuplarea poate fi efectuată de o singură persoană fără ajutorul niciunei unelte. Cu excepția dispozitivelor de cuplare din clasa T, numai dispozitivele care permit cuplarea automată vor fi autorizate pentru cuplarea de remorci a căror masă maximă tehnic admisibilă este mai mare de 3,5 tone.

4.4.   Dispozitivul sau componentele mecanice de cuplare sunt proiectate și fabricate astfel încât, în cazul în care sunt utilizate normal și întreținute corect, iar componentele uzate sunt înlocuite, să continue să funcționeze în mod satisfăcător și să își păstreze caracteristicile prescrise de prezentul regulament.

4.5.   Toate dispozitivele și componentele mecanice de cuplare sunt concepute astfel încât să se blocheze mecanic, iar în poziția lor închis, acestea vor fi blocate cel puțin o dată prin intermediul unui dispozitiv mecanic suplimentar, cu excepția cazului în care sunt precizate alte cerințe în anexa 5. De asemenea, pot fi prevăzute două sau mai multe dispoziții independente pentru a garanta integritatea mecanismului, cu condiția ca fiecare dintre ele să fie concepută pentru blocarea mecanică și să fie supusă individual la încercări în conformitate cu cerințele din anexa 6. Blocarea mecanică este conformă cu definiția de la punctul 2.14.

Pot fi utilizate resorturi, dar numai pentru închiderea mecanismului și pentru a împiedica deplasarea elementelor acestuia din cauza vibrațiilor, deplasare care poate risca să antreneze deschiderea sau deblocarea acestora.

Defectarea sau lipsa unui singur resort nu trebuie să ducă la deschiderea sau deblocarea întregului mecanism.

4.6.   Toate dispozitivele sau componentele mecanice sunt însoțite de instrucțiuni de montare și de funcționare suficient de detaliate pentru ca o persoană competentă să le poată instala corect pe vehicul și să le pună în funcțiune în mod satisfăcător – a se vedea, de asemenea, anexa 7. Aceste instrucțiuni sunt redactate cel puțin în limba țării în care dispozitivul sau componenta este comercializată. În cazul dispozitivelor sau al componentelor de cuplare furnizate ca echipamente originale de un producător de vehicule sau de caroserii, instrucțiunile de montare nu sunt obligatorii, dar producătorul trebuie să se asigure că utilizatorul vehiculului dispune de instrucțiuni necesare unei bune utilizări a dispozitivului sau a componentei de cuplare.

4.7.   Pentru dispozitivele și componentele de cuplare din clasa A, clasa K sau din clasa S, dacă este cazul, proiectate pentru a fi utilizate cu remorci a căror masă maximă admisibilă nu depășește 3,5 tone, care sunt produse de producători fără nicio legătură cu producătorul vehiculului și care sunt destinate pieței din aval, înălțimea și alte caracteristici de montare a dispozitivului de cuplare sunt verificate, în toate cazurile, de autoritatea de omologare sau de serviciul tehnic în conformitate cu punctul 1 din anexa 7.

4.8.   Brațele/grinzile de remorcare destinate să tracteze remorci de până la 3,5 tone sunt prevăzute cu puncte de fixare, de care pot fi atașate fie cuplaje secundare, fie dispozitivele necesare pentru a permite remorcii să fie ghidată și/sau oprită automat în cazul separării cuplajului principal. Ca o alternativă, în afară de unitățile detașabile, un punct de fixare poate fi integrat în componenta cuplajului instalată pe brațul/grinda de remorcare. Instrucțiunile de instalare și operare specificate la punctul 4.6 cuprind toate informațiile pentru o utilizare corectă a acestor puncte de fixare.

4.8.1.   Punctele de fixare ale unui dispozitiv de cuplare secundar și/sau ale unui cablu de reținere sunt plasate astfel încât, în condiții normale de utilizare, dispozitivul de cuplare secundar sau cablul de reținere să nu limiteze articularea normală a dispozitivului de cuplare și nici să nu perturbe funcționarea normală a sistemului de frânare inerțial. Un singur punct de fixare este poziționat la cel mult 100 mm de un plan vertical care trece prin centrul articulației cuplajului. Dacă acest lucru nu este posibil, se prevăd două puncte de fixare, câte unul de fiecare parte a liniei centrale verticale și la o distanță de linia centrală de maximum 250 mm. Punctul (punctele) de fixare este (sunt) cât mai în spate și mai sus posibil.

4.8.2.   Punctele de fixare de mai sus sunt conforme cu cerința prevăzută la punctul 3.1.8 din anexa 6.

4.9.   Capetele de cuplare/inelele de remorcare destinate a fi montate pe remorci nefrânate de tip O1 sunt prevăzute cu un dispozitiv de cuplare secundar sau cel puțin cu punct(e) de fixare pentru a permite conectarea unui (unor) dispozitiv(e) de tractare secundar(e).

4.9.1.   Punctul (punctele) de fixare este (sunt) poziționat(e) în așa fel încât, în timpul folosirii, dispozitivul (dispozitivele) de cuplare secundare să nu restricționeze articulația normală a cuplajului.

4.9.2.   Punctul (punctele) de fixare de mai sus sunt conforme cu cerința prevăzută la punctul 3.2.4 din anexa 6.

4.10.   În ceea ce privește dispozitivele și componentele de cuplare diverse nestandardizate de înaltă rezistență din clasa S sau T, se aplică cerințele din anexele 5, 6 și 7 corespunzătoare dispozitivului sau componentei standardizate sau nestandardizate celei mai asemănătoare.

5.   CERERE DE OMOLOGARE A UNUI VEHICUL ECHIPAT CU UN DISPOZITIV SAU CU O COMPONENTĂ MECANICĂ DE CUPLARE

5.1.   Atunci când un producător de vehicule solicită omologarea unui vehicul echipat cu un dispozitiv sau cu o componentă mecanică de cuplare sau autorizează utilizarea unui vehicul pentru tractarea oricărei forme de remorcă, acesta trebuie, la cererea oricărui solicitant recunoscut oficial ca solicitând omologarea unui dispozitiv sau a unei componente mecanice de cuplare sau la cererea autorității de omologare de tip sau a serviciului tehnic al unei părți contractante, să furnizeze solicitantului, serviciului de omologare sau serviciilor tehnice informațiile prescrise în apendicele la anexa 1, pentru a permite producătorului de dispozitive sau de componente de cuplare să proiecteze și să fabrice în mod adecvat dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare destinată acestui vehicul. La cererea oricărui solicitant de bună-credință de acordare a unei posibile omologări de tip unui dispozitiv sau unei componente mecanice de cuplare, autoritatea de omologare de tip comunică toate informațiile indicate în apendicele la anexa 2 pe care le posedă.

5.2.   Cererea de omologare de tip a unui vehicul cu privire la montarea unui dispozitiv sau a unei componente mecanice de cuplare se înaintează de către producătorul vehiculului sau de către reprezentantul autorizat al acestuia.

5.3.   Pentru a permite autorității de omologare de tip să completeze fișa de comunicare al cărei model este reprodus în anexa 2, cererea este însoțită de următoarele informații.

5.3.1.   O descriere detaliată a tipului de vehicul, în conformitate cu apendicele la anexa 2, precum și a dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare și, la cererea autorității sau a serviciului tehnic de omologare de tip, un exemplar al cererii de omologare prezentate pentru dispozitiv sau pentru componentă;

5.3.2.   
  Eliminat

Eliminat

5.3.2.1.   
  Eliminat

Eliminat

5.3.3.   Desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea dispozitivului sau a componentelor și care precizează modul în care acestea sunt montate pe vehicul; desenele trebuie să indice poziția prevăzută pentru numărul de omologare și pentru celelalte marcaje prevăzute la punctul 7;

5.3.4.   O descriere tehnică detaliată a dispozitivului sau a componentei, precizând în special tipul de dispozitiv sau de componentă și materialele utilizate;

5.3.5.   Indicarea caracteristicilor de performanță ale valorilor D, Dc, S, V și U, după caz, astfel cum se definește la punctul 2.11;

c

5.3.5.1.   Valorile caracteristicilor de performanță ale echipamentelor de cuplare instalate pe vehicul se verifică în conformitate cu anexa 8 la prezentul regulament prin aplicarea maselor maxime admisibile pentru vehiculul tractor, pentru remorcă și pentru ansamblul de vehicule.

5.3.6.   Un vehicul reprezentativ pentru tipul care urmează a fi omologat și echipat cu un dispozitiv de cuplare mecanic este prezentat autorității de omologare de tip sau serviciilor tehnice care pot, între altele, să ceară eșantioane suplimentare de dispozitiv sau componentă;

5.3.7.   Un vehicul care nu cuprinde toate componentele proprii tipului respectiv poate fi admis pentru a fi supus încercării cu condiția ca solicitantul să demonstreze în mod satisfăcător autorității de omologare de tip sau serviciului tehnic că lipsa componentelor omise nu va influența rezultatele încercărilor în ceea ce privește cerințele din prezentul regulament.

6.   CERINȚE GENERALE APLICABILE VEHICULELOR ECHIPATE CU UN DISPOZITIV SAU CU O COMPONENTĂ MECANICĂ DE CUPLARE

6.1.   Dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare montată pe vehicul este omologat(ă) în conformitate cu cerințele de la punctele 3 și 4 și din anexele 5 și 6 la prezentul regulament.

6.2.   Montarea dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare este conformă cu cerințele din anexa 7 la prezentul regulament.

6.3.   Dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare este însoțit(ă) de orice instrucțiuni speciale de utilizare diferite de instrucțiunile normale de utilizare pentru acest tip de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare, precum și de instrucțiuni pentru cuplarea și decuplarea în diferite modalități de utilizare, de exemplu, la diferite unghiuri între vehiculul tractor și vehiculul remorcat. Fiecare vehicul este însoțit de aceste instrucțiuni de utilizare, redactate cel puțin în limba țării în care acesta este comercializat.

7.   MARCAJE

7.1.   Tipurile de dispozitive și de componente mecanice de cuplare prezentate pentru omologare trebuie să poarte marca sau denumirea comercială a producătorului, a furnizorului sau a solicitantului.

7.2.   Acestea trebuie să aibă un spațiu suficient de mare pentru aplicarea mărcii de omologare prevăzute la punctul 8.5 și reprezentate în anexa 3. Acest spațiu este indicat în desenele prevăzute la punctul 3.2.2.

7.3.   Pe lângă marca de omologare prevăzută la punctele 7.2 și 8.5, dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare este marcat(ă) cu clasa cuplajului, așa cum este definită la punctul 2.6, precum și cu valorile caracteristice pertinente definite la punctul 2.11 și prevăzute în anexa 4. Amplasarea acestor mărci este indicată în desenele menționate la punctul 3.2.2.

Valorile caracteristice nu trebuie să figureze în mod necesar în casete atunci când aceste valori sunt stabilite prin clasificarea definită în regulament, de exemplu, clasele A50-1 - A50-5.

7.4.   Atunci când dispozitivul sau componenta mecanică de cuplare este omologată cu alte valori caracteristice în interiorul aceleiași clase de cuplaj sau de dispozitive, pot fi menționate cel mult două valori alternative pe dispozitiv sau pe componentă.

7.5.   În cazul în care utilizarea dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare este limitată în anumite privințe, de exemplu în cazul în care acestea nu pot fi utilizate cu pene de direcție, această restricție este indicată pe dispozitiv sau pe componentă.

7.6.   Toate mărcile sunt aplicate în mod permanent și trebuie să fie lizibile atunci când dispozitivul sau componenta este instalată pe vehicul.

8.   OMOLOGARE

8.1.   În cazul în care eșantionul sau eșantioanele unui tip de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare îndeplinește (îndeplinesc) cerințele din prezentul regulament, omologarea este acordată cu condiția ca cerințele de la punctul 10 să fie respectate.

8.2.   Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent, 01) indică seria de amendamente care includ cele mai recente modificări tehnice majore aduse prezentului regulament în momentul acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitiv sau de componentă care face obiectul prezentului regulament.

8.3.   Omologarea, extinderea omologării, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare în temeiul prezentului regulament este comunicată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 sau din anexa 2 la prezentul regulament.

8.4.   Pe lângă marca prevăzută la punctul 7.1, fiecare dispozitiv și fiecare componentă mecanică de cuplare omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie să aibă, în spațiul prevăzut la punctul 7.2, marca de omologare descrisă la punctul 8.5.

8.5.   Marca de omologare internațională este compusă din:

| 8.5.1. | Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (3); |
| --- | --- |

8.5.1.

Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (3);

3

| 8.5.2. | Numărul de omologare în conformitate cu punctul 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2.

Numărul de omologare în conformitate cu punctul 8.2;

| 8.5.3. | Marca și numărul de omologare sunt dispuse după cum este indicat în exemplul din anexa 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

Marca și numărul de omologare sunt dispuse după cum este indicat în exemplul din anexa 3.

9.   MODIFICAREA DISPOZITIVULUI SAU COMPONENTEI MECANICE DE CUPLARE SAU A VEHICULULUI ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

9.1.   Orice modificare a tipului de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare sau a vehiculului, astfel cum este definit la punctul 2.10, este semnalată autorității de omologare de tip sau serviciului tehnic care a acordat omologarea. Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic poate:

| 9.1.1. | Să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, dispozitivul, vehiculul sau componenta rămâne conform(ă) cu cerințele stabilite |
| --- | --- |

9.1.1.

Să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, dispozitivul, vehiculul sau componenta rămâne conform(ă) cu cerințele stabilite

| 9.1.2. | Să solicite un nou raport de încercare. |
| --- | --- |

9.1.2.

Să solicite un nou raport de încercare.

9.2.   Confirmarea sau refuzul omologării, cu specificarea modificării, se comunică părților contractante care aplică prezentul regulament prin procedura stabilită la punctul 8.3 de mai sus.

9.3.   Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic care emite o extindere a omologării atribuie un număr de serie fiecărei extinderi și informează celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura prescrisă la punctul 8.3.

10.   PROCEDURI PRIVIND CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției sunt în conformitate cu cele stabilite în apendicele 2 la Acord (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu respectarea următoarelor cerințe:

10.1.   Titularul omologării trebuie să se asigure că rezultatele încercărilor de conformitate a producției sunt înregistrate și că documentele anexate rămân disponibile pentru o perioadă stabilită împreună cu autoritatea de omologare de tip sau cu serviciul tehnic. Această perioadă nu depășește 10 ani de la data încetării definitive a producției.

10.2.   Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic care a acordat omologarea de tip poate să verifice în orice moment conformitatea metodelor de control aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este de o dată la doi ani.

11.   SANCȚIUNI ÎN CAZ DE NECONFORMITATE A PRODUCȚIEI

11.1.   Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv sau componentă mecanică de cuplare în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă, dacă nu se respectă cerințele sau dacă un dispozitiv sau o componentă care poartă marca de omologare nu este în conformitate cu tipul omologat.

11.2.   Dacă o parte contractantă care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o inițial, aceasta notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 sau anexa 2 la prezentul regulament.

12.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează definitiv să producă un tip de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare omologat(ă) în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic care a acordat omologarea. După primirea comunicării relevante, autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic trebuie să notifice celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, printr-o fișă de comunicare conformă cu modelul din anexa 1 sau din anexa 2 la prezentul regulament.

13.   DISPOZIȚII TRANZITORII

13.1.   Până când Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite este notificat în sens contrar, părțile contractante care aplică prezentul regulament și care sunt state membre ale Uniunii Europene declară că, în ceea ce privește dispozitivele și componentele mecanice de cuplare, trebuie să respecte doar obligațiile acordului la care prezentul regulament este anexat pentru dispozitive și componente destinate vehiculelor din alte categorii decât categoria M1.

13.2.   Începând cu data oficială a intrării în vigoare a Suplimentului 5 la seria 01 de amendamente la prezentul regulament, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu refuză să acorde sau să accepte omologări de tip în conformitate cu Suplimentul 5 la seria 01 de amendamente.

13.3.   Timp de 12 luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 5 la seria 01 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot continua să acorde omologări de tip în temeiul seriei 01 de amendamente la prezentul regulament fără a ține seama de dispozițiile din suplimentul 5.

14.   DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

14.1.   Părțile contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și către care trebuie trimise fișele, emise în alte țări, care atestă omologarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției.

---

(1)  În sensul Convenției privind circulația rutieră [Viena, 1968, articolul 1 literele (t) și (u)].

1

(2)  Masa tehnic admisibilă poate fi mai mare decât masa maximă admisibilă de legislația națională.

2

(3)  Numerele distinctive ale părților contractante la Acordul din 1958 sunt reproduse în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

---

ANEXA 1

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

emisă de către: Denumirea administrației

Privind (2): omologarea acordată

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

unui tip de dispozitiv sau de componentă mecanică de cuplare în temeiul Regulamentului nr. 55

Omologare nr. Extindere nr.

1. Marca sau denumirea comercială a dispozitivului sau a componentei:

2. Desemnarea tipului de dispozitiv sau de componentă de către producător:

3. Denumirea și adresa producătorului:

4. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz):

5. Denumirile și mărcile comerciale ale altor furnizori care figurează pe dispozitiv sau componentă:

6. Denumirea și adresa societății sau a organismului însărcinat să verifice conformitatea producției:

7. Prezentat pentru omologare la data de:

8. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare:

9. Descriere sumară:

9.1. Tipul și clasa dispozitivului sau a componentei:

9.2. Valori caracteristice:

9.2.1. Valori de bază:

D kN Dc kN S kg

U tone V kN

Valori alternative:

D kN Dc kN S kg

U tone V kN

9.3. Pentru dispozitivele și componentele mecanice de cuplare din clasa A, inclusiv pentru brațele de remorcare:

Masa maximă admisibilă a vehiculului, astfel cum este declarată de producătorul vehiculului: kg

Repartiția masei maxime admisibile a vehiculului între axe:

Masa maximă admisibilă a remorcii autorizată de către producătorul remorcii: kg

Masa statică maximă admisibilă pe bila de cuplare autorizată de producător: kg

Masa maximă:

Masa maximă a vehiculului cu caroserie, în stare de funcționare, inclusiv lichidul de răcire, lubrifianții, combustibilul, uneltele și roata de rezervă (în cazul în care aceasta este furnizată), dar fără conducător: kg

Condiție de încărcare la care este măsurată înălțimea bilei de cuplare a unui dispozitiv mecanic de cuplare montat pe vehicule din categoria M1 (3) – a se vedea punctul 2 din apendicele la anexa 7:

9.4. Pentru capete de cuplare din clasa B, este capul de cuplare destinat a fi montat pe o remorcă fără frâne de tip O1: Da/Nu (2)

10. Instrucțiuni privind montarea dispozitivului sau a componentei de cuplare pe vehicul și fotografii sau desene ale punctelor de fixare (a se vedea apendicele la anexa 2) indicate de producătorul vehiculului:

11. Informații privind montarea de suporți sau plăci de ranforsare speciale sau de antretoaze necesare pentru fixarea dispozitivului sau a componentei de cuplare (a se vedea apendicele la anexa 2):

12. Informații suplimentare pentru cazurile în care utilizarea dispozitivului sau a componentei de cuplare este limitată la tipuri speciale de vehicule – a se vedea punctul 3.4 din anexa 5:

13. Pentru dispozitivele de cuplare cu cârlig de remorcare din clasa K, informații privind inelele de remorcare compatibile:

14. Data raportului de încercare:

15. Numărul raportului de încercare:

16. Poziția mărcii de omologare:

17. Motivul (motivele) extinderii omologării:

18. Omologare acordată/extinsă/refuzată/retrasă (2):

19. Locul:

20. Data:

21. Semnătura:

22. Lista documentelor depuse la autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea este anexată prezentei fișe de comunicare și poate fi obținută la cerere:.

(1) Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile de omologare din prezentul regulament).

(2) A se tăia mențiunea necorespunzătoare.

(3) Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

ANEXA 2

FIȘĂ DE COMUNICARE

[Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

(1)

emisă de către: Denumirea administrației

Privind (2): omologarea acordată

Extinderea omologării

Refuzul omologării

Retragerea omologării

Încetarea definitivă a producției

unui tip de vehicul în ceea ce privește montarea unui dispozitiv sau a unei componente mecanice de cuplare în temeiul Regulamentului nr. 55.

Omologare nr. Extindere nr.

1. Marca sau denumirea comercială a vehiculului:

2. Tipul vehiculului:

3. Denumirea și adresa producătorului:

4. Numele și adresa reprezentantului producătorului (după caz):

5. Categoria vehiculului, de exemplu, M1, N1 (3):

6. Mase maxime admisibile

6.1. Ansambluri de două vehicule

Masa maximă admisibilă a vehiculului: kg

Repartiția masei maxime admisibile a vehiculului între axe:

Masa maximă admisibilă a remorcii: kg

Masa statică maximă admisibilă pe bila de cuplare: kg

6.2. Ansambluri de mai multe vehicule (conform anexei 8)

Masa maximă admisibilă a ansamblului: kg

Masa maximă admisibilă a vehiculului: kg

Distribuția masei maxime admisibile a vehiculului între axe:

Masa remorcabilă maximă admisibilă: kg

Valoarea V limită (după caz) kN

7. Valorile performanțelor echipamentului de cuplare instalat

D kN Dc kN S kg

U tone V kN

În cazul unei remorci tractoare, valorile performanțelor echipamentului de cuplare instalat la spate:

D kN Dc kN S kg

U tone V kN

8. Instrucțiuni privind montarea tipului de dispozitiv sau componentă de cuplare pe vehicul și fotografii sau desene ale punctelor de fixare (a se vedea apendicele la prezenta anexă):

9. Informații privind montarea de suporți sau plăci de ranforsare speciale sau de antretoaze necesare fixării dispozitivului sau a componentei de cuplare (a se vedea apendicele la prezenta anexă):

10. Marca sau denumirea comercială a dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare și numărul de omologare:

11. Clasa dispozitivului sau a componentei de cuplare:

12. Prezentat pentru omologare la data de:

13. Serviciul tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor de omologare:

14. Data raportului de încercare:

15. Numărul raportului de încercare:

16. Poziția mărcii de omologare:

17. Motivul (motivele) extinderii omologării:

18. Omologare acordată/extinsă/refuzată/retrasă (2):

19. Locul:

20. Data:

21. Semnătura:

22. Lista documentelor constitutive depuse la autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea este anexată prezentei fișe de comunicare și poate fi obținută la cerere.

23. Observații:

(1) Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile de omologare din prezentul regulament).

(2) A se tăia mențiunea necorespunzătoare.

(3) Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

Apendice (*1)

Lista informațiilor privind montarea unui dispozitiv mecanic de cuplare sau a unei componente proiectate pentru un anumit tip de vehicul

1.   Descrierea tipului de vehicul

| 1.1. | Denumirea comercială sau marca vehiculului; |
| --- | --- |

1.1.

Denumirea comercială sau marca vehiculului;

| 1.2. | Modele sau mărci comerciale ale vehiculelor care constituie tipul, dacă sunt disponibile. |
| --- | --- |

1.2.

Modele sau mărci comerciale ale vehiculelor care constituie tipul, dacă sunt disponibile.

2.   Masele vehiculelor tractoare și tractate:

| 2.1. | Masele maxime admisibile ale vehiculelor tractoare și tractate; |
| --- | --- |

2.1.

Masele maxime admisibile ale vehiculelor tractoare și tractate;

| 2.2. | Repartiția masei maxime admisibile a vehiculului tractor între axe; |
| --- | --- |

2.2.

Repartiția masei maxime admisibile a vehiculului tractor între axe;

| 2.3. | Sarcina verticală maximă admisibilă putând fi exercitată asupra bilei de cuplare/cârligului vehiculului tractor; |
| --- | --- |

2.3.

Sarcina verticală maximă admisibilă putând fi exercitată asupra bilei de cuplare/cârligului vehiculului tractor;

| 2.4. | Condițiile de încărcare la care este măsurată înălțimea bilei de cuplare a vehiculelor din categoria M1 – a se vedea punctul 2 din apendicele la anexa 7. |
| --- | --- |

2.4.

Condițiile de încărcare la care este măsurată înălțimea bilei de cuplare a vehiculelor din categoria M1 – a se vedea punctul 2 din apendicele la anexa 7.

3.   Specificația punctelor de fixare:

| 3.1. | Detalii și/sau desene ale punctelor de fixare a dispozitivului sau a componentei de cuplare, precum și ale oricăror plăci de ranforsare, de sprijin sau ale altor elemente suplimentare necesare bunei fixări a dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare pe vehiculul tractor; |
| --- | --- |

3.1.

Detalii și/sau desene ale punctelor de fixare a dispozitivului sau a componentei de cuplare, precum și ale oricăror plăci de ranforsare, de sprijin sau ale altor elemente suplimentare necesare bunei fixări a dispozitivului sau a componentei mecanice de cuplare pe vehiculul tractor;

| 3.2. | Producătorul vehiculului precizează:






  (a) | Numărul și poziția punctelor de fixare ale dispozitivului de cuplare pe autovehicul; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Producătorul vehiculului precizează:

(a)

Numărul și poziția punctelor de fixare ale dispozitivului de cuplare pe autovehicul;

| (b) | Dimensiunea maxim admisibilă a consolei punctului de cuplare; |
| --- | --- |

(b)

Dimensiunea maxim admisibilă a consolei punctului de cuplare;

| (c) | Înălțimea punctului de cuplare față de suprafața drumului, astfel cum se specifică la punctul 1.1.1 din anexa 7 și înălțimea punctului de cuplare față de punctele de fixare ale cuplajului. |
| --- | --- |

(c)

Înălțimea punctului de cuplare față de suprafața drumului, astfel cum se specifică la punctul 1.1.1 din anexa 7 și înălțimea punctului de cuplare față de punctele de fixare ale cuplajului.

| 3.3. | Pentru fiecare punct de fixare sunt menționate următoarele detalii (după caz):






  (a) | Poziția fiecărei găuri care trebuie perforate în șasiu sau în caroseria vehiculului (specificarea diametrului maxim al găurilor); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Pentru fiecare punct de fixare sunt menționate următoarele detalii (după caz):

(a)

Poziția fiecărei găuri care trebuie perforate în șasiu sau în caroseria vehiculului (specificarea diametrului maxim al găurilor);

| (b) | Poziția și dimensiunea găurilor preperforate (specificarea diametrului găurilor); |
| --- | --- |

(b)

Poziția și dimensiunea găurilor preperforate (specificarea diametrului găurilor);

| (c) | Poziția și dimensiunea piulițelor sau buloanelor captive (specificarea dimensiunii și calității filetului); |
| --- | --- |

(c)

Poziția și dimensiunea piulițelor sau buloanelor captive (specificarea dimensiunii și calității filetului);

| (d) | Materialul utilizat pentru fixare (de exemplu, șuruburi, șaibe de siguranță etc.); |
| --- | --- |

(d)

Materialul utilizat pentru fixare (de exemplu, șuruburi, șaibe de siguranță etc.);

| (e) | Orice punct de fixare suplimentar necesar pentru a fi utilizat la montarea dispozitivelor de cuplare (de exemplu, inelul de remorcare); |
| --- | --- |

(e)

Orice punct de fixare suplimentar necesar pentru a fi utilizat la montarea dispozitivelor de cuplare (de exemplu, inelul de remorcare);

| (f) | Dimensiunile trebuie indicate cu o precizie de cel puțin ± 1 mm; |
| --- | --- |

(f)

Dimensiunile trebuie indicate cu o precizie de cel puțin ± 1 mm;

| (g) | Producătorul vehiculului poate să prevadă alte specificații privind montarea dispozitivului de cuplare (de exemplu, dimensiunea și grosimea plăcilor din spate). |
| --- | --- |

(g)

Producătorul vehiculului poate să prevadă alte specificații privind montarea dispozitivului de cuplare (de exemplu, dimensiunea și grosimea plăcilor din spate).

4.   Numele și adresa producătorului vehiculului.

---

(*1)  La cererea solicitantului (solicitanților) pentru un dispozitiv sau componentă mecanică de cuplare concepute pentru un anumit tip de vehicul, informațiile se furnizează de către producătorul vehiculului fie direct, fie prin intermediul autorității de omologare de tip menționată în această anexă 2 care a acordat omologarea în conformitate cu Regulamentul nr. 55, după caz. În acest din urmă caz, producătorul vehiculului comunică în prealabil producătorului dispozitivului de cuplare numărul certificatului de omologare care corespunde cererii sale.

Totuși, aceste informații nu trebuie furnizate în alt scop decât cel al omologărilor în conformitate cu Regulamentul nr. 55.

---

ANEXA 3

EXEMPLU DE DISPUNERE A MĂRCII DE OMOLOGARE

Image 7

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un dispozitiv sau o componentă mecanică de cuplare sau pe un vehicul, indică faptul că dispozitivul sau componenta a fost omologat(ă) în Țările de Jos (E4), purtând numărul de omologare 2439, în conformitate cu cerințele seriei 01 de amendamente la prezentul regulament.

Notă: Numărul de omologare și simbolurile suplimentare sunt plasate în apropierea cercului și sunt dispuse deasupra literei „E” sau sub aceasta, și la dreapta sau la stânga acestei litere. Cifrele din numărul de omologare sunt dispuse pe aceeași parte a literei „E” și orientate în aceeași direcție. Utilizarea cifrelor romane pentru numerele de omologare trebuie evitată pentru a elimina posibilitatea oricărei confuzii cu alte simboluri.

---

ANEXA 4

EXEMPLE DE DISPUNERI ALE MARCAJELOR INDICÂND VALORILE CARACTERISTICE

1.   Toate dispozitivele și componentele mecanice de cuplare trebuie să fie inscripționate cu clasa dispozitivului sau a componentei. De asemenea, trebuie să aibă indicată capacitatea în conformitate cu valorile caracteristice definite la punctul 2.11 din prezentul regulament.

1.1.   Înălțimea literelor și a cifrelor este cel puțin egală cu cea a numărului de omologare, adică a/3, a fiind de minimum 8 mm.

1.2.   Valorile caracteristice aplicabile fiecărui dispozitiv sau fiecărei componente care trebuie să fie marcate sunt precizate în tabelul de mai jos – a se vedea, de asemenea, punctul 7.3 din prezentul regulament:

Tabelul 1

Valori caracteristice relevante care trebuie marcate pe dispozitivele și componentele de cuplare

| Descrierea dispozitivului sau componentei mecanice de cuplare | Valori caracteristice relevante care trebuie marcate |
| --- | --- |
| Clasa | D | Dc | S | U | V |
| Bile de cuplare și brațe de remorcare – a se vedea punctul 1din anexa 5 la prezentul regulament | ★ | ★ | | ★ | | |
| Capete de cuplare | ★ | ★ | | ★ | | |
| Cuplaje pentru bara de remorcare | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Inele de remorcare (*2) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Bare de remorcare (*1) | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Grinzi de remorcare | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |
| Șei de cuplare | ★ | ★ | | | ★ | |
| Pivoți pentru șei de cuplare | ★ | ★ | | | | |
| Plăcuțe de montare pentru șa de cuplare | ★ | ★ | | | ★ | |
| Cuplaje cu cârlig | ★ | ★ | ★ | ★ | | ★ |

Descrierea dispozitivului sau componentei mecanice de cuplare

Valori caracteristice relevante care trebuie marcate

Clasa

D

Dc

S

U

V

Bile de cuplare și brațe de remorcare – a se vedea punctul 1din anexa 5 la prezentul regulament

★

★

★

Capete de cuplare

★

★

★

Cuplaje pentru bara de remorcare

★

★

★

★

★

Inele de remorcare (*2)

★

★

★

★

★

Bare de remorcare (*1)

★

★

★

★

★

Grinzi de remorcare

★

★

★

★

★

Șei de cuplare

★

★

★

Pivoți pentru șei de cuplare

★

★

Plăcuțe de montare pentru șa de cuplare

★

★

★

Cuplaje cu cârlig

★

★

★

★

★

| Exemple: | mențiunea C50-X D130 Dc90 S1000 V35 va desemna un cuplaj pentru bara de remorcare nestandardizat din clasa C50-X cu o valoare D maximă de 130 kN, o valoare maximă admisibilă Dc de 90 kN, o masă verticală statică maximă admisibilă de 1 000 kg și o valoare V maximă admisibilă de 35 kN.
  mențiunea A50-X D20 S120 va desemna un braț de remorcare și o bilă de cuplare standardizate din clasa A50-X cu o valoare D maximă de 20 kN și suportând o masă verticală statică maximă admisibilă de 120 kg. |
| --- | --- |

Exemple:

mențiunea A50-X D20 S120 va desemna un braț de remorcare și o bilă de cuplare standardizate din clasa A50-X cu o valoare D maximă de 20 kN și suportând o masă verticală statică maximă admisibilă de 120 kg.

---

(*1)  Barele de remorcare articulate trebuie, în plus, să aibă marcată valoarea Av pe placa de tip.

(*2)  Pentru dispozitivele sau componentele de cuplare care fac parte din mai multe clase, se specifică valoarea relevantă caracteristică pentru fiecare clasă.

---

ANEXA 5

CERINȚE APLICABILE DISPOZITIVELOR SAU COMPONENTELOR MECANICE DE CUPLARE

1.   Bile de cuplare și brațe de remorcare

Cerințele enunțate la punctele 1.1-1.5 din prezenta anexă se aplică tuturor brațelor de remorcare și bilelor de cuplare din clasa A. Cerințele suplimentare de la punctul 1.6 se aplică bilelor de cuplare standardizate cu diametrul de 50 mm, asamblate cu flanșe îmbinate cu buloane.

1.1.   Bilele de cuplare din clasa A trebuie să aibă forma exterioară și dimensiunile exterioare indicate în figura 2.

Figura 2

Bilă de cuplare din clasa A

Sferic

1.2.   Forma și dimensiunile brațelor de remorcare trebuie să îndeplinească instrucțiunile date de producătorul vehiculului în ceea ce privește punctele de fixare și montarea de dispozitive sau de componente suplimentare, a se vedea apendicele la anexa 2.

1.3.   Bile de cuplare demontabile:

| 1.3.1. | În cazul bilelor de cuplare demontabile care nu sunt fixate cu buloane, de exemplu, cele din clasa A50-X, punctul de conectare și modul de fixare sunt concepute pentru o blocare mecanică pozitivă. |
| --- | --- |

1.3.1.

În cazul bilelor de cuplare demontabile care nu sunt fixate cu buloane, de exemplu, cele din clasa A50-X, punctul de conectare și modul de fixare sunt concepute pentru o blocare mecanică pozitivă.

| 1.3.2. | În cazul unei bile de cuplare demontabile care poate fi omologată separat în scopul de a fi utilizată cu diverse brațe de remorcare pentru diferite vehicule, de exemplu, o bilă de cuplare din clasa A50-X, spațiul liber atunci când această bilă de cuplare este montată pe brațul de remorcare trebuie să îndeplinească condițiile prevăzute în figura 25 din anexa 7. |
| --- | --- |

1.3.2.

În cazul unei bile de cuplare demontabile care poate fi omologată separat în scopul de a fi utilizată cu diverse brațe de remorcare pentru diferite vehicule, de exemplu, o bilă de cuplare din clasa A50-X, spațiul liber atunci când această bilă de cuplare este montată pe brațul de remorcare trebuie să îndeplinească condițiile prevăzute în figura 25 din anexa 7.

1.4.   Dispozitive de cuplare amovibile (cuplaje care pot fi deplasate fără a fi separate)

Un dispozitiv de cuplare amovibil este conceput astfel încât să se blocheze mecanic în poziția de lucru. În cazul unei deplasări manuale, forța de acționare nu depășește 20 daN. Deplasarea se limitează prin procedee mecanice limitatoare de cursă.

1.5.   Bilele de cuplare și dispozitivele de remorcare trebuie să ofere rezultate pozitive la încercările prevăzute la punctul 3.1 sau la punctul 3.10 din anexa 6, în funcție de preferința producătorului. Cu toate acestea, se aplică întotdeauna cerințele prevăzute la punctele 3.1.7 și 3.1.8.

1.6.   Se aplică cerințe speciale bilelor de cuplare și brațelor de remorcare cu flanșă plată standardizate din clasele A50-1 până la A50-5 inclusiv:

| 1.6.1. | Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de remorcare cu flanșă plată din clasa A50-1 sunt conforme cu cele indicate în figura 3 și în tabelul 2. |
| --- | --- |

1.6.1.

Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de remorcare cu flanșă plată din clasa A50-1 sunt conforme cu cele indicate în figura 3 și în tabelul 2.

| 1.6.2. | Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de remorcare cu flanșă plată din clasele A50-2, A50-3, A50-4 și A50-5 sunt conforme cu cele indicate în figura 4 și în tabelul 2. |
| --- | --- |

1.6.2.

Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de remorcare cu flanșă plată din clasele A50-2, A50-3, A50-4 și A50-5 sunt conforme cu cele indicate în figura 4 și în tabelul 2.

| 1.6.3. | Bilele de cuplare și brațele de remorcare cu flanșă plată din clasele A50-1 - A50-5, inclusiv, sunt adecvate utilizării și au fost supuse unor încercări care demonstrează că îndeplinesc valorile caracteristice prevăzute în tabelul 3.

  Figura 3


  Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasa A50-1

  (a se vedea tabelul 2)






  Figura 4


  Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasele A50-2 - A50-5

  (a se vedea tabelul 2)






  Tabelul 2


  Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate (mm)

  (a se vedea figurile 3 și 4)









  Clasa | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | + 6,0-0 |
| g | 50 | 85 | 90 | + 6,0-0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maximum |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

1.6.3.

Bilele de cuplare și brațele de remorcare cu flanșă plată din clasele A50-1 - A50-5, inclusiv, sunt adecvate utilizării și au fost supuse unor încercări care demonstrează că îndeplinesc valorile caracteristice prevăzute în tabelul 3.

Figura 3

Figura 3

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasa A50-1

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasa A50-1

(a se vedea tabelul 2)

Image 9

Figura 4

Figura 4

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasele A50-2 - A50-5

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasele A50-2 - A50-5

(a se vedea tabelul 2)

Image 10

Tabelul 2

Tabelul 2

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate (mm)

Dimensiunile bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate (mm)

(a se vedea figurile 3 și 4)

Clasa

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Observații

e1

1

90

83

120

± 0,5

e2

2

—

56

55

± 0,5

d2

2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

- 6,0-0

g

50

85

90

- 6,0-0

c

15

15

15

maximum

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

Tabelul 3

Tabelul 3

Valori caracteristice minime pentru bilele de cuplare cu flanșă plată standardizate

Valori caracteristice minime pentru bilele de cuplare cu flanșă plată standardizate

| Clasa | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Clasa

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | valoarea lui D (kN) |
| --- | --- | --- |
| S | = | masa statică (kg) |

D

=

valoarea lui D (kN)

S

=

masa statică (kg)

1.7.   Producătorii de brațe de remorcare și de bile de cuplare concepute pentru piața din aval, care nu au nicio legătură cu producătorii vehiculelor în cauză, trebuie să cunoască cerințele privind articularea dispozitivului de cuplare enunțate la punctul 2 din prezenta anexă și trebuie să îndeplinească cerințele corespunzătoare din anexa 7 la prezentul regulament.

2.   Capete de cuplare

2.1.   Capetele de cuplare din clasa B50 sunt concepute astfel încât să poată fi cuplate în deplină siguranță la bilele de cuplare descrise la punctul 1 din prezenta anexă, păstrând mereu caracteristicile prescrise.

Capetele de cuplare sunt concepute astfel încât să ofere o cuplare sigură, chiar și în caz de uzură a dispozitivelor de cuplare.

2.2.   Capetele de cuplare trebuie să satisfacă cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.2 din anexa 6 la care sunt supuse.

2.3.   Echipamentele suplimentare (de exemplu, frânele, stabilizatorii etc.) nu afectează în niciun fel eficacitatea legăturii mecanice.

2.4.   Atunci când nu este fixat de vehicul, capul de cuplare se poate deplasa într-un plan orizontal de cel puțin 90° de o parte și de alta a axei bilei de cuplare și a suportului de montare descris la punctul 1 din prezenta anexă. Simultan, capul se poate mișca liber într-un plan vertical 20° deasupra și dedesubtul orizontalei. În combinație cu unghiul de rotație orizontal de 90°, capul poate pivota cu mișcare de ruliu de 25° de o parte și de alta a axei orizontale. La toate unghiurile de rotație orizontală, articulațiile de mai jos rămân posibile:

| (a) | Tangaj vertical de ± 15° plus ruliu de ± 25° |
| --- | --- |

(a)

Tangaj vertical de ± 15° plus ruliu de ± 25°

| (b) | Ruliu axial de ± 10° plus tangaj vertical de ± 20° |
| --- | --- |

(b)

Ruliu axial de ± 10° plus tangaj vertical de ± 20°

3.   Cuplaje pentru bara de remorcare

Cerințele de la punctele 3.1-3.6 din prezenta anexă se aplică tuturor cuplajelor pentru bara de remorcare din clasa C50. Cerințele suplimentare pe care le îndeplinesc cuplajele standardizate din clasele C50-1 - C50-6 sunt enunțate la punctul 3.7 din prezenta anexă.

3.1.   Cerințe funcționale – Toate cuplajele pentru bara de remorcare trebuie să satisfacă cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.3 din anexa 6 la care sunt supuse.

3.2.   Inele de remorcare adecvate – Cuplajele pentru bara de remorcare din clasa C50 sunt compatibile cu toate inelele de remorcare din clasa D50 și cu cuplajele cu caracteristicile specificate.

3.3.   Sistem de gheare

Cuplajele pentru bara de remorcare din clasa C50 sunt echipate cu un sistem de gheare de cuplare conceput pentru a ghida inelul de remorcare corespunzător în dispozitivul de cuplare.

În cazul în care sistemul de gheare sau piesa care îl susține poate pivota în jurul axei verticale, acesta trebuie să se poziționeze automat în poziție normală și, atunci când bolțul de cuplare este deschis, să fie menținut ferm în această poziție pentru a ghida eficient inelul de remorcare în timpul manevrei de cuplare.

În cazul în care sistemul de gheare sau piesa care îl susține poate pivota în jurul axei orizontale transversale a dispozitivului de cuplare, articulația care permite rotația este menținută în poziția sa normală printr-un un cuplu de blocare. Acest cuplu este suficient pentru a împiedica o forță de 200 N exercitată vertical în sus pe partea superioară a sistemului de gheare de cuplare să devieze articulația de la poziția sa normală. Cuplul de blocare este superior cuplului necesar acționării levierului descris la punctul 3.6 din prezenta anexă. Trebuie să fie posibilă poziționarea manuală a sistemului de gheare de cuplare în poziția normală a acestuia. Sistemul de gheare care pivotează în jurul axei transversale orizontale nu poate fi omologat decât pentru sarcini verticale S care nu depășesc 50 kg și o valoare V de maximum 5 kN.

În cazul în care sistemul de gheare sau piesa care îl susține pivotează în jurul axei longitudinale a dispozitivului de cuplare, această rotație este frânată de un cuplu de blocare de cel puțin 100 Nm.

Dimensiunea minimă necesară a sistemului de gheare depinde de valoarea D a dispozitivului de cuplare:

| Valoarea D ≤ 18 kN | – | lățimea 150 mm, înălțimea 100 mm |
| --- | --- | --- |
| Valoarea D > 18 kN ≤ 25 kN | – | lățimea 280 mm, înălțimea 170 mm |
| Valoarea D > 25 kN | – | lățimea 360 mm, înălțimea 200 mm |

Valoarea D ≤ 18 kN

–

lățimea 150 mm, înălțimea 100 mm

Valoarea D > 18 kN ≤ 25 kN

–

lățimea 280 mm, înălțimea 170 mm

Valoarea D > 25 kN

–

lățimea 360 mm, înălțimea 200 mm

Muchiile externe ale fălcii pot fi rotunjite.

Sunt autorizate sisteme de gheare de cuplare de dimensiuni mai mici pe cuplajele pentru bara de remorcare din clasa C50-X, în cazul în care utilizarea acestora este limitată la remorcile cu axă centrală cu o masă maximă admisibilă care nu depășește 3,5 tone sau în cazul în care un sistem de gheare de cuplare cu dimensiunile indicate în tabelul de mai sus nu poate fi utilizat din motive tehnice și cu condiția să existe mijloace speciale, de exemplu echipamente vizuale auxiliare, care să permită efectuarea în deplină siguranță a manevrei de cuplare automată, iar domeniul de aplicare să fie restrâns la omologarea în funcție de informațiile date de producătorul dispozitivului de cuplare în fișa de comunicare reprodusă în anexa 1.

3.4.   Articulare minimă a inelului de remorcare cuplat

Când inelul de remorcare este cuplat în cuplajul pentru bara de remorcare fără a fi fixat pe un vehicul, inelul are gradele de articulație indicate mai jos. În cazul în care o parte a articulației este formată de o cuplă specială (doar pentru cuplajele pentru bara de remorcare din clasa C50-X), domeniul de aplicare indicat în fișa de comunicare reprodusă în anexa 1 este limitat la cazurile definite la punctul 1.3.8 din anexa 7.

3.4.1.   ± 90° într-un plan orizontal, în jurul axei verticale, de o parte și de alta a axei longitudinale a vehiculului – a se vedea figura 5.

Figura 5

Figura 5

Rotația în plan orizontal a inelului de remorcare cuplat

Rotația în plan orizontal a inelului de remorcare cuplat

Axa longitudinală a vehiculului tractor

min 90°

min 90°

3.4.2.   ± 20° într-un plan vertical, în jurul axei transversale, de o parte și de alta a axei longitudinale a vehiculului – a se vedea figura 6.

Figura 6

Figura 6

Rotația în plan vertical a inelului de remorcare cuplat

Rotația în plan vertical a inelului de remorcare cuplat

Plan orizontal

articulație

20°min

20°min

20°min

20°min

3.4.3.   ± 25° de rotație în jurul axei longitudinale din planul orizontal al vehiculului – a se vedea figura 7.

Figura 7

Figura 7

Rotația axială a inelului de remorcare cuplat

Rotația axială a inelului de remorcare cuplat

Plan orizontal

25°min

25°min

25°min

25°min

3.5.   Blocare menită să împiedice orice decuplare accidentală:

| | În poziția închis, pivotul de cuplare este blocat prin două cuplaje mecanice permanente, fiecare dintre acestea rămânând blocat în cazul defectării celuilalt. |
| --- | --- |

În poziția închis, pivotul de cuplare este blocat prin două cuplaje mecanice permanente, fiecare dintre acestea rămânând blocat în cazul defectării celuilalt.

| | Poziția închisă și blocată a cuplajului este indicată cu claritate de un dispozitiv mecanic. Trebuie să fie posibilă verificarea poziției indicatorului prin atingere, de exemplu în întuneric. |
| --- | --- |

Poziția închisă și blocată a cuplajului este indicată cu claritate de un dispozitiv mecanic. Trebuie să fie posibilă verificarea poziției indicatorului prin atingere, de exemplu în întuneric.

| | Dispozitivul mecanic de indicare trebuie să semnaleze cuplarea ambelor dispozitive de blocare (condiție AND). |
| --- | --- |

Dispozitivul mecanic de indicare trebuie să semnaleze cuplarea ambelor dispozitive de blocare (condiție AND).

Cu toate acestea, este suficient să fie indicată cuplarea unui singur dispozitiv în cazul în care, în această situație, blocarea celui de-al doilea este automată.

3.6.   Dispozitive de deschidere

3.6.1.   Manete

Manetele au o formă ergonomică și sunt rotunjite la extremități. Dispozitivul de cuplare nu trebuie să prezinte în apropierea manetei muchii sau puncte ascuțite în care operatorul ar putea să se rănească atunci când dispozitivul de cuplare este manevrat. Forța necesară decuplării dispozitivului de cuplare, măsurată fără inel de remorcare, nu trebuie să depășească 250 N perpendicular pe levier, în sensul de manevrare.

3.6.2.   Sistem de control la distanță

Pentru instalațiile cu sistem de control la distanță, se aplică punctul 12.3.6 din anexa 5.

3.7.   Cerințe speciale aplicabile cuplajelor pentru bara de remorcare standardizate din clasele C50-1 - C50-6:

| 3.7.1. | Rotația inelului de remorcare în jurul axei transversale este posibilă datorită formei sferice a pivotului de cuplare (și nu prin intermediul unei articulații); |
| --- | --- |

3.7.1.

Rotația inelului de remorcare în jurul axei transversale este posibilă datorită formei sferice a pivotului de cuplare (și nu prin intermediul unei articulații);

| 3.7.2. | Forțele de șoc de remorcare sau de comprimare care se exercită de-a lungul axei longitudinale din cauza jocului între pivotul de cuplare și inelul de remorcare sunt atenuate prin intermediul unui resort și/sau al unui dispozitiv de amortizare (cu excepția clasei C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Forțele de șoc de remorcare sau de comprimare care se exercită de-a lungul axei longitudinale din cauza jocului între pivotul de cuplare și inelul de remorcare sunt atenuate prin intermediul unui resort și/sau al unui dispozitiv de amortizare (cu excepția clasei C50-1).

| 3.7.3. | Dimensiunile sunt cele specificate în figura 8 și în tabelul 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

Dimensiunile sunt cele specificate în figura 8 și în tabelul 4.

| 3.7.4. | Cuplajele sunt adecvate utilizării, iar în urma încercărilor rezultă că acestea corespund valorilor caracteristice prezentate în tabelul 5.

  Figura 8


  Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

  (a se vedea tabelul 4)






  Tabelul 4


  Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

  (a se vedea figura 8)












  Clasa | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Comentarii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maximum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0-0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0-0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0-0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maximum |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maximum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maximum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maximum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |

3.7.4.

Cuplajele sunt adecvate utilizării, iar în urma încercărilor rezultă că acestea corespund valorilor caracteristice prezentate în tabelul 5.

Figura 8

Figura 8

Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

(a se vedea tabelul 4)

Image 14

Tabelul 4

Tabelul 4

Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

Dimensiuni ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare (în mm)

(a se vedea figura 8)

Clasa

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Comentarii

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

54

74

84

94

94

maximum

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

- 6,0-0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

- 20,0-0

b

150

280

360

360

360

360

- 20,0-0

c

20

20

24

30

30

30

maximum

h

150

190

265

265

265

265

maximum

l1

1

—

150

250

300

300

300

maximum

l2

2

150

300

330

330

330

330

maximum

l3

3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

maximum

Tabelul 5

Tabelul 5

Valori caracteristice minime ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

Valori caracteristice minime ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

| Clasa | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Clasa

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

c

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

| D | = | valoarea lui D (kN) |
| --- | --- | --- |
| Dc | = | D valoarea lui D (în kN) pentru remorcile cu axă centrală |
| S | = | sarcină statică verticală aplicată pe dispozitivul de cuplare (kg) |
| V | = | valoarea V (kN) |

D

=

valoarea lui D (kN)

Dc

c

=

D valoarea lui D (în kN) pentru remorcile cu axă centrală

S

=

sarcină statică verticală aplicată pe dispozitivul de cuplare (kg)

V

=

valoarea V (kN)

4.   Inele de remorcare

4.1.   Cerințe generale aplicabile inelelor de remorcare din clasa D50:

| | Toate inelele de remorcare din clasa D50 satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.4 din anexa 6 la care sunt supuse |
| --- | --- |

Toate inelele de remorcare din clasa D50 satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.4 din anexa 6 la care sunt supuse

| | Inelele de remorcare din clasa D50 sunt concepute pentru a fi utilizate cu cuplajele pentru bare de remorcare C50. Inelele de remorcare nu trebuie să se poată roti axial (deoarece cuplajele respective se pot roti). |
| --- | --- |

Inelele de remorcare din clasa D50 sunt concepute pentru a fi utilizate cu cuplajele pentru bare de remorcare C50. Inelele de remorcare nu trebuie să se poată roti axial (deoarece cuplajele respective se pot roti).

| | Inelele de remorcare din clasa D50 echipate cu bucșe au dimensiunile indicate în figura 9 (nu sunt autorizate pentru clasa D50-C) sau în figura 10. |
| --- | --- |

Inelele de remorcare din clasa D50 echipate cu bucșe au dimensiunile indicate în figura 9 (nu sunt autorizate pentru clasa D50-C) sau în figura 10.

| | Bucșele nu sunt sudate pe inelele de remorcare. Inelele de remorcare din clasa D50 au dimensiunile indicate la punctul 4.2. Pentru inelele de remorcare din clasa D50-X, forma tijei nu este prescrisă; cu toate acestea, pe o lungime de 210 mm de la centrul inelului, înălțimea „h” și lățimea „b” a acestora sunt conforme cu limitele definite în tabelul 6.

  Figura 9


  Bucșă canelată pentru inele de remorcare din clasa D50







  Figura 10


  Bucșă necanelată pentru inele de remorcare din clasa D50-C







  Tabelul 6


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X (a se vedea figura 11)








  Clasa | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | maximum 80 | maximum 62 |

Bucșele nu sunt sudate pe inelele de remorcare. Inelele de remorcare din clasa D50 au dimensiunile indicate la punctul 4.2. Pentru inelele de remorcare din clasa D50-X, forma tijei nu este prescrisă; cu toate acestea, pe o lungime de 210 mm de la centrul inelului, înălțimea „h” și lățimea „b” a acestora sunt conforme cu limitele definite în tabelul 6.

Figura 9

Figura 9

Bucșă canelată pentru inele de remorcare din clasa D50

Bucșă canelată pentru inele de remorcare din clasa D50

Image 15

Figura 10

Figura 10

Bucșă necanelată pentru inele de remorcare din clasa D50-C

Bucșă necanelată pentru inele de remorcare din clasa D50-C

Image 16

Tabelul 6

Tabelul 6

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X (a se vedea figura 11)

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X (a se vedea figura 11)

Clasa

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

maximum 80

maximum 62

Tabelul 7

Tabelul 7

Valori caracteristice minime ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

Valori caracteristice minime ale cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

| Clasa | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Clasa

D

Dc

c

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2.   Cerințe speciale aplicabile inelelor de remorcare din clasa D50:

| 4.2.1. | Inelele de remorcare din clasele D50-A și D50-X au dimensiunile indicate în figura 11.

  Figura 11


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X

  (a se vedea tabelul 6)



  Textul imaginii

  Sferic
  A-A prezentată fără bucșă |
| --- | --- |

4.2.1.

Inelele de remorcare din clasele D50-A și D50-X au dimensiunile indicate în figura 11.

Figura 11

Figura 11

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-A și D50-X

(a se vedea tabelul 6)

Sferic

A-A prezentată fără bucșă

| 4.2.2. | Inelele de remorcare din clasa D50-B au dimensiunile indicate în figura 12.

  Figura 12


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasa D50-B

  (a se vedea și alte dimensiuni în figura 11)



  Textul imaginii

  70,6 de-a lungul suprafețelor plane
  70,6 ± 0,1 de-a lungul suprafețelor plane
  Soclul barei de tracțiune
  Inel de remorcare |
| --- | --- |

4.2.2.

Inelele de remorcare din clasa D50-B au dimensiunile indicate în figura 12.

Figura 12

Figura 12

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasa D50-B

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasa D50-B

(a se vedea și alte dimensiuni în figura 11)

70,6 de-a lungul suprafețelor plane

70,6 ± 0,1 de-a lungul suprafețelor plane

Soclul barei de tracțiune

Inel de remorcare

| 4.2.3. | Inelele de remorcare din clasele D50-C și D50-D au dimensiunile indicate în figura 13.

  Figura 13


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-C și D50-D

  (a se vedea și alte dimensiuni în figura 11)



  1/



  Textul imaginii

  Secțiunea AA |
| --- | --- |

4.2.3.

Inelele de remorcare din clasele D50-C și D50-D au dimensiunile indicate în figura 13.

Figura 13

Figura 13

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-C și D50-D

Dimensiuni ale inelelor de remorcare din clasele D50-C și D50-D

(a se vedea și alte dimensiuni în figura 11)

1/

Secțiunea AA

| 4.2.4. | Inelele de remorcare din clasele D50-C și D50-D sunt echipate cu bucșe necanelate care au dimensiunile indicate în figura 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Inelele de remorcare din clasele D50-C și D50-D sunt echipate cu bucșe necanelate care au dimensiunile indicate în figura 10.

4.3.   Valorile sarcinii pentru inelele de remorcare standardizate

Inelele de remorcare standardizate și mijloacele de fixare ale acestora sunt adaptate la valorile de sarcină stabilite în tabelul 7 și supuse încercării pentru aceste valori.

4.4.   Cerințe generale aplicabile inelelor de remorcare toroidale din clasa L:

| 4.4.1. | Inelele de remorcare toroidale din clasa L sunt concepute pentru a fi utilizate pe cuplaje cu cârlig din clasa K. |
| --- | --- |

4.4.1.

Inelele de remorcare toroidale din clasa L sunt concepute pentru a fi utilizate pe cuplaje cu cârlig din clasa K.

| 4.4.2. | Atunci când sunt utilizate cu cuplaje cu cârlig din clasa K, acestea trebuie să îndeplinească cerințele privind articularea enunțate la punctul 10.2 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

4.4.2.

Atunci când sunt utilizate cu cuplaje cu cârlig din clasa K, acestea trebuie să îndeplinească cerințele privind articularea enunțate la punctul 10.2 din prezenta anexă.

| 4.4.3. | Inelele de remorcare toroidale din clasa L au dimensiunile indicate în figura 14 și în tabelul 8.

  Figura 14


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

  (a se vedea tabelul 8) |
| --- | --- |

4.4.3.

Inelele de remorcare toroidale din clasa L au dimensiunile indicate în figura 14 și în tabelul 8.

Figura 14

Figura 14

Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

(a se vedea tabelul 8)

Image 20

| 4.4.4. | Inelele de remorcare toroidale din clasa L satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.4 din anexa 6 la care sunt supuse și sunt conforme cu valorile caracteristice stabilite în tabelul 9.

  Tabelul 8


  Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

  (a se vedea figura 14)











  (mm) |
| --- | --- |
| Clasa | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Comentarii |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | Minimum |

4.4.4.

Inelele de remorcare toroidale din clasa L satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.4 din anexa 6 la care sunt supuse și sunt conforme cu valorile caracteristice stabilite în tabelul 9.

Tabelul 8

Tabelul 8

Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

Dimensiuni ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

(a se vedea figura 14)

(mm)

Clasa

L1

L2

L3

L4

L5

Comentarii

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

Minimum

Tabelul 9

Tabelul 9

Valori caracteristice minime ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

Valori caracteristice minime ale inelelor de remorcare toroidale din clasa L

| Clasa | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Clasa

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

c

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   Bare de remorcare

5.1.   Barele de remorcare din clasa E trebuie să satisfacă cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.3 din anexa 6. la care sunt supuse.

5.2.   Pentru a realiza conectarea cu vehiculul tractor, barele de remorcare pot fi prevăzute fie cu capete de cuplare (conform punctului 2), fie cu inele de remorcare (conform punctului 4). Capetele de cuplare și inelele de remorcare pot fi fixate prin înșurubare, bulonare sau sudare.

5.3.   Dispozitive de reglare a înălțimii barelor de remorcare articulate

5.3.1.   Barele de remorcare articulate sunt echipate cu dispozitive care permit plasarea acestora la înălțimea dispozitivului sau a sistemului de gheare de cuplare. Aceste dispozitive sunt concepute astfel încât bara de remorcare să poată fi reglată de o singură persoană, fără ajutorul uneltelor sau al accesoriilor.

5.3.2.   Dispozitivele de reglare a înălțimii trebuie să permită ridicarea sau coborârea inelelor de remorcare sau a cuplajelor cu bile cu cel puțin 300 mm deasupra și dedesubtul planului orizontal. În limitele acestui interval este posibilă reglarea înălțimii barei de remorcare fie în mod continuu, fie în incremente de 50 mm măsurate la nivelul inelului de remorcare sau al bilei de cuplare.

5.3.3.   Dispozitivele de reglare a înălțimii nu împiedică libera mișcare a barei de remorcare după cuplare.

5.3.4.   Dispozitivele de reglare a înălțimii nu împiedică funcționarea frânei inerțiale, în cazul în care aceasta există.

5.4.   În cazul existenței unei bare de remorcare combinate cu frână inerțială, distanța dintre centrul inelului de remorcare și extremitatea tijei culisante a inelului de remorcare nu este mai mică de 200 mm în poziția cu frâna aplicată. Atunci când tija este introdusă complet, această distanță nu este mai mică de 150 mm.

5.5.   Barele de remorcare concepute pentru remorcile cu axă centrală aude un moment de rezistență împotriva forțelor laterale egal cu cel puțin jumătate din momentul lor de rezistență împotriva forțelor verticale.

6.   Grinzi de remorcare

6.1.   Grinzile de remorcare din clasa F satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.3 din anexa 6 la care sunt supuse.

6.2.   Modelul de găurire pentru montarea cuplajelor standardizate din clasa C pentru bara de remorcare este în conformitate cu indicațiile din figura 15 și din tabelul 10 de mai jos.

6.3.   Grinzile de remorcare nu sunt sudate de șasiu, nici de caroserie, și nici de vreo altă parte a vehiculului.

Figura 15

Figura 15

Dimensiuni de montare a cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

Dimensiuni de montare a cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

(a se vedea tabelul 10)

Image 21

Tabelul 10

Tabelul 10

Dimensiuni de montare a cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

Dimensiuni de montare a cuplajelor standardizate pentru bara de remorcare

(a se vedea figura 15)

| (mm) |
| --- |
| Clasa | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6
  C50-7 | Comentarii |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

(mm)

Clasa

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

Comentarii

e1

1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

1

—

55

75

85

95

95

- 1,0/– 0,5

d2

2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maximum

F

120

120

165

190

210

210

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   Șei de cuplare și pene de ghidare

Cerințele de la punctele 7.1-7.7 de mai jos se aplică tuturor șeilor de cuplare din clasa G50.

Cerințele suplimentare pe care trebuie să le îndeplinească dispozitivele de cuplare standardizate sunt enunțate la punctul 7.9.

Penele de ghidare îndeplinesc cerințele enunțate la punctul 7.8.

7.1.   Cerințe aplicabile pivoților pentru șei de cuplare

Șeile de cuplare din clasa G50 sunt concepute astfel încât să poată fi utilizate cu pivoți de cuplare din clasa H50 și să îndeplinească, împreună cu aceștia, caracteristicile prescrise.

7.2.   Ghidaje

Șeile de cuplare sunt echipate cu un ghidaj care permite cuplarea corectă și sigură a pivotului de cuplare. Intrarea ghidajelor concepute pentru pivoți de cuplare standardizați cu diametrul de 50 mm are o lățime de cel puțin 350 mm (a se vedea figura 16).

Pentru șeile de cuplare nestandardizate de mici dimensiuni din clasa G50-X care au o valoare „D” maximă de 25 kN, intrarea are o lățime de cel puțin 250 mm.

Figura 16

Figura 16

Dimensiuni ale șeilor de cuplare standardizate

Dimensiuni ale șeilor de cuplare standardizate

(a se vedea tabelul 11)

Observații:

Observații:

Observații: 1/ 2/ 3/ 4/

Suprafață portantă a penei de ghidare

șanfrenul fălcii

Locking jaw

minimum ± 12°

Secțiunea A-A

Vedere mărită a pivotului de cuplare

Figura 16a

Figura 16a

Toleranțele găurilor de montare pentru plăcuțele de montare din clasa J pentru șeile de cuplare

Toleranțele găurilor de montare pentru plăcuțele de montare din clasa J pentru șeile de cuplare

(a se vedea punctul 9.1 din prezenta anexă)

Axa longitudinală a vehiculului tractor

Poziția pivotului de cuplare

Tabelul 11

Tabelul 11

Dimensiuni ale șeilor de cuplare standardizate

Dimensiuni ale șeilor de cuplare standardizate

(a se vedea figura 16)

| (mm) |
| --- |
| Clasa | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| H | 140-159 | 160-179 | 180-199 | 200-219 | 220-239 | 240-260 |

(mm)

Clasa

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140-159

160-179

180-199

200-219

220-239

240-260

7.3.   Articularea minimă a șeii de cuplare

Când pivotul de cuplare este blocat, fără ca șaua de cuplare să fie fixată pe un vehicul sau pe o plăcuță de montare, însă luând în considerare efectul bolțurilor de montare, dispozitivul de cuplare trebuie să permită simultan obținerea următoarelor valori minime de articulare a pivotului:

| 7.3.1. | ± 90° în jurul axei verticale (cu excepția șeilor de cuplare cu direcție directă); |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90° în jurul axei verticale (cu excepția șeilor de cuplare cu direcție directă);

| 7.3.2. | ± 12° în jurul axei orizontale perpendicular pe direcția de mers. Acest unghi nu este în mod necesar suficient pentru utilizările de teren. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12° în jurul axei orizontale perpendicular pe direcția de mers. Acest unghi nu este în mod necesar suficient pentru utilizările de teren.

| 7.3.3. | Este autorizată o rotație de ± 3° în jurul axei longitudinale. Cu toate acestea, la o șa de cuplare care oscilează pe cele două axe, această valoare unghiulară poate fi depășită, cu condiția ca mecanismul de blocare să permită limitarea rotației la ± 3°. |
| --- | --- |

7.3.3.

Este autorizată o rotație de ± 3° în jurul axei longitudinale. Cu toate acestea, la o șa de cuplare care oscilează pe cele două axe, această valoare unghiulară poate fi depășită, cu condiția ca mecanismul de blocare să permită limitarea rotației la ± 3°.

7.4.   Dispozitive de blocare concepute pentru a împiedica decuplarea șeilor de cuplare

Șaua de cuplare este blocată în poziția cuplată prin două dispozitive mecanice, dintre care unul trebuie să rămână blocat în cazul defectării celuilalt.

Dispozitivul de blocare primar trebuie să funcționeze automat, iar dispozitivul secundar poate fi antrenat automat sau manual. Dispozitivul de blocare secundar poate fi conceput să funcționeze împreună cu dispozitivul primar, pentru a-i servi drept siguranță mecanică suplimentară. Dispozitivul secundar nu trebuie să poată fi blocat decât în cazul în care dispozitivul primar este angrenat corect.

Nu este posibilă deblocarea accidentală a celor două dispozitive. Deblocarea acestora este rezultatul unui act intenționat din partea conducătorului sau a operatorului vehiculului.

Pozițiile deschis și închis sunt indicate în mod vizibil de un dispozitiv mecanic și este posibilă verificarea poziției indicatorului prin atingere, de exemplu, în întuneric. Indicatorul de blocare trebuie să indice poziția dispozitivului primar și a celui secundar; cu toate acestea, este suficient să se știe că doar unul dintre cele două dispozitive este antrenat atunci când blocarea celui de-al doilea dispozitiv reprezintă o caracteristică automată și inerentă a modelului.

7.5.   Mecanisme de operare sau de deblocare

În poziție închisă, mecanismele de operare sau de deblocare sunt protejate împotriva unei manevre nedorite sau accidentale. Sistemul de blocare este conceput astfel încât deblocarea dispozitivului de cuplare să fie rezultatul unui act deliberat și conștient.

7.6.   Finisajul suprafeței

Suprafețele plăcii de cuplare și a sistemului de blocare sunt atent prelucrate, forjate, turnate sau ambutisate și prezintă o funcționalitate satisfăcătoare.

7.7.   Cerințe de sarcină

Toate șeile de cuplare trebuie să satisfacă cerințele încercărilor prevăzute la punctul 4.7 din anexa 6.

7.8.   Pene de ghidare

7.8.1.   Dimensiunile penelor de ghidare care acționează sistemul de direcție directă al semiremorcilor sunt cele indicate în figura 17.

Figura 17

Figura 17

Dimensiunile penelor de ghidare montate pe arcuri

Dimensiunile penelor de ghidare montate pe arcuri

1/ 2/

218 maxim cuplat

necuplat

Secțiunea AA

7.8.2.   Penele de ghidare permit cuplarea sigură și corectă și sunt montate pe arcuri. Rezistența arcurilor este aleasă astfel încât să fie posibilă cuplarea unei semiremorci goale și astfel încât, atunci când remorca este încărcată, penele de ghidare să fie în contact deplin cu flancurile dispozitivului de cuplare în timpul utilizării. Decuplarea șeii este posibilă indiferent dacă semiremorca este neîncărcată sau încărcată.

7.9.   Cerințe speciale aplicabile șeilor de cuplare standardizate:

| 7.9.1. | Dimensiunile sunt cele indicate în figura 16 și în tabelul 11; |
| --- | --- |

7.9.1.

Dimensiunile sunt cele indicate în figura 16 și în tabelul 11;

| 7.9.2. | Acestea sunt adaptate și supuse încercării pentru o valoare D de 150 kN și o valoare U de 20 tone; |
| --- | --- |

7.9.2.

Acestea sunt adaptate și supuse încercării pentru o valoare D de 150 kN și o valoare U de 20 tone;

| 7.9.3. | Trebuie să poată fi deblocate cu ajutorul unei manete montate direct pe dispozitivul de cuplare; |
| --- | --- |

7.9.3.

Trebuie să poată fi deblocate cu ajutorul unei manete montate direct pe dispozitivul de cuplare;

| 7.9.4. | Acestea permit acționarea directă a sistemului de direcție al semiremorcii prin intermediul penelor de ghidare – a se vedea punctul 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

Acestea permit acționarea directă a sistemului de direcție al semiremorcii prin intermediul penelor de ghidare – a se vedea punctul 7.8.

8.   Pivoți pentru șaua de cuplare

8.1.   Pivoții pentru șeile de cuplare din clasa H50 (ISO 337) au dimensiunile indicate în figura 18.

Figura 18

Figura 18

Dimensiuni ale pivoților de cuplare din clasa H50

Dimensiuni ale pivoților de cuplare din clasa H50

Image 25

8.2.   Pivoții de cuplare satisfac cerințele încercărilor prevăzute la punctul 3.9 din anexa 6 la care sunt supuși.

9.   Plăcuțele de montare

9.1.   Plăcuțele de montare din clasa J concepute pentru șei de cuplare standardizate au găuri de montare plasate după cum este indicat în figura 16a. Totuși, găurile de montare au un diametru de 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Aceste găuri sunt circulare, NU ovale (a se vedea figura 16a).

9.2.   Plăcuțele de montare pentru șeile de cuplare standardizate trebuie să permită acționarea sistemului de direcție direct al semiremorcilor (prevăzute cu pene de ghidare). Plăcuțele de montare concepute pentru șei de cuplare nestandardizate și care nu sunt adaptate direcției directe sunt marcate în consecință.

9.3.   Plăcuțele de montare pentru șei de cuplare trebuie să satisfacă cerințele încercărilor descrise la punctul 3.8 din anexa 6.

10.   Cuplaje cu cârlig

10.1.   Cerințe generale aplicabile cuplajelor cu cârlig din clasa K:

| 10.1.1. | Toate cuplajele cu cârlig din clasa K satisfac cerințele încercărilor descrise la punctul 3.5 din anexa 6 la care sunt supuse și au valorile caracteristice prezentate în tabelul 13. |
| --- | --- |

10.1.1.

Toate cuplajele cu cârlig din clasa K satisfac cerințele încercărilor descrise la punctul 3.5 din anexa 6 la care sunt supuse și au valorile caracteristice prezentate în tabelul 13.

| 10.1.2. | Cuplajele cu cârlig din clasa K au dimensiunile indicate în figura 19 și în tabelul 12. Cuplajele cu cârlig din clasele K1-K4 sunt dispozitive neautomate concepute pentru a fi utilizate pe remorci a căror masă maximă admisibilă nu depășește 3,5 tone, iar cuplajele cu cârlig din clasele KA1-KA3 sunt cuplaje automate.

  Figura 19


  Dimensiunile și articularea cuplajelor cu cârlig din clasa K |
| --- | --- |

10.1.2.

Cuplajele cu cârlig din clasa K au dimensiunile indicate în figura 19 și în tabelul 12. Cuplajele cu cârlig din clasele K1-K4 sunt dispozitive neautomate concepute pentru a fi utilizate pe remorci a căror masă maximă admisibilă nu depășește 3,5 tone, iar cuplajele cu cârlig din clasele KA1-KA3 sunt cuplaje automate.

Figura 19

Figura 19

Dimensiunile și articularea cuplajelor cu cârlig din clasa K

Dimensiunile și articularea cuplajelor cu cârlig din clasa K

Image 26

| 10.1.3. | Cuplajele cu cârlig nu pot fi utilizate decât cu un inel de remorcare toroidal; atunci când este utilizat cu un inel de remorcare toroidal din clasa L, cuplajul din clasa K trebuie să aibă gradele de articulare prevăzute la punctul 10.2. din prezenta anexă. |
| --- | --- |

10.1.3.

Cuplajele cu cârlig nu pot fi utilizate decât cu un inel de remorcare toroidal; atunci când este utilizat cu un inel de remorcare toroidal din clasa L, cuplajul din clasa K trebuie să aibă gradele de articulare prevăzute la punctul 10.2. din prezenta anexă.

| 10.1.4. | Cuplajele cu cârlig din clasa K se utilizează cu un inel de remorcare toroidal cu un joc cuprins între 3 mm și 5 mm atunci când este nou. Producătorul de cuplaje cu cârlig trebuie să precizeze, pe fișa de comunicare reprodusă în anexa 1, inelele de remorcare potrivite pentru utilizare. |
| --- | --- |

10.1.4.

Cuplajele cu cârlig din clasa K se utilizează cu un inel de remorcare toroidal cu un joc cuprins între 3 mm și 5 mm atunci când este nou. Producătorul de cuplaje cu cârlig trebuie să precizeze, pe fișa de comunicare reprodusă în anexa 1, inelele de remorcare potrivite pentru utilizare.

10.2.   Dispozitivele de cuplare din clasa K utilizate cu un inel de remorcare toroidal din clasa L au, atunci când nu sunt montate pe vehicul, unghiurile de articulare nesimultane de mai jos – a se vedea, de asemenea, figura 19:

| 10.2.1. | ± 90° într-un plan orizontal, în jurul axei verticale a cuplajului; |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90° într-un plan orizontal, în jurul axei verticale a cuplajului;

| 10.2.2. | ± 40° într-un plan vertical, în jurul axei transversale orizontale a cuplajului; |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40° într-un plan vertical, în jurul axei transversale orizontale a cuplajului;

| 10.2.3. | ± 20° de rotație axială în jurul axei longitudinale orizontale a cuplajului. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20° de rotație axială în jurul axei longitudinale orizontale a cuplajului.

10.3.   Cuplajele cu cârlig automate din clasa K sunt echipate cu o închidere concepută astfel încât inelul de remorcare să fie ghidat în dispozitivul de cuplare.

10.4.   Blocare concepută să împiedice orice decuplare accidentală:

| | În poziția închis, dispozitivul de cuplare este blocat de două dispozitive, fiecare dintre acestea rămânând blocat în cazul defectării celuilalt. |
| --- | --- |

În poziția închis, dispozitivul de cuplare este blocat de două dispozitive, fiecare dintre acestea rămânând blocat în cazul defectării celuilalt.

| | Poziția închis și blocat a cuplajului este indicată cu claritate de un dispozitiv mecanic. Este posibilă verificarea poziției indicatorului prin atingere, de exemplu în întuneric. |
| --- | --- |

Poziția închis și blocat a cuplajului este indicată cu claritate de un dispozitiv mecanic. Este posibilă verificarea poziției indicatorului prin atingere, de exemplu în întuneric.

| | Dispozitivul mecanic de indicare trebuie să semnaleze cuplarea ambelor dispozitive de blocare (condiție AND). |
| --- | --- |

Dispozitivul mecanic de indicare trebuie să semnaleze cuplarea ambelor dispozitive de blocare (condiție AND).

| | Cu toate acestea, este suficient să fie indicată cuplarea unui singur dispozitiv în cazul în care, în această situație, blocarea celui de-al doilea este automată. |
| --- | --- |

Cu toate acestea, este suficient să fie indicată cuplarea unui singur dispozitiv în cazul în care, în această situație, blocarea celui de-al doilea este automată.

10.5.   Manete

Manetele au o formă ergonomică și sunt rotunjite la extremități. Dispozitivul de cuplare nu trebuie să prezinte în apropierea manetei muchii sau puncte ascuțite în care operatorul ar putea să se rănească atunci când dispozitivul de cuplare este manevrat. Forța necesară decuplării dispozitivului de cuplare, măsurată fără inel de remorcare, nu trebuie să depășească 250 N perpendicular pe levier, în sensul de manevrare.

Tabelul 12

Tabelul 12

Dimensiuni ale cuplajelor cu cârlig din clasa K

Dimensiuni ale cuplajelor cu cârlig din clasa K

(a se vedea figura 19)

| Clasa | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Comentarii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| e3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Minimum |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | Maximum |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | Maximum |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | Maximum |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | Maximum |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | Maximum |

Clasa

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Comentarii

e1

1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

e3

3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

Minimum

f

130

175

175

180

180

200

200

Maximum

g

100

100

100

120

120

140

200

Maximum

a

45

45

45

45

45

45

45

- 1,6/– 0,0

L1

1

120

120

120

120

250

300

300

Maximum

L2

2

74

74

63

74

90

90

90

Maximum

L3

3

110

130

130

150

150

200

200

Maximum

Tabelul 13

Tabelul 13

Valorile caracteristice minime ale cuplajelor cu cârlig din clasa K

Valorile caracteristice minime ale cuplajelor cu cârlig din clasa K

| Clasa | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Clasa

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

c

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   Cuplaje speciale pentru bară de remorcare – clasa T

11.1.   Cuplajele speciale pentru bară de remorcare din clasa T sunt concepute pentru a fi utilizate pe tipuri speciale de ansambluri de vehicule, de exemplu, transportoarele de autoturisme.

Aceste vehicule au o configurație specială, putând fi necesară amplasarea acestor cuplaje într-o poziție neobișnuită.

11.2.   Cuplajele din clasa T nu pot fi utilizate decât cu remorci cu axă centrală; această restricție trebuie să figureze în fișa de comunicare reprodusă în anexa 1.

11.3.   Cuplajele din clasa T sunt omologate în pereche, iar decuplarea acestora într-un atelier este posibilă doar cu ajutorul unor unelte care nu se găsesc în mod normal la bordul unui vehicul.

11.4.   Cuplajele din clasa T nu sunt automate în funcționare.

11.5.   Cuplajele din clasa T obțin rezultate pozitive la încercările descrise la punctul 3.3 din anexa 6 (cu excepția punctului 3.3.4).

11.6.   Următoarele articulări minime pot fi obținute simultan atunci când dispozitivul de cuplare nu este montat pe un vehicul, dar într-o configurație normală asemănătoare celei pe care o va ocupa pe un vehicul:

| 11.6.1. | ± 90° în plan orizontal în jurul axei verticale; |
| --- | --- |

11.6.1.

± 90° în plan orizontal în jurul axei verticale;

| 11.6.2. | ± 8° în plan vertical în jurul axei transversale orizontale; |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8° în plan vertical în jurul axei transversale orizontale;

| 11.6.3. | ± 3° de rotație în jurul axei longitudinale orizontale. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3° de rotație în jurul axei longitudinale orizontale.

12.   Cuplaje pentru bare de remorcare - clasa W

12.1.1.   Cuplajele din clasa W, ca parte a unei secvențe de acțiuni automate, conectează două vehicule în mod mecanic automat și stabilesc legătura electrică și pneumatică a sistemului de frânare.

12.1.2.   Cuplajele din clasa W, ca parte a unei secvențe de acțiuni automate, întrerup în mod automat legătura electrică și pneumatică a sistemului de frânare și deconectează mecanic cele două vehicule.

12.2.   Cuplajele din clasa W obțin rezultate pozitive la încercările descrise la punctul 3.3 din anexa 6 (cu excepția punctului 3.3.4). Dispozitivul de închidere și toate dispozitivele de blocare se supun încercării prin intermediul unei forțe statice de 0,25 D acționând în sensul de deschidere. Această încercare nu provoacă deschiderea dispozitivului de închidere. După încercare, dispozitivul de blocare este perfect funcțional. O forță de încercare de 0,1 D este suficientă pentru pivoții de cuplare cilindrici.

12.3.   Următoarele unghiuri de articulare minime și simultane pot fi obținute atunci când dispozitivul de cuplare nu este montat pe un vehicul, dar într-o configurație normală asemănătoare celei pe care o va ocupa pe un vehicul:

| 12.3.1. | ± 90° în plan orizontal în jurul axei verticale; |
| --- | --- |

12.3.1.

± 90° în plan orizontal în jurul axei verticale;

| 12.3.2. | ± 20° în plan vertical în jurul axei transversale orizontale; |
| --- | --- |

12.3.2.

± 20° în plan vertical în jurul axei transversale orizontale;

| 12.3.3. | ± 25° de rotație în jurul axei longitudinale orizontale. |
| --- | --- |

12.3.3.

± 25° de rotație în jurul axei longitudinale orizontale.

12.4.   Cuplajele din clasa W dotate cu sistem de control la distanță îndeplinesc cerințele de la punctul 13 din prezenta anexă.

12.5.   Cuplajele din clasa W dispun de un indicator la distanță în conformitate cu punctul 13 din prezenta anexă.

13.   Sisteme de indicare la distanță și de control la distanță

13.1.   Dispozitivele de indicare la distanță și de control la distanță sunt permise numai pe cuplajele automate pentru barele de remorcare și pe șeile de cuplare.

Sistemele de indicare la distanță și de control la distanță nu sunt permise decât pe dispozitivele de cuplare automate din clasele C50-X și G50-X.

Sistemele de indicare la distanță și de control la distanță nu trebuie să afecteze mișcarea liberă minimă a inelului de remorcare cuplat și a semiremorcii cuplate. Acestea sunt montate permanent pe vehicul.

Toate sistemele de indicare la distanță și de control la distanță sunt supuse încercărilor și omologării dispozitivului de cuplare, împreună cu toate componentele dispozitivelor de acționare și de transmisie.

13.2.   Indicarea la distanță

13.2.1.   Pentru procedura de cuplare automată, dispozitivele de indicare la distanță indică dacă dispozitivul de cuplare este în poziția închis și blocat de două ori cu ajutorul unui indicator optic, în conformitate cu punctul 13.2.2. În plus, poate fi indicată poziția deschis. În acest caz, indicarea se efectuează în conformitate cu punctul 13.2.3.

Dispozitivul de indicare la distanță este activat automat și resetat cu ocazia fiecărei manevre de deschidere sau de închidere a dispozitivului de cuplare.

13.2.2.   Trecerea de la poziția deschis la poziția închis și dublu blocat este semnalată printr-un semnal optic verde.

13.2.3.   În cazul în care există un indicator pentru poziția deschis și/sau deblocat, se utilizează un semnal optic roșu.

13.2.4.   În cazul în care se indică finalizarea procedurii de cuplare automată, indicatorul la distanță garantează faptul că pivotul de cuplare a ajuns în poziția finală de dublă blocare.

13.2.5.   În cazul defectării sistemului de indicare la distanță, acesta nu trebuie să indice în timpul procedurii de cuplare că a fost atinsă poziția de dublă blocare, în cazul în care nu s-a ajuns la poziția finală.

13.2.6.   Deschiderea unuia dintre dispozitivele de blocare trebuie să ducă la stingerea semnalului optic verde și la aprinderea semnalului optic roșu (dacă este prevăzut).

13.2.7.   Indicatorii mecanici montați direct pe dispozitivul de cuplare trebuie să fie păstrați.

13.2.8.   Pentru a nu deranja conducătorul în timpul conducerii, este posibilă stingerea semnalului optic, dar acesta din urmă este repus automat în funcțiune atunci când dispozitivul de cuplare este decuplat și cuplat din nou – a se vedea punctul 13.2.1.

13.2.9.   În cazul în care sunt instalate în cabina vehiculului, dispozitivele de indicare la distanță se montează în câmpul vizual direct al conducătorului vehiculului și trebuie să poată fi identificate în mod clar.

Când sunt instalate pe partea laterală a vehiculului, dispozitivele de indicare la distanță trebuie să poată fi identificate în mod clar și permanent.

13.3.   Sistemul de control la distanță

13.3.1.   În cazul în care este utilizat un dispozitiv de control la distanță, astfel cum este definit la punctul 2.8 din prezentul regulament, trebuie să existe și un sistem de indicare la distanță, astfel cum este descris la punctul 13.2.

13.3.2.   Dispozitivul de control la distanță permite deschiderea sau închiderea dispozitivului de cuplare prin acționarea unui comutator special (de exemplu, comutator principal, manetă sau supapă). În cazul în care acest comutator nu este instalat în cabina conducătorului, este amplasat într-un loc inaccesibil persoanelor neautorizate sau într-un loc care poate fi închis. Acționarea dispozitivului de cuplare din cabina conducătorului poate fi posibilă doar în cazul în care orice operare accidentală este împiedicată, de exemplu, prin necesitatea utilizării ambelor mâini pentru acționare.

Trebuie să fie posibil să se stabilească dacă a avut loc deschiderea dispozitivului de cuplare cu ajutorul sistemului de control la distanță.

13.3.3.   Dacă sistemul de control la distanță implică deschiderea cuplajului printr-o forță externă, condițiile în care forța externă acționează sunt indicate conducătorului auto în mod corespunzător. Acest lucru nu este necesar dacă forța externă poate acționa numai când sistemul de control la distanță este în funcțiune.

13.3.4.   În cazul în care dispozitivul de acționare pentru deschiderea dispozitivului de cuplare prin control la distanță este montat în exteriorul vehiculului, este posibilă supravegherea zonei cuprinse între cele două vehicule cuplate, fără însă a fi necesară intrarea în această zonă pentru operarea dispozitivului.

13.3.5.   O singură manevră greșită sau apariția unei defectări unice a sistemului nu trebuie să provoace decuplarea accidentală a dispozitivului de cuplare în condiții normale de utilizare pe drum. Orice defectare a sistemului este semnalată direct sau devine evidentă imediat la manevra următoare, de exemplu, printr-o funcționare defectuoasă.

13.3.6.   În cazul în care se defectează sistemul de control la distanță, este posibilă, în caz de urgență, decuplarea dispozitivului de cuplare prin cel puțin o altă metodă. În cazul în care este necesară utilizarea unei unelte în acest scop, aceasta trebuie să facă parte din trusa de scule a vehiculului. Cerințele de la punctul 3.6 din prezenta anexă nu se aplică manetelor care servesc exclusiv decuplării dispozitivului de cuplare în caz de urgență.

13.3.7.   Dispozitivele de control la distanță sunt identificate în mod clar și permanent.

---

ANEXA 6

ÎNCERCĂRI ALE DISPOZITIVELOR SAU COMPONENTELOR MECANICE DE CUPLARE

1.   Cerințe generale pentru încercări

1.1.   Eșantioanele de dispozitive de cuplare sunt supuse încercărilor de rezistență și încercărilor de funcționare. Încercările se efectuează în condițiile cele mai defavorabile.

Pentru determinarea celor mai defavorabile condiții poate fi efectuată o evaluare teoretică; încercările fizice se efectuează oriunde e posibil, dar, cu excepția unor dispoziții contrare, autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic poate renunța la o încercare fizică de rezistență dacă proiectarea simplă a unei componente face posibilă o evaluare teoretică.

În orice situație, o evaluare teoretică trebuie să asigure aceeași calitate a rezultatelor ca o încercare dinamică sau statică. În cazul în care există incertitudini, rezultatele încercărilor fizice sunt determinante.

A se vedea, de asemenea, punctul 4.10 din prezentul regulament

1.2.   În cazul dispozitivelor de cuplare, rezistența este verificată printr-o încercare dinamică (încercare de anduranță). În anumite situații, pot fi necesare încercări statice (a se vedea punctul 3 din prezenta anexă).

1.3.   Încercarea dinamică (cu excepția încercării prevăzute la punctul 3.10 din prezenta anexă) se efectuează cu o sarcină aproximativ sinusoidală (alternantă și/sau pulsatorie) și cu un număr de cicluri de solicitare corespunzătoare materialului. Nu trebuie să apară nicio fisură sau ruptură.

1.4.   La încercările statice se admite doar o ușoară deformare permanentă. Cu excepția unor cerințe contrarii, deformarea plastică permanentă măsurată după eliminarea sarcinii nu trebuie să fie mai mare de 10 % din deformarea maximă măsurată în timpul încercării. În cazul în care măsurarea deformării în timpul încercării pune în pericol controlorul, această parte a încercării statice poate fi omisă, cu condiția ca același parametru să fie verificat cu ocazia altor încercări, de exemplu, la o încercare dinamică.

1.5.   La încercările dinamice, ipotezele de sarcină sunt bazate pe componenta forței orizontale care se exercită în axa longitudinală a vehiculului și pe componenta forței verticale. Componentele forțelor orizontale transversale la axa longitudinală a vehiculului, precum și momentele acestora nu se iau în considerare, cu condiția să aibă o importanță marginală. Această simplificare nu este valabilă pentru procedura de încercare conform punctului 3.10 din prezenta anexă.

În cazul în care proiectarea dispozitivului de cuplare sau a fixării acestuia pe vehicul sau montarea unor sisteme suplimentare (de exemplu, stabilizatori sau dispozitive de cuplare scurte) generează forțe sau momente suplimentare, autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic pot solicita efectuarea altor încercări.

Componenta forței orizontale care se exercită pe axa longitudinală a vehiculului este reprezentată de o forță teoretică de referință, și anume valoarea D sau Dc. Componenta forței verticale, după caz, este reprezentată fie de o sarcină verticală statică S, care este aplicată pe punctul de cuplare și de sarcina verticală presupusă V, fie de o sarcină verticală statică U, în cazul șeilor de cuplare.

1.6.   Valorile caracteristice D, Dc, S, V și U, pe care sunt bazate încercările prevăzute la punctul 2.11 din prezentul regulament, sunt cele comunicate de producător în cererea de omologare de tip – a se vedea fișele de comunicare din anexele 1 și 2.

1.7.   Orice dispozitiv de blocare menținut în poziție de un resort trebuie să rămână în poziția sa de siguranță atunci când este supus unei forțe exercitate în direcția cea mai puțin favorabilă și echivalente cu de trei ori masa mecanismului de blocare.

2.   Proceduri de încercare

În cazul în care se utilizează procedura de încercare în conformitate cu punctul 3.10. din prezenta anexă, nu se aplică punctele 2.1, 2.2, 2.3 și 2.5.

2.1.   Pentru încercările dinamice și statice, eșantionul trebuie plasat într-un mecanism corespunzător, având un mijloc de aplicare a forței, astfel încât acesta să nu fie sub incidența altor forțe sau momente în afara forței de încercare specificate. În cazul alternării încercărilor, direcția de aplicare a forței nu trebuie să devieze cu mai mult de ± 1° de la direcția specificată. În cazul încercărilor pulsatorii și statice, unghiul se stabilește pentru forța de încercare maximă. Această reglare necesită, în mod normal, o primă articulație la punctul de aplicare a forței (adică la punctul de cuplare) și o a doua articulație la o distanță adecvată.

2.2.   Frecvența de încercare nu trebuie să depășească 35 Hz. Frecvența selectată trebuie total separată de frecvențele de rezonanță ale dispozitivului de încercare, inclusiv de cele ale dispozitivului supus încercării. În cadrul încercărilor asincrone, frecvențele celor două componente ale forței trebuie să difere una față de alta cu între 1 % și 3 %, aproximativ. Pentru dispozitivele de cuplare din oțel, numărul de cicluri de solicitare este de 2 × 106. Pentru dispozitivele construite din alte materiale decât oțelul, poate fi necesar un număr mai mare de cicluri. Fisurile sunt puse în evidență prin intermediul metodei de încercare a fisurii cu penetrarea vopselei sau cu orice alte metode echivalente.

2.3.   Cu ocazia încercărilor pulsatorii, forța de încercare variază între forța de încercare maximă și o forță de încercare mai scăzută, minimă, care nu trebuie să fie mai mare de 5 % din forța maximă de încercare, cu excepția cazului în care procedura de încercare prevede altfel.

2.4.   În cadrul încercărilor statice, altele decât încercările speciale prevăzute la punctul 3.2.3 din prezenta anexă, forța de încercare se aplică rapid, fără șocuri și este menținută timp de cel puțin 60 de secunde.

2.5.   Dispozitivele sau componentele de cuplare supuse încercărilor ar trebui în mod normal să fie montate cât mai rigid posibil pe un mecanism de încercare în poziția efectivă în care vor fi utilizate pe vehicul. Elementele de fixare sunt cele specificate de producător sau de solicitant și sunt cele prevăzute pentru fixarea dispozitivului sau a componentei de cuplare pe vehicul sau să aibă caracteristici mecanice identice.

2.6.   Dispozitivele sau componentele de cuplare sunt supuse încercării în forma în care se prezintă atunci când sunt utilizate pe drum. Cu toate acestea, la latitudinea producătorului și cu acordul serviciului tehnic, componentele flexibile pot fi neutralizate dacă este necesar pentru procedura de încercare și dacă nu există dovezi că această acțiune afectează rezultatul încercării.

Componentele flexibile supraîncălzite în timpul acestor proceduri accelerate de încercare pot fi înlocuite în timpul încercării. Sarcinile de încercare pot fi aplicate prin intermediul dispozitivelor speciale fără joc.

3.   Cerințe de încercare specifice

În cazul în care se utilizează procedura de încercare conform punctului 3.10 din prezenta anexă, nu se aplică cerințele de la punctele 3.1.1-3.1.6.

3.1.   Bile de cuplare și brațe de remorcare

3.1.1.   Dispozitivele de cuplare mecanice cu bile de cuplare pot fi de următoarele tipuri:

| (a) | bile de cuplare dintr-o singură piesă, inclusiv dispozitive de cuplare cu bilă de cuplare detașabilă nesubstituibilă (a se vedea figurile 20a și 20b); |
| --- | --- |

(a)

bile de cuplare dintr-o singură piesă, inclusiv dispozitive de cuplare cu bilă de cuplare detașabilă nesubstituibilă (a se vedea figurile 20a și 20b);

| (b) | bile de cuplare incluzând un anumit număr de elemente demontabile (a se vedea figurile 20c, 20d și 20e); |
| --- | --- |

(b)

bile de cuplare incluzând un anumit număr de elemente demontabile (a se vedea figurile 20c, 20d și 20e);

| (c) | brațe de remorcare fără bilă de cuplare montată (a se vedea figura 20f). |
| --- | --- |

(c)

brațe de remorcare fără bilă de cuplare montată (a se vedea figura 20f).

Figura 20

Modele de brațe de remorcare cu bilă

| | a | Braț de remorcare și bilă de cuplare dintr-o singură piesă |
| --- | --- | --- |

Image 27

a

Braț de remorcare și bilă de cuplare dintr-o singură piesă

| b | Unitatea cu bilă de mai sus poate fi detașată manual fără să fie nevoie de utilizarea de unelte, de exemplu, o armătură tip baionetă |
| --- | --- |

b

Unitatea cu bilă de mai sus poate fi detașată manual fără să fie nevoie de utilizarea de unelte, de exemplu, o armătură tip baionetă

| c | Braț de remorcare cu bilă detașabilă prin utilizarea de unelte |
| --- | --- |

c

Braț de remorcare cu bilă detașabilă prin utilizarea de unelte

| d | Braț de remorcare cu bilă detașabilă pe suport integral, de exemplu, din clasa A50 |
| --- | --- |

d

Braț de remorcare cu bilă detașabilă pe suport integral, de exemplu, din clasa A50

| e | Braț de remorcare cu bilă detașabilă prin utilizarea de unelte |
| --- | --- |

e

Braț de remorcare cu bilă detașabilă prin utilizarea de unelte

| f | Braț de remorcare fără unitate cu bilă |
| --- | --- |

f

Braț de remorcare fără unitate cu bilă

3.1.2.   Încercarea de bază este o încercare dinamică de anduranță. Eșantionul de încercare se compune din bila de cuplare, gâtul bilei și elementele de montare necesare pentru fixarea ansamblului pe vehicul. Bila de cuplare și brațul de remorcare sunt fixate solid, în poziția reală de utilizare, de o aparatură de încercare capabilă să producă o forță alternantă.

3.1.3.   Pozițiile punctelor de fixare ale bilei de cuplare și brațului de remorcare sunt specificate de producătorul vehiculului (a se vedea apendicele la anexa 2 la prezentul regulament).

3.1.4.   Dispozitivele prezentate în vederea încercărilor sunt prevăzute cu toate componentele și detaliile de proiectare care pot avea o influență asupra criteriilor de rezistență (de exemplu, plăci electrice de soclu, orice marcaje etc.). Eșantionul trebuie să cuprindă toate elementele, inclusiv punctele de ancorare sau punctele de fixare pe vehicul. Amplasarea geometrică a bilei de cuplare și a punctelor de fixare ale dispozitivului de cuplare în raport cu linia de referință sunt specificate de producătorul vehiculului și prezentate în raportul de încercare. Toate pozițiile relative ale punctelor de fixare în raport cu linia de referință, pentru care producătorul vehiculului tractor trebuie să furnizeze toate informațiile necesare producătorului dispozitivului de remorcare, trebuie reproduse pe standul de încercare.

3.1.5.   Eșantionul plasat pe aparatul de încercare este supus unei încercări alternante de rezistență, aplicată sub un anumit unghi pe bila de cuplare, astfel cum se indică în figura 21 sau 22.

Direcția unghiului de încercare este stabilită în funcție de poziția verticală relativă dintre o linie orizontală de referință care trece prin centrul bilei și o linie orizontală care trece prin punctul de fixare cel mai înalt sau cel mai apropriat al dispozitivului de cuplare, atunci când măsurarea se face într-un plan orizontal, față de un plan vertical transversal care trece prin centrul bilei. Dacă linia care trece prin punctul de fixare este situată deasupra liniei de referință orizontale, încercarea trebuie efectuată la un unghi α = + 15° ± 1°, iar dacă este situată sub linia de referință orizontală, încercarea trebuie efectuată la un unghi α = – 15° ± 1° (a se vedea figura 21). Punctele de fixare care trebuie luate în considerare pentru a stabili unghiul de încercare sunt cele declarate de producătorul vehiculului și prin care principalele forțe de cuplare sunt transmise structurii vehiculului tractor.

Acest unghi este ales pentru a se ține seama de sarcina verticală statică și dinamică și se aplică doar pentru o sarcină verticală statică admisibilă care nu depășește:

| S = 120 × D | [N] |
| --- | --- |

S = 120 × D

[N]

Dacă sarcina verticală statică depășește valoarea calculată de mai sus, unghiul este mărit la 20°, în ambele situații.

Încercarea dinamică se efectuează cu următoarea forță de încercare:

Fhs res = ± 0,6 D

3.1.6.   Procedura de încercare este aplicabilă diferitelor tipuri de dispozitive de cuplare (a se vedea punctul 3.1.1 din prezenta anexă), după cum urmează:

| 3.1.6.1. | Bile de cuplare dintr-o singură piesă, inclusiv dispozitive de cuplare cu bilă de cuplare detașabilă neinterschimbabilă (a se vedea figurile 20a și 20b);
  3.1.6.1.1.   Încercarea de rezistență pe dispozitivele reprezentate în figurile 20a și 20b se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.5;

  Figura 21


  Unghiuri de aplicare a forței de încercare







  Notă: Linia paralelă cu linia de referință trece prin centrul celui mai înalt și mai apropiat punct de montare a brațului de remorcare pe vehicul (a se vedea punctul 3.1.5 din anexa 6).

  Figura 22


  Unghiuri de aplicare a forței de încercare







  Notă: Direcția forței de încercare alternante, Fhs res, în funcție de poziția liniei de referință orizontale care trece prin centrul bilei în raport cu linia paralelă la linia de referință menționată anterior – a se vedea figura 21. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Bile de cuplare dintr-o singură piesă, inclusiv dispozitive de cuplare cu bilă de cuplare detașabilă neinterschimbabilă (a se vedea figurile 20a și 20b);

3.1.6.1.1.   Încercarea de rezistență pe dispozitivele reprezentate în figurile 20a și 20b se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.5;

Figura 21

Unghiuri de aplicare a forței de încercare

Image 28

Notă: Linia paralelă cu linia de referință trece prin centrul celui mai înalt și mai apropiat punct de montare a brațului de remorcare pe vehicul (a se vedea punctul 3.1.5 din anexa 6).

Figura 22

Unghiuri de aplicare a forței de încercare

Image 29

Notă: Direcția forței de încercare alternante, Fhs res, în funcție de poziția liniei de referință orizontale care trece prin centrul bilei în raport cu linia paralelă la linia de referință menționată anterior – a se vedea figura 21.

| 3.1.6.2. | Bile de cuplare care conțin părți demontabile.
  Sunt definite următoarele categorii:






  (a) | braț de remorcare și bilă de cuplare (a se vedea figura 20c); |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

Bile de cuplare care conțin părți demontabile.

Sunt definite următoarele categorii:

(a)

braț de remorcare și bilă de cuplare (a se vedea figura 20c);

| (b) | braț de remorcare și bilă de cuplare pe suport integral (a se vedea figura 20d); |
| --- | --- |

(b)

braț de remorcare și bilă de cuplare pe suport integral (a se vedea figura 20d);

| (c) | braț de remorcare cu bilă demontabilă (a se vedea figura 20e); |
| --- | --- |

(c)

braț de remorcare cu bilă demontabilă (a se vedea figura 20e);

| (d) | braț de remorcare fără bilă (a se vedea figura 20f). |
| --- | --- |

(d)

braț de remorcare fără bilă (a se vedea figura 20f).

3.1.6.2.1.   Încercarea de rezistență pentru dispozitivele reprezentate în figurile 20c-20f se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.5. Dimensiunile e și f au o toleranță de fabricație de ± 5 mm și sunt indicate în raportul de încercare.

Încercarea brațului de remorcare (a se vedea figura 20f) se efectuează cu o bilă montată (pe suport). Se va lua în considerare doar rezultatul încercării asupra brațului de remorcare între punctele de fixare și suprafața de montare a suportului bilei.

Dimensiunile e și f au o toleranță de fabricație de ± 5 mm și sunt specificate de producătorul dispozitivului de cuplare.

| 3.1.6.3. | Dispozitive de cuplare cu dimensiuni variabile e și f pentru bile de cuplare demontabile și interschimbabile – a se vedea figura 22.
  3.1.6.3.1.   Încercările de rezistență ale brațelor de remorcare se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.5.
  3.1.6.3.2.   În cazul în care producătorul și autoritatea de omologare sau serviciul tehnic pot defini de comun acord configurația cea mai defavorabilă, este suficient să se efectueze o singură încercare în această configurație.
  În caz contrar, bila de cuplare este supusă la încercare în mai multe poziții, conform unui program de încercare simplificat, în conformitate cu punctul 3.1.6.3.3.
  3.1.6.3.3.   Într-un program de încercare simplificat, valoarea f este cuprinsă între o valoare definită fmin și o valoare fmax care nu depășește 100 mm. Bila este situată la o distanță emax, de 130 mm față de suport. Pentru a ține seama de toate pozițiile posibile ale bilei, în câmpul stabilit de distanța orizontală pornind de la suprafața de montare și zona verticală acoperită de f (fmin până la fmax), sunt supuse încercării două dispozitive:






  (a) | primul cu o bilă în poziția superioară (fmax), iar |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.

Dispozitive de cuplare cu dimensiuni variabile e și f pentru bile de cuplare demontabile și interschimbabile – a se vedea figura 22.

3.1.6.3.1.   Încercările de rezistență ale brațelor de remorcare se efectuează în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.5.

3.1.6.3.2.   În cazul în care producătorul și autoritatea de omologare sau serviciul tehnic pot defini de comun acord configurația cea mai defavorabilă, este suficient să se efectueze o singură încercare în această configurație.

În caz contrar, bila de cuplare este supusă la încercare în mai multe poziții, conform unui program de încercare simplificat, în conformitate cu punctul 3.1.6.3.3.

3.1.6.3.3.   Într-un program de încercare simplificat, valoarea f este cuprinsă între o valoare definită fmin și o valoare fmax care nu depășește 100 mm. Bila este situată la o distanță emax, de 130 mm față de suport. Pentru a ține seama de toate pozițiile posibile ale bilei, în câmpul stabilit de distanța orizontală pornind de la suprafața de montare și zona verticală acoperită de f (fmin până la fmax), sunt supuse încercării două dispozitive:

(a)

primul cu o bilă în poziția superioară (fmax), iar

| (b) | al doilea cu o bilă în poziția inferioară (fmin). |
| --- | --- |

(b)

al doilea cu o bilă în poziția inferioară (fmin).

Unghiul de aplicare a forței de încercare variază, în sens pozitiv sau negativ, în funcție de poziția relativă a liniei de referință orizontale care trece prin centrul bilei și a dreptei paralele care trece prin punctul de fixare a dispozitivului de cuplare cel mai înalt și mai apropiat. Unghiurile folosite sunt indicate în figura 22.

3.1.7.   Atunci când bilele detașabile sunt menținute în poziție cu ajutorul unor dispozitive de fixare altele decât șuruburile, precum clemele elastice, și atunci când aspectul „blocare mecanică” al dispozitivului nu este verificat cu ocazia încercării dinamice, dispozitivul este supus unei încercări statice aplicate bilei sau dispozitivului de cuplare mecanică permanentă într-o direcție corespunzătoare. Atunci când dispozitivul de cuplare mecanică permanentă reține bila vertical, încercarea statică constă în aplicarea pe bilă a unei forțe verticale ascendente echivalente valorii „D”. Atunci când dispozitivul de cuplare mecanică permanentă reține bila cu ajutorul unui dispozitiv orizontal transversal, încercarea statică constă în aplicarea în această direcție a unei forțe echivalente cu 0,25 D. Nu trebuie să se producă nici o defectare a dispozitivului de blocare mecanică permanentă și nici vreo distorsiune care poate avea un efect negativ asupra funcționării acestuia.

3.1.8.   Punctele de fixare pentru cuplarea secundară menționată la punctul 4.8 rezistă la o forță statică orizontală echivalentă cu 2D, până la o valoare maximă de 15 kN. În cazul în care există un punct de fixare distinct pentru un cablu de reținere, acesta poate suporta o forță statică orizontală echivalentă cu D.

3.2.   Capete de cuplare

3.2.1.   Încercarea de bază este o încercare de anduranță cu o forță de încercare alternantă și o încercare statică (încercare de ridicare) pe același eșantion încercat.

3.2.2.   Încercarea dinamică trebuie efectuată cu o bilă de cuplare din clasa A cu o rezistență adecvată. Bila de cuplare și capul de cuplare pot fi dispuse pe aparatul de încercare conform indicațiilor producătorului și orientate în așa fel încât să corespundă pozițiilor relative din timpul utilizării normale. Nu trebuie să existe posibilitatea ca alte forțe în afara celei de încercare să acționeze asupra eșantionului. Forța de încercare se aplică de-a lungul unei linii care traversează centrul bilei și este înclinată în jos spre spate, formând un unghi de 15° (a se vedea figura 23). Se efectuează o încercare de anduranță pe un eșantion cu următoarea forță de încercare:

Fhs res w = ± 0,6 D

Atunci când masa verticală statică maximă admisibilă S depășește 120 D, unghiul de încercare este mărit la 20°.

Figura 23

Încercarea dinamică

Image 30

3.2.3.   Se efectuează și o încercare statică de separare. Bila de cuplare utilizată pentru încercare are un diametru cuprins între 49,00 și 49,13 mm pentru a reprezenta o bilă de cuplare uzată. Forța de decuplare, Fa, se aplică perpendicular atât pe axa transversală, cât și pe cea longitudinală care trece prin centrul capului de cuplare, și este mărită uniform și rapid până la valoarea:

Fa = g(C + S/1 000) kN și este menținută timp de 10 secunde.

Capul de cuplare nu trebuie să se separe de bilă și niciunul dintre elementele sale nu trebuie să prezinte vreo deformare permanentă care ar putea afecta negativ funcționarea acestuia.

3.2.4.   Punctul (punctele) de fixare secundare ale dispozitivului (dispozitivelor) de cuplare menționat(e) la punctul 4.9 rezistă la o forță statică orizontală echivalentă cu 2D, până la o valoare maximă de 15 kN.

3.3.   Bare și grinzi de remorcare

3.3.1.   O încercare de anduranță este efectuată pe eșantion. Dispozitivul de cuplare este echipat cu toate elementele de fixare necesare montării acestuia pe vehicul. Orice dispozitive intermediare montate între cuplajele pentru bara de remorcare și șasiul vehiculului (respectiv grinzile de remorcare) sunt supuse acelorași forțe ca dispozitivul de cuplare. Atunci când se încearcă grinzile de remorcare destinate cuplajelor standard pentru bare de remorcare, sarcina verticală se aplică la o distanță longitudinală de planul vertical al punctelor de fixare egală cu poziția cuplajului standard corespunzător.

3.3.2.   Cuplaje pentru bare de remorcare articulate (S = 0)

Încercarea dinamică se efectuează cu o forță orizontală alternantă Fhw = ± 0,6 D paralelă cu solul și în planul median longitudinal al vehiculului tractor care trece prin centrul pivotului de cuplare.

3.3.3.   Cuplaje pentru bare de remorcare destinate utilizării cu remorci cu axă centrală (S > 0).

3.3.3.1.   Remorci cu axă centrală cu o masă de cel mult 3,5 tone: Cuplajele pentru bara de remorcare destinate utilizării cu remorci cu axă centrală cu o masă de cel mult 3,5 tone sunt supuse acelorași încercări ca bilele de cuplare și brațele de remorcare prevăzute la punctul 3.1 din prezenta anexă.

3.3.3.2.   Remorci cu axă centrală cu o masă mai mare de 3,5 tone:

| | Forțele de încercare sunt aplicate pe eșantion atât pe orizontală, cât și pe verticală în cadrul unei încercări de anduranță asincrone. Linia orizontală de acțiune a forței este paralelă cu solul și de-a lungul planului median longitudinal al vehiculului tractor și trece prin centrul pivotului de cuplare. Linia verticală de acțiune a forței este perpendiculară pe linia orizontală de acțiune și acționează de-a lungul liniei longitudinale care trece prin centrul pivotului de cuplare. |
| --- | --- |

Forțele de încercare sunt aplicate pe eșantion atât pe orizontală, cât și pe verticală în cadrul unei încercări de anduranță asincrone. Linia orizontală de acțiune a forței este paralelă cu solul și de-a lungul planului median longitudinal al vehiculului tractor și trece prin centrul pivotului de cuplare. Linia verticală de acțiune a forței este perpendiculară pe linia orizontală de acțiune și acționează de-a lungul liniei longitudinale care trece prin centrul pivotului de cuplare.

| | Elementele prin care se fixează cuplajul pentru bara de remorcare și inelul de remorcare de pe aparatul de încercare sunt cele prevăzute de producător pentru montarea pe vehicul. |
| --- | --- |

Elementele prin care se fixează cuplajul pentru bara de remorcare și inelul de remorcare de pe aparatul de încercare sunt cele prevăzute de producător pentru montarea pe vehicul.

| | Se aplică următoarele forțe de încercare:

  Tabelul 14


  Forțe de încercare








  Forță de încercare | Valoare medie (kN) | Amplitudine (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Forță orizontală | 0 | ± 0,6 Dc (a se vedea nota) |
| Forța verticală | S × g/1 000 | ± 0,6 V (a se vedea nota) |

Se aplică următoarele forțe de încercare:

Tabelul 14

Forțe de încercare

Forță de încercare

Valoare medie (kN)

Amplitudine (kN)

Forță orizontală

0

± 0,6 Dc (a se vedea nota)

Forța verticală

S × g/1 000

± 0,6 V (a se vedea nota)

Notă: Pentru barele de remorcare speciale din clasa T, aceste valori sunt reduse la ± 0,5 Dc și ± 0,5 V.

Componenta verticală și componenta orizontală sunt sinusoidale și se aplică asincron, diferența dintre frecvențele acestora fiind cuprinsă între 1 % și 3 %.

3.3.4.   Încercare statică a dispozitivului de blocare a pivotului de cuplare

În cazul cuplajelor pentru bara de remorcare, este necesar să se supună încercării orice dispozitive de închidere și de blocare, prin intermediul unei forțe statice de 0,25 D în sensul de deschidere. Încercarea nu provocă deschiderea dispozitivului de închidere și nu cauzează nicio avariere. O forță de încercare de 0,1 D este suficientă pentru pivoții de cuplare cilindrici,

3.4.   Inele de remorcare

3.4.1.   Inelele de remorcare sunt supuse acelorași încercări dinamice precum cuplajele pentru bara de remorcare. Inelele de remorcare utilizate exclusiv pentru remorci cu bară de remorcare articulată permițând mișcarea liberă în plan vertical sunt supuse unei forțe alternante, în conformitate cu punctul 3.3.2. Inelele de remorcare destinate și remorcilor cu axă centrală se supun acelorași încercări precum capetele de cuplare cu bilă (punctul 3.2) pentru remorcile cu o masă C până la 3,5 tone, inclusiv, și precum cuplajele pentru bara de remorcare (punctul 3.3.3.2) pentru remorcile cu axă centrală cu o masă C mai mare de 3,5 tone.

3.4.2.   Inelele toroidale din clasa L trebuie supuse încercărilor descrise la punctele 3.4.2.1 și 3.4.2.2.

3.4.2.1.   Acestea sunt supuse unei încercări pulsatorii într-o configurație a montajului echivalentă celei a instalării pe vehicul. Încercarea se efectuează folosind cuplaje din clasa K. În mod alternativ, cu acordul autorității de omologare de tip sau a serviciului tehnic, dispozitivul de cuplare poate fi înlocuit cu o instalație fixă având aceeași configurație.

3.4.2.2.   Inelele sunt supuse încercării dinamice descrise la punctul 3.4.1 în raport cu caracteristicile corespunzătoare ale dispozitivului de cuplare din clasa K specificat de producător.

3.4.3.   Încercarea inelelor de remorcare se realizează în așa fel încât forța alternantă să acționeze și asupra componentelor utilizate pentru fixarea inelului de remorcare de bara de remorcare. Toate componentele intermediare flexibile trebuie să fie fixate.

3.5.   Cuplaje cu cârlig

3.5.1.   Cuplajele cu cârlig din clasa K trebuie să satisfacă cerințele încercării dinamice descrise la punctul 3.5.2 din prezenta anexă la care sunt supuse.

3.5.2.   Încercarea dinamică:

| 3.5.2.1. | Încercarea dinamică este o încercare de tip pulsatoriu efectuată pe un inel de remorcare toroidal din clasa L cu dispozitivul de cuplare montat așa cum ar fi montat pe un vehicul, cu toate componentele necesare la instalarea pe vehicul. Cu toate acestea, orice componentă flexibilă poate fi neutralizată, cu acordul autorității de omologare sau al serviciului tehnic; |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Încercarea dinamică este o încercare de tip pulsatoriu efectuată pe un inel de remorcare toroidal din clasa L cu dispozitivul de cuplare montat așa cum ar fi montat pe un vehicul, cu toate componentele necesare la instalarea pe vehicul. Cu toate acestea, orice componentă flexibilă poate fi neutralizată, cu acordul autorității de omologare sau al serviciului tehnic;

| 3.5.2.2. | Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu bare de remorcare articulate - unde sarcina verticală impusă S asupra cuplajului este zero - se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.3.2. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu bare de remorcare articulate - unde sarcina verticală impusă S asupra cuplajului este zero - se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.3.2.

| 3.5.2.3. | Cuplaje cu cârlig destinate utilizării cu remorci cu axă centrală (S > 0).






  3.5.2.3.1. | Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu axă centrală cu masa ≤ 3,5 tone se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- | --- |

3.5.2.3.

Cuplaje cu cârlig destinate utilizării cu remorci cu axă centrală (S > 0).

3.5.2.3.1.

Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu axă centrală cu masa ≤ 3,5 tone se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.1 din prezenta anexă.

| 3.5.2.3.2. | Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu axă centrală cu masa mai mare de 3,5 tone se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.3.3.2 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.5.2.3.2.

Cuplajele cu cârlig destinate utilizării pe remorci cu axă centrală cu masa mai mare de 3,5 tone se încearcă în același mod precum cel descris la punctul 3.3.3.2 din prezenta anexă.

3.5.3.   Încercarea statică a dispozitivului de blocare a cuplajului

În cazul cuplajelor cu cârlig este, de asemenea, necesar să se supună încercării sistemul de închidere și orice dispozitive de blocare, prin intermediul unei forțe statice de 0,6 D în sensul de deschidere. Această încercare nu provoacă deschiderea dispozitivului de închidere. După încercare, dispozitivul de închidere/blocare trebuie să fie funcțional.

3.6.   Bare de remorcare

3.6.1.   Barele de remorcare sunt supuse acelorași încercări ca inelele de remorcare (a se vedea punctul 3.4). Autoritatea de omologare de tip sau serviciul tehnic poate decide să renunțe la încercarea de anduranță în cazul în care simpla proiectare a unei componente permite evaluarea teoretică a rezistenței acesteia. Forțele nominale pentru verificarea teoretică a barelor de remorcare la remorcile cu axă centrală a căror masă C este mai mică sau egală cu 3,5 tone sunt definite în standardul ISO 7641/1:1983. Forțele nominale pentru verificarea teoretică a barelor de remorcare la remorcile cu axă centrală cu o masă C mai mare de 3,5 tone se calculează după cum urmează:

Fsp = (g × S/1 000) + V

unde amplitudinea forței V este cea indicată la punctul 2.11.4 din prezentul regulament.

Solicitările admisibile în funcție de masele nominale pentru remorcile cu o masă totală C mai mare de 3,5 tone sunt conforme cu punctul 5.3 din standardul ISO 7641/1:1983. Pentru barele de remorcare încovoiate (de exemplu, gâturile de lebădă) și pentru barele de remorcare ale remorcilor complete, se ia în considerare componenta forței orizontale Fhp = 1,0 × D.

3.6.2.   În cazul barelor de remorcare ale remorcilor complete cu mișcare liberă în plan vertical, pe lângă încercarea de anduranță sau verificarea teoretică a rezistenței acestora, se verifică și rezistența la flambaj, fie printr-un calcul teoretic cu o forță nominală de 3,0 × D, fie printr-o încercare practică utilizând o forță de 3,0 × D. Tensiunile admisibile în cazul calculului teoretic sunt cele conforme cu punctul 5.3 din standardul ISO 7641/1:1983.

3.6.3.   În cazul axelor directoare, rezistența la încovoiere se verifică prin intermediul unui calcul teoretic sau al unei încercări la încovoiere. O forță statică laterală orizontală se aplică în centrul punctului de cuplare. Intensitatea acestei forțe este aleasă în așa fel încât în jurul centrului axei frontale să fie exercitat un moment de 0,6 × Av × g (kNm). Tensiunile admisibile sunt conforme cu dispozițiile de la punctul 5.3 din standardul ISO 7641/1:1983.

Cu toate acestea, în cazul în care există două axe directoare față care constituie un boghiu, momentul este mărit la 0,95 × Av × g (în kNm).

3.7.   Șei de cuplare

3.7.1.   Încercările de rezistență de bază constau într-o încercare dinamică și o încercare statică (încercare de ridicare). Șeile de cuplare concepute pentru acționarea sistemului de direcție directă al semiremorcilor sunt supuse unei încercări statice suplimentare (încercare de încovoiere). În scopul încercării, șaua de cuplare este echipată cu toate elementele de fixare necesare atașării acesteia la vehicul. Metoda de montare este identică celei utilizate pentru montarea pe vehiculul în cauză. Încercarea fizică nu poate fi înlocuită printr-o metodă de calcul teoretic.

3.7.2.   Încercări statice

3.7.2.1.   Șeile de cuplare standard destinate unei pane de ghidare sau unui dispozitiv similar pentru acționarea sistemului de direcție directă al semiremorcilor (a se vedea punctul 2.7 din prezentul regulament) sunt încercate în ceea ce privește rezistența adecvată prin intermediul unei încercări statice de încovoiere în intervalul normal de funcționare al sistemului de direcție cu aplicarea simultană a unei sarcini pe șa. Sarcina verticală maximă admisibilă U pe care trebuie să o suporte șaua se aplică vertical pe cuplaj în poziția de funcționare, prin intermediul unei plăci rigide suficient de mari pentru a acoperi complet cuplajul.

Rezultanta sarcinii aplicate trece prin centrul articulației orizontale a șeii de cuplare.

Simultan, o forță laterală orizontală, care reprezintă forța necesară pentru acționarea direcției directe a semiremorcii, se aplică pe flancurile de ghidare ale pivotului de cuplare. Intensitatea acestei forțe și direcția în care acționează sunt alese în așa fel încât un moment de 0,75 m × D este aplicat în centrul pivotului de cuplare prin intermediul unei forțe care acționează pe un braț de levier cu o lungime de 0,5 m ± 0,1 m. Deformările plastice permanente admisibile pot fi de cel mult 0,5 % din toate dimensiunile nominale. Nu trebuie să apară nicio fisură.

3.7.2.2.   Toate șeile de cuplare sunt supuse unei încercări statice de ridicare. Până la o forță de ridicare Fa = g × U, plăcuța de cuplare nu trebuie să sufere vreo deformare permanentă importantă pe mai mult de 0,2 % din lățimea sa.

În cazul șeilor de cuplare standard din clasa G50 și al celor comparabile concepute pentru un pivot cu același diametru, nu există nicio separare a pivotului de cuplare de cuplaj la acțiunea unei forțe de ridicare Fa = g × 2,5 U. În cazul cuplajelor care utilizează un pivot cu diametrul mai mare de 50 mm, de exemplu, un pivot cu diametrul de 90 mm, forța de ridicare este: Fa = g × 1,6 U, cu o valoare minimă de 500 kN.

Forța se aplică prin intermediul unui levier care are o extremitate pe plăcuța de cuplare, iar cealaltă extremitate este ridicată la o distanță cuprinsă între 1,0 și 1,5 m de centrul pivotului de cuplare – a se vedea figura 24.

Brațul levierului formează un unghi de 90°Cu direcția de intrare a pivotului de cuplare în cuplaj. În eventualitatea în care cazul cel mai defavorabil este evident, încercarea este efectuată în aceste condiții. În eventualitatea în care cazul cel mai defavorabil nu este ușor de stabilit, autoritatea de omologare sau serviciul tehnic decide care parte este supusă încercării. Este suficientă o singură încercare.

Figura 24

Încercare de ridicare pentru șeile de cuplare

de la 1 la 1,5 m

Vedere din spate

3.7.3.   Încercarea dinamică

Pe un stand de încercare, șaua de cuplare este supusă, alternativ, la forțe pulsatorii orizontale și verticale acționând simultan (încercare dinamică asincronă).

3.7.3.1.   Șeile de cuplare care nu sunt concepute pentru a permite acționarea direcției directe a semiremorcilor sunt supuse următoarelor forțe:

| Orizontal | : | Fhw = ±0,6 × D |
| --- | --- | --- |
| Verticală | : | FsO = g × 1,2 U
  FsU = g × 0,4 U |

Orizontal

:

Fhw = ±0,6 × D

Verticală

:

FsO = g × 1,2 U

FsU = g × 0,4 U

Aceste două forțe sunt exercitate în planul median longitudinal al vehiculului, cu axele forțelor FsO și FsU trecând prin centrul articulației dispozitivului de cuplare.

Forța verticală Fs oscilează între + g × 1,2 U și + g × 0,4 U, în timp ce forța orizontală oscilează între ± 0,6 D.

3.7.3.2.   Șeile de cuplare concepute pentru acționarea direcției directe a semiremorcilor sunt supuse următoarelor forțe:

| Orizontală | : | Fhw = ±0,675 D |
| --- | --- | --- |
| Verticală | : | FsO și FsU astfel cum se indică la punctul 3.7.3.1. |

Orizontală

:

Fhw = ±0,675 D

Verticală

:

FsO și FsU astfel cum se indică la punctul 3.7.3.1.

Liniile de acțiune ale acestor forțe sunt cele indicate la punctul 3.7.3.1.

3.7.3.3.   Pentru încercarea dinamică a șeilor de cuplare, între șa și plăcuța de montare a remorcii se introduce un lubrifiant, astfel încât coeficientul de frecare să fie μ ≤ 0,15.

3.8.   Plăcuțele de montare pentru șeile de cuplare

Încercarea dinamică a șeilor de cuplare descrisă la punctul 3.7.3 și încercarea statică descrisă la punctul 3.7.2 se efectuează și pentru plăcuțele de montare. În acest caz, încercarea de ridicare este efectuată doar pe o singură parte. Încercarea se bazează pe înălțimea nominală maximă de instalare a cuplajului, pe lățimea nominală maximă și pe lungimea nominală minimă a plăcuței de montare. Această încercare nu este necesară în cazul în care plăcuța de montare în cauză este identică cu altă plăcuță deja supusă acestei încercări, dar care este mai îngustă și/sau mai lungă sau a cărei înălțime este mai mică. Încercarea fizică nu poate fi înlocuită printr-o metodă de calcul teoretic.

3.9.   Pivoții de cuplare pentru semiremorci

3.9.1.   Se efectuează o încercare dinamică prin solicitări alternante pe un eșantion montat pe un stand de încercare. Încercarea pivotului de cuplare nu se combină cu încercarea șeii de cuplare. Încercarea se efectuează în așa fel încât sarcina să fie aplicată asupra elementelor de fixare necesare pentru fixarea pivotului de cuplare pe semiremorcă. Încercarea fizică nu poate fi înlocuită printr-o metodă de calcul teoretic.

3.9.2.   Se efectuează o încercare dinamică cu o forță orizontală alternantă Fhw = ± 0,6 D aplicată pivotului de cuplare în poziția de funcționare.

Linia de acțiune a forței trece prin centrul celui mai mic diametru al părții cilindrice a pivotului de cuplare, care este de 50,8 mm pentru clasa H50 (a se vedea figura 18 din anexa 5).

3.10.   Încercarea alternativă de anduranță pentru bilele de cuplare și brațele de remorcare cu o valoare D ≤ 14 kN.

În mod alternativ față de procedura de încercare descrisă la punctul 3.1, bilele de cuplare și brațele de remorcare cu o valoare D ≤ 14 kN pot fi încercate în următoarele condiții.

3.10.1.   Introducere

Încercarea de anduranță descrisă în continuare constă într-o încercare multiaxială cu 3 direcții de sarcină, cu forțe aplicate simultan, cu amplitudini maxime definite și cu echivalențe de uzură (valorile intensității sarcinii, conform definiției indicate mai jos).

3.10.2.   Cerințe privind încercările

3.10.2.1.   Definiția valorii intensității sarcinii (LIV – load intensity value)

LIV este valoarea scalară care reprezintă gradul de severitate al unei sarcini exercitate o singură dată având în vedere aspectele privind durabilitatea (identică cu suma deteriorărilor). Pentru a determina acumularea deteriorărilor se folosește regula elementară Miner. Pentru determinarea acesteia, se analizează amplitudinile sarcinilor și numărul de repetiții al fiecărei amplitudini (nu se iau în considerare efectele sarcinilor medii).

Curba S-N (curba Basquin) reprezintă amplitudinile sarcinii în raport cu numărul de repetiții (SA,i vs. Ni). Aceasta are o pantă constantă k într-o diagramă logaritmică dublă (mai exact, fiecare amplitudine/forță de încercare aplicată SA,i este asociată unui număr limitat de cicluri Ni). Curba reprezintă limita teoretică de oboseală pentru structura analizată.

Istoricul în timp al sarcinilor este înregistrat într-o diagramă domeniu-pereche în care este prezentată amplitudinea în raport cu numărul de repetări ale încercării (SA,i vs. ni). Suma raportului ni/Ni pentru toate nivelurile de amplitudine disponibile SA,i este egală cu LIV.

amplitudine SA

cicluri N; n

3.10.2.2.   LIV și amplitudinile maxime necesare

Trebuie avut în vedere următorul sistem de coordonate:

| | direcția x: coordonata longitudinală/opusă direcției de mers |
| --- | --- |

direcția x: coordonata longitudinală/opusă direcției de mers

| | direcția y: spre partea dreaptă a direcției de mers |
| --- | --- |

direcția y: spre partea dreaptă a direcției de mers

| | direcția z: verticală în sus |
| --- | --- |

direcția z: verticală în sus

Istoricul în timp poate fi exprimat urmărind direcțiile intermediare pe baza direcțiilor principale (x, y, z) luând în considerare următoarele ecuații (α = 45; α′ = 35,2):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α′) + Fz(t) × sin(α′)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α′) – Fy(t) × sin(α′)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α′) – Fx(t) × sin(α′)

LIV exprimate pentru fiecare direcție (precum și pentru direcțiile combinate) sunt calculate separat ca suma raportului ni/Ni pentru toate nivelurile de amplitudine disponibile definite pentru direcția corespunzătoare.

Pentru a demonstra ciclul minim de oboseală a dispozitivului care urmează a fi omologat, în urma încercării de anduranță trebuie să se obțină cel puțin următoarele LIV:

| | LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | LIV (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| LIVx | 0,0212 | 0,0212 |
| LIV y | regresie liniară între: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4 | 1,4052 e– 4 |
| LIV z | 1,1519 e– 3 | 1,1519 e– 3 |
| LIV xy | regresie liniară între: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3 | 4,9884 e– 3 |
| LIV xz | 9,1802 e– 3 | 9,1802 e– 3 |
| LIV yz | regresie liniară între: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4 | 4,2919 e– 4 |
| LIV xyz | regresie liniară între: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3 | 3,9478 e– 3 |
| LIV xzy | regresie liniară între: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3 | 4,3325 e– 3 |
| LIV yzx | regresie liniară între: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3 | 2,9687 e– 3 |

LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

LIV (7 kN < D ≤ 14 kN)

LIVx

0,0212

0,0212

LIV y

regresie liniară între: D = 1 kN: 7,026 e– 4; D = 7 kN: 1,4052 e– 4

1,4052 e– 4

LIV z

1,1519 e– 3

1,1519 e– 3

LIV xy

regresie liniară între: D = 1 kN: 6,2617 e– 3; D = 7 kN: 4,9884 e– 3

4,9884 e– 3

LIV xz

9,1802 e– 3

9,1802 e– 3

LIV yz

regresie liniară între: D = 1 kN: 7,4988 e– 4; D = 7 kN: 4,2919 e– 4

4,2919 e– 4

LIV xyz

regresie liniară între: D = 1 kN: 4,5456 e– 3; D = 7 kN: 3,9478 e– 3

3,9478 e– 3

LIV xzy

regresie liniară între: D = 1 kN: 5,1977 e– 3; D = 7 kN: 4,3325 e– 3

4,3325 e– 3

LIV yzx

regresie liniară între: D = 1 kN: 4,5204 e– 3; D = 7 kN: 2,9687 e– 3

2,9687 e– 3

Pentru a determina istoricul în timp pe baza LIV sus-menționate, panta este k = 5 (a se vedea definiția de la punctul 3.10.2.1). Curba Basquin trece prin punctul unei amplitudini de SA = 0,6 × D cu un număr de cicluri N = 2 × 106.

Sarcina verticală statică S (astfel cum este definită la punctul 2.11.3 din prezentul regulament) exercitată asupra dispozitivului de cuplare astfel cum este declarată de producător se adaugă sarcinilor verticale.

În timpul încercării, amplitudinile maxime nu trebuie să depășească următoarele valori:

| | Fx [-] longitudinală | Fy [-] laterală | Fz [-] verticală |
| --- | --- | --- | --- |
| Maximum | + 1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D+S |
| Minimum | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D+S |

Fx [-] longitudinală

Fy [-] laterală

Fz [-] verticală

Maximum

- 1,3 × D

- 0,45 × D

- 0,6 × D+S

Minimum

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D+S

Un exemplu de istoric în timp care îndeplinește aceste cerințe este oferit la adresa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html

3.10.3.   Condiții de încercare

Dispozitivul de cuplare este montat pe un stand de încercare sau pe un vehicul. În cazul unui semnal tridimensional al istoricului în timp, acesta este aplicat de trei elemente declanșatoare pentru introducerea și controlul simultan al componentelor de forță Fx (longitudinală), Fy (laterală) și Fz (verticală). În alte cazuri, numărul și poziția elementelor declanșatoare pot fi alese de comun acord între producător și serviciile tehnice. În orice caz, standul de încercare are capacitatea de a introduce simultan forțele necesare pentru a îndeplini LIV prevăzute la punctul 3.10.2.2.

Toate buloanele sunt strânse respectând cuplul specificat de producător.

3.10.3.1.   Dispozitivele de cuplare montate pe suport rigid:

Conformitatea punctelor de fixare ale dispozitivului de cuplare nu depășește 1,5 mm de la punctul de referință de „Sarcină 0” în timpul aplicării forțelor maxime și minime Fx, Fy, Fz și a aplicării fiecăreia separat asupra punctului de cuplare.

3.10.3.2.   Dispozitive de cuplare montate pe caroseria vehiculului sau pe o piesă a caroseriei:

| | În acest caz, dispozitivul de cuplare este montat pe caroseria vehiculului sau pe o piesă a caroseriei tipului de vehicul căruia îi este destinat dispozitivul de cuplare. Vehiculul sau piesa caroseriei se fixează pe un banc sau stand de încercare adecvat astfel încât orice efect de suspensie a vehiculului să fie eliminat. |
| --- | --- |

În acest caz, dispozitivul de cuplare este montat pe caroseria vehiculului sau pe o piesă a caroseriei tipului de vehicul căruia îi este destinat dispozitivul de cuplare. Vehiculul sau piesa caroseriei se fixează pe un banc sau stand de încercare adecvat astfel încât orice efect de suspensie a vehiculului să fie eliminat.

| | Condițiile exacte din timpul încercării sunt declarate în raportul de încercare aferent. Eventualele efecte de rezonanță sunt compensate printr-un sistem adecvat de control al spațiului de încercare și pot fi reduse adăugând elemente de fixare suplimentare între caroseria vehiculului și bancul de încercare sau modificând frecvența. |
| --- | --- |

Condițiile exacte din timpul încercării sunt declarate în raportul de încercare aferent. Eventualele efecte de rezonanță sunt compensate printr-un sistem adecvat de control al spațiului de încercare și pot fi reduse adăugând elemente de fixare suplimentare între caroseria vehiculului și bancul de încercare sau modificând frecvența.

3.10.4.   Criterii de respingere

În plus față de criteriile indicate la punctul 4.1 din prezentul regulament demonstrate prin metoda verificării prin penetrare de lichide, se consideră că dispozitivul de cuplare nu a obținut un rezultat favorabil la încercare dacă:

| (a) | se detectează orice deformare plastică vizibilă; |
| --- | --- |

(a)

se detectează orice deformare plastică vizibilă;

| (b) | este verificată orice funcționalitate și orice element de siguranță al cuplajului (de exemplu, conectarea sigură a remorcii, jocul maxim); |
| --- | --- |

(b)

este verificată orice funcționalitate și orice element de siguranță al cuplajului (de exemplu, conectarea sigură a remorcii, jocul maxim);

| (c) | există o pierdere a cuplului buloanelor care depășește 30 % din cuplul nominal măsurat în sensul de închidere; |
| --- | --- |

(c)

există o pierdere a cuplului buloanelor care depășește 30 % din cuplul nominal măsurat în sensul de închidere;

| (d) | un dispozitiv de cuplare cu piesă demontabilă nu poate fi detașat sau atașat de cel puțin 3 ori. Pentru prima decuplare, este permis un șoc. |
| --- | --- |

(d)

un dispozitiv de cuplare cu piesă demontabilă nu poate fi detașat sau atașat de cel puțin 3 ori. Pentru prima decuplare, este permis un șoc.

---

ANEXA 7

CERINȚE DE INSTALARE ȘI CERINȚE SPECIALE

1.   Cerințe de instalare și cerințe speciale

1.1.   Fixarea bilelor de cuplare, a cuplajelor cu cârlig de remorcare și a brațelor de remorcare

1.1.1.   Bilele de cuplare, cuplajele cu cârlig de remorcare și brațele de remorcare se fixează pe vehiculele din categoriile M1, M2 (cu o masă maximă admisibilă mai mică de 3,5 tone) și N1 astfel încât să respecte cerințele privind spațiul liber și înălțimea enunțate în figura 25. Înălțimea se măsoară cu vehiculul încărcat, în condițiile specificate în apendicele la prezenta anexă.

Cerința privind înălțimea nu se aplică vehiculelor de teren din categoria G, astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3).

1.1.1.1.   Spațiul liber indicat în figurile 25a și 25b poate fi ocupat de echipamente nedemontabile, de exemplu, o roată de rezervă, cu condiția ca distanța dintre centrul bilei sau centrul cârligului în plan vertical și punctul situat cel mai în spate al echipamentului să nu depășească 250 mm. Echipamentul se montează astfel încât să existe un acces adecvat pentru cuplare și decuplare fără risc de rănire pentru utilizator și fără a fi afectată articulația dispozitivului de cuplare.

1.1.2.   Pentru bilele de cuplare și brațele de remorcare, producătorul vehiculului pune la dispoziție instrucțiuni de montare și precizează dacă trebuie întărită zona de fixare (a se vedea apendicele la anexa 2 din prezentul regulament).

1.1.3.   Este posibilă cuplarea și decuplarea bilei de cuplare/cuplajului cu cârlig de remorcare atunci când axa longitudinală a cuplajului cu bilă, în raport cu linia care trece prin centrul bilei de cuplare și al dispozitivului de fixare:

| | este rotită în plan orizontal cu 60°Către dreapta sau către stânga, (β = 60°, a se vedea figura 25); |
| --- | --- |

este rotită în plan orizontal cu 60°Către dreapta sau către stânga, (β = 60°, a se vedea figura 25);

| | este rotită în plan vertical cu 10° în sus sau în jos (α = 10°, a se vedea figura 25); |
| --- | --- |

este rotită în plan vertical cu 10° în sus sau în jos (α = 10°, a se vedea figura 25);

| | este rotită axial cu 10°Către dreapta sau către stânga. |
| --- | --- |

este rotită axial cu 10°Către dreapta sau către stânga.

| Figura 25a | Figura 25b |
| --- | --- |
| |

Figura 25a

Figura 25b

Image 33

1.1.4.   Când remorca nu este cuplată la vehiculul tractor, brațul de remorcare și bila de cuplare instalate nu acoperă (parțial), în planele de vizibilitate geometrică, nicio componentă pentru iluminat (de exemplu, lampa de ceață spate) sau spațiul pentru montarea și fixarea plăcii de înmatriculare spate a vehiculului tractor, cu excepția cazului în care dispozitivul de cuplare mecanică instalat poate fi îndepărtat sau repoziționat fără a fi nevoie de nicio altă unealtă, în afară de o cheie mecanică ușor de manevrat [care nu necesită un efort mai mare de douăzeci (20) Nm], transportată în vehicul.

Dacă există posibilitatea ca dispozitivul mecanic de cuplare să acopere (parțial) vreo componentă de iluminat și/sau spațiul pentru montarea și fixarea plăcii de înmatriculare spate a vehiculului tractor, acest lucru trebuie indicat în mod corespunzător în raportul de încercare și consemnat în mod clar, la rubrica „Observații” din fișa de comunicare a omologării de tip a vehiculului.

Dacă pentru spațiul de montare și fixare a plăcii de înmatriculare spate a vehiculului tractor și/sau pentru orice dispozitiv de iluminare este specificată o poziție alternativă de către producătorul vehiculului în contextul unui dispozitiv de cuplare mecanică care le obturează (parțial) pe una sau pe ambele, acest lucru trebuie indicat în mod corespunzător în raportul de încercare și consemnat în mod clar, la rubrica „Observații” din fișa de comunicare a omologării de tip a vehiculului.

1.2.   Fixarea capetelor de cuplare sau a inelelor de remorcare toroidale

1.2.1.   Capetele de cuplare din clasa B sunt autorizate pentru remorci cu o masă mai mică sau egală cu 3,5 tone.

Atunci când remorca se află pe o suprafață orizontală și este încărcată cu sarcina maximă admisibilă pe axă, capetele de cuplare sau inelele de remorcare toroidale sunt plasate astfel încât linia centrală a zonei sferice în care intră bila să fie situată la 430 ± 35 mm deasupra planului orizontal pe care stau roțile remorcii.

Rulotele și remorcile de mărfuri sunt considerate ca fiind la orizontală atunci când podeaua sau suprafața de încărcare a acestora este orizontală. Pe remorcile fără o astfel de suprafață de referință (de exemplu, remorcile pentru bărci sau altele similare), producătorul trebuie să precizeze o linie de referință care definește poziția orizontală. Cerințele de înălțime se aplică doar în cazul remorcilor concepute pentru a fi cuplate la vehiculele menționate la punctul 1.1.1 din prezenta anexă. În toate cazurile, poziția orizontală se determină cu o toleranță de ± 1°.

1.2.2.   Este posibilă manevrarea în deplină siguranță a capetelor de cuplare/inelelor toroidale în spațiul liber din jurul bilei de cuplare/cuplajului cu cârlig de remorcare, reprezentat în figurile 25a și 25b, până la unghiuri de α = 25° și β = 60°.

1.2.3.   Proiectarea barelor de remorcare, inclusiv a capetelor de cuplare/inelelor de remorcare toroidale pentru utilizare pe remorcile cu axă centrală O1 și O2 este de așa natură încât împiedică capetele de cuplare/inelele de remorcare toroidale să atingă solul în cazul separării cuplajului principal.

1.3.   Fixarea cuplajelor pentru bara de remorcare și a blocurilor de montare

1.3.1.   Dimensiuni de montare pentru cuplajele standardizate pentru bara de remorcare:

Pentru diferitele clase de cuplaje standardizate pentru bara de remorcare, dimensiunile de montare indicate în figura 15 și în tabelul 10 din anexa 5 trebuie respectate.

1.3.2.   Necesitatea cuplajelor cu sistem de control la distanță

În cazul în care una sau mai multe dintre cerințele următoare privind siguranța și ușurința de manevrare (punctul 1.3.3), accesibilitatea (punctul 1.3.5) sau spațiul liber în jurul manetei (1.3.6) nu pot fi respectate, trebuie folosit un cuplaj cu sistem de control la distanță, astfel cum este descris la punctul 12.3 din anexa 5.

1.3.3.   Ușurința și siguranța de manevrare a cuplajului

Cuplajele pentru bara de remorcare se montează pe vehicul astfel încât să poată fi manevrate cu ușurință și în siguranță.

În afara funcțiilor de deschidere (și de închidere, după caz), această montare include și verificarea poziției indicatorului pentru pozițiile închis și blocat ale pivotului de cuplare (prin observare și atingere).

Zona în care trebuie să se afle persoana care manevrează dispozitivul de cuplare nu prezintă niciun element periculos, precum muchiile ascuțite sau colțurile, cu excepția cazurilor în care acestea sunt protejate pentru a reduce riscurile.

Ieșirea din această zonă este posibilă fără a fi împiedicat sau jenat de o parte și de alta de obiecte fixate fie pe dispozitivul de cuplare, fie pe vehicul.

Niciun dispozitiv de protecție antiîmpănare nu trebuie să împiedice o persoană care adoptă o poziție adecvată pentru a manevra dispozitivul.

1.3.4.   Unghiul minim de cuplare și de decuplare

Cuplarea și decuplarea inelului de remorcare sunt posibile decât atunci când axa longitudinală a inelului de remorcare în raport cu axa centrală a sistemului de gheare este rotită simultan:

| | în plan orizontal, la 50°Către dreapta sau către stânga; |
| --- | --- |

în plan orizontal, la 50°Către dreapta sau către stânga;

| | în plan vertical, la 6° în sus sau în jos; |
| --- | --- |

în plan vertical, la 6° în sus sau în jos;

| | cu un unghi de rotație axial de 6°Către dreapta sau către stânga. |
| --- | --- |

cu un unghi de rotație axial de 6°Către dreapta sau către stânga.

Această cerință se aplică, de asemenea, cuplajelor de remorcare cu cârlig din clasa K pentru vehiculele cu masa maximă admisibilă de peste 3,5 tone.

1.3.5.   Accesibilitate

Distanța dintre centrul pivotului de cuplare și extremitatea posterioară a caroseriei vehiculului nu este mai mare de 550 mm. În cazul în care distanța depășește 420 mm, cuplajul este dotat cu un mecanism de activare care va permite operarea sigură la o distanță maximă de 420 mm față de exteriorul caroseriei.

Distanța de 550 mm poate fi depășită după cum urmează, cu condiția ca necesitatea tehnică a acestei depășiri să fie demonstrată, iar ușurința și siguranța manevrării cuplajului pentru bara de remorcare să nu fie afectate:

| (a) | până la 650 mm, pentru vehiculele cu caroserie basculantă sau cu un echipament montat în spate; |
| --- | --- |

(a)

până la 650 mm, pentru vehiculele cu caroserie basculantă sau cu un echipament montat în spate;

| (b) | până la 1 320 mm, în cazul în care înălțimea liberă este de cel puțin 1 150 mm; |
| --- | --- |

(b)

până la 1 320 mm, în cazul în care înălțimea liberă este de cel puțin 1 150 mm;

| (c) | pe remorcile transportatoare de vehicule care au cel puțin două nivele de încărcare, atunci când remorca nu este separată de vehiculul tractor în condiții normale de transport. |
| --- | --- |

(c)

pe remorcile transportatoare de vehicule care au cel puțin două nivele de încărcare, atunci când remorca nu este separată de vehiculul tractor în condiții normale de transport.

1.3.6.   Spațiul liber pentru utilizarea manetei

Pentru a asigura siguranța manevrării cuplajului pentru bara de remorcare, trebuie să existe suficient spațiu liber în jurul manetei.

Spațiul liber reprezentat în figura 26 este considerat suficient.

În cazul în care se intenționează montarea pe vehicul a unor tipuri diferite de cuplaje standardizate pentru bara de remorcare, spațiul este de așa natură încât condițiile să fie respectate în egală măsură pentru cea mai mare dimensiune a cuplajului clasei corespunzătoare precizată la punctul 3 din anexa 5.

Figura 26

Spațiul liber pentru utilizarea levierului

Image 34

Dimensiunile spațiului liber se aplică, de asemenea, cuplajelor pentru bara de remorcare ale căror manete sunt orientate în jos sau care sunt proiectate diferit.

Spațiul liber este respectat în limitele unghiurilor minime de cuplare și de decuplare, așa cum este indicat la punctul 1.3.4 din prezenta anexă.

1.3.7.   Spațiul pentru mișcarea liberă a cuplajului pentru bara de remorcare

Atunci când este fixat de vehicul, cuplajul pentru bara de remorcare este situat la cel puțin 10 mm de orice altă parte a vehiculului, luându-se în calcul toate pozițiile geometrice posibile descrise la punctul 3 din anexa 5.

În cazul în care se intenționează montarea pe vehicul a mai multor cuplaje standardizate pentru bara de remorcare, spațiul liber este de așa natură încât condițiile prescrise să fie îndeplinite în egală măsură pentru cel mai mare cuplaj posibil din clasa corespunzătoare, astfel cum se indică la punctul 3 din anexa 5.

1.3.8.   Acceptabilitatea cuplajelor pentru bara de remorcare cu o articulație specială care permite rotația verticală – a se vedea punctul 3.4 din anexa 5.

Cuplajele cu un pivot cilindric care permit rotația verticală a inelului de remorcare prin intermediul unei articulații speciale sunt permise doar atunci când poate fi demonstrată necesitatea acestora. Acesta este cazul, de exemplu, al benelor basculante, atunci când capul de cuplare este articulat, sau al dispozitivelor de cuplare ale vehiculelor grele atunci când, din motive de rezistență, este necesară utilizarea unui pivot cilindric.

1.4.   Fixarea inelelor de remorcare și a barelor de remorcare pe remorci

1.4.1.   Barele de remorcare pentru remorci cu axă centrală sunt echipate cu un suport reglabil în înălțime, în cazul în care masa sarcinii la inelul de remorcare depășește 50 kg, atunci când remorca este încărcată uniform la masa maximă tehnic admisibilă.

1.4.2.   Atunci când se fixează inele de remorcare și bare de remorcare la remorci cu axă centrală cu o masă C mai mare de 3,5 tone și cu mai mult de o axă, remorcile sunt echipate cu un dispozitiv de repartizare a sarcinii între axe.

1.4.3.   Barele de remorcare articulate nu trebuie să atingă solul. Atunci când, din cauza decuplării, părăsesc poziția orizontală, acestea nu trebuie coboare la o înălțime mai mică de 200 mm față de nivelul solului. A se vedea, de asemenea, punctele 5.3 și 5.4 din anexa 5.

1.5.   Fixarea șeilor de cuplare, a plăcuțelor de montare și a pivoților de cuplare pe vehicule

1.5.1.   Șeile de cuplare din clasa G50 nu sunt montate direct pe șasiul vehiculului în afara cazului în care acest lucru este permis de producătorul vehiculului. Acestea sunt fixate de șasiu printr-o plăcuță de montare, iar montarea este conformă cu instrucțiunile producătorului vehiculului și ale producătorului dispozitivului de cuplare.

1.5.2.   Semiremorcile sunt prevăzute cu suporți de parcare sau cu un alt dispozitiv care permite staționarea remorcii decuplate.

În cazul în care semiremorcile sunt echipate astfel încât conectarea dispozitivelor de cuplare, a sistemelor electrice și a sistemelor de frânare să fie automată, suporții de parcare trebuie să se retragă automat atunci când remorca este cuplată.

Aceste cerințe nu se aplică semiremorcilor concepute pentru utilizări speciale și care nu pot fi decuplate decât în atelier sau când încărcarea și descărcarea nu se efectuează decât în zone speciale.

1.5.3.   Pivotul de cuplare este fixat de plăcuța de montare a semiremorcii în conformitate cu instrucțiunile producătorului vehiculului sau ale producătorului pivotului.

1.5.4.   În cazul în care o semiremorcă este echipată cu o pană de ghidare, aceasta din urmă trebuie să îndeplinească cerințele enunțate la punctul 7.8 din anexa 5.

2.   Sisteme de indicare și control la distanță

2.1.   La instalarea sistemelor de indicare și control la distanță sunt luate în considerare toate cerințele relevante de la punctul 12 din anexa 5.

Apendice

Condiții de încărcare pentru măsurarea înălțimii bilei de cuplare

1.   Înălțimea corespunde specificațiilor de la punctul 1.1.1 din anexa 7.

2.   În cazul vehiculelor din categoria M1
   (1), masa vehiculului la care această înălțime se măsoară este declarată de către producătorul vehiculului și este indicată în fișa de comunicare (anexa 2). Această masă este fie masa maximă admisibilă distribuită între axe, astfel cum este declarată de către producătorul vehiculului, fie masa dată de încărcarea vehiculului în conformitate cu punctul 2.1 din prezentul apendice.

2.1.   Cifra maximă pentru masa vehiculului în stare de funcționare, astfel cum este declarată de producătorul vehiculului tractor (a se vedea punctul 6 din fișa de comunicare din anexa 2); plus

2.1.1.   Două mase, fiecare de câte 68 kg, poziționate în poziția de ședere exterioară a fiecărui rând de scaune, cu scaunele reglate în poziția ajustabilă cea mai retrasă, și cu masele plasate:

| 2.1.1.1. | Pentru dispozitivele de cuplare ale echipamentului original și componentele supuse omologării de producătorul vehiculului, aproximativ într-un punct situat la 100 mm în fața punctului „R” în cazul scaunelor reglabile și la 50 mm în fața punctului „R” pentru celelalte scaune, punctul „R” fiind determinat în conformitate cu punctul 5.1.1.2 din Regulamentul nr. 14;
  sau |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Pentru dispozitivele de cuplare ale echipamentului original și componentele supuse omologării de producătorul vehiculului, aproximativ într-un punct situat la 100 mm în fața punctului „R” în cazul scaunelor reglabile și la 50 mm în fața punctului „R” pentru celelalte scaune, punctul „R” fiind determinat în conformitate cu punctul 5.1.1.2 din Regulamentul nr. 14;

sau

| 2.1.1.2. | Pentru dispozitivele de cuplare și componentele supuse omologării de un producător independent și destinate pieței pieselor de schimb, aproximativ în poziția unei persoane așezate; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Pentru dispozitivele de cuplare și componentele supuse omologării de un producător independent și destinate pieței pieselor de schimb, aproximativ în poziția unei persoane așezate;

2.1.2.   în plus, pentru fiecare masă de 68 kg, o masă suplimentară de 7 kg permisă pentru bagajul personal se distribuie uniform în compartimentul de bagaje al vehiculului;

3.   În cazul vehiculelor din categoria N1
   (1), masa vehiculului la care se măsoară această înălțime este:

| 3.1. | Masa maxim admisibilă distribuită între axe, astfel cum este declarată de producătorul vehiculului tractor (a se vedea articolul 6 din fișa de comunicare, anexa 2). |
| --- | --- |

3.1.

Masa maxim admisibilă distribuită între axe, astfel cum este declarată de producătorul vehiculului tractor (a se vedea articolul 6 din fișa de comunicare, anexa 2).

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punctul. 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

ANEXA 8

VERIFICAREA PROCEDURII PENTRU VEHICUL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ECHIPAMENTELE DE CUPLARE INSTALATE

1.   Considerații generale

Prezenta anexă are ca obiectiv să ofere o procedură și criterii de acceptare pentru a verifica dacă valorile caracteristicilor de performanță ale echipamentelor de cuplare instalate pe vehiculul supus omologării sunt suficiente pentru a susține masa remorcabilă maximă, precum și pentru alte caracteristici tehnice ale vehiculului/ansamblului.

1.1.   Procedura de verificare și criteriile de acceptare

Cerințele pentru valorile de performanță se calculează prin utilizarea formulelor relevante de la punctele 2 și 3 din prezenta anexă, prin aplicarea maselor maxime admisibile pentru vehiculul tractor, pentru remorcă și pentru ansamblul acestora; masele respective sunt specificate în anexa 2 la prezentul regulament.

Criteriile de acceptare sunt îndeplinite:

| (a) | Dacă cerințele pentru valorile de performanță calculate nu sunt mai mari decât valorile caracteristicilor de performanță ale echipamentului de cuplare, |
| --- | --- |

(a)

Dacă cerințele pentru valorile de performanță calculate nu sunt mai mari decât valorile caracteristicilor de performanță ale echipamentului de cuplare,

| (b) | Dacă, în cazul unui cuplaj pentru bare de remorcare care nu îndeplinește criteriile de mai sus, cerințele calculate pentru valoarea de performanță și valoarea V specificată de producătorul vehiculului îndeplinesc toate criteriile specificate la punctul 4 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

(b)

Dacă, în cazul unui cuplaj pentru bare de remorcare care nu îndeplinește criteriile de mai sus, cerințele calculate pentru valoarea de performanță și valoarea V specificată de producătorul vehiculului îndeplinesc toate criteriile specificate la punctul 4 din prezenta anexă.

2.   Formule de calcul aplicabile ansamblurilor de două vehicule

2.1.   Forțe orizontale

Pentru dispozitivele și componentele mecanice de cuplare care nu sunt destinate să suporte sarcini verticale, această valoare este următoarea:

Formula

În cazul dispozitivelor și componentelor mecanice de cuplare pentru remorcile cu axă centrală definite la punctul 2.13, valoarea este:

Formula

În cazul șeilor de cuplare din clasa G, al pivoților pentru șaua de cuplare din clasa H și al plăcuțelor de montare din clasa J, astfel cum sunt definite la punctul 2.6, această valoare este următoarea:

Formula

unde:

| T | reprezintă masa maximă tehnic admisibilă a vehiculului tractor exprimată în tone. După caz, aceasta include sarcina verticală impusă de o remorcă cu axă centrală (1). |
| --- | --- |
| R | este masa maximă tehnic admisibilă, exprimată în tone, a unei remorci cu bară de remorcare cu mișcare liberă în plan vertical sau a unei semiremorci (1). |
| C | este masa, exprimată în tone, transmisă la sol de axa sau axele unei remorci cu axă centrală, astfel cum se definește la punctul 2.13, când remorca este cuplată cu vehiculul tractor și este încărcată la masa maximă tehnic admisibilă (1). Pentru remorcile cu axă centrală de categoriile O1 și O2 (2), masa maximă tehnic admisibilă este cea declarată de producătorul vehiculului tractor. |

T

reprezintă masa maximă tehnic admisibilă a vehiculului tractor exprimată în tone. După caz, aceasta include sarcina verticală impusă de o remorcă cu axă centrală (1).

R

este masa maximă tehnic admisibilă, exprimată în tone, a unei remorci cu bară de remorcare cu mișcare liberă în plan vertical sau a unei semiremorci (1).

C

este masa, exprimată în tone, transmisă la sol de axa sau axele unei remorci cu axă centrală, astfel cum se definește la punctul 2.13, când remorca este cuplată cu vehiculul tractor și este încărcată la masa maximă tehnic admisibilă (1). Pentru remorcile cu axă centrală de categoriile O1 și O2 (2), masa maximă tehnic admisibilă este cea declarată de producătorul vehiculului tractor.

Masa remorcabilă: R sau C (după caz)

2.2.   Forțe verticale de la remorca cu axă centrală

Forța verticală impusă pe cuplaj de o remorcă cu axă centrală cu masa maximă tehnic admisibilă mai mare de 3,5 tone este:

Formula
  kN (a se vedea nota de mai jos)

unde:

| C | este definit la punctul 2.1 din prezenta anexă |
| --- | --- |
| a | este o accelerație verticală echivalentă la cuplare care depinde de tipul de suspensie montată pe axa spate a vehiculului tractor. |

C

este definit la punctul 2.1 din prezenta anexă

a

este o accelerație verticală echivalentă la cuplare care depinde de tipul de suspensie montată pe axa spate a vehiculului tractor.

Pentru suspensiile pneumatice (sau pentru sistemele de suspensie care au caracteristici de amortizare echivalente).

a = 1,8 m/s2

Pentru celelalte tipuri de suspensie:

a = 2,4 m/s2

| X | este lungimea suprafeței de încărcare a remorcii, în metri (a se vedea figura 27) |
| --- | --- |
| L | este distanța de la centrul inelului de remorcare la centrul ansamblului axei (a se vedea figura 27) |

X

este lungimea suprafeței de încărcare a remorcii, în metri (a se vedea figura 27)

L

este distanța de la centrul inelului de remorcare la centrul ansamblului axei (a se vedea figura 27)

Notă:

  Formula
  (În cazul în care această valoare este mai mică de 1,0, se reține valoarea egală cu 1,0)

Figura 27

Dimensiunile remorcii cu axă centrală

Image 35

Masa remorcabilă: C

3.   Formule de calcul aplicabile ansamblurilor multivehicul

3.1.   Ansamblul 1:

| Descriere | : | Camion + Dolly + semiremorcă |
| --- | --- | --- |

Descriere

:

Camion + Dolly + semiremorcă

Mase (tone)

| M1 | = | sarcina totală pe axă la camionul cuplat |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | sarcina totală pe axă la dolly și la semiremorcă, în poziția cuplate |
| M3 | = | sarcina totală pe axă la dolly |
| M4 | = | sarcina totală pe axă la camionul cuplat plus masa proprie a dolly-ului |
| M5 | = | sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al semiremorcii |
| M6 | = | M5 + sarcina totală pe axă la semiremorca cuplată |

M1

=

sarcina totală pe axă la camionul cuplat

M2

=

sarcina totală pe axă la dolly și la semiremorcă, în poziția cuplate

M3

=

sarcina totală pe axă la dolly

M4

=

sarcina totală pe axă la camionul cuplat plus masa proprie a dolly-ului

M5

=

sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al semiremorcii

M6

=

M5 + sarcina totală pe axă la semiremorca cuplată

Masa totală a ansamblului = M1 + M2

Masa remorcabilă a camionului: M2

Masa remorcabilă a dolly-ului M6

Dimensiuni:

| L | = | distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al dolly-ului (m) |
| --- | --- | --- |

L

=

distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al dolly-ului (m)

Cerință pentru capacitatea cuplajului:

| Cuplaj cu bară de remorcare cu cap tip furcă | : | |
| --- | --- | --- |
| Șa de cuplare | : | |

Cuplaj cu bară de remorcare cu cap tip furcă

:

Formula


  Formula

Șa de cuplare

:

Formula

| † | Dolly cu bară rigidă de remorcare:
  Această valoare calculată pentru D este mai mică decât valoarea certificată pentru Dc în cazul echipamentului de cuplare utilizat.
  Dolly cu bară de remorcare articulată:
  Această valoare calculată pentru D trebuie să fie mai mică decât valoarea certificată D a echipamentului de cuplare utilizat. Pentru barele de remorcare articulate nu există nicio cerință pentru valoarea V. |
| --- | --- |

†

Această valoare calculată pentru D este mai mică decât valoarea certificată pentru Dc în cazul echipamentului de cuplare utilizat.

Dolly cu bară de remorcare articulată:

Această valoare calculată pentru D trebuie să fie mai mică decât valoarea certificată D a echipamentului de cuplare utilizat. Pentru barele de remorcare articulate nu există nicio cerință pentru valoarea V.

3.2.   Ansamblul 2:

| Descriere | : | Vehicul tractor + semiremorcă + remorcă cu axă centrală |
| --- | --- | --- |

Descriere

:

Vehicul tractor + semiremorcă + remorcă cu axă centrală

Mase (tone)

| M1 | = | sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suport de la semiremorcă) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | sarcina totală pe axă la remorca cu axă centrală cuplată |
| M3 | = | sarcina totală pe axă la vehiculul tractor și la semiremorcă, în poziția cuplate |
| M4 | = | sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al semiremorcii |
| M5 | = | M4 + sarcina totală pe axă la semiremorcă și la remorca cu axă centrală, în poziția cuplate |

M1

=

sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suport de la semiremorcă)

M2

=

sarcina totală pe axă la remorca cu axă centrală cuplată

M3

=

sarcina totală pe axă la vehiculul tractor și la semiremorcă, în poziția cuplate

M4

=

sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al semiremorcii

M5

=

M4 + sarcina totală pe axă la semiremorcă și la remorca cu axă centrală, în poziția cuplate

Masa totală a ansamblului = M2 + M3

Masa remorcabilă a vehiculului tractor: M5

Masa remorcabilă a semiremorcii: M2

Dimensiuni:

| L | = | distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului axelor remorcii (m) |
| --- | --- | --- |
| X | = | lungimea zonei încărcate a remorcii cu axă centrală (m) |
| a | = | 2,4 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie cu arcuri; 1,8 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie pneumatică |

L

=

distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului axelor remorcii (m)

X

=

lungimea zonei încărcate a remorcii cu axă centrală (m)

a

=

2,4 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie cu arcuri; 1,8 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie pneumatică

Cerință pentru capacitatea cuplajului:

| Cuplaj cu bară de remorcare cu cap tip furcă pe semiremorcă | : | |
| --- | --- | --- |
| Șa de cuplare | : | |

Cuplaj cu bară de remorcare cu cap tip furcă pe semiremorcă

:

Formula


  Formula

Șa de cuplare

:

Formula

Notă:

  Formula
  (În cazul în care această valoare este mai mică de 1,0, se reține valoarea egală cu 1,0)

3.3.   Ansamblul 3:

| Descriere | : | Vehicul tractor + semiremorcă + dolly + semiremorcă |
| --- | --- | --- |

Descriere

:

Vehicul tractor + semiremorcă + dolly + semiremorcă

Mase (tone)

| M1 | = | sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suportată de la prima semiremorcă) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | sarcina totală pe axă la vehiculul tractor și la prima semiremorcă în poziție cuplată |
| M3 | = | M4 + sarcina totală pe axă la a doua semiremorcă cuplată |
| M4 | = | sarcina totală pe axă la dolly-ul cuplat (inclusiv sarcina suport de la a doua semiremorcă) |
| M5 | = | M2 + masa proprie a dolly-ului |
| M6 | = | sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al primei semiremorci |
| M7 | = | sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al celei de-a doua semiremorci |
| M8 | = | M7 + sarcina totală pe axă la a doua semiremorcă cuplată |
| M9 | = | M6 + sarcina totală pe axă la prima semiremorcă cuplată + M3 |

M1

=

sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suportată de la prima semiremorcă)

M2

=

sarcina totală pe axă la vehiculul tractor și la prima semiremorcă în poziție cuplată

M3

=

M4 + sarcina totală pe axă la a doua semiremorcă cuplată

M4

=

sarcina totală pe axă la dolly-ul cuplat (inclusiv sarcina suport de la a doua semiremorcă)

M5

=

M2 + masa proprie a dolly-ului

M6

=

sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al primei semiremorci

M7

=

sarcina de sprijin la pivotul de cuplare al celei de-a doua semiremorci

M8

=

M7 + sarcina totală pe axă la a doua semiremorcă cuplată

M9

=

M6 + sarcina totală pe axă la prima semiremorcă cuplată + M3

Masa totală a ansamblului = M2 + M3

Masa remorcabilă a vehiculului tractor: M9

Masa remorcabilă a primei semiremorci: M3

Masa remorcabilă a dolly-ului: M8

Dimensiuni:

| L | = | distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al dolly-ului (m) |
| --- | --- | --- |

L

=

distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al dolly-ului (m)

Cerință pentru capacitatea cuplajului:

| Cuplaj bară de remorcare cu cap tip furcă pe prima semiremorcă | : | |
| --- | --- | --- |
| Șa de cuplare | : | D = Max(D
  1; D
  2), cu: | |

Cuplaj bară de remorcare cu cap tip furcă pe prima semiremorcă

:

Formula

Formula

Șa de cuplare

:

D = Max(D
  1; D
  2), cu:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| † | Dolly cu bară rigidă de remorcare:
  Această valoare calculată pentru D este mai mică decât valoarea certificată pentru Dc în cazul echipamentului de cuplare utilizat.
  Dolly cu bară de remorcare articulată:
  Această valoare calculată pentru D trebuie să fie mai mică decât valoarea certificată D a echipamentului de cuplare utilizat. Pentru barele de remorcare articulate nu există nicio cerință pentru valoarea V. |
| --- | --- |

†

Această valoare calculată pentru D este mai mică decât valoarea certificată pentru Dc în cazul echipamentului de cuplare utilizat.

Dolly cu bară de remorcare articulată:

Această valoare calculată pentru D trebuie să fie mai mică decât valoarea certificată D a echipamentului de cuplare utilizat. Pentru barele de remorcare articulate nu există nicio cerință pentru valoarea V.

3.4.   Ansamblul 4:

| Descriere | : | Vehicul tractor + remorcă cu axă centrală + remorcă cu axă centrală |
| --- | --- | --- |

Descriere

:

Vehicul tractor + remorcă cu axă centrală + remorcă cu axă centrală

Mase (tone)

| M1 | = | sarcina totală pe axă la camionul cuplat |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | sarcina totală pe axă la prima remorcă cu axă centrală cuplată |
| M3 | = | sarcina totală pe axă la a doua remorcă cu axă centrală cuplată |
| M4 | = | M2 + M3 |
| M5 | = | M1 + M2 |

M1

=

sarcina totală pe axă la camionul cuplat

M2

=

sarcina totală pe axă la prima remorcă cu axă centrală cuplată

M3

=

sarcina totală pe axă la a doua remorcă cu axă centrală cuplată

M4

=

M2 + M3

M5

=

M1 + M2

Masa remorcabilă a camionului: M4

Masa remorcabilă a primei remorci cu axă centrală: M3

Masa totală a ansamblului = M1 + M2 + M3

Dimensiuni:

| L1 | = | distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului axei primei remorci cu axă centrală (m) |
| --- | --- | --- |
| L2 | = | distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al celei de-a doua remorci cu axă centrală (m) |
| X1 | = | lungimea zonei încărcate a primei remorci cu axă centrală (m) |
| X2 | = | lungimea zonei încărcate a celei de-a doua remorci cu axă centrală (m) |
| T1 | = | distanța de la centrul grupului de axe la punctul de cuplare al cuplajului cu bară de remorcare cu cap tip furcă la partea din spate al primei remorci cu axă centrală (m) |
| a | = | 2,4 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie cu arcuri; 1,8 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie pneumatică |

L1

=

distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului axei primei remorci cu axă centrală (m)

L2

=

distanța de la inelul de remorcare la centrul grupului de axe al celei de-a doua remorci cu axă centrală (m)

X1

=

lungimea zonei încărcate a primei remorci cu axă centrală (m)

X2

=

lungimea zonei încărcate a celei de-a doua remorci cu axă centrală (m)

T1

=

distanța de la centrul grupului de axe la punctul de cuplare al cuplajului cu bară de remorcare cu cap tip furcă la partea din spate al primei remorci cu axă centrală (m)

a

=

2,4 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie cu arcuri; 1,8 [m/s2] pentru o semiremorcă cu suspensie pneumatică

Cerință pentru capacitatea cuplajului:

| Cuplaje cu bară de remorcare cu cap tip furcă | : | V = V1 |
| --- | --- | --- |

Cuplaje cu bară de remorcare cu cap tip furcă

:

Formula

V = V1

Formula

Formula

Notă: (În cazul în care această
  Formula


  Formula
  valoare este mai mică de 1,0, se reține valoarea egală cu 1,0).

3.5.   Ansamblul 5:

| Descriere | : | Vehicul tractor + remorcă de legătură (3) + semiremorcă |
| --- | --- | --- |

Descriere

:

Vehicul tractor + remorcă de legătură (3) + semiremorcă

Mase (tone)

| M1 | = | sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suport de la remorca de legătură) |
| --- | --- | --- |
| M2 | = | sarcina suportată la pivotul de cuplare al remorcii de legătură |
| M3 | = | M2 + sarcina totală pe axă la remorca de legătură și la semiremorcă în poziția cuplate |
| M4 | = | sarcina totală pe axă la remorca de legătură și la semiremorcă în poziția cuplate |
| M5 | = | sarcina suportată la pivotul de cuplare al semiremorcii |
| M6 | = | M5 + sarcina totală pe axă la semiremorcă |

M1

=

sarcina totală pe axă la vehiculul tractor cuplat (inclusiv sarcina suport de la remorca de legătură)

M2

=

sarcina suportată la pivotul de cuplare al remorcii de legătură

M3

=

M2 + sarcina totală pe axă la remorca de legătură și la semiremorcă în poziția cuplate

M4

=

sarcina totală pe axă la remorca de legătură și la semiremorcă în poziția cuplate

M5

=

sarcina suportată la pivotul de cuplare al semiremorcii

M6

=

M5 + sarcina totală pe axă la semiremorcă

Masa totală a ansamblului = M1 + M4

Masa remorcabilă a vehiculului tractor: M3

Masa remorcabilă a remorcii de legătură: M6

Cerință pentru capacitatea cuplajului:

| Șa de cuplare | : | |
| --- | --- | --- |

Șa de cuplare

:

Formula

4.   Extinderea performanțelor

Notațiile Dcert, Dc-cert, Vcert și Scert utilizate mai jos la acest punct desemnează valorile funcționale certificate ale componentei de cuplare în cauză. Notațiile Dc-req, Vreq și Sreq desemnează valorile prescrise ale performanței ansamblului de vehicule, calculate în conformitate cu normele din prezenta anexă. Ele se evaluează în raport cu valorile funcționale certificate.

4.1.   Sisteme de cuplare cu bară de remorcare cu cap tip furcă incluzând grinzi de remorcare și inele de remorcare

Pentru fiecare combinație de valori funcționale certificate, poate fi trasată o diagramă precum cea prezentată în figura 28. Valorile funcționale necesare calculate Dc-req și Vreq care ar intra în aria hașurată a diagramei sunt admisibile pentru funcționarea în traficul rutier.

Sreq este întotdeauna mai mic sau egal cu 1 000 kg

Figura 28

Image 36

4.2.   Dacă valorile funcționale necesare calculate se încadrează în aria hașurată din figura 28, masa remorcabilă se verifică cu o valoare V limitativă. Pentru ansamblul în cauză valoarea V limitativă are prioritate față de valoarea V certificată a echipamentului de cuplare instalat.

4.2.1.   Valoarea V limitativă este reprezentată de un punct pe dreapta în pantă din figura 28. Acest punct corespunde valorii Dc necesare calculate pentru masa remorcabilă.

---

(1)  Masele T și R și masa maximă tehnic admisibilă pot fi mai mari decât masa maximă admisibilă prevăzută de legislația națională.

(2)  A se vedea definițiile din Regulamentului nr. 13 anexat la Acordul din 1958 privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații. Definiția se găsește, de asemenea, în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4).

(3)  Remorca de legătură este o semiremorcă cu o șa de cuplare la partea sa din spate care permite tractarea unei a doua semiremorci.

---