# Uradni list L 109/2018

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 109 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6127. april 2018 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 109

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6127. april 2018

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji: | 1 |
| | * | Pravilnik št. 132 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprav REC) za težka vozila, kmetijske in gozdarske traktorje ter necestno mobilno mehanizacijo, opremljeno z motorjem s kompresijskim vžigom [2018/630] | 100 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji:

1

*

Pravilnik št. 132 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprav REC) za težka vozila, kmetijske in gozdarske traktorje ter necestno mobilno mehanizacijo, opremljeno z motorjem s kompresijskim vžigom [2018/630]

100

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 27.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji:

| I. | varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon |
| --- | --- |

I.

varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon

| II. | vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2018/629] |
| --- | --- |

II.

vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2018/629]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dopolnila 2 sprememb 07 – začetek veljavnosti: 19. julij 2018

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preizkusi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zahteve v zvezi z vgradnjo v vozilo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Spremembe in razširitev homologacije tipa vozila oziroma tipa varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navodila |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

15.

PRILOGE

| 1 A | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na varnostni pas v skladu s Pravilnikom št. 16 |
| --- | --- |

1 A

| 1 B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje odraslih potnikov v vozilih na motorni pogon v skladu s Pravilnikom št. 16 |
| --- | --- |

1 B

| 2. | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skica naprave za preizkus vzdržljivosti mehanizma navijala |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skica naprave za preizkus zaskočitve navijal z zaskočitvijo v sili |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skica naprave za preizkus odpornosti proti prahu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opis preizkusnega vozička, sedeža, pritrdišč in naprave za zaustavljanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opis preizkusne lutke |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opis krivulje pojemka ali pospeška preizkusnega vozička kot funkcije časa |
| --- | --- |

8.

| 9. | Navodila |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preizkus dvojne zaponke |
| --- | --- |

10.

| 11. | Preizkus odrgnjenja in mikrozdrsa |
| --- | --- |

11.

| 12. | Korozijski preizkus |
| --- | --- |

12.

| 13. | Zaporedje preizkusov |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vgradnja varnostnih pasov s prikazom tipov pasov in navijal |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zahteve za vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje odraslih potnikov na naprej obrnjenih sedežih v vozilih na motorni pogon ter za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size |
| --- | --- |

17.

| 18. | Preizkusi opozorilnika pripetosti varnostnih pasov |
| --- | --- |

18.

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1) v zvezi z vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za osebe odrasle postave na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran; |
| --- | --- |

1.1

vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1) v zvezi z vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za osebe odrasle postave na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran;

2

4

5

6

7

1

| 1.2 | varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za osebe odrasle postave na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran, ter so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1); |
| --- | --- |

1.2

varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za osebe odrasle postave na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran, ter so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1);

2

4

5

6

7

1

| 1.3 | vozila kategorij M1 in N1 (1) v zvezi z vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok, sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size; |
| --- | --- |

1.3

vozila kategorij M1 in N1 (1) v zvezi z vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok, sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size;

1

1

1

| 1.4 | vsa sedežna mesta v vozilih kategorij M in N, ki so opremljena z varnostnimi pasovi, v zvezi z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov. |
| --- | --- |

1.4

vsa sedežna mesta v vozilih kategorij M in N, ki so opremljena z varnostnimi pasovi, v zvezi z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov.

| 1.5 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, ki so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M2 in M3 (1). |
| --- | --- |

1.5

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, ki so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M2 in M3 (1).

2

3

1

| 1.6 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za varnostne pasove, ki so načrtovani za vgradnjo na vstran obrnjene sedeže v vozilih kategorije M3 (razredi II, III in B (1)). |
| --- | --- |

1.6

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za varnostne pasove, ki so načrtovani za vgradnjo na vstran obrnjene sedeže v vozilih kategorije M3 (razredi II, III in B (1)).

3

1

| 1.7 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, če je proizvajalec vozila opredelil sedežna mesta i-Size. |
| --- | --- |

1.7

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, če je proizvajalec vozila opredelil sedežna mesta i-Size.

2.   OPREDELITEV POJMOV

2.1   Varnostni pas (sedežni pas, pas)

Sistem trakov z varnostno zaponko, napravami za nastavitev in pritrdilnimi elementi, ki ga je mogoče pritrditi v vozilu na motorni pogon in je načrtovan za zmanjševanje tveganja poškodb uporabnika pri trčenju ali nenadnem zmanjšanju hitrosti vozila, tako da omeji gibanje njegovega telesa. Tak sistem se na splošno označuje kot „sistem pasov“, pri čemer ta izraz zajema tudi vse naprave za absorpcijo energije ali navijanje pasu nazaj.

Sistem je mogoče preizkusiti in homologirati kot sistem varnostnih pasov ali sistem za zadrževanje potnikov.

2.1.1   Trebušni pas

Dvotočkovni pas, ki poteka čez sprednjo stran uporabnikovega medeničnega predela.

2.1.2   Diagonalni pas

Pas, ki poteka diagonalno čez sprednjo stran prsnega koša, od boka do rame na nasprotni strani.

2.1.3   Tritočkovni pas

Pas, ki je kombinacija trebušnega in diagonalnega traku.

2.1.4   S-pas

Sistem pasu, ki ni tritočkovni ali trebušni pas.

2.1.5   H-pas

Sistem S-pasu, ki vključuje trebušni pas in trakove čez ramena; H-pas ima lahko dodaten sistem mednožnega traku.

2.2   Tip pasu

Pasovi različnih „tipov“ so pasovi, ki se bistveno razlikujejo med seboj, pri čemer razlike veljajo zlasti za:

| 2.2.1 | toge dele (zaponka, pritrdilni elementi, navijalo itd.); |
| --- | --- |

2.2.1

toge dele (zaponka, pritrdilni elementi, navijalo itd.);

| 2.2.2 | material, tkanje, mere in barvo trakov; ali |
| --- | --- |

2.2.2

material, tkanje, mere in barvo trakov; ali

| 2.2.3 | geometrijo sistema pasov. |
| --- | --- |

2.2.3

geometrijo sistema pasov.

2.3   Trak

Prilagodljiv sestavni del, ki mora držati telo uporabnika in prenašati sile na pritrdišča pasu.

2.4   Zaponka

Naprava za hitro odpenjanje, ki uporabniku omogoča, da ga pas drži. Zaponka lahko vključuje napravo za nastavitev pasu, razen v primeru zaponke H-pasu.

2.5   Naprava za nastavitev pasu

Naprava, ki omogoča, da se pas nastavi glede na zahteve posameznega uporabnika ter položaj sedeža. Naprava za nastavitev je lahko del zaponke ali navijala ali katerega koli drugega dela varnostnega pasu.

2.6   Zategovalnik

Dodatna ali v sistem vgrajena naprava, ki zategne trak, da se ohlapnost pasu pri trku zmanjša.

2.7   
  „Referenčno območje“ pomeni prostor med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki sta med seboj oddaljeni 400 mm in simetrični glede na točko H ter sta določeni z vrtenjem preizkusne glave, opisane v Prilogi 1 k Pravilniku št. 21, iz navpične v vodoravno lego; preizkusna glava mora biti nameščena tako, kot je opisano v navedeni prilogi k Pravilniku št. 21, in nastavljena na največjo dolžino 840 mm.

2.8   
  „Zračna blazina“ pomeni napravo, ki je vgrajena kot dodatek varnostnim pasovom in sistemom za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon, tj. sistem, ki vsebuje stisnjeni plin, s katerim se ob močnem trčenju, ki vozilo poškoduje, samodejno sproži prožna konstrukcija, kar omili nalet enega ali več delov telesa potnika v vozilu na notranje površine prostora za potnike. Nobena takšna sprožena konstrukcija se ne sme šteti kot tog del.

2.9   
  „Zračna blazina za potnike“ je sistem zračnih blazin za zaščito potnikov na drugih sedežih razen voznikovega pri čelnem trku.

2.10   
  „Sistem za zadrževanje otrok“ pomeni varnostno napravo iz Pravilnika št. 44 ali Pravilnika št. 129.

2.11   
  „Nazaj obrnjen“ pomeni obrnjen v smer, ki je nasprotna običajni smeri vožnje vozila.

2.12   Pritrdilni elementi

Deli sistema pasov, vključno s potrebnimi varnostnimi deli, s katerimi se lahko sistem pasov pritrdi na pritrdišča pasu.

2.13   Naprava za absorpcijo energije

Naprava, ki absorbira energijo neodvisno ali skupaj s trakom in je del sistema pasov.

2.14   Navijalo

Naprava za delno ali popolno navijanje traku varnostnega pasu.

2.14.1   Navijalo brez zaskočitve (tip 1)

Navijalo, iz katerega se z majhno zunanjo silo izvleče celotna dolžina traku in ki ne omogoča nobene nastavitve dolžine izvlečenega traku.

2.14.2   Navijalo z ročno sprostitvijo (tip 2)

Navijalo, pri katerem mora uporabnik ročno sprostiti navijalo, da izvleče želeno dolžino traku, in ki se samodejno zaskoči, ko je omenjeni postopek končan.

2.14.3   Navijalo s samodejno zaskočitvijo (tip 3)

Navijalo, ki omogoča izvlečenje traku do želene dolžine in ki, potem ko je zaponka zapeta, samodejno nastavlja trak glede na uporabnika. Nadaljnje izvlečenje traku ni mogoče, če tega zavestno ne naredi uporabnik.

2.14.4   Navijalo z zaskočitvijo v sili (tip 4)

Navijalo, ki pri običajnem načinu vožnje uporabniku varnostnega pasu ne omejuje svobode gibanja. Taka naprava vključuje sestavne dele za nastavljanje dolžine, ki samodejno prilagajajo dolžino traku glede na uporabnika, in mehanizem za zaskočitev, ki ga v sili sproži:

| 2.14.4.1 | zmanjšanje hitrosti vozila (enostranska občutljivost); |
| --- | --- |

2.14.4.1

zmanjšanje hitrosti vozila (enostranska občutljivost);

| 2.14.4.2 | kombinacija zmanjšanja hitrosti vozila, premikanja traku ali katerih koli drugih samodejnih sredstev (večstranska občutljivost). |
| --- | --- |

2.14.4.2

kombinacija zmanjšanja hitrosti vozila, premikanja traku ali katerih koli drugih samodejnih sredstev (večstranska občutljivost).

2.14.5   Navijalo z zaskočitvijo v sili z višjim pragom občutljivosti (tip 4N)

Navijalo tipa iz odstavka 2.14.4, vendar s posebnimi značilnostmi glede uporabe v vozilih kategorij M2, M3, N1, N2 in N3
   (2).

2

3

1

2

3

2

2.14.6   Naprava za nastavitev pasu po višini

Naprava, ki omogoča spreminjanje višine zgornjega prekretnega vodila (neposredno pritrjenega na vozilo ali togo konstrukcijo sedeža) pasu glede na zahteve posameznega uporabnika in položaj sedeža. Takšna naprava je lahko del pasu ali del pritrdišča pasu.

2.14.7   „Prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela pasu po višini“

Naprava za nastavitev po višini ramen posameznega uporabnika, pri kateri nastavljivi del ni neposredno pritrjen na konstrukcijo vozila (npr. stebriček) ali sedeža (npr. toga konstrukcija sedeža), temveč se ramenski del nastavi:

| (a) | s prenosom prek prožne konstrukcije in |
| --- | --- |

(a)

s prenosom prek prožne konstrukcije in

| (b) | ne da bi to vplivalo na potek trebušnega pasu. |
| --- | --- |

(b)

ne da bi to vplivalo na potek trebušnega pasu.

2.15   Pritrdišča varnostnih pasov

Deli konstrukcije vozila ali sedeža ali kateri koli drug del vozila, ki je namenjen za pritrditev sistema varnostnih pasov.

2.16   Tip vozila glede na varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov

Kategorija vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v takšnih bistvenih vidikih, kot so mere, oblike in materiali sestavnih delov konstrukcije vozila ali sedeža ali katerega koli drugega dela vozila, na katerega so pritrjeni varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje potnikov.

2.17   Sistem za zadrževanje potnikov

Sistem za določen tip vozila ali tip, ki ga opredeli proizvajalec vozila in odobri tehnična služba, ki je sestavljen iz sedeža in pasu, pritrjenih na vozilo na ustrezen način, in vseh dodatnih delov, ki zmanjšujejo tveganje poškodbe uporabnika pri nenadnem zmanjšanju hitrosti vozila, tako da omejijo gibanje njegovega telesa.

2.18   Sedež

Konstrukcija, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe; Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe.

2.18.1   
  „Sprednji potniški sedež“ pomeni vsak sedež, kjer je „skrajna sprednja točka H“ zadevnega sedeža v navpični prečni ravnini skozi točko R voznika ali pred njo;

2.18.2   
  „naprej obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti sprednjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10° ali – 10°;

2.18.3   
  „nazaj obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od + 10° ali – 10°;

2.18.4   
  „vstran obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti stranici vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot 90° (± 10°).

2.19   Skupina sedežev

Sedežna klop ali ločeni sedeži, vgrajeni drug ob drugem (tj. pritrjeni tako, da so sprednja pritrdišča enega od teh sedežev v višini sprednjih ali zadnjih pritrdišč drugega sedeža ali med njimi), namenjeni za sedenje ene ali več odraslih oseb.

2.20   Sedežna klop

Konstrukcija skupaj z opremo, namenjena sedenju več kot ene odrasle osebe.

2.21   Sistem za nastavitev sedeža

Celotna naprava, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedeče osebe; ta naprava lahko predvsem omogoča:

| 2.21.1 | vzdolžni premik; |
| --- | --- |

2.21.1

vzdolžni premik;

| 2.21.2 | navpični premik; |
| --- | --- |

2.21.2

navpični premik;

| 2.21.3 | kotni premik. |
| --- | --- |

2.21.3

kotni premik.

2.22   Pritrdišče sedeža

Sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z ustreznimi deli konstrukcije vozila.

2.23   Tip sedeža

Kategorija sedežev, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

| 2.23.1 | obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža; |
| --- | --- |

2.23.1

obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža;

| 2.23.2 | tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža; |
| --- | --- |

2.23.2

tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža;

| 2.23.3 | tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila. |
| --- | --- |

2.23.3

tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila.

2.24   Sistem za premikanje sedeža

Naprava, ki omogoča, da se sedež ali eden od njegovih delov premakne po kotu ali vzdolžno brez fiksnega vmesnega položaja (za lažji dostop potnikov).

2.25   Sistem za blokiranje sedeža

Naprava, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe.

2.26   Ugreznjen gumb za odpiranje zaponke

Gumb za odpiranje zaponke, s katerim zaponke ni mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm.

2.27   Neugreznjen gumb za odpiranje zaponke

Gumb za odpiranje zaponke, s katerim je zaponko mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm.

2.28   Naprava za zmanjševanje napetosti

Naprava, ki je vgrajena v navijalo in samodejno zmanjšuje napetost traku, ko je varnostni pas zapet. Ko se ta odpne, se naprava samodejno izključi.

2.29   
  „ISOFIX“ je sistem za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok v vozila, ki ima dve togi pritrdišči v vozilu, dva ustrezna toga pritrdilna elementa na sistemu za zadrževanje otrok ter napravo za omejitev nihanja naklona sistema za zadrževanje otrok.

2.30   
  „Sistem za zadrževanje otrok ISOFIX“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 44 ali Pravilnika št. 129 in mora biti pritrjen na pritrdilni sistem ISOFIX, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14 ali Pravilnika št. 145.

2.31   
  „Pritrdilno mesto ISOFIX“ pomeni sistem, ki omogoča namestitev:

| (a) | univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(a)

univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (b) | ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(b)

ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (c) | ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(c)

ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (d) | ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(d)

ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (e) | ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št.44; |
| --- | --- |

(e)

ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št.44;

| (f) | ali sistema za zadrževanje otrok i-Size iz Pravilnika št. 129; |
| --- | --- |

(f)

ali sistema za zadrževanje otrok i-Size iz Pravilnika št. 129;

| (g) | ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 129. |
| --- | --- |

(g)

ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 129.

2.32   
  „Pritrdilni sistem ISOFIX“ pomeni sistem, ki je sestavljen iz dveh spodnjih pritrdišč ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14 ali Pravilnika št. 145, in je namenjen za pritrditev sistema za zadrževanje otrok ISOFIX skupaj z napravo za preprečevanje vrtenja.

2.33   
  „Spodnje pritrdišče ISOFIX“ pomeni tog okrogel vodoravni drog s premerom 6 mm, ki vodi od konstrukcije vozila ali sedeža, da sprejme in zadrži sistem za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX.

2.34   
  „Naprava za preprečevanje vrtenja“:

| (a) | Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX; |
| --- | --- |

(a)

Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX;

| (b) | napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom; |
| --- | --- |

(b)

napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom;

| (c) | napravo za preprečevanje vrtenja za sistem za zadrževanje otrok i-Size sestavlja zgornja priveza ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom; |
| --- | --- |

(c)

napravo za preprečevanje vrtenja za sistem za zadrževanje otrok i-Size sestavlja zgornja priveza ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom;

| (d) | za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, i-Size, univerzalne in poluniverzalne sisteme sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja. |
| --- | --- |

(d)

za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, i-Size, univerzalne in poluniverzalne sisteme sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja.

2.35   
  „Pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni element, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14 ali Pravilnika št. 145, kot je na primer drog, nameščen na določenem območju in zasnovan tako, da sprejme zaponko traku za zgornjo privezo ISOFIX in prenese njeno zadrževalno silo na konstrukcijo vozila.

2.36   
  „Vodilo“ je namenjeno za pomoč osebi, ki namešča sistem za zadrževanje otrok ISOFIX, in sicer tako, da fizično vodi pritrdilne elemente ISOFIX na sistemu za zadrževanje otrok ISOFIX v pravilno poravnavo s spodnjimi pritrdišči ISOFIX ter tako olajša priklop.

2.37   
  „Oznake ISOFIX“ pomenijo oznake, ki osebi, ki želi namestiti sistem za zadrževanje otrok ISOFIX, prikazujejo pritrdilna mesta ISOFIX v vozilu in položaje vseh ustreznih pritrdilnih sistemov ISOFIX.

2.38   
  „Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok“ pomeni preizkuševalno napravo v skladu z eno od preizkuševalnih naprav ISOFIX iz odstavka 4 Dodatka 2 Priloge 17 k temu pravilniku, katere mere so navedene na slikah 1 do 8 navedenega odstavka 4. Takšne preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok se v tem pravilniku uporabljajo za preverjanje, kateri velikostni razredi sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44 ali Pravilnika št. 129 se lahko namestijo na sedežna mesta ISOFIX v vozilu. V Pravilniku št. 14 ali Pravilniku št. 145 je tudi uporabljena preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok, tako imenovana ISO/F2, ki je opisana na sliki 2 iz navedenega odstavka 4, za preverjanje položaja in možnosti dostopa do katerega koli pritrdilnega sistema ISOFIX.

Pomeni tudi preizkuševalno napravo v skladu z eno od dveh preizkuševalnih naprav za pomožne otroške sedeže (jahače) iz Dodatka 5 k Prilogi 17 k temu pravilniku, zlasti tisto, katere mere so navedene na slikah 2 in 3 navedenega dodatka. Takšne preizkuševalne naprave se v tem pravilniku uporabljajo za preverjanje, kateri velikostni razredi sistemov za zadrževanje otrok iz Pravilnika št. 129 ustrezajo sedežnim mestom v vozilu.

2.39   
  „Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size“ pomeni prostornino, ki zagotavlja dimenzijsko in geometrijsko ujemanje podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size in sedežnega mesta i-Size v vozilu.

2.40   
  „sedežno mesto i-Size“ pomeni sedežno mesto, če ga je opredelil proizvajalec vozila, ki je zasnovano tako, da lahko sprejme sisteme za zadrževanje otrok i-Size, kot so opredeljeni v Pravilniku št. 129, in izpolnjuje zahteve, opredeljene v tem pravilniku.

2.41   
  „Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov“ pomeni sistem, ki je namenjen opozarjanju voznika, kadar kateri koli potnik ne uporablja varnostnega pasu. Sistem zazna odpet varnostni pas ter ima dve stopnji opozarjanja voznika: opozorilo prve stopnje in opozorilo druge stopnje.

2.42   
  „Vidno opozorilo“ pomeni opozorilo v obliki vidnega signala (osvetlitev, utripanje ali vidni prikaz simbola ali sporočila).

2.43   
  „Slišno opozorilo“ pomeni opozorilo v obliki zvočnega signala.

2.44   
  „Opozorilo prve stopnje“ pomeni vidno opozorilo, ki se aktivira, ko se vklopi stikalo za vžig ali glavno nadzorno stikalo in ko vsaj eden od varnostih pasov za potnike ni pripet. Vključuje lahko tudi slišno opozorilo.

2.45   
  „Opozorilo druge stopnje“ pomeni vidno in slišno opozorilo, ki se aktivira, ko se vozilo uporablja v skladu z odstavki 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3 in je varnostni pas katerega koli potnika v sprednji vrsti odpet, varnostni pas katerega koli potnika v zadnji vrsti pa je odpet ali se odpne.

2.46   
  „Varnostni pas ni pripet“ pomeni, po izbiri proizvajalca, da zaponka varnostnega pasu katerega koli potnika ni zapeta ali pa je dolžina izvlečenega traku manjša od dolžine traku, ki je potrebna za pripetje nezasedenega sedeža v zadnji skrajni legi sedežnega mesta.

2.47   
  „Vozilo deluje običajno“ pomeni, da se vozilo premika naprej s hitrostjo, ki je večja od 10 km/h.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Tip vozila:

3.1.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede vgradnje varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

3.1.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 3.1.2.1 | risbe splošne konstrukcije vozila v primernem merilu, ki prikazujejo položaje varnostnih pasov, ter natančne risbe varnostnih pasov in točk, na katere so pritrjeni; |
| --- | --- |

3.1.2.1

risbe splošne konstrukcije vozila v primernem merilu, ki prikazujejo položaje varnostnih pasov, ter natančne risbe varnostnih pasov in točk, na katere so pritrjeni;

| 3.1.2.2 | specifikacija uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost varnostnih pasov; |
| --- | --- |

3.1.2.2

specifikacija uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost varnostnih pasov;

| 3.1.2.3 | tehnični opis varnostnih pasov. |
| --- | --- |

3.1.2.3

tehnični opis varnostnih pasov.

| 3.1.2.4 | Pri varnostnih pasovih, pritrjenih na konstrukcijo sedeža: |
| --- | --- |

3.1.2.4

Pri varnostnih pasovih, pritrjenih na konstrukcijo sedeža:

| 3.1.2.5 | podroben opis tipa vozila glede na zasnovo sedežev, pritrdišč sedežev ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje; |
| --- | --- |

3.1.2.5

podroben opis tipa vozila glede na zasnovo sedežev, pritrdišč sedežev ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje;

| 3.1.2.6 | risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje. |
| --- | --- |

3.1.2.6

risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje.

3.1.3   Po mnenju proizvajalca se tehnični službi predloži vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba, ki izvaja homologacijske preizkuse, šteje za bistvene za preizkus varnostnih pasov.

3.2   Tip varnostnega pasu

3.2.1   Vlogo za podelitev homologacije tipa varnostnega pasu vloži lastnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. Pri sistemih za zadrževanje potnikov vlogo za podelitev homologacije tipa sistema za zadrževanje potnikov vloži lastnik blagovne znamke ali njegov zastopnik ali proizvajalec vozila, v katerega mora biti vgrajen, ali njegov zastopnik.

3.2.2   Vlogi se priložijo:

| 3.2.2.1 | tehnični opis tipa pasu, v katerem so navedeni uporabljeni trakovi in togi deli in ki so mu priložene risbe delov, ki sestavljajo pas; risbe prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. Opis zajema barvo modela, predloženega v homologacijo, in navaja tipe vozil, za katere je ta tip pasu namenjen. Pri navijalih se predložijo navodila za vgradnjo senzorja; pri zategovalnikih se predloži natančen tehnični opis konstrukcije in delovanja, vključno z morebitnim zaznavanjem, ki navaja način aktiviranja in potrebne napotke za preprečevanje nenamernega aktiviranja. Pri sistemu za zadrževanje potnikov opis vključuje: risbe konstrukcije vozila in sedeža, sistema za nastavitev in pritrdilnih elementov v primernem merilu, ki dovolj podrobno prikazujejo mesta pritrdišč sedeža ter pritrdišč in ojačitev varnostnega pasu, skupaj s specifikacijo uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost pritrdišč sedeža in pasu, ter tehnični opis pritrdišč sedežev in pasov. Če je treba pas pritrditi na konstrukcijo vozila skozi napravo za nastavitev pasu po višini, tehnični opis določa, ali je ta naprava del pasu ali ne; |
| --- | --- |

3.2.2.1

tehnični opis tipa pasu, v katerem so navedeni uporabljeni trakovi in togi deli in ki so mu priložene risbe delov, ki sestavljajo pas; risbe prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. Opis zajema barvo modela, predloženega v homologacijo, in navaja tipe vozil, za katere je ta tip pasu namenjen. Pri navijalih se predložijo navodila za vgradnjo senzorja; pri zategovalnikih se predloži natančen tehnični opis konstrukcije in delovanja, vključno z morebitnim zaznavanjem, ki navaja način aktiviranja in potrebne napotke za preprečevanje nenamernega aktiviranja. Pri sistemu za zadrževanje potnikov opis vključuje: risbe konstrukcije vozila in sedeža, sistema za nastavitev in pritrdilnih elementov v primernem merilu, ki dovolj podrobno prikazujejo mesta pritrdišč sedeža ter pritrdišč in ojačitev varnostnega pasu, skupaj s specifikacijo uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost pritrdišč sedeža in pasu, ter tehnični opis pritrdišč sedežev in pasov. Če je treba pas pritrditi na konstrukcijo vozila skozi napravo za nastavitev pasu po višini, tehnični opis določa, ali je ta naprava del pasu ali ne;

| 3.2.2.2 | šest vzorcev tipa pasu, od katerih se eden uporablja za referenčne namene; |
| --- | --- |

3.2.2.2

šest vzorcev tipa pasu, od katerih se eden uporablja za referenčne namene;

| 3.2.2.3 | deset metrov dolžine za vsak tip traku, uporabljenega za tip pasu. |
| --- | --- |

3.2.2.3

deset metrov dolžine za vsak tip traku, uporabljenega za tip pasu.

| 3.2.2.4 | Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preizkuse, ima pravico zahtevati dodatne vzorce. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preizkuse, ima pravico zahtevati dodatne vzorce.

3.2.3   Pri sistemih za zadrževanje potnikov se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preizkuse, predložijo dva vzorca, ki lahko vključujeta dva vzorca pasov, zahtevana v odstavkih 3.2.2.2 in 3.2.2.3, in po izbiri proizvajalca vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba šteje za bistvene za preizkus sistema za zadrževanje potnikov.

4.   OZNAKE

Vzorci tipa pasu ali tipa sistema za zadrževanje potnikov, predloženega v homologacijo v skladu z določbami iz odstavkov 3.2.2.2, 3.2.2.3 in 3.2.2.4, so jasno in neizbrisno označeni z nazivom, začetnicami ali blagovnim imenom ali znamko proizvajalca.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Certifikatu o homologaciji se priloži certifikat, ki je skladen z vzorcem iz odstavka 5.1.1 ali 5.1.2:

| 5.1.1 | iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1; |
| --- | --- |

5.1.1

iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1;

| 5.1.2 | iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2.

5.2   Tip vozila

5.2.1   Če vozilo, predloženo v homologacijo skladno s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 8 in prilog 15 in 16 k temu pravilniku, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

5.2.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 07 za spremembe 07) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Kot je opredeljeno v odstavku 2.16, ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

5.2.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku.

5.2.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 5.2.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3). |
| --- | --- |

5.2.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3).

3

| 5.2.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.2.4.1.

5.2.5   Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 5.2.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.2.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

5.2.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

5.2.7   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

5.3   Tip varnostnega pasu

5.3.1   Če vzorci tipa pasu, predloženi v skladu z določbami iz odstavka 3.2, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5.3 in 6 tega pravilnika, se homologacija podeli.

5.3.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 06 za spremembe 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu pasu ali sistema za zadrževanje potnikov.

5.3.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku.

5.3.4   Na vsakem pasu, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, so poleg oznak iz odstavka 4 na ustreznem mestu nameščeni naslednji podatki:

| 5.3.4.1 | mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.3.4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1

mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.3.4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

4

| 5.3.4.1.2 | homologacijske številke; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

homologacijske številke;

| 5.3.4.2 | naslednjih dodatnih simbolov:






  5.3.4.2.1 | črke „A“ za tritočkovni pas, črke „B“ za trebušni pas in črke „S“ za pasove posebnega tipa. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2

naslednjih dodatnih simbolov:

5.3.4.2.1

črke „A“ za tritočkovni pas, črke „B“ za trebušni pas in črke „S“ za pasove posebnega tipa.

| 5.3.4.2.2 | Simboli iz odstavka 5.3.4.2.1 se dopolnijo z naslednjimi dodatnimi oznakami:






  5.3.4.2.2.1 | črko „e“ za pas z napravo za absorpcijo energije; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2

Simboli iz odstavka 5.3.4.2.1 se dopolnijo z naslednjimi dodatnimi oznakami:

5.3.4.2.2.1

črko „e“ za pas z napravo za absorpcijo energije;

| 5.3.4.2.2.2 | črko „r“ za pas, ki vključuje navijalo, ki ji sledita simbol (1, 2, 3, 4 ali 4N) uporabljenega navijala, v skladu z odstavkom 2.14 tega pravilnika, in črka „m“, če je uporabljeno navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

črko „r“ za pas, ki vključuje navijalo, ki ji sledita simbol (1, 2, 3, 4 ali 4N) uporabljenega navijala, v skladu z odstavkom 2.14 tega pravilnika, in črka „m“, če je uporabljeno navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo;

| 5.3.4.2.2.3 | črko „p“ pri varnostnih pasovih z zategovalnikom; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

črko „p“ pri varnostnih pasovih z zategovalnikom;

| 5.3.4.2.2.4 | črko „t“ pri varnostnem pasu z navijalom, ki vključuje napravo za zmanjševanje napetosti. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

črko „t“ pri varnostnem pasu z navijalom, ki vključuje napravo za zmanjševanje napetosti.

| 5.3.4.2.2.5 | Pasovi, opremljeni z navijalom tipa 4N, imajo tudi simbol, sestavljen iz pravokotnika s prečrtanim vozilom kategorije M1, ki prikazuje, da je uporaba tega tipa navijala v vozilih navedene kategorije prepovedana. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Pasovi, opremljeni z navijalom tipa 4N, imajo tudi simbol, sestavljen iz pravokotnika s prečrtanim vozilom kategorije M1, ki prikazuje, da je uporaba tega tipa navijala v vozilih navedene kategorije prepovedana.

1

| 5.3.4.2.2.6 | Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavkov 6.4.1.3.3 in 6.4.1.3.4 tega pravilnika, je označen z besedo „AIRBAG“ v pravokotniku. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavkov 6.4.1.3.3 in 6.4.1.3.4 tega pravilnika, je označen z besedo „AIRBAG“ v pravokotniku.

| 5.3.4.2.3 | Pred simbolom iz odstavka 5.3.4.2.1 je črka „Z“, če je varnostni pas del sistema za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Pred simbolom iz odstavka 5.3.4.2.1 je črka „Z“, če je varnostni pas del sistema za zadrževanje potnikov.

5.3.5   V odstavku 2 Priloge 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

5.3.6   Podatki iz odstavka 5.3.4 morajo biti jasno berljivi in neizbrisni ter jih je mogoče trajno namestiti z nalepko ali neposredno oznako. Nalepka ali oznaka mora biti odporna proti obrabi.

5.3.7   Nalepke iz odstavka 5.3.6 lahko izda organ, ki je podelil homologacijo, ali proizvajalec po pooblastilu navedenega organa.

6.   SPECIFIKACIJE

6.1   Splošne specifikacije

6.1.1   Vsak vzorec, predložen v skladu z odstavki 3.2.2.2, 3.2.2.3 in 3.2.2.4, ustreza specifikacijam iz odstavka 6 tega pravilnika.

6.1.2   Pas ali sistem za zadrževanje potnikov je zasnovan in izdelan tako, da je ob pravilni vgradnji in uporabi zagotovljeno njegovo zadovoljivo delovanje ter da zmanjšuje tveganje telesnih poškodb v primeru nesreče.

6.1.3   Trakovi pasu ne morejo zavzeti lege, nevarne za potnike.

6.1.4   Uporaba materialov, ki imajo v zvezi z zadrževanjem vode enake lastnosti kot poliamid 6, je prepovedana pri vseh mehanskih delih, pri katerih bi takšen pojav lahko škodljivo vplival na njihovo delovanje.

6.2   Togi deli

6.2.1   Splošno

6.2.1.1   Togi deli varnostnega pasu, kot so zaponke, naprave za nastavitev, pritrdilni elementi in podobno, ne smejo imeti ostrih robov, ki bi lahko povzročili obrabo ali trganje traku zaradi drgnjenja.

6.2.1.2   Vsi deli sistema pasov, ki bi lahko bili izpostavljeni koroziji, morajo biti primerno zaščiteni. Po opravljenem korozijskem preizkusu iz odstavka 7.2 izkušen opazovalec s prostim očesom ne more videti nobenih znakov poslabšanja stanja, ki bi lahko ogrozilo pravilno delovanje naprave, in nobene omembe vredne korozije.

6.2.1.3   Togi deli, ki so namenjeni absorpciji energije ali bodo izpostavljeni obremenitvam ali bodo obremenitev prenašali naprej, ne smejo biti lomljivi.

6.2.1.4   Togi elementi in plastični deli varnostnega pasu so nameščeni tako, da se med vsakodnevno uporabo motornega vozila ne morejo ujeti pod premični sedež ali med vrata vozila. Če kateri koli od teh elementov in delov ne izpolnjuje zgornjih pogojev, se na njem opravi preizkus „hladnega udarca“ iz odstavka 7.5.4. Če so po opravljenem preizkusu vidne razpoke na plastičnih prevlekah ali ohišjih togih elementov, se celoten plastični del odstrani in potem se preveri varnost ostalega dela sistema pasov. Če je preostali del sistema še vedno varen ali če nima vidnih razpok, se dodatno preveri, ali ustreza preizkusnim zahtevam iz odstavkov 6.2.2, 6.2.3 in 6.4.

6.2.2   Zaponka

6.2.2.1   Zaponka je zasnovana tako, da izključuje vsako možnost nepravilne uporabe. To med drugim pomeni, da ni mogoče, da bi zaponka ostala v delno zaprtem položaju. Postopek odpiranja zaponke mora biti očiten. Deli zaponke, ki se bodo verjetno dotikali uporabnikovega telesa, niso manjši od 20 cm2 in ne ožji od 46 mm, merjeno v ravnini, ki je od stične ploskve oddaljena največ 2,5 mm. Pri zaponkah H-pasov je zgornja zahteva izpolnjena, če je velikost stične ploskve zaponke z uporabnikovim telesom med 20 in 40 cm2.

2

2

6.2.2.2   Zaponka mora ostati zaprta, tudi če ni obremenjena, ne glede na položaj vozila. Ni je mogoče odpreti po naključju, zaradi nepazljivosti ali s silo, ki je manjša od 1 daN. Zaponko je lahko uporabljati in prijeti; če ni obremenjena in če je obremenjena v skladu z odstavkom 7.8.2, jo uporabnik lahko sprosti s preprostim gibom roke v eno smer; poleg tega je pri sistemih pasov, ki so namenjeni uporabi na sprednjih zunanjih sedežih, razen pri H-pasovih, mogoče, da jih uporabnik sproži s preprostim gibom roke v eno smer. Zaponka se sprosti s pritiskom na gumb ali podobno napravo. Površina, na katero se pritisk izvaja, ima pri dejansko sproščenem gumbu v projekciji na ravnino, ki je pravokotna na začetno smer gibanja gumba, naslednje mere: za gumbe, obdane z ohišjem, površino, ki ni manjša od 4,5 cm2, in širino, večjo od 15 mm; za gumbe, ki niso obdani z ohišjem, površino, ki ni manjša od 2,5 cm2, in širino, ki ni manjša od 10 mm. Ploskev za sprostitev zaponke je rdeče barve. Noben drug del zaponke ne sme biti te barve. Ko je sedež zaseden, je rdeča opozorilna lučka kot del zaponke dovoljena, če ob pripetju varnostnega pasu ugasne. Svetilke za osvetlitev zaponke, ki niso rdeče barve, lahko svetijo tudi po pripetju varnostnega pasu. Te svetilke zaponke ne smejo osvetljevati tako, da bi to vplivalo na zaznavo rdeče barve ploskve za sprostitev zaponke ali rdeče opozorilne lučke.

2

2

6.2.2.3   Pri preizkusih iz odstavka 7.5.3 zaponka deluje normalno.

6.2.2.4   Zaponka prenese večkratno zapiranje in odpiranje. Pred dinamičnim preizkusom iz odstavka 7.7 prestane 5 000 odpiranj in zapiranj v običajnih pogojih uporabe. Pri zaponkah H-pasov se lahko ta preizkus izvede, ne da bi bili vpeti vsi deli.

6.2.2.5   Sila, potrebna za odpiranje zaponke v preizkusu iz odstavka 7.8, ne presega 6 daN.

6.2.2.6   Trdnost zaponke se preizkusi v skladu z odstavkom 7.5.1 in po potrebi v skladu z odstavkom 7.5.5. Pri predpisani obremenitvi se ne sme zlomiti, močno deformirati ali odtrgati.

6.2.2.7   Pri zaponkah, ki vključujejo sestavni del, ki je skupen dvema sistemoma, se preizkusi trdnosti in sproščanja iz odstavkov 7.7 in 7.8 izvedejo tudi za del zaponke, ki pripada enemu sistemu, ki se sproži z ustreznim delom drugega sistema, če se zaponka lahko tako uporablja.

6.2.3   Naprava za nastavitev pasu

6.2.3.1   Ko si uporabnik namesti pas, se ta samodejno prilagodi ali ima ročno napravo za nastavitev, ki je sedečemu uporabniku lahko dosegljiva, njena uporaba pa je praktična in enostavna. Prav tako je mogoče, da uporabnik pas zategne z eno roko, tako da ustreza njegovemu telesu in položaju sedeža v vozilu.

6.2.3.2   Dva vzorca vsake naprave za nastavitev pasu se preizkusita v skladu z zahtevami iz odstavka 7.3. Zdrs traku pri posameznem vzorcu naprave za nastavitev ne presega 25 mm in vsota dolžin premikov pri vseh napravah za nastavitev ne presega 40 mm.

6.2.3.3   Trdnost vseh naprav za nastavitev se preizkusi v skladu z odstavkom 7.5.1. Pri predpisani obremenitvi se ne smejo zlomiti ali odtrgati.

6.2.3.4   Pri preizkušanju v skladu z odstavkom 7.5.6 sila, potrebna za rokovanje s katero koli ročno napravo za nastavitev, ne presega 5 daN.

6.2.4   Pritrdilni elementi in naprave za nastavitev pasu po višini

Trdnost pritrdilnih elementov se preizkusi v skladu z odstavkoma 7.5.1 in 7.5.2. Trdnost obstoječih naprav za nastavitev pasu po višini se preizkusi v skladu z odstavkom 7.5.2 tega pravilnika, če te v vozilu niso bile preizkušene pri uporabi Pravilnika št. 14 (njegove zadnje spremenjene različice) v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov. Pri predpisani obremenitvi se ti deli ne smejo zlomiti ali odtrgati.

6.2.5   Navijala

Na navijalih se izvedejo preizkusi glede izpolnjevanja spodnjih zahtev, vključno s preizkusi trdnosti iz odstavkov 7.5.1 in 7.5.2. (Te zahteve izključujejo navijala brez zaskočitve.)

6.2.5.1   Navijala z ročno sprostitvijo

6.2.5.1.1   Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom z ročno sprostitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 25 mm.

6.2.5.1.2   Trak sistema varnostnih pasov se izvleče iz navijala z ročno sprostitvijo za največ 6 mm, če na trak v običajni smeri izvleka deluje sila, ki ni manjša od 1,4 daN in ne večja od 2,2 daN.

6.2.5.1.3   Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler ni opravljenih 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvedeta korozijski preizkus iz odstavka 7.2 in preizkus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preizkusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.1.1 in 6.2.5.1.2.

6.2.5.2   Navijala s samodejno zaskočitvijo

6.2.5.2.1   Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom s samodejno zaskočitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 30 mm. Ko se uporabnik pasu nasloni nazaj, pas ostane v svojem prvotnem položaju ali se samodejno vrne v ta položaj po zaporednih premikih uporabnika naprej.

6.2.5.2.2   Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preizkusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.

Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN.

6.2.5.2.3   Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preizkus iz odstavka 7.2 in potem še preizkus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preizkusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.2.1 in 6.2.5.2.2.

6.2.5.3   Navijala z zaskočitvijo v sili

6.2.5.3.1   Navijalo z zaskočitvijo v sili pri preizkušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 izpolnjuje spodnje pogoje. Pri enostranski občutljivosti v skladu z odstavkom 2.14.4.1 tega pravilnika veljajo le specifikacije v zvezi z zmanjšanjem hitrosti vozila.

6.2.5.3.1.1   Zaskoči se, ko pojemek vozila doseže vrednost 0,45 g (5) pri navijalu tipa 4 ali 0,85 g pri navijalu tipa 4N.

5

6.2.5.3.1.2   Ne sme se zaskočiti pri vrednostih pospeška trakov, ki se merijo v smeri izvlečenja traku in so manjše od 0,8 g pri navijalu tipa 4 ali manjše od 1,0 g pri navijalu tipa 4N.

6.2.5.3.1.3   Ne sme se zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 12° ali manj v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca.

6.2.5.3.1.4   Zaskoči se, ko je senzor nagnjen za več kot 27° pri navijalu tipa 4 ali za 40° pri navijalu tipa 4N v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca.

6.2.5.3.1.5   Če je delovanje navijala odvisno od zunanjega signala ali vira energije, konstrukcija zagotovi, da se v primeru okvare ali motnje tega signala ali vira energije navijalo samodejno zaskoči. Vendar te zahteve ni treba izpolniti pri navijalu z večstransko občutljivostjo, če je le ena vrsta občutljivosti odvisna od zunanjega signala ali vira energije in je voznik na okvaro signala ali vira energije opozorjen z optičnimi in/ali zvočnimi sredstvi.

6.2.5.3.2   Pri preizkušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo, vključno z občutljivostjo traku, izpolnjuje navedene zahteve in se poleg tega zaskoči, ko pospešek traku, merjen v smeri izvlečenja pasu, ni manjši od 3,0 g.

6.2.5.3.3   Pri preizkusih iz odstavkov 6.2.5.3.1 in 6.2.5.3.2 premik traku, ki se lahko zgodi, preden se navijalo zaskoči, ne presega 50 mm začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1. Pri preizkusu iz odstavka 6.2.5.3.1.2 se navijalo ne sme zaskočiti na dolžini premika traku 50 mm od začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1.

6.2.5.3.4   Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preizkusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.

Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN, razen pri pasu z napravo za zmanjševanje napetosti, pri katerem se lahko najmanjša uvlečna sila zmanjša na 0,05 daN le, ko je ta naprava uporabljena. Če trak teče čez prekretno vodilo, se uvlečna sila meri na prosti dolžini traku med preizkusno lutko in prekretnim vodilom.

Če ima sistem pasov napravo, ki pri ročnem ali samodejnem upravljanju preprečuje, da bi se trak popolnoma navil, pri ugotavljanju izpolnjevanja zahtev takšna naprava ne deluje.

Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgoraj opisana uvlečna sila traku meri, ko je naprava uporabljena in ko ni, če se izpolnjevanje teh zahtev ugotovi pred preizkusom vzdržljivosti in po njem v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5.

6.2.5.3.5   Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 40 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preizkus iz odstavka 7.2 in potem še preizkus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po tem se zadovoljivo opravi nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj (skupaj 45 000).

Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgornji preizkusi izvedejo, ko je naprava za zmanjšanje napetosti uporabljena in ko ni uporabljena.

Po zgornjih preizkusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 in 6.2.5.3.4.

6.2.5.4   Navijala po preizkusu vzdržljivosti v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5 in takoj po meritvi uvlečne sile v skladu z odstavkom 6.2.5.3.4 izpolnjujejo naslednji specifikaciji:

| 6.2.5.4.1 | če se navijala, razen navijal s samodejno zaskočitvijo, preizkušajo v skladu z odstavkom 7.6.4.2, morajo preprečiti vsako ohlapnost pasu glede na trup, in |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

če se navijala, razen navijal s samodejno zaskočitvijo, preizkušajo v skladu z odstavkom 7.6.4.2, morajo preprečiti vsako ohlapnost pasu glede na trup, in

| 6.2.5.4.2 | če je zaponka deblokirana za sprostitev jezička, lahko navijalo samo v celoti navije trak. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

če je zaponka deblokirana za sprostitev jezička, lahko navijalo samo v celoti navije trak.

6.2.6   Zategovalnik

6.2.6.1   Po korozijskem preizkusu iz odstavka 7.2 zategovalnik (vključno s senzorjem za trčenje, ki je z napravo povezan z originalnimi vtiči, v katerih ni toka) deluje normalno.

6.2.6.2   Prepričati se je treba, da nenamerni vklop naprave ne pomeni tveganja telesnih poškodb za uporabnika.

6.2.6.3   Pri pirotehničnih zategovalnikih:

| 6.2.6.3.1 | Po kondicioniranju v skladu z odstavkom 7.9.1 se zategovalnik ne sme sprožiti zaradi temperature in deluje normalno. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

Po kondicioniranju v skladu z odstavkom 7.9.1 se zategovalnik ne sme sprožiti zaradi temperature in deluje normalno.

| 6.2.6.3.2 | Sprejmejo se previdnostni ukrepi, ki preprečujejo, da bi izhajajoči vroči plini vžgali vnetljivi material v bližini. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Sprejmejo se previdnostni ukrepi, ki preprečujejo, da bi izhajajoči vroči plini vžgali vnetljivi material v bližini.

6.3   Trakovi

6.3.1   Splošno

6.3.1.1   Trakovi so takšni, da je njihov pritisk na telo uporabnika čim bolj enakomerno porazdeljen po njihovi širini in da se ne zvijajo, tudi če so napeti. Imajo sposobnost absorbiranja in porazdelitve energije. Trakovi imajo zaključene robove, ki se z uporabo ne razparajo.

6.3.1.2   Širina traku pri obremenitvi 980 daN + 100 – 0 daN ni manjša od 46 mm. Izmeri se v skladu s preizkusom iz odstavka 7.4.3, pri čemer je treba preizkusno napravo pri zgoraj navedeni obremenitvi zaustaviti (6).

6

6.3.2   Natezna trdnost po kondicioniranju pri sobni temperaturi

Pri dveh vzorcih traku, kondicioniranih v skladu z odstavkom 7.4.1.1, pretržna obremenitev traku, določena po postopku iz odstavka 7.4.2, ni manjša od 1 470 daN. Razlika med pretržno obremenitvijo dveh vzorcev ne presega 10 % večje od izmerjenih pretržnih obremenitev.

6.3.3   Natezna trdnost po posebnem kondicioniranju

Pri dveh vzorcih traku, kondicioniranih skladno z eno od določb iz odstavka 7.4.1. (razen 7.4.1.1), pretržna obremenitev traku ni manjša od 75 % povprečja obremenitev, določenih v preizkusu iz odstavka 6.3.2, in ne manjša od 1 470 daN. Tehnična služba, ki izvaja preizkuse, lahko opusti enega ali več teh preizkusov, če sestava uporabljenega materiala ali podatki, ki so že na voljo, kažejo, da so takšni preizkusi odveč.

6.4   Sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov

6.4.1   Dinamični preizkus

6.4.1.1   Na sistemu pasov ali sistemu za zadrževanje potnikov se opravi dinamični preizkus v skladu z odstavkom 7.7.

6.4.1.2   Dinamični preizkus se izvede na dveh sistemih pasov, ki pred tem nista bila obremenjena, razen v primeru sistemov pasov, ki so del sistemov za zadrževanje potnikov, ko se dinamični preizkus izvaja na sistemih za zadrževanje potnikov, namenjenih za skupino sedežev, ki pred tem niso bili obremenjeni. Zaponke sistemov pasov, namenjenih za preizkušanje, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.2.2.4. Pri varnostnih pasovih z navijali je navijalo opravilo preizkus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3; poleg tega se pri varnostnih pasovih ali sistemih za zadrževanje potnikov, opremljenih z zategovalniki, ki vključujejo pirotehnična sredstva, zategovalniki kondicionirajo v skladu z odstavkom 7.9.1.

6.4.1.2.1   Na pasovih se izvede korozijski preizkus iz odstavka 7.2, po katerem se na zaponkah opravi 500 dodatnih odpiranj in zapiranj v običajnih pogojih uporabe.

6.4.1.2.2   Na varnostnih pasovih z navijali se izvedejo preizkusi iz odstavka 6.2.5.2 ali preizkusi iz odstavka 6.2.5.3. Če je bil na navijalu že izveden korozijski preizkus v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.2.1, tega preizkusa ni treba ponoviti.

6.4.1.2.3   Pri pasu, ki se uporablja z napravo za nastavitev pasu po višini, opredeljeno v odstavku 2.14.6, se preizkus izvede z napravo, nameščeno na najbolj neugodne položaje, ki jih določi tehnična služba, ki izvaja preizkuse. Vendar:

| 6.4.1.2.3.1 | Če ima naprava za nastavitev pasu po višini pritrdišče varnostnega pasu, kot je dovoljeno v skladu z določbami iz Pravilnika št. 14, lahko tehnična služba, ki izvaja preizkuse, po lastnem preudarku uporabi določbe iz odstavka 7.7.1. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1

Če ima naprava za nastavitev pasu po višini pritrdišče varnostnega pasu, kot je dovoljeno v skladu z določbami iz Pravilnika št. 14, lahko tehnična služba, ki izvaja preizkuse, po lastnem preudarku uporabi določbe iz odstavka 7.7.1.

| 6.4.1.2.3.2 | Če je prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela pasu po višini sestavni del pasu, mora biti preizkušena kot sistem za zadrževanje potnikov, in tehnična služba, ki izvaja preizkuse, mora uporabljati določbe iz odstavka 7.7.1, ki veljajo za preizkuse na delu konstrukcije vozila, na katerega je sistem za zadrževanje potnikov običajno nameščen. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2

Če je prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela pasu po višini sestavni del pasu, mora biti preizkušena kot sistem za zadrževanje potnikov, in tehnična služba, ki izvaja preizkuse, mora uporabljati določbe iz odstavka 7.7.1, ki veljajo za preizkuse na delu konstrukcije vozila, na katerega je sistem za zadrževanje potnikov običajno nameščen.

6.4.1.2.4   Pri varnostnem pasu z zategovalnikom se lahko najmanjši premik iz odstavka 6.4.1.3.2 za polovico zmanjša. Pri tem preizkusu je zategovalnik uporabljen.

6.4.1.2.5   Na varnostnem pasu z napravo za zmanjšanje napetosti se pred dinamičnim preizkusom izvede preizkus vzdržljivosti, pri katerem je ta naprava uporabljena v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5. Potem se izvede dinamični preizkus z uporabljeno napravo za zmanjšanje napetosti.

6.4.1.3   Med tem preizkusom so izpolnjene naslednje zahteve:

6.4.1.3.1   noben del sistema pasov ali sistema za zadrževanje potnikov, ki vpliva na zadrževanje potnika, se ne zlomi in nobena zaponka, sistem za blokiranje ali sistem za premikanje se ne sprosti ali odpre; in

6.4.1.3.2   pri trebušnem pasu se lahko preizkusna lutka v predelu medenice premakne naprej za od 80 do 200 mm. Pri drugih vrstah pasov je lahko premik naprej v predelu medenice za od 80 do 200 mm in v predelu prsnega koša od 100 do 300 mm. Pri H-pasu je lahko zgoraj določen najmanjši premik za polovico manjši. Ti premiki so premiki glede na merilne točke, prikazane na sliki 6 v Prilogi 7 k temu pravilniku.

6.4.1.3.3   Pri varnostnih pasovih, ki se uporabljajo na sprednjih zunanjih sedežnih mestih, ki so zavarovani s sprednjo zračno blazino, je premik referenčne točke na prsnem košu lahko večji od tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če njegova hitrost pri tej vrednosti ni večja od 24 km/h.

6.4.1.3.4   Pri sedežnem mestu, razen sprednjega zunanjega sedežnega mesta, ki je zaščiteno s čelno zračno blazino, premik referenčne točke na prsnem košu lahko presega tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če njegova hitrost pri tej vrednosti ne presega 24 km/h pri preizkusih, izvedenih z zračno blazino v okolju, povezanem z vozilom, ki ponazarja vgradni položaj in pritrdilne točke zračne blazine v vozilu.

6.4.1.4   Pri sistemu za zadrževanje potnikov:

6.4.1.4.1   premik referenčne točke na prsnem košu lahko presega tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če je mogoče dokazati, z izračunom ali dodatnimi preizkusi, da ne bo noben del trupa ali glave preizkusne lutke, uporabljene pri dinamičnem preizkusu, prišel v stik s katerim koli sprednjim togim delom vozila, z naslednjima izjemama:

| 6.4.1.4.1.1 | pri vozniku je dovoljen stik prsnega koša z volanom, če slednji izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 12 in če takšen stik ne nastane pri hitrosti, večji od 24 km/h. Za takšno oceno je sedež v enem od položajev iz odstavka 7.7.1.5; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1

pri vozniku je dovoljen stik prsnega koša z volanom, če slednji izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 12 in če takšen stik ne nastane pri hitrosti, večji od 24 km/h. Za takšno oceno je sedež v enem od položajev iz odstavka 7.7.1.5;

| 6.4.1.4.1.2. | pri katerem koli drugem potniku ni dovoljen stik glave ali prsnega koša s katerim koli togim delom vozila pred preizkusno lutko. Poleg tega ni dovoljen stik glave preizkusne lutke z njenimi koleni.
  Za takšno oceno se šteje, da je sedež preizkusne lutke in, kjer je to primerno, sedež pred preizkusno lutko, v položajih iz odstavka 7.7.1.6. Z izjemo sprožene konstrukcije zračne blazine iz odstavka 2.8 se lahko odstrani netogi material s trdoto manj kot 50 po Shore A, da se dokaže, da se glava ali prsni koš preizkusne lutke med preizkusom ne dotakneta pokritih ali oblazinjenih togih delov. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2.

pri katerem koli drugem potniku ni dovoljen stik glave ali prsnega koša s katerim koli togim delom vozila pred preizkusno lutko. Poleg tega ni dovoljen stik glave preizkusne lutke z njenimi koleni.

Za takšno oceno se šteje, da je sedež preizkusne lutke in, kjer je to primerno, sedež pred preizkusno lutko, v položajih iz odstavka 7.7.1.6. Z izjemo sprožene konstrukcije zračne blazine iz odstavka 2.8 se lahko odstrani netogi material s trdoto manj kot 50 po Shore A, da se dokaže, da se glava ali prsni koš preizkusne lutke med preizkusom ne dotakneta pokritih ali oblazinjenih togih delov.

6.4.1.4.2   v vozilih, v katerih so te naprave uporabljene, lahko sistema za premikanje in blokiranje, ki potnikom na vseh sedežih omogočata, da zapustijo vozilo, po dinamičnem preizkusu še vedno delujeta ročno.

6.4.1.5   Z odstopanjem so lahko pri sistemu za zadrževanje potnikov premiki večji od tistih iz odstavka 6.4.1.3.2, kadar je za zgornje pritrdišče, vgrajeno na sedež, ustreznejše odstopanje iz odstavka 7.4 Pravilnika št. 14.

6.4.2   Natezna trdnost po kondicioniranju z odrgnjenjem

6.4.2.1   Za oba vzorca, kondicionirana v skladu z odstavkom 7.4.1.6, se ugotovi pretržna trdnost v skladu z odstavkoma 7.4.2 in 7.5. Ta mora biti vsaj 75 % povprečja pretržnih trdnosti, izmerjenih med preizkusi na neodrgnjenih trakovih, in ne sme biti manjša od minimalne obremenitve, določene za preizkušanje. Razlika med pretržno trdnostjo obeh vzorcev ne sme presegati 20 % največje od izmerjenih pretržnih trdnosti. Pri postopkih tipa 1 in tipa 2 se preizkušanje glede odpornosti proti trganju izvaja le na vzorcih traku (odstavek 7.4.2). Pri postopku tipa 3 se preizkušanje glede odpornosti proti trganju izvaja na traku skupaj s kovinskim sestavnim delom (odstavek 7.5).

6.4.2.2   Naslednja tabela prikazuje dele sistema pasov, na katerih se opravi postopek odrgnjenja. Tipi postopkov, ki so zanje primerni, so označeni z „x“. Za vsak postopek se uporabi nov vzorec.

| | Postopek 1 | Postopek 2 | Postopek 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pritrdilni element | — | — | x |
| Prekretno vodilo | — | x | — |
| Uho za trak na zaponki | — | x | x |
| Naprava za nastavitev | x | — | x |
| Deli, prišiti na trak | — | — | x |
| Prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela po višini | x | — | — |

Postopek 1

Postopek 2

Postopek 3

Pritrdilni element

—

—

x

Prekretno vodilo

—

x

—

Uho za trak na zaponki

—

x

x

Naprava za nastavitev

x

—

x

Deli, prišiti na trak

—

—

x

Prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela po višini

x

—

—

7.   PREIZKUSI

7.1   Uporaba vzorcev, predloženih v homologacijo za tip pasu ali sistema za zadrževanje potnikov (glej Prilogo 13 k temu pravilniku)

7.1.1   Dva pasova ali sistema za zadrževanje potnikov sta potrebna za pregled zaponke, preizkus zaponke pri nizki temperaturi, po potrebi preizkus pri nizki temperaturi iz odstavka 7.5.4, preizkus vzdržljivosti zaponke, korozijski preizkus pasu, preizkuse delovanja navijala, dinamični preizkus in preizkus odpiranja zaponke po dinamičnem preizkusu. Eden od teh vzorcev se uporabi za pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov.

7.1.2   En pas ali sistem za zadrževanje potnikov je potreben za pregled zaponke in preizkus trdnosti zaponke, nosilcev pritrdilnih elementov, naprav za nastavitev pasu in po potrebi navijal.

7.1.3   Dva pasova ali sistema za zadrževanje potnikov sta potrebna za pregled zaponke, preizkus mikrozdrsa in preizkus odrgnjenja. Preizkus delovanja naprave za nastavitev pasu se izvede na enem od teh dveh vzorcev.

7.1.4   En vzorec traku se uporabi za preizkušanje traku glede odpornosti proti trganju. Del tega vzorca se hrani, dokler je homologacija veljavna.

7.2   Korozijski preizkus

7.2.1   V komoro za preizkušanje se namesti celoten sistem varnostnih pasov, kot je predpisano v Prilogi 12 k temu pravilniku. Pri sistemu, ki vključuje navijalo, je pas odvit na celotno dolžino minus 300 ± 3 mm. Razen kratkih prekinitev, ki so morda potrebne, na primer za preverjanje in dodajanje raztopine soli, preizkus izpostavljenosti traja nepretrgoma 50 ur.

7.2.2   Po končanem preizkusu izpostavljenosti se pas nežno umije ali potopi v čisto tekočo vodo, ki ni toplejša od 38 °C, da se odstranijo morebitni ostanki soli, nato se pas 24 ur suši pri sobni temperaturi pred pregledom v skladu z odstavkom 6.2.1.2.

7.3   Preizkus mikrozdrsa (glej sliko 3 v Prilogi 11 k temu pravilniku)

7.3.1   Vzorci, na katerih se izvaja preizkus mikrozdrsa, so najmanj 24 ur v okolju s temperaturo 20 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 odstotkov. Preizkus se opravi pri temperaturi med 15° in 30 °C.

7.3.2   Zagotovi se, da je prosti del naprave za nastavitev na preizkusni napravi usmerjen navzgor ali navzdol tako kot v vozilu.

7.3.3   Obremenitev 5 daN je pritrjena na nižji konec dela traku. Drugi del je izpostavljen gibanju naprej in nazaj s skupno amplitudo 300 ± 20 mm (glej sliko).

7.3.4   Če je na voljo prosti del, ki se uporablja kot rezervni trak, ne sme biti na noben način pritrjen ali pripet na obremenjeni del pasu.

7.3.5   Zagotovi se, da na preizkusni napravi trak, v ohlapnem položaju, z naprave za nastavitev pada v konkavni krivulji kot v vozilu. Obremenitev 5 daN na preizkusni napravi se vodi navpično tako, da se prepreči nihanje obremenitve in zvijanje pasu. Pritrdilni element je pritrjen na obremenitev 5 daN tako kot v vozilu.

7.3.6   Pred dejanskim začetkom preizkusa se postopek ponovi 20-krat, da se samozatezni sistem pravilno namesti.

7.3.7   Opravi se 1 000 ciklov s frekvenco 0,5 na sekundo, s skupno amplitudo 300 ± 20 mm. Obremenitev 5 daN deluje le v času, ki ustreza premiku 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel.

7.4   Kondicioniranje trakov in preizkušanje glede odpornosti proti trganju (statično)

7.4.1   Kondicioniranje trakov za preizkušanje glede odpornosti proti trganju

Odrezani vzorci traku iz odstavka 3.2.2.3 se kondicionirajo na naslednji način:

7.4.1.1   Kondicioniranje s temperaturo in higrometrija

Trak se kondicionira v skladu s standardom ISO 139 (2005) v standardnem okolju ali standardnem alternativnem okolju. Če se preizkus ne izvede takoj po kondicioniranju, se vzorec do začetka preizkusa hrani v hermetično zaprti posodi. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz okolja za kondicioniranje ali iz posode.

7.4.1.2   Kondicioniranje s svetlobo

7.4.1.2.1   Uporabijo se določbe iz Priporočila ISO 105-B02 (1994/Sprem.2:2000). Trak je izpostavljen svetlobi tako dolgo, da standardna modra barva št. 7 obledi do odtenka, ki ustreza stopnji 4 na lestvici sive barve.

7.4.1.2.2   Po izpostavljenosti se trak kondicionira, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1. Če se preizkus ne izvede takoj po kondicioniranju, se vzorec do začetka preizkusa hrani v hermetično zaprti posodi. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz naprave za kondicioniranje.

7.4.1.3   Kondicioniranje pri nizkih temperaturah

7.4.1.3.1   Trak se kondicionira, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1.

7.4.1.3.2   Trak je potem vsaj uro in pol na ravni podlagi v komori, v kateri je temperatura zraka – 30 ± 5 °C. Nato se upogne in pregib obteži z dvokilogramsko utežjo, predhodno ohlajeno na – 30 ± 5 °C. Ko je bil trak obtežen 30 minut v isti nizkotemperaturni komori, se utež odstrani in pretržna obremenitev se izmeri v petih minutah po odstranitvi traku iz nizkotemperaturne komore.

7.4.1.4   Kondicioniranje pri visokih temperaturah

7.4.1.4.1   Trak je tri ure v grelni komori s temperaturo 60 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 odstotkov.

7.4.1.4.2   Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz grelne komore.

7.4.1.5   Kondicioniranje v vodi

7.4.1.5.1   Trak je tri ure v celoti potopljen v destilirano vodo s temperaturo 20 ± 5 °C, ki ji je bilo dodanega malo omakalnega sredstva. Uporabi se lahko katero koli omakalno sredstvo, primerno za vlakno, ki se preizkuša.

7.4.1.5.2   Pretržna obremenitev se določi v desetih minutah po odstranitvi traku iz vode.

7.4.1.6   Kondicioniranje z odrgnjenjem

7.4.1.6.1   Kondicioniranje z odrgnjenjem se izvaja na vsaki napravi, v kateri je trak v stiku s togim delom pasu, razen na vseh napravah za nastavitev, pri katerih preizkus mikrozdrsa (odstavek 7.3) pokaže, da trak zdrsne za manj kot polovico predpisane vrednosti, pri čemer postopek 1 kondicioniranja z odrgnjenjem (odstavek 7.4.1.6.4.1) ni potreben. Nastavitev na napravi za kondicioniranje približno ohranja ustrezen položaj traku in stične ploskve.

7.4.1.6.2   Vzorci se kondicionirajo, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1. Temperatura prostora med postopkom odrgnjenja je med 15 in 30 °C.

7.4.1.6.3   V spodnji tabeli so navedeni splošni pogoji za vsak postopek odrgnjenja.

| | Obremenitev daN | Frekvenca Hz | Število ciklov | Premik mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Postopek 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Postopek 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Postopek 3 (*1) | 0 ± 5 | 0,5 | 45 000 | — |

Obremenitev daN

Frekvenca Hz

Število ciklov

Premik mm

Postopek 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Postopek 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Postopek 3 (*1)

*1

0 ± 5

0,5

45 000

—

Premik iz petega stolpca tabele pomeni amplitudo gibanja traku naprej in nazaj.

7.4.1.6.4   Posebni postopki kondicioniranja

7.4.1.6.4.1   Postopek 1: za primere, ko trak drsi skozi napravo za nastavitev.

Na konec traku stalno deluje navpična obremenitev 2,5 daN, drugi konec traku pa je pritrjen na napravo, ki izvaja vodoravno gibanje traku naprej in nazaj.

Naprava za nastavitev se na vodoravni trak postavi tako, da trak ostane obremenjen (glej sliko 1 v Prilogi 11 k temu pravilniku).

7.4.1.6.4.2   Postopek 2: za primere, ko trak spremeni smer, ko gre skozi togi del.

Med tem preizkusom so koti trakov takšni, kot je prikazano na sliki 2 v Prilogi 11 k temu pravilniku.

Med preizkusom na trak stalno deluje obremenitev 0,5 daN.

Če trak, ko gre skozi togi del, spremeni smer več kot enkrat, se lahko obremenitev 0,5 daN poveča, da se doseže predpisani premik traku 300 mm skozi ta togi del.

7.4.1.6.4.3   Postopek 3: za primere, ko je trak pritrjen na togi del tako, da je prišit ali pritrjen na podoben način.

Skupno gibanje nazaj in naprej je 300 ± 20 mm, vendar obremenitev 5 daN deluje le med premikom 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel (glej sliko 3 v Prilogi 11 k temu pravilniku).

7.4.2   Preizkus traku glede odpornosti proti trganju (statični preizkus)

7.4.2.1   Preizkus se vsakič izvaja na dveh novih vzorcih traku, ki sta dovolj dolga in sta bila kondicionirana v skladu z določbami iz odstavka 7.4.1.

7.4.2.2   Vsak trak se pritrdi v vpenjala naprave za merjenje nateznih obremenitev. Vpenjala morajo biti zasnovana tako, da se trak ne more strgati ob ali blizu njih. Hitrost premikanja je približno 100 mm/min. Na začetku preizkusa je prosta dolžina vzorca med vpenjali naprave 200 ± 40 mm.

7.4.2.3   Sila se povečuje, dokler se trak ne strga, in zapiše se pretržna obremenitev.

7.4.2.4   Če pas zdrsne ali se strga na dolžini ali do dolžine 10 mm od enega od vpenjal, je preizkus neveljaven in izvede se nov preizkus na drugem vzorcu.

7.4.3   Širina pri obremenitvi

7.4.3.1   Preizkus se vsakič izvaja na dveh novih vzorcih traku, ki sta dovolj dolga in sta bila kondicionirana v skladu z določbami iz odstavka 7.4.1.

7.4.3.2   Vsak trak se pritrdi v vpenjala naprave za merjenje nateznih obremenitev. Vpenjala morajo biti zasnovana tako, da se trak ne more strgati ob ali blizu njih. Hitrost premikanja je približno 100 mm/min. Na začetku preizkusa je prosta dolžina vzorca med vpenjali naprave 200 ± 40 mm.

7.4.3.3   Ko obremenitev doseže 980 daN + 100 – 0 daN, se preizkusna naprava zaustavi in meritev se opravi v petih sekundah. Preizkus je treba izvesti ločeno od nateznega preizkusa.

7.5   Preizkus sestavnih delov sistema pasov, ki vključujejo toge dele

7.5.1   Zaponka in naprava za nastavitev se z deli sistema pasov, na katere sta običajno pritrjeni, povežeta z napravo za merjenje nateznih obremenitev in uporabi se obremenitev 980 daN.

Pri H-pasovih je zaponka povezana s preizkusno napravo s trakovi, ki so pritrjeni na zaponko in na jeziček ali dva jezička, nameščena približno simetrično glede na geometrijsko središče zaponke. Če je zaponka ali naprava za nastavitev del pritrdilnega elementa ali skupnega dela tritočkovnega pasu, se zaponka ali naprava za nastavitev preizkusi s pritrdilnim elementom v skladu z odstavkom 7.5.2, razen pri navijalih s prekretnim vodilom na zgornjem pritrdišču pasu, če je obremenitev 980 daN in je dolžina traku, ki ostane navit na kolutu, v trenutku zaskočitve čim bližja 450 mm od konca traku.

7.5.2   Pritrdilni elementi in morebitne naprave za nastavitev pasu po višini se preizkusijo tako, kot je določeno v odstavku 7.5.1, le da je obremenitev 1 470 daN in se v skladu z določbami drugega stavka odstavka 7.7.1 uporabi v najbolj neugodnih pogojih, ki se lahko pojavijo v vozilu, v katerem je pas pravilno vgrajen. Pri navijalih se preizkus izvede s trakom, popolnoma odvitim s koluta.

7.5.3   Dva vzorca celotnega sistema pasov se postavita v hladilno komoro s temperaturo – 10 ± 1 °C za dve uri. Ustrezni deli zaponke se spnejo ročno takoj po odstranitvi iz hladilne komore.

7.5.4   Dva vzorca celotnega sistema pasov se postavita v hladilno komoro s temperaturo – 10 ± 1 °C za dve uri. Togi elementi in plastični deli, ki se preizkušajo, se nato drug za drugim položijo na ravno jekleno podlago (ki je bila skupaj z vzorci v hladilni komori), ki leži na vodoravni površini kompaktnega trdega bloka z maso najmanj 100 kg, in v 30 sekundah od odstranitve iz hladilne omare se na preizkusni vzorec v prostem padu z višine 300 mm spusti 18-kilogramska jeklena masa. Stran, s katero 18-kilogramska masa udari ob vzorec, ima izbočeno obliko in trdoto najmanj 45 HRC s prečnim polmerom 10 mm in vzdolžnim polmerom 150 mm vzdolž središčnice mase. Vzorec se preizkusi z osjo ukrivljene palice v smeri osi traku, drugi vzorec pa se preizkusi pod kotom 90° na trak.

7.5.5   Zaponke z deli, ki so skupni dvema varnostnima pasovoma, se obremenijo tako, da se simulirajo pogoji uporabe v vozilu, v katerem so sedeži v srednjem položaju namestitve. Obremenitev 1 470 daN deluje istočasno na vsakega od trakov. Smer obremenitve se določi v skladu z odstavkom 7.7.1. Ustrezna naprava za preizkus je prikazana v Prilogi 10 k temu pravilniku.

7.5.6   Pri preizkušanju ročne naprave za nastavitev trak enakomerno teče skozi napravo, ob upoštevanju običajnih pogojev uporabe, s hitrostjo približno 100 mm/s in največja sila se izmeri z natančnostjo 0,1 daN po premiku traku za prvih 25 mm. Preizkus se izvede v obeh smereh drsenja traku skozi napravo, pri čemer se pred meritvami opravi 10 ponavljanj.

7.6   Dodatni preizkusi varnostnih pasov z navijali

7.6.1   Vzdržljivost mehanizma navijala

7.6.1.1   Trak se izvleče in spusti, da se navije nazaj, tolikokrat, kot je zahtevano, vendar največ 30-krat na minuto. Pri navijalih z zaskočitvijo v sili se v vsakem petem ciklu opravi sunkovit poteg, da se navijalo zaskoči.

Enako število takšnih sunkovitih potegov se izvede pri vsaki od petih različnih dolžin izvlečenja, in sicer 90, 80, 75, 70 in 65 odstotkov celotne dolžine traku na navijalu. Če je na voljo več kot 900 mm traku, zgornji odstotki veljajo za zadnjih 900 mm traku, ki se lahko izvleče iz navijala.

7.6.1.2   Ustrezna naprava za preizkuse iz odstavka 7.6.1.1 je prikazana v Prilogi 3 k temu pravilniku.

7.6.2   Zaskočitev navijal z zaskočitvijo v sili

7.6.2.1   Navijalo se preizkusi enkrat glede zaskočitve, ko je celotna dolžina neodvitega traku 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1   Pri navijalu, ki ga sproži premikanje traku, izvlečenje poteka v enaki smeri, kot običajno poteka, ko je navijalo vgrajeno v vozilu.

7.6.2.1.2   Pri preizkušanju navijal glede občutljivosti na zmanjšanje hitrosti vozila, se preizkušajo pri zgoraj navedenem izvlečenju vzdolž dveh pravokotnih osi, ki sta vodoravni, če je navijalo vgrajeno v vozilo po navodilih proizvajalca varnostnih pasov. Če ta položaj ni določen, se organ, ki izvaja preizkušanje, posvetuje s proizvajalcem varnostnih pasov. Ena od osi je v smeri, ki jo izbere tehnična služba, ki izvaja homologacijske preizkuse, da ustvari najbolj neugodne razmere za sproženje mehanizma za zaskočitev.

7.6.2.2   Ustrezna naprava za preizkuse iz odstavka 7.6.2.1 je opisana v Prilogi 4 k temu pravilniku. Zasnova katere koli takšne preizkusne naprave zagotavlja, da se zahtevani pospešek doseže, preden se izvleče več kakor 5 mm traku iz navijala, ter da izvlečenje poteka s povprečnim naraščanjem pospeška najmanj 55 g/s (7) in največ 150 g/s pri preizkušanju občutljivosti na premikanje traku ter najmanj 25 g/s in največ 150 g/s pri preizkušanju občutljivosti na pojemek vozila.

7

7.6.2.3   Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 6.2.5.3.1.3 in 6.2.5.3.1.4 se navijalo namesti na vodoravno mizo, miza pa se nagiba s hitrostjo, ki ne presega 2° na sekundo, dokler se ne zaskoči. Preizkus se ponovi z nagibanjem v drugih smereh za zagotovitev, da so zahteve izpolnjene.

7.6.3   Odpornost proti prahu

7.6.3.1   Navijalo se namesti v komoro za preizkušanje, kot je opisano v Prilogi 5 k temu pravilniku. Namesti se v podobni smeri, kot je vgrajeno v vozilu. Komora za preizkušanje vsebuje količino prahu v skladu z odstavkom 7.6.3.2. Trak v dolžini 500 mm se izvleče iz navijala tako, da ostane izvlečen, v minuti ali dveh po vsakem mešanju prahu pa se opravi 10 ciklov izvlečenja in navijanja. V času petih ur se prah vsakih 20 minut premeša za pet sekund z uporabo stisnjenega zraka brez olja in vlage, ki vstopa skozi odprtino s premerom 1,5 ± 0,1 mm pri tlaku 5,5 · 105 ± 0.5 · 105 Pa.

5

5

7.6.3.2   Prah, ki se uporabi v preizkusu iz odstavka 7.6.3.1, vsebuje približno 1 kg suhega kremena. Porazdelitev velikosti delcev je naslednja:

| (a) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov; |
| --- | --- |

(a)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov;

| (b) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov;

| (c) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov. |
| --- | --- |

(c)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov.

7.6.4   Uvlečne sile

7.6.4.1   Uvlečna sila se meri na sistemu varnostnih pasov, ki je nameščen na preizkusni lutki, kot pri dinamičnem preizkusu iz odstavka 7.7. Napetost traku se meri na dotikališču traku s preizkusno lutko (vendar brez dotika z njo), medtem ko se trak navija s hitrostjo približno 0,6 m/min. Pri varnostnih pasovih z napravo za zmanjšanje napetosti se uvlečna sila in napetost traku merita, ko je ta naprava uporabljena in ko ni uporabljena.

7.6.4.2   Pred dinamičnim preizkusom iz odstavka 7.7 se sedeča preizkusna lutka, ki je oblečena v bombažno srajco, nagne naprej, dokler se iz navijala ne izvleče 350 mm traku, in potem se spusti v začetni položaj.

7.7   Dinamični preizkus sistema pasov ali sistema za zadrževanje potnikov

7.7.1   Sistem pasov se namesti na preizkusni voziček, opremljen s sedežem in splošnimi pritrdišči, opredeljenimi na sliki 1 v Prilogi 6 k temu pravilniku. Če je sistem pasov namenjen za določeno vozilo ali za določene tipe vozil, razdaljo med preizkusno lutko in pritrdišči določi tehnična služba, ki izvaja preizkuse, v skladu z navodili za namestitev, ki so priložena pasu, ali s podatki, ki jih predloži proizvajalec vozila. Če je pas opremljen z napravo za nastavitev pasu po višini iz odstavka 2.14.6, sta položaj in način pritrditve naprave enaka kot v zasnovi vozila.

Če je bil dinamični preizkus izveden za neki tip vozila, ga ni treba ponoviti za druge tipe vozila, v katerih je vsako pritrdišče za manj kakor 50 mm oddaljeno od ustreznega pritrdišča preizkušanega pasu. Lahko pa proizvajalci določijo hipotetične položaje pritrdišč za preizkušanje, da se zajame kar največ dejanskih pritrdišč.

7.7.1.1   Pri varnostnem pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov, ki je del sistema, za katerega je potrebna homologacija za sistem za zadrževanje potnikov, se varnostni pas vgradi, kot je določeno v odstavku 7.7.1, ali na tisti del konstrukcije vozila, na katerega je sistem za zadrževanje potnikov običajno nameščen, in ta del se togo pritrdi na preizkusni voziček tako, kot je predpisano v odstavkih 7.7.1.2 do 7.7.1.6.

Pri varnostnem pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov z zategovalniki, odvisnimi od sestavnih delov, ki niso del sistema pasov, se sistem pasov skupaj s potrebnimi dodatnimi deli vozila pritrdi na preizkusni voziček tako, kot je predpisano v odstavkih 7.7.1.2 do 7.7.1.6.

Če navedenih naprav ni mogoče preizkušati na preizkusnem vozičku, lahko proizvajalec z običajnim preizkusom čelnega trčenja pri hitrosti 50 km/h v skladu s postopkom ISO 3560 (1975) prikaže, da naprava izpolnjuje zahteve iz Pravilnika.

7.7.1.2   Način pritrditve vozila med preizkusom ne sme ojačati pritrdišč sedežev ali varnostnih pasov ali zmanjšati običajne deformacije konstrukcije. Prisoten ne sme biti noben sprednji del vozila, ki bi z omejevanjem gibanja preizkusne lutke naprej, razen njenih nog, zmanjšal obremenitev, ki ji je med preizkusom izpostavljen sistem za zadrževanje potnikov. Odstranjeni deli konstrukcije se lahko zamenjajo z deli enake trdnosti, če ne ovirajo gibanja preizkusne lutke naprej.

7.7.1.3   Naprava za pritrditev je zadovoljiva, če ne vpliva na področje, ki se razteza po celotni širini konstrukcije, in če je vozilo ali konstrukcija blokirana ali pritrjena spredaj na razdalji, ki ni manjša od 500 mm od pritrdišča sistema za zadrževanje potnikov. Zadaj se konstrukcija pritrdi na dovolj veliki razdalji za pritrdišči, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz odstavka 7.7.1.2.

7.7.1.4   Sedeži vozila morajo biti vgrajeni in postavljeni v položaj za vožnjo, ki ga izbere tehnična služba, ki izvaja homologacijske preizkuse, da se zagotovijo najbolj neugodni pogoji za trdnost glede na namestitev preizkusne lutke v vozilu. Položaji sedežev morajo biti navedeni v poročilu. Naslon sedeža, če ima nastavljiv naklon, je v položaju, ki ga določi proizvajalec, ali, ob odsotnosti specifikacij, v položaju, v katerem je dejanski kot naslona sedeža čim bližje 25° pri vozilih kategorij M1 in N1 ter čim bližje 15° pri vozilih vseh drugih kategorij.

1

1

7.7.1.5   Za ocenjevanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 6.4.1.4.1 in 6.4.1.4.1.1 se sedež namesti v najbolj sprednjem položaju za voznika, ki ustreza meram preizkusne lutke.

7.7.1.6   Za ocenjevanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 6.4.1.4.1 in 6.4.1.4.1.2 so nastavitve sedeža naslednje:

| 7.7.1.6.1. | za sprednje sopotniške sedeže: potnik na sprednjem sedežu je v skrajnem sprednjem položaju v skladu z merami preizkusne lutke. Položaji sedežev morajo biti navedeni v poročilu. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1.

za sprednje sopotniške sedeže: potnik na sprednjem sedežu je v skrajnem sprednjem položaju v skladu z merami preizkusne lutke. Položaji sedežev morajo biti navedeni v poročilu.

| 7.7.1.6.2. | za zadnje sedeže: za vse preizkusne položaje potnikov na zadnjih sedežih se položaj preizkušanega sedežnega mesta šteje kot nameščen v točko R sedeža. Če je naslon sedeža nastavljiv, je treba kot naslona prilagoditi s tridimenzionalno napravo za določanje točke H, pri čemer je njen kot naklona trupa čim bližje 10°.
  Sedežno mesto pred preizkušanim sedežnim mestom se nastavi v srednji položaj giba in višine ali v najbližji zaskočni položaj. Če je naslon zadevnega sedeža nastavljiv, se naklon naslona prilagodi s tridimenzionalno napravo za določanje točke H, pri čemer je njen kot naklona trupa čim bližje 10°.
  To se lahko dokaže z obrisom na računalniškem prikazu ali risbi stanja v vozilu. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2.

za zadnje sedeže: za vse preizkusne položaje potnikov na zadnjih sedežih se položaj preizkušanega sedežnega mesta šteje kot nameščen v točko R sedeža. Če je naslon sedeža nastavljiv, je treba kot naslona prilagoditi s tridimenzionalno napravo za določanje točke H, pri čemer je njen kot naklona trupa čim bližje 10°.

Sedežno mesto pred preizkušanim sedežnim mestom se nastavi v srednji položaj giba in višine ali v najbližji zaskočni položaj. Če je naslon zadevnega sedeža nastavljiv, se naklon naslona prilagodi s tridimenzionalno napravo za določanje točke H, pri čemer je njen kot naklona trupa čim bližje 10°.

To se lahko dokaže z obrisom na računalniškem prikazu ali risbi stanja v vozilu.

7.7.1.7   Če navedenih naprav ni mogoče preizkušati na preizkusnem vozičku, lahko proizvajalec, ne glede na odstavka 7.7.1.5 in 7.7.1.6, z običajnim preizkusom čelnega trčenja pri hitrosti 50 km/h v skladu s postopkom ISO 3560:2013 dokaže, da naprava izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

7.7.1.8   Vsi sedeži katere koli skupine sedežev se preizkušajo istočasno.

7.7.1.9   Dinamični preizkus sistema H-pasu se izvaja brez (sistema) mednožnega traku, če je na voljo.

7.7.2   Sistem pasov se namesti na preizkusno lutko iz Priloge 7 k temu pravilniku na naslednji način: deska debeline 25 mm se namesti med hrbet preizkusne lutke in naslon sedeža. Pas se namesti na preizkusno lutko tako, da se tesno prilega. Nato se deska odstrani tako, da se preizkusna lutka po celotni dolžini hrbta dotika naslona sedeža. S pregledom se zagotovi, da način spajanja dveh delov zaponke ne pomeni tveganja za zmanjšanje zanesljivosti zapiranja.

7.7.3   Prosti deli traku segajo dovolj daleč od naprav za nastavitev, da omogočajo drsenje.

7.7.4   Napravi za pojemek in pospešek

Vložnik izbere eno od naslednjih dveh naprav:

7.7.4.1   Naprava za preizkušanje pojemka

Preizkusni voziček se pospeši tako, da ima v trenutku trčenja lastno hitrost 50 ± 1 km/h in preizkusna lutka ostane stabilna. Pot zaustavitve vozička je 40 ± 5 cm. Voziček med zmanjševanjem hitrosti ostane v vodoravnem položaju. Hitrost vozička se zmanjšuje z napravo iz Priloge 6 k temu pravilniku ali katero koli drugo napravo, ki daje enake rezultate. Ta naprava izpolnjuje zahteve v zvezi z delovanjem, ki so navedene v nadaljevanju.

Krivulja pojemka preizkusnega vozička, tehtanega skupaj z balastom, ki da skupno maso 455 kg ± 20 kg pri preizkušanju varnostnih pasov ter 910 kg ± 40 kg pri preizkušanju sistemov za zadrževanje potnikov pri nazivni masi preizkusnega vozička in konstrukcije vozila 800 kg, ostane znotraj diagonalno črtkanega območja grafa iz Priloge 8. Po potrebi se lahko nazivna masa vozička s pritrjeno konstrukcijo vozila dodatno povečuje po 200 kg, pri čemer je treba v tem primeru dodati dodatno balastno maso 28 kg na vsakih dodanih 200 kg. V nobenem primeru se skupna masa preizkusnega vozička, konstrukcije vozila in balasta ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za umerjevalne preizkuse za več kot ± 40 kg. Med umerjanjem naprave za zaustavljanje mora biti hitrost vozička 50 ± 1 km/h in razdalja za zaustavitev 40 ± 2 cm.

7.7.4.2   Naprava za preizkušanje pospeška

Preizkusni voziček se pospeši tako, da je njegova skupna sprememba hitrosti ΔV 51 km/h
  Formula
  km/h. Voziček med pospeševanjem ostane v vodoravnem položaju. Hitrost vozička se povečuje z napravo, ki izpolnjuje zahteve v zvezi z delovanjem, navedene v nadaljevanju:

Krivulja pospeška preizkusnega vozička, tehtanega skupaj z balastom, ostane znotraj diagonalno črtkanega območja grafa iz Priloge 8 ter nad segmentom, določenim s koordinatama 10 g, 5 ms in 20 g, 10 ms. Začetek trčenja (T0) je v skladu s standardom ISO 17 373 (2005) določen za stopnjo pospeška 0,5 g. V nobenem primeru se skupna masa preizkusnega vozička, konstrukcije vozila in balasta ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za umerjevalne preizkuse za več kot ± 40 kg. Med umerjanjem naprave za preizkušanje pospeška mora biti skupna sprememba hitrosti vozička ΔV 51 km/h
  Formula
  km/h.

Kljub izpolnjevanju zgornjih zahtev mora tehnična služba uporabiti voziček (opremljen s sedeži) z maso, večjo od 380 kg, kot je določeno v odstavku 1 Priloge 6.

7.7.5   Izmerijo se hitrost preizkusnega vozička neposredno pred trčenjem (le pri vozičkih za zmanjševanje hitrosti, ki so potrebni za izračun razdalje za zaustavitev), pospešek ali pojemek hitrosti vozička, premik preizkusne lutke naprej in hitrost prsnega koša ob njegovem premiku za 300 mm.

Sprememba hitrosti se izračuna z integriranjem zapisanega pospeška ali pojemka vozička.

Razdalja za dosego prvih 50 km/h
  Formula
  km/h spremembe hitrosti vozička se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zapisanega pojemka vozička.

7.7.6   Po trčenju se na pogled pregledajo sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov in njegovi togi deli, brez odpiranja zaponke, da se ugotovi, ali je nastala kakršna koli poškodba ali trganje. Pri sistemih za zadrževanje potnikov se po preizkusu preveri tudi, ali imajo deli konstrukcije vozila, ki so pritrjeni na voziček, kakršne koli vidne trajne deformacije. Če je ugotovljena kakršna koli takšna deformacija, se to upošteva pri vsakem izračunu v skladu z odstavkom 6.4.1.4.1.

7.7.7   Če so bili preizkusi izvedeni pri višji hitrosti in/ali je krivulja pospeška presegla zgornjo mejo diagonalno črtkanega območja ter varnostni pas izpolnjuje zahteve, se preizkus šteje za zadovoljivega.

7.8   Preizkus odpiranja zaponke

7.8.1   Za ta preizkus se uporabijo sistemi pasov ali zadrževalne naprave, ki so že opravile dinamični preizkus v skladu z odstavkom 7.7.

7.8.2   Sistem pasov se odstrani s preizkusnega vozička brez odpiranja zaponke. Zaponka se obremeni z neposredno vlečno silo prek nanjo pritrjenih trakov, tako da so trakovi izpostavljeni sili
  Formula
  daN. (Razume se, da je n število trakov, povezanih s zaponko, ko je ta blokirana.) Kadar je zaponka povezana s togim delom, sila deluje pod enakim kotom, kot ga tvorita zaponka in togi del med dinamičnim preizkusom. Na geometrijsko središče gumba za odpiranje zaponke deluje sila s hitrostjo 400 ± 20 mm/min vzdolž negibne osi, ki poteka vzporedno z začetno smerjo gibanja gumba zaponke. Med delovanjem sile, potrebne za odprtje zaponke, zaponko pritrjuje toga opora. Zgoraj navedena sila ne presega mejne vrednosti iz odstavka 6.2.2.5. Dotikališče preizkusne opreme je kroglaste oblike s polmerom 2,5 ± 0,1 mm. Ima polirano kovinsko površino.

7.8.3   Izmeri se sila, ki odpre zaponko, in zapiše se vsaka poškodba zaponke.

7.8.4   Po preizkusu odpiranja zaponke se pregledajo sestavni deli sistema pasov ali zadrževalne naprave, na katerih so bili izvedeni preizkusi iz odstavka 7.7, in v poročilu o preizkusu se zapiše obseg poškodb, ki so nastale na sistemu pasov ali zadrževalni napravi med dinamičnim preizkusom.

7.9   Dodatni preizkusi varnostnih pasov z zategovalniki

7.9.1   Kondicioniranje

Zategovalnik se lahko sname z varnostnega pasu, da se 24 ur preizkuša pri temperaturi 60 ± 5 °C. Nato se temperatura za dve uri zviša na 100 ± 5 °C. Zategovalnik se nato 24 ur hrani pri temperaturi – 30 ± 5 °C. Ko se odstrani iz prostora za kondicioniranje, se ogreje na temperaturo prostora. Če je bil snet, se znova pritrdi na varnostni pas.

7.10   Poročilo o preizkusu

7.10.1   V poročilo o preizkusu se zapisujejo rezultati vseh preizkusov iz odstavka 7, zlasti:

| (a) | tip naprave, uporabljene v preizkusu (naprava za pospešek ali pojemek); |
| --- | --- |

(a)

tip naprave, uporabljene v preizkusu (naprava za pospešek ali pojemek);

| (b) | skupna sprememba hitrosti; |
| --- | --- |

(b)

skupna sprememba hitrosti;

| (c) | hitrost vozička neposredno pred trčenjem (le za vozičke za zmanjševanje hitrosti); |
| --- | --- |

(c)

hitrost vozička neposredno pred trčenjem (le za vozičke za zmanjševanje hitrosti);

| (d) | krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti vozička; |
| --- | --- |

(d)

krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti vozička;

| (e) | največji premik preizkusne lutke naprej; |
| --- | --- |

(e)

največji premik preizkusne lutke naprej;

| (f) | položaj – če se lahko spreminja – zaponke med preizkusom; |
| --- | --- |

(f)

položaj – če se lahko spreminja – zaponke med preizkusom;

| (g) | sila, ki odpre zaponko; |
| --- | --- |

(g)

sila, ki odpre zaponko;

| (h) | vsaka poškodba ali trganje; |
| --- | --- |

(h)

vsaka poškodba ali trganje;

| (i) | za vsak sistem za zadrževanje, ki ni sistem za zadrževanje voznika, bi tehnična služba v tem poročilu morala ovrednotiti obris stične ploskve glede na gibanje preizkusne lutke v vozičku. |
| --- | --- |

(i)

za vsak sistem za zadrževanje, ki ni sistem za zadrževanje voznika, bi tehnična služba v tem poročilu morala ovrednotiti obris stične ploskve glede na gibanje preizkusne lutke v vozičku.

Če v skladu z odstavkom 7.7.1 niso bile upoštevane zahteve iz Priloge 6 k temu pravilniku v zvezi s pritrdišči, se v poročilu o preizkusu opiše, kako je bil nameščen sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov, ter navedejo pomembni koti in mere.

8.   ZAHTEVE V ZVEZI Z VGRADNJO V VOZILO

8.1   Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje potnikov

8.1.1   Razen sedežev, namenjenih le za uporabo v mirujočem vozilu, morajo biti sedeži vozil kategorij M1, M2 (razreda III ali B (8)), M3 (razreda III ali B) in N opremljeni z varnostnimi pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

1

2

8

3

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zahtevajo vgradnjo varnostnih pasov v vozila kategorij M2 in M3 razreda II.

2

3

Varnostni pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, vgrajeni v vozila razreda I, II ali A kategorije M2 ali M3, morajo izpolnjevati zahteve iz tega pravilnika.

2

3

Pogodbenice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo dovolijo vgradnjo varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki niso zajeti v tem pravilniku, če so namenjeni za invalide.

Sistemi za zadrževanje potnikov, ki so v skladu z določbami iz Priloge 8 k spremembam 02 Pravilnika št. 107, so izvzeti iz določb tega pravilnika.

V vozila razreda I ali A kategorije M2 ali M3 se lahko vgradijo varnostni pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

2

3

S sistemi za zadrževanje, ki vključujejo prilagodljivo napravo za nastavitev ramenskega dela pasu po višini (odstavek 2.14.7), so lahko opremljena samo vozila, ki spadajo v kategorijo M2 ali M3.

2

3

8.1.2   Tipi varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov za vsako sedežno mesto, za katero je predpisana vgradnja, ustrezajo tistim iz Priloge 16 (pri katerih ni mogoče uporabiti navijal brez zaskočitve (odstavek 2.14.1) in navijal z ročno sprostitvijo (odstavek 2.14.2)). Za vsa sedežna mesta, za katera Priloga 16 določa trebušne pasove tipa B, so dovoljeni trebušni pasovi tipa Br3, razen če se ob uporabi toliko zategnejo, da po običajnem zapenjanju bistveno zmanjšajo udobnost.

8.1.2.1   Vendar je dovoljena vgradnja trebušnega pasu tipa Br4m ali Br4Nm na zunanjih sedežnih mestih razen sprednjih v vozilih kategorije N1, navedenih v Prilogi 16 in označenih s simbolom Ø, če obstaja prehod med sedežem in najbližjo stransko steno vozila, ki potnikom omogoča dostop do drugih delov vozila. Prostor med sedežem in stransko steno vozila se šteje za prehod, če je razdalja med stransko steno, ko so vsa vrata zaprta, in navpično vzdolžno ravnino, ki poteka skozi središčnico zadevnega sedeža, merjena v točki R in pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila, večja od 500 mm.

1

8.1.3   Če varnostni pasovi niso predpisani, lahko proizvajalec po svoji izbiri zagotovi kateri koli tip varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki je skladen s tem pravilnikom. Pri sedežnih mestih, za katera Priloga 16 določa trebušne pasove, se lahko od tipov pasov, ki jih dovoljuje Priloga 16, namesto trebušnih pasov zagotovijo pasovi tipa A.

8.1.4   Pri tritočkovnih pasovih z navijali eno navijalo deluje vsaj na diagonalnem traku.

8.1.5   Razen pri vozilih kategorije M1 je namesto navijala tipa 4 (odstavek 2.14.4) dovoljeno navijalo z zaskočitvijo v sili tipa 4N (odstavek 2.14.5), če je bilo službam, ki izvajajo preizkuse, zadovoljivo prikazano, da vgradnja navijala tipa 4 ne bi bila praktična.

1

8.1.6   Za sprednja zunanja in sredinska sedežna mesta, prikazana v Prilogi 16 in označena s simbolom *, so primerni trebušni pasovi tipa iz navedene priloge, kadar je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja iz Priloge 1 k Pravilniku št. 21.

V zvezi z varnostnimi pasovi se vetrobransko steklo šteje kot del referenčnega območja, če lahko pride v statični stik s preizkusno napravo v skladu s postopkom iz Priloge 1 k Pravilniku št. 21.

8.1.7   Za vsako sedežno mesto iz Priloge 16, ki je označeno s simbolom ߦ, se zagotovi tritočkovni pas tipa iz Priloge 16, razen če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev. V tem primeru se lahko zagotovi dvotočkovni pas tipa iz Priloge 16.

8.1.7.1   Na voljo je sedež ali drugi deli vozila, ki so skladni z odstavkom 3.5 Dodatka 1 k Pravilniku št. 80, neposredno spredaj, ali

8.1.7.2   noben del vozila ni ali, ko se vozilo premika, ne more biti v referenčnem območju ali

8.1.7.3   deli vozila v navedenem referenčnem območju izpolnjujejo zahteve glede absorpcije energije iz Dodatka 6 k Pravilniku št. 80.

8.1.8   Vsako potniško sedežno mesto, ki je opremljeno z zračno blazino za čelno zaščito, ima opozorilo o prepovedi uporabe nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok na takšnem sedežnem mestu. Te informacije se navedejo najmanj na nalepki, ki vsebuje jasen opozorilni piktogram, kot je prikazan spodaj.

Simboli piktograma morajo biti razdeljeni v prikazane skupine, biti te velikosti ali večji ter v navedeni rdeči, črni in beli barvi.

Simboli na vrhu črni na rumeni ali oranžni podlagi

Bela podlaga

Bela podlaga

Rob nalepke, navpična in vodoravna črta črne barve

Piktogram po standardu ISO 2575:2004 – Z.01 mora biti te velikosti ali večji ter v navedeni rdeči, črni in beli barvi.

Skupne mere so vsaj 120 × 60 mm ali enakovredna površina.

Zgoraj prikazana nalepka se lahko prilagodi tako, da se po obliki razlikuje od zgornjega primera, vendar mora biti vsebina v skladu z zgornjimi določbami.

8.1.9   Pri zračni blazini za čelno zaščito na sprednjem potniškem sedežu se opozorilo trajno pritrdi na obe strani sprednjega senčnika za potnike, tako da je ne glede na položaj senčnika vedno vidno vsaj eno opozorilo. Druga možnost je, da se eno opozorilo namesti na vidni površini nazaj preklopljenega senčnika, drugo pa na stropu za senčnikom, tako da je vedno vidno vsaj eno opozorilo. Opozorilne nalepke ne sme biti mogoče enostavno odstraniti s senčnika ali stropa, ne da bi na senčniku ali stropu znotraj vozila nastala očitna in jasno vidna poškodba.

Če vozilo nima senčnika ali strehe, se opozorilna nalepka namesti na mesto, kjer je jasno vidna v vsakem trenutku.

Pri zračni blazini za čelno zaščito za druge sedeže v vozilu mora biti opozorilo neposredno pred zadevnim sedežem in jasno vidno osebi, ki na ta sedež namešča nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok. Zahteve iz tega odstavka in odstavka 8.1.8 se ne uporabljajo za tista sedežna mesta, ki so opremljena z napravo, ki samodejno izklopi zračno blazino za čelno zaščito, kadar je nameščen kakršen koli nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok.

8.1.10   Podrobne informacije v zvezi z opozorilom morajo biti v navodilih za uporabo vozila; v vseh uradnih jezikih države ali držav, v katerih se razumno lahko pričakuje, da bo vozilo registrirano (npr. na ozemlju Evropske unije, na Japonskem, v Ruski federaciji ali na Novi Zelandiji), mora biti navedeno vsaj naslednje besedilo:

„NIKOLI ne uporabljajte nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok na sedežu, ki je zaščiten z AKTIVNO ZRAČNO BLAZINO pred njim; to lahko povzroči SMRT ALI RESNO POŠKODBO OTROKA“

Besedilo opozorila mora dopolnjevati piktogram z opozorilne nalepke v vozilu. Informacije mora biti v navodilih za uporabo vozila enostavno najti (npr. posebno sklicevanje na informacije, natisnjeno na prvi strani, poseben jeziček na strani ali ločena knjižica itd.).

Zahteve iz tega odstavka se ne uporabljajo za vozila, v katerih so vsa potniška sedežna mesta opremljena z napravo, ki samodejno izklopi zračno blazino za čelno zaščito, kadar je nameščen kakršen koli nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok.

8.1.11   Pri sedežih, ki jih je mogoče obrniti ali namestiti v drugih smereh za uporabo pri mirujočem vozilu, se zahteve iz odstavka 8.1.1 uporabljajo samo za tiste smeri, ki so namenjene za običajno uporabo med vožnjo po cesti, v skladu s tem pravilnikom.

8.2   Splošne zahteve

8.2.1   Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX ter sistemi za zadrževanje otrok i-Size v skladu z Dodatkom 3 k Prilogi 17 so pritrjeni na pritrdišča in v primeru sistemov za zadrževanje otrok i-Size oprti na stično ploskev na tleh vozila v skladu s specifikacijami iz Pravilnika št. 14 ali Pravilnika št. 145, kot so konstrukcijske in merske značilnosti, število pritrdišč in zahteve v zvezi s trdnostjo.

8.2.2   Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov in sistemi za zadrževanje otrok, ki ustrezajo priporočilom proizvajalca iz Dodatka 3 k Prilogi 17, so vgrajeni tako, da zadovoljivo delujejo in zmanjšajo tveganje telesnih poškodb v primeru nesreče. Vgrajeni so zlasti tako, da:

| 8.2.2.1 | trakovi ne morejo zavzeti lege, nevarne za potnike; |
| --- | --- |

8.2.2.1

trakovi ne morejo zavzeti lege, nevarne za potnike;

| 8.2.2.2 | je nevarnost, da pravilno nameščeni pas zdrsne z ramena uporabnika zaradi njegovega premika naprej, najmanjša; |
| --- | --- |

8.2.2.2

je nevarnost, da pravilno nameščeni pas zdrsne z ramena uporabnika zaradi njegovega premika naprej, najmanjša;

| 8.2.2.3 | je nevarnost poslabšanja stanja traku zaradi stika z ostrimi deli vozila ali konstrukcije sedeža in sistemov za zadrževanje otrok, ki ustrezajo priporočilom proizvajalca iz Dodatka 3 k Prilogi 17, najmanjša. |
| --- | --- |

8.2.2.3

je nevarnost poslabšanja stanja traku zaradi stika z ostrimi deli vozila ali konstrukcije sedeža in sistemov za zadrževanje otrok, ki ustrezajo priporočilom proizvajalca iz Dodatka 3 k Prilogi 17, najmanjša.

| 8.2.2.4 | Zasnova in vgradnja vsakega varnostnega pasu pri vsakem sedežnem mestu omogočata, da je pas pripravljen za uporabo. Poleg tega, če se lahko celoten sedež ali blazina sedeža in/ali naslon sedeža sklopi za omogočanje dostopa do zadnjega dela vozila ali prostora za prevoz blaga ali prtljage, so varnostni pasovi teh sedežev, potem ko se sklopijo in ponovno postavijo nazaj, dosegljivi za uporabo ali pa je mogoče, da jih ena oseba zlahka potegne izpod ali izza sedeža v skladu z navodili v priročniku o uporabi vozila, ne da bi ta oseba potrebovala usposabljanje ali vajo. |
| --- | --- |

8.2.2.4

Zasnova in vgradnja vsakega varnostnega pasu pri vsakem sedežnem mestu omogočata, da je pas pripravljen za uporabo. Poleg tega, če se lahko celoten sedež ali blazina sedeža in/ali naslon sedeža sklopi za omogočanje dostopa do zadnjega dela vozila ali prostora za prevoz blaga ali prtljage, so varnostni pasovi teh sedežev, potem ko se sklopijo in ponovno postavijo nazaj, dosegljivi za uporabo ali pa je mogoče, da jih ena oseba zlahka potegne izpod ali izza sedeža v skladu z navodili v priročniku o uporabi vozila, ne da bi ta oseba potrebovala usposabljanje ali vajo.

| 8.2.2.5 | Tehnična služba zagotovi, da ko je zaponka zapeta:






  8.2.2.5.1 | morebitna ohlapnost pasu ne onemogoča pravilne namestitve sistemov za zadrževanje otrok po priporočilih proizvajalca in |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5

Tehnična služba zagotovi, da ko je zaponka zapeta:

8.2.2.5.1

morebitna ohlapnost pasu ne onemogoča pravilne namestitve sistemov za zadrževanje otrok po priporočilih proizvajalca in

| 8.2.2.5.2 | se lahko pri tritočkovnih pasovih v predelu spodnjega dela traku z natezanjem diagonalnega dela traku doseže natezna sila najmanj 50 N, če so nameščeni:






  (a) | na preizkusno lutko, ki ustreza otroku v starosti 10 let, kot je določeno v Prilogi 8 Dodatka 1 k Pravilniku št. 44, in ki je nastavljena v skladu s Prilogo 17 Dodatka 4 k temu pravilniku; ali |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2

se lahko pri tritočkovnih pasovih v predelu spodnjega dela traku z natezanjem diagonalnega dela traku doseže natezna sila najmanj 50 N, če so nameščeni:

(a)

na preizkusno lutko, ki ustreza otroku v starosti 10 let, kot je določeno v Prilogi 8 Dodatka 1 k Pravilniku št. 44, in ki je nastavljena v skladu s Prilogo 17 Dodatka 4 k temu pravilniku; ali

| (b) | na preizkuševalno napravo za sedeže, ki omogočajo namestitev sistema za zadrževanje otrok univerzalne kategorije, kot je določeno na sliki 1 v Prilogi 17 Dodatka 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

(b)

na preizkuševalno napravo za sedeže, ki omogočajo namestitev sistema za zadrževanje otrok univerzalne kategorije, kot je določeno na sliki 1 v Prilogi 17 Dodatka 1 k temu pravilniku.

8.3   Posebne zahteve za toge dele varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov

8.3.1   Togi deli, kot so zaponke, naprave za nastavitev in pritrdilni elementi, v primeru nesreče ne povečajo tveganja telesnih poškodb za uporabnika ali druge potnike v vozilu.

8.3.2   Naprava za odpiranje zaponke je uporabniku jasno vidna in lahko dosegljiva, zasnovana pa je tako, da je ni mogoče odpreti po naključju ali zaradi nepazljivosti. Zaponka je nameščena tudi tako, da je lahko dosegljiva reševalcu, ki mora v sili rešiti uporabnika.

Zaponka je nameščena tako, da jo lahko uporabnik pasu takrat, ko ni obremenjena, ter tudi takrat, ko nosi težo uporabnika, odpre z enostavnim gibom roke v eni smeri.

Pri varnostnih pasovih ali sistemih za zadrževanje potnikov na sprednjih zunanjih sedežnih mestih, razen pri H-pasovih, je mogoče zaponko zapreti na enak način.

S pregledom se zagotovi, da širina stične ploskve, ko je zaponka v stiku z uporabnikom, ni manjša od 46 mm.

S pregledom se zagotovi, da stična ploskev, ko je zaponka v stiku z uporabnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2.1 tega pravilnika.

8.3.3   Ob uporabi pasu se pas samodejno prilagodi uporabniku ali je zasnovan tako, da je ročna naprava za nastavitev lahko dosegljiva sedečemu uporabniku ter je primerna in enostavna za uporabo. Prav tako je mogoče, da uporabnik pas zategne z eno roko, tako da ustreza njegovi postavi in položaju sedeža v vozilu.

8.3.4   Varnostni pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov z navijali so nameščeni tako, da lahko navijala delujejo pravilno in učinkovito ščitijo trak. Če sta vgrajeni tako naprava za nastavitev pasu kot tudi prilagodljiva naprava za nastavitev ramenskega dela pasu po višini, se vsaj v njuni najvišji in najnižji legi preveri, ali navijalo po pripetju samodejno prilagodi trak glede na ramo zadevnega uporabnika, kakor tudi, ali se jeziček (vpenjalna ploščica) po odpetju navije.

8.3.5   Da se uporabnike vozil obvesti o določbah v zvezi s prevozom otrok, morajo vozila kategorij M1, M2, M3 in N1 izpolnjevati zahteve po informacijah iz Priloge 17. Vsako vozilo kategorije M1 je opremljeno s sedežnimi mesti ISOFIX v skladu z ustreznimi predpisi iz Pravilnika št. 14 ali Pravilnika št. 145.

1

2

3

1

1

Prvo sedežno mesto ISOFIX omogoča namestitev vsaj ene od treh možnih naprej obrnjenih preizkuševalnih naprav iz Dodatka 2 k Prilogi 17; drugo sedežno mesto ISOFIX omogoča namestitev vsaj ene nazaj obrnjene preizkuševalne naprave iz Dodatka 2 k Prilogi 17. Za to drugo sedežno mesto ISOFIX je v primeru, da namestitev nazaj obrnjene preizkuševalne naprave v drugi vrsti sedežev vozila zaradi njegove zasnove ni mogoča, mogoča namestitev ene od preizkuševalnih naprav na katerem koli mestu v vozilu.

8.3.6   Vsako sedežno mesto i-Size omogoča namestitev preizkuševalnih naprav za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX „ISO/F2X“, „ISO/R2“ in določevalno prostornino za namestitev podporne noge, kot je opredeljeno v Dodatku 2 k Prilogi 17, ter preizkuševalne naprave za pomožne otroške sedeže „ISO/B2“, kot je opredeljeno v Dodatku 5 k Prilogi 17, brez pritrdilnih elementov ISOFIX (glej detajl B). Omogočena mora biti sočasna uporaba vseh sosednjih sedežnih mest i-Size. Šteje se, da je to dokazano, ko so navpične srednje ravnine posameznih sosednjih sedežnih mest narazen za najmanj 440 mm.

8.4   Oprema opozorilnika pripetosti varnostnih pasov

8.4.1   Zahteve za posamezna sedežna mesta in izjeme

8.4.1.1   Sedežno mesto voznika vozil kategorij M in N (9) ter sedežna mesta potnikov na sedežih, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, v vozilih kategorij M in N so opremljena z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 8.4.3.

9

8.4.1.2   Vsa sedežna mesta v zadnjih vrstah sedežev vozil kategorij M1 in N1
   (9) so opremljena z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 8.4.4.

1

1

9

Kadar proizvajalec vozila zagotovi sistem opozarjanja o pripetosti varnostnih pasov na zadnjem sedežnem mestu v vozilu druge kategorije, se lahko sistem opozarjanja o pripetosti varnostnih pasov homologira v skladu s tem pravilnikom.

8.4.1.3   Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov ni obvezen za zložljive sedeže (tj. sedeže, ki so običajno zloženi in so zasnovani za občasno uporabo, npr. zložljivi sedeži za osebje na avtobusih) ter sedežna mesta, opremljena s S-pasom (vključno s H-pasovi).

Ne glede na odstavka 8.4.1.1 in 8.4.1.2 opozorilniki pripetosti varnostnih pasov niso potrebni niti za zadnje sedeže v reševalnih, pogrebnih ter bivalnih vozilih in za vse sedeže v vozilih, ki se uporabljajo za prevoz invalidnih oseb, ter vozilih, namenjenih za potrebe oboroženih sil, civilne zaščite, gasilskih enot in enot za ohranjanje javnega reda in miru.

8.4.2   Splošne zahteve

8.4.2.1   Vidno opozorilo

8.4.2.1.1   Vidno opozorilo mora biti nameščeno tako, da ga lahko voznik podnevi in ponoči zlahka vidi in prepozna ter da se razlikuje od drugih opozoril.

8.4.2.1.2   Vidno opozorilo mora biti kontrolna svetilka, ki sveti neprekinjeno ali utripa.

8.4.2.2   Slišno opozorilo

8.4.2.2.1   Slišno opozorilo mora biti sestavljeno iz neprekinjenega ali prekinjenega (prekinitve ne smejo trajati več kot 1 sekundo) zvočnega signala ali neprekinjenega glasovnega obvestila. Kadar se uporablja glasovno obvestilo, mora proizvajalec vozila zagotoviti, da je opozorilo na voljo v jezikih trga, na katerega namerava dati vozilo.

8.4.2.2.2   Slišno opozorilo mora voznik zlahka prepoznati.

8.4.2.3   Opozorilo prve stopnje

8.4.2.3.1   Opozorilo prve stopnje je vsaj vidno opozorilo, ki se aktivira za najmanj 30 sekund za sedežna mesta iz odstavka 8.4.1.1 in za najmanj 60 sekund za sedežna mesta iz odstavka 8.4.1.2, če ni pripet varnostni pas katerega koli sedeža in je vklopljeno stikalo za vžig ali glavno nadzorno stikalo.

8.4.2.3.2   Opozorilo prve stopnje se lahko prekine, če

| (i) | noben od varnostnih pasov, ki so sprožili opozorilo, ni odpet ali |
| --- | --- |

(i)

noben od varnostnih pasov, ki so sprožili opozorilo, ni odpet ali

| (ii) | sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni. |
| --- | --- |

(ii)

sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni.

8.4.2.3.3   Aktiviranje opozorila prve stopnje se preizkusi v skladu s preizkusnim postopkom iz odstavka 1 Priloge 18.

8.4.2.4   Opozorilo druge stopnje

8.4.2.4.1   Opozorilo druge stopnje mora biti vidni in slišni signal, ki traja najmanj 30 sekund, pri čemer se ne upoštevajo obdobja, v katerih se lahko opozorilo prekine za največ 3 sekunde, kadar je izpolnjen vsaj eden od pogojev ali katera koli njihova kombinacija, po izbiri proizvajalca, iz odstavkov 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3. Opozorilo druge stopnje sledi opozorilu prve stopnje, ko je opozorilo prve stopnje še aktivno.

8.4.2.4.1.1   Prevožena razdalja je večja od mejne razdalje. Mejna razdalja ne sme presegati 500 m. Razdalja, ki je prevožena, ko vozilo ne deluje običajno, je izvzeta.

8.4.2.4.1.2.   Hitrost vozila je večja od mejne hitrosti. Mejna hitrost ne sme presegati 25 km/h.

8.4.2.4.1.3.   Čas trajanja (delovanje motorja, pogonskega sistema itd.) je daljši od mejnega časa trajanja. Mejni čas trajanja ne sme presegati 60 s. Čas trajanja opozorila prve stopnje in čas trajanja, ko vozilo ne deluje običajno, sta izvzeta.

8.4.2.4.2   Mejne vrednosti za sprožitev opozorilnika pripetosti varnostnih pasov, navedene v odstavkih 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3, se lahko ponastavijo, če:

| (i) | so bila odprta ena od vrat, ko vozilo ne deluje običajno, ali |
| --- | --- |

(i)

so bila odprta ena od vrat, ko vozilo ne deluje običajno, ali

| (ii) | sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni. |
| --- | --- |

(ii)

sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni.

8.4.2.4.3   Opozorilo druge stopnje se lahko prekine, če

| (i) | noben od varnostnih pasov, ki so sprožili opozorilo, ni odpet, |
| --- | --- |

(i)

noben od varnostnih pasov, ki so sprožili opozorilo, ni odpet,

| (ii) | vozilo preneha običajno delovati ali |
| --- | --- |

(ii)

vozilo preneha običajno delovati ali

| (iii) | sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni. |
| --- | --- |

(iii)

sedež ali sedeži, ki so sprožili opozorilo, niso več zasedeni.

8.4.2.4.4   Opozorilo druge stopnje se nadaljuje za preostanek zahtevanega obdobja, ko je ponovno izpolnjen eden od pogojev ali katera koli njihova kombinacija, po izbiri proizvajalca, iz odstavkov 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3.

8.4.2.4.5   Za pogoj, da se varnostni pas odpne v skladu z odstavkoma 8.4.3.3 in 8.4.4.5, se mejne vrednosti iz odstavkov 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3 merijo od trenutka, v katerem se pas odpne.

8.4.2.4.6   Aktiviranje opozorila druge stopnje se preizkusi v skladu s preizkusnim postopkom iz odstavka 2 Priloge 18.

8.4.3   Opozorilnik pripetosti varnostnega pasu za voznika in potnike na sedežih v isti vrsti kot voznik

8.4.3.1   Opozorilniki pripetosti varnostnih pasov za voznika in potnike na sedežih v isti vrsti kot voznik morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.4.2.

8.4.3.2   Barva in simbol vidnega opozorila sta takšna, kot je določeno v točki 21 tabele 1 Pravilnika št. 121.

8.4.3.3   Opozorilo druge stopnje se aktivira, ko je varnostni pas odpet ali se odpne med običajnim delovanjem vozila in je hkrati izpolnjen kateri koli pogoj ali katera koli njihova kombinacija, po izbiri proizvajalca, iz odstavkov 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3.

8.4.4   Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov za potnike v zadnji vrsti ali zadnjih vrstah sedežev.

8.4.4.1   Opozorilniki pripetosti varnostnih pasov za potnike v zadnji vrsti ali zadnjih vrstah morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 8.4.2.

8.4.4.2   Vidno opozorilo mora prikazovati vsaj vsa zadnja sedežna mesta, da bi voznik, ki sedi na voznikovem sedežu in je obrnjen naprej, lahko ugotovil vsako sedežno mesto, na katerem je varnostni pas odpet. Pri vozilih, ki imajo informacije o stanju zasedenosti zadnjih sedežev, ni potrebno, da vidno opozorilo prikazuje odpete varnostne pasove za nezasedena sedežna mesta.

8.4.4.3   Barva vidnega opozorila je lahko drugačna kot rdeča, simbol vidnega opozorila za varnostne pasove iz odstavka 8.4.1.2 pa se lahko razlikuje od tistih, ki so opredeljeni v Pravilniku št. 121. Poleg tega ima lahko voznik možnost, da prekliče opozorilo prve stopnje za sedežna mesta iz odstavka 8.4.1.2.

8.4.4.4   Za varnostne pasove iz odstavkov 8.4.1.1 in 8.4.1.2 se lahko uporabi skupna kontrolna svetilka.

8.4.4.5   Opozorilo druge stopnje se aktivira, ko se varnostni pas odpne med običajnim delovanjem vozila in je hkrati izpolnjen kateri koli pogoj ali katera koli njihova kombinacija, po izbiri proizvajalca, iz odstavkov 8.4.2.4.1.1 do 8.4.2.4.1.3.

8.4.5   Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov je lahko zasnovan tako, da omogoča deaktiviranje.

8.4.5.1   Če je omogočeno kratkoročno deaktiviranje, mora biti bistveno težje deaktivirati opozorilnik pripetosti varnostnih pasov kot pripeti in odpeti varnostni pas (tj. deaktiviranje se izvaja s posebnimi krmilnimi elementi, ki niso vgrajeni v zaponko varnostnega pasu) in ta postopek je mogoč samo pri mirujočem vozilu. Če se stikalo za vžig ali glavno nadzorno stikalo izklopi za več kot 30 minut in potem ponovno vklopi, se mora kratkoročno deaktivirani opozorilnik pripetosti varnostnih pasov ponovno aktivirati. Kratkoročno deaktiviranje ustreznih vidnih opozoril ne sme biti omogočeno.

8.4.5.2   Če je omogočeno dolgoročno deaktiviranje, mora biti za deaktiviranje potreben niz korakov, ki so navedeni le v tehničnem priročniku proizvajalca, in/ali je treba uporabiti orodja (mehanična, električna, digitalna itd.), ki niso priložena vozilu. Dolgoročno deaktiviranje ustreznih vidnih opozoril ne sme biti omogočeno.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

9.1   Vsak tip vozila ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov, homologiran v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6, 7 in 8.

9.2   Izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 14 k temu pravilniku.

9.3   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo dvakrat letno.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila ali tip pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 9.1 ali če izbrani varnostni pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov ne prestanejo preizkusov, predpisanih v odstavku 9.2.

10.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

11.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA OZIROMA TIPA VARNOSTNEGA PASU ALI SISTEMA ZA ZADRŽEVANJE POTNIKOV

11.1   Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov ali obojega se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo vozila oziroma varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov. Homologacijski organ lahko potem:

| 11.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

11.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 11.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva dodatno poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

11.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva dodatno poročilo o preizkusu.

11.2   Brez poseganja v določbe iz odstavka 11.1 se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preizkus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila.

11.3   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.2.3 ali 5.3.3 tega pravilnika sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

11.4   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali 1B k temu pravilniku.

12.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali 1B k temu pravilniku.

13.   NAVODILA

Če se tip varnostnega pasu dobavi ločeno od vozila, mora biti na embalaži in v navodilih za vgradnjo jasno navedeno, za katere tipe vozil je namenjen.

14.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev, razširitev ali preklic homologacije v drugih državah.

15.   PREHODNE DOLOČBE

15.1   Homologacije vozil

15.1.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04.

15.1.2   Po 2 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo samo, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04.

15.1.3   Po 7 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 15 sprememb 04 tega pravilnika. Vendar obstoječe homologacije kategorij vozil razen kategorije M1, ki jih Dopolnilo 15 sprememb 04 tega pravilnika ne zadeva, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

1

15.1.3.1   Od 1. oktobra 2000 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorij M1 in N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 8 sprememb 04 tega pravilnika, če niso izpolnjene zahteve po informacijah iz odstavka 8.3.5 in Priloge 17.

1

1

15.2   Vgradnja varnostnih pasov in opozorilnika pripetosti varnostnih pasov

Te prehodne določbe se uporabljajo le za vgradnjo varnostnih pasov in opozorilnikov pripetosti varnostnih pasov v vozila ter ne spreminjajo oznake varnostnih pasov.

15.2.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 12 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04.

15.2.2   Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04.

15.2.3   Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 12 sprememb 04.

15.2.4   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 14 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04.

15.2.5   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 16 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04.

15.2.6   Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04.

15.2.7   Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 14 sprememb 04.

15.2.8   Po 16. juliju 2006 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04.

15.2.9   Po 16. juliju 2008 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorije N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 16 sprememb 04 tega pravilnika.

1

15.2.10   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 05 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

15.2.11   Po 18 mesecih od datuma začetka veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

15.2.12   Po 72 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 05 tega pravilnika homologacije v skladu s tem pravilnikom prenehajo veljati, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

15.2.13   Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorije M1, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z zahtevami glede vgradnje opozorilnikov pripetosti varnostnih pasov ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

1

15.2.14   Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorij N2 in N3, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z minimalnimi zahtevami za varnostne pasove in navijala iz Priloge 16 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

2

3

15.2.15   Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 05 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in ne smejo zavrniti razširitev homologacij v skladu s spremembami 04 tega pravilnika.

15.2.16   Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po datumu začetka veljavnosti sprememb 05, ni treba priznati homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

15.3   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

15.3.1   Po 24 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

15.3.2   Po 36 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 06 k temu pravilniku.

15.3.3   Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 06 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in lahko še naprej podeljujejo razširitve homologacij v skladu s spremembami 05.

15.3.4   Ne glede na odstavka 15.3.1 in 15.3.2 homologacije kategorij vozil v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 06 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

15.3.5   Pogodbenice lahko za nacionalno homologacijo še naprej dovoljujejo nenamestitev varnostnih pasov za sklopne sedeže, če njihovi nacionalni predpisi v času pristopa k temu pravilniku ne vsebujejo zahtev glede njihove obvezne namestitve; v tem primeru se te kategorije avtobusov ne morejo homologirati v skladu s tem pravilnikom.

15.3.6   Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij sestavnega dela v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, če so varnostni pasovi namenjeni vgradnji v vozila, ki so homologirana pred zadevnimi spremembami.

15.3.7   Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 5 sprememb 06.

15.3.8   Do 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije v skladu s spremembami 06 tega pravilnika, ne da bi pri tem upoštevale določbe iz Dopolnila 5 sprememb 06.

15.3.9   Do 1. septembra 2018 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s spremembami 06, ne da bi pri tem upoštevala Dodatek 9 k spremembam 06.

15.4   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 07 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 07. Pogodbenice še naprej podeljujejo razširitve homologacij v skladu s prejšnjimi spremembami.

15.4.1   Od 1. septembra 2019 pogodbenicam, ki uporabljajo ta pravilnik, ni treba priznati homologacij v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane 1. septembra 2019 ali pozneje.

15.4.2   Za namen podelitve homologacije v skladu s spremembami 07 do 1. septembra 2022 opozorilnik pripetosti varnostnih pasov ni obvezen na odstranljivih zadnjih sedežih in na katerem koli sedežu v vrsti, v kateri je nameščen vzmeteni sedež. Te izjeme se še naprej uporabljajo za razširitve homologacij, ki so bile prvič podeljene pred 1. septembrom 2022.

15.4.3   Do 1. septembra 2021 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami, ki so bile prvič izdane pred 1. septembrom 2019.

15.4.4   Od 1. septembra 2021 pogodbenicam, ki uporabljajo ta pravilnik, ni treba priznati homologacij, izdanih v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

15.4.5   Ne glede na odstavek 15.4.4 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov v skladu s prejšnjimi spremembami pravilnika.

15.4.6   Ne glede na odstavek 15.4.4 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej priznavajo homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami pravilnika za vozila, ki jih ne zadevajo spremembe, ki so bile uvedene s spremembami 07.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3

(4)  Glej opombo k odstavku 5.2.4.1 tega pravilnika.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  Preizkus ni bil izveden za tkane trakove v keprovi vezavi iz poliestrske preje visoke trdnosti, saj se ti trakovi pri obremenitvi razširijo. V tem primeru je širina brez obremenitve ≥ 46 mm.

6

(*1)  Glej odstavek 7.4.1.6.4.3.

*1

(7)  g = 9,81 m/s

7

(8)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

8

(9)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

9

---

PRILOGA 1A

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede varnostnega pasu v skladu s Pravilnikom št. 16.

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Splošno

1.1 Znamka (blagovno ime proizvajalca)

1.2 Tip in splošne trgovske oznake

1.3 Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu

1.3.1 Mesto navedene oznake

1.4 Kategorija vozila

1.5 Naziv in naslov proizvajalca

1.6 Naslovi proizvodnih obratov

1.7 Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkusa

1.8 Datum poročila o preizkusu

1.9 Številka poročila o preizkusu

2. Splošni konstrukcijski podatki o vozilu

2.1 Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila

3. Karoserija

3.1 Sedeži

3.1.1 Število

3.1.2 Položaj in namestitev

3.1.2.1 Sedežna mesta, ki se uporabljajo le, ko vozilo miruje

3.1.3 Značilnosti: opis in risbe

3.1.3.1 sedežev in njihovih pritrdišč

3.1.3.2 sistema za nastavitev

3.1.3.3 sistemov za premikanje in blokiranje

3.1.3.4 pritrdišč varnostnega pasu, če so vgrajena v konstrukcijo sedeža

3.2 Varnostni pasovi in/ali drugi sistemi za zadrževanje potnikov

3.2.1 Število in lega varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov ter sedežev, na katerih se lahko uporabljajo

Popolna oznaka homologacije

Varianta (po potrebi)

Naprava za nastavitev pasu po višini (označiti z da/ne/opcijsko)

Prva vrsta sedežev

R

C

L

Druga vrsta sedežev

R

C

L

(R = desni sedeži, C = sredinski sedeži, L = levi sedeži)

3.2.2 Značilnosti in lega dodatnih sistemov za zadrževanje potnikov (označiti z da/ne/opcijsko).

Sprednja zračna blazina

Stranska zračna blazina

Zategovalnik pasu

Prva vrsta sedežev

R

C

L

Druga vrsta sedežev

R

C

L

(R = desni sedeži, C = sredinski sedeži, L = levi sedeži)

3.2.3 Število in lega pritrdišč varnostnega pasu in dokaz skladnosti s Pravilnikom št. 14 (tj. homologacijska številka ali poročilo o preizkusu).

3.3 Opozorilnik pripetosti varnostnega pasu pri vozniku (označiti z da/ne (2))

4. Kraj

5. Datum

6. Podpis

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 1B

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje odraslih potnikov v vozilih na motorni pogon v skladu s Pravilnikom št. 16

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Sistem za zadrževanje potnikov (s)/tritočkovnim pasom/trebušnim pasom/pasom posebnega tipa/(z) vgrajeno napravo za absorpcijo energije/navijalom/napravo za nastavitev višine zgornjega prekretnega vodila/prilagodljivo napravo za nastavitev ramenskega dela pasu po višini (3)

2. Blagovno ime ali znamka

3. Proizvajalčeva oznaka tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov

4. Naziv proizvajalca

5. Naziv njegovega zastopnika, če obstaja

6. Naslov

7. Predloženo v homologacijo dne

8. Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov

9. Datum poročila o preizkusu, ki ga je izdala navedena služba

10. Številka poročila o preizkusu, ki ga je izdala navedena služba

11. Tip naprave: zmanjševanje hitrosti/pospeševanje (2)

12. Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2) za pritrditev na splošna pritrdišča, kot so opredeljena na sliki 1 v Prilogi 6 k temu pravilniku/za uporabo v določenem vozilu ali v določenih tipih vozil (2) (4).

12.1 Če je bila podeljena/razširjena (2) homologacija za sistem za zadrževanje potnikov, se lahko ta uporabi za določene tipe vozil, ki ustrezajo naslednjim pogojem glede mer: noben notranji del ni v označenem območju A, kot je prikazano v nadaljevanju (slika 2):

Območje A Hitrost glave in prsnega koša > 0 km/h

Območje B Hitrost glave in prsnega koša ≤ 0 km/h

13. Položaj in značilnosti oznake

14. Kraj

15. Datum

16. Podpis

17. Temu sporočilu je priložen seznam dokumentov iz homologacijske dokumentacije, ki jih hranijo homologacijski organi, ki so podelili homologacijo, in jih je mogoče pridobiti na zahtevo.

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

(3) Označiti tip.

(4) Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.3.3 tega pravilnika, se ta varnostni pas vgradi le na sprednje zunanje sedežno mesto, ki ga ščiti čelna zračna blazina, če je zadevno vozilo homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 94 ali poznejšo veljavno različico.

Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.3.4 tega pravilnika, se ta varnostni pas vgradi le na sedežno mesto, ki ga ščiti čelna zračna blazina.

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

1.   Namestitev homologacijskih oznak vozila glede vgradnje varnostnih pasov

VZOREC A

(glej odstavek 5.2.4 tega pravilnika)

Image 6

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede varnostnih pasov homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 16. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 16, kot je bil spremenjen s spremembami 07.

VZOREC B

(glej odstavek 5.2.5 tega pravilnika)

Image 7

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 16 in Pravilnikom št. 52 (1). Števke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 16 vključeval spremembe 07, Pravilnik št. 52 pa spremembe 01.

2.   Namestitev homologacijskih oznak varnostnega pasu (glej odstavek 5.3.5 tega pravilnika)

Image 8

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“) in homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko 062439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image 9

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je trebušni pas („B“) z vgrajenim navijalom tipa 4 z večstransko občutljivostjo (m) in homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko 062489, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke homologacijske številke morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simboli morajo biti prikazani nasproti homologacijski številki. Pri homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

Image 10

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je pas posebnega tipa („S“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“) in homologiran na Nizozemskem (E4) pod številko 0622439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image 11

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je del sistema za zadrževanje potnikov („Z“), tj. pas posebnega tipa („S“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“). Homologiran je bil na Nizozemskem (E4) pod številko 0624391, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image 12

Pas s to homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z navijalom tipa 4N („r4N“) z večstransko občutljivostjo („m“), katerega homologacija je bila podeljena na Nizozemskem („E4“) pod številko 062439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06. Ta pas se ne sme vgraditi v vozila kategorije M1.

Image 13

Varnostni pas s to homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“), homologiran v skladu s posebnimi zahtevami iz odstavka 6.4.1.3.3 ali 6.4.1.3.4 tega pravilnika, in z navijalom tipa 4 („r4“) z večstransko občutljivostjo („m“), katerega homologacija je bila podeljena na Nizozemskem („E4“) pod homologacijsko številko 062439. Prvi dve števki pomenita, da je Pravilnik že ob podelitvi homologacije vključeval spremembe 06. Ta varnostni pas mora biti vgrajen v vozilo, opremljeno z zračno blazino na danem sedežnem mestu.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

SKICA NAPRAVE ZA PREIZKUS VZDRŽLJIVOSTI MEHANIZMA NAVIJALA

MOTOR Z ZOBNIŠKIM PRENOSOM

NAVIJALO

---

PRILOGA 4

SKICA NAPRAVE ZA PREIZKUS ZASKOČITVE NAVIJAL Z ZASKOČITVIJO V SILI

Spodnja slika prikazuje primerno napravo, ki jo sestavljajo odmikač na motorni pogon, katerega dročnik je z žicami pritrjen na majhen voziček na tračnicah. Kombinacija zasnove odmikača in števila vrtljajev motorja mora zagotavljati pospešek iz odstavka 7.6.2.2 tega pravilnika, gib pa mora biti večji od največjega dovoljenega gibanja traku pred zaskočitvijo.

Na vozičku je vrtljiv nosilec, da se navijalo lahko namesti v različne položaje glede na smer gibanja vozička.

Pri preizkušanju občutljivosti navijal na premikanje traku se navijalo namesti na primeren trden nosilec, trak pa je pritrjen na voziček.

Pri izvajanju zgornjih preizkusov je treba zaradi čim boljše simulacije predvidene vgradnje varnostnega pasu v vozilu vključiti vsak nosilec itd., ki ga dobavi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

Vsak dodatni nosilec itd., potreben za simulacijo predvidene vgradnje varnostnega pasu v vozilu, zagotovi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

NAVIJALO

---

PRILOGA 5

SKICA NAPRAVE ZA PREIZKUS ODPORNOSTI PROTI PRAHU

(mere v milimetrih)

500

navijalo

zaslonka

ventil in filter

zrak

prah

zbiralnik prahu

ciklično pritrdišče

40°

250

navijalo

500

---

PRILOGA 6

OPIS PREIZKUSNEGA VOZIČKA, SEDEŽA, PRITRDIŠČ IN NAPRAVE ZA ZAUSTAVLJANJE

1.   PREIZKUSNI VOZIČEK

Pri preizkusih varnostnih pasov ima preizkusni voziček, ki nosi le sedež, maso 400 ± 20 kg. Pri preizkusih sistemov za zadrževanje potnikov ima preizkusni voziček skupaj s pritrjeno konstrukcijo vozila maso 800 kg. Vendar se lahko po potrebi skupna masa preizkusnega vozička in konstrukcije vozila dodatno povečuje po 200 kg. V nobenem primeru se skupna masa ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za več kot ± 40 kg.

2.   SEDEŽ

Razen pri preizkusih sistemov za zadrževanje potnikov ima sedež togo konstrukcijo in gladko površino. Upoštevajo se podatki s slike 1 v tej prilogi, pri čemer je treba paziti, da se noben kovinski del ne stika s pasom.

3.   PRITRDIŠČA

3.1   Pri varnostnem pasu z napravo za nastavitev pasu po višini iz odstavka 2.14.6 tega pravilnika je takšna naprava pritrjena na tog okvir ali v del vozila, na katerega je navadno pritrjena, in se nato trdno namesti na preizkusni voziček.

3.2   Splošna pritrdišča so nameščena, kot je prikazano na sliki 1. Oznake, ki ustrezajo namestitvi pritrdišč, prikazujejo, kje je treba povezati konce pasu s preizkusnim vozičkom ali napravo za merjenje sil, odvisno od primera. Pritrdišča za običajno uporabo so točke A, B in K, če dolžina traku med zgornjim robom zaponke in odprtino za pritrdilni element traku ni večja od 250 mm. V nasprotnem primeru se uporabita točki A1 in B1. Dovoljeno odstopanje pri položaju pritrdišč je takšno, da je vsako pritrdišče največ 50 mm od ustreznih točk A, B in K, ki so označene na sliki 1, ali A1, B1 in K, odvisno od primera.

3.3   Konstrukcija, ki podpira pritrdišča, je toga. Zgornje pritrdišče se ne sme premakniti v vzdolžni smeri za več kot 0,2 mm, če nanj deluje sila 98 daN v navedeni smeri. Preizkusni voziček je načrtovan tako, da med preizkusom ne pride do trajne deformacije delov, na katerih so pritrdišča.

3.4   Če je četrto pritrdišče nujno za pritrditev navijala, je to pritrdišče:

| | nameščeno na navpični vzdolžni ravnini, ki poteka skozi točko K; |
| --- | --- |

nameščeno na navpični vzdolžni ravnini, ki poteka skozi točko K;

| | omogoča, da je navijalo nagnjeno pod kotom, ki ga je predpisal proizvajalec; |
| --- | --- |

omogoča, da je navijalo nagnjeno pod kotom, ki ga je predpisal proizvajalec;

| | nameščeno na krožnici s polmerom KB1 = 790 mm, če razdalja med vodilom zgornjega traku in izhodom traku na navijalu ni manjša kot 540 mm ali, v vseh drugih primerih, na krožnici s središčem v točki K in polmerom 350 mm. |
| --- | --- |

nameščeno na krožnici s polmerom KB1 = 790 mm, če razdalja med vodilom zgornjega traku in izhodom traku na navijalu ni manjša kot 540 mm ali, v vseh drugih primerih, na krožnici s središčem v točki K in polmerom 350 mm.

4.   NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

4.1   Napravo sestavljata dva enaka vzporedno nameščena blažilnika, razen pri sistemih za zadrževanje potnikov, pri katerih se uporabljajo štirje blažilniki za nazivno maso 800 kg. Po potrebi se uporabi dodaten blažilnik za vsakih dodatnih 200 kg nazivne mase. Vsak blažilnik vključuje:

| | zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi; |
| --- | --- |

zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi;

| | poliuretansko cev za absorpcijo energije; |
| --- | --- |

poliuretansko cev za absorpcijo energije;

| | glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik ter |
| --- | --- |

glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik ter

| | drog in naletno ploščo. |
| --- | --- |

drog in naletno ploščo.

4.2   Mere različnih delov tega blažilnika so prikazane na slikah 2, 3 in 4.

4.3   Značilnosti absorpcijskega materiala so prikazane v tabeli te priloge. Neposredno pred vsakim preizkusom se cev kondicionira pri temperaturi med 15 in 25 °C najmanj 12 ur, ne da bi se v tem času uporabila. Med dinamičnim preizkušanjem varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov ima naprava za zaustavljanje enako temperaturo kot med umerjevalnim preizkusom, z dovoljenim odstopanjem ± 2 °C. Zahteve, ki jih mora izpolnjevati naprava za zaustavljanje, so navedene v Prilogi 8 k temu pravilniku. Uporabi se lahko druga naprava, ki daje enakovredne rezultate.

Značilnosti absorpcijskega materiala

(postopek ASTM D 735, če ni navedeno drugače)

| Trdota po Shoru A | 95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Pretržna trdnost | Ro > 343 daN/cm2 |
| Najmanjši raztezek | Ao > 400 odstotkov |
| Razteznostni modul pri 100-odstotnem raztezku | > 108 daN/cm2 |
| pri 300-odstotnem raztezku | > 235 daN/cm2 |
| Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736) | 5 ur pri – 55 °C |
| Trajna deformacija (postopek B) | 22 ur pri 70 °C < 45 odstotkov |
| Gostota pri 25 °C | med 1,05 in 1,10 |

Trdota po Shoru A

95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

Pretržna trdnost

Ro > 343 daN/cm2

Najmanjši raztezek

Ao > 400 odstotkov

Razteznostni modul pri 100-odstotnem raztezku

> 108 daN/cm2

pri 300-odstotnem raztezku

> 235 daN/cm2

Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736)

5 ur pri – 55 °C

Trajna deformacija (postopek B)

22 ur pri 70 °C < 45 odstotkov

Gostota pri 25 °C

med 1,05 in 1,10

| Staranje na zraku (postopek ASTM D 573) |
| --- |
| 70 ur pri 100 °C | — | trdota po Shoru A: |

Staranje na zraku (postopek ASTM D 573)

70 ur pri 100 °C

—

trdota po Shoru A:

največja sprememba ± 3

| — | pretržna trdnost: |
| --- | --- |

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ro

| — | raztezek: |
| --- | --- |

—

raztezek:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ao

| — | masa: |
| --- | --- |

—

masa:

zmanjšanje < 1 odstotka

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 1 olje)

70 ur pri 100 °C

| — | trdota po Shoru A: |
| --- | --- |

—

trdota po Shoru A:

največja sprememba ± 4

| — | pretržna trdnost: |
| --- | --- |

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ro

| — | raztezek: |
| --- | --- |

—

raztezek:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ao

| — | obseg: |
| --- | --- |

—

obseg:

naraščanje < 5 odstotkov

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 3 olje)

70 ur pri 100 °C

| — | pretržna trdnost: |
| --- | --- |

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ro

| — | raztezek: |
| --- | --- |

—

raztezek:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ao

| — | obseg: |
| --- | --- |

—

obseg:

naraščanje < 20 odstotkov

Potopitev v destilirano vodo

1 teden pri 70 °C

| — | pretržna trdnost: |
| --- | --- |

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 35 odstotkov Ro

| — | raztezek: |
| --- | --- |

—

raztezek:

povečanje < 20 odstotkov Ao

Slika 1

Preizkusni voziček, sedež, pritrdišče

Mere v milimetrih

Dovoljeno odstopanje: ± 5 mm

plošča iz nerjavnega jekla (nepobarvana)

Slika 2

Slika 2

Naprava za zaustavljanje

Naprava za zaustavljanje

(sestavljena)

drog

Delovanje ustreza zunanjemu premeru poliuretanske cevi (lahko premičen element).

za podrobnosti glej sliko 4

za podrobnosti glej sliko 3

glava ovalne oblike

poliuretanska cev

jeklena cev na vozičku

Slika 3

Slika 3

Naprava za zaustavljanje

Naprava za zaustavljanje

(poliuretanska cev)

Obdelava površine vpenjalne osi

Dovoljena interferenca ± 0,2

Vse mere so v mm.

material A

Slika 4

Slika 4

Naprava za zaustavljanje

Naprava za zaustavljanje

(glava ovalne oblike)

Image 21

| * | Ta mera je lahko med 43 in 49 mm.
  Mere v mm |
| --- | --- |

*

Ta mera je lahko med 43 in 49 mm.

Mere v mm

Image 22

| Obdelava površine | Dovoljena interferenca ±0,1 |
| --- | --- |

Formula

Dovoljena interferenca ±0,1

---

PRILOGA 7

OPIS PREIZKUSNE LUTKE

1.   SPECIFIKACIJE PREIZKUSNE LUTKE

1.1   Splošno

Glavne značilnosti preizkusne lutke so prikazane v naslednjih slikah in tabelah:

| Slika 1 | Pogled od strani na glavo, vrat in trup; |
| --- | --- |
| Slika 2 | Pogled od spredaj na glavo, vrat in trup; |
| Slika 3 | Pogled od strani na kolk, stegna in spodnji del noge; |
| Slika 4 | Pogled od spredaj na kolk, stegna in spodnji del noge; |
| Slika 5 | Glavne mere; |
| Slika 6 | Preizkusna lutka v sedečem položaju, ki prikazuje: | lego težišča; |

Slika 1

Pogled od strani na glavo, vrat in trup;

Slika 2

Pogled od spredaj na glavo, vrat in trup;

Slika 3

Pogled od strani na kolk, stegna in spodnji del noge;

Slika 4

Pogled od spredaj na kolk, stegna in spodnji del noge;

Slika 5

Glavne mere;

Slika 6

Preizkusna lutka v sedečem položaju, ki prikazuje:

lego težišča;

| | lego točk, na katerih se meri premik; višino ramen. |
| --- | --- |

lego točk, na katerih se meri premik; višino ramen.

Tabela 1

Reference, nazivi, materiali in glavne mere sestavnih delov preizkusne lutke ter

Tabela 2

Masa glave, vratu, trupa, stegen in spodnjega dela noge.

1.2   Opis preizkusne lutke

1.2.1   Konstrukcija spodnjega dela noge (glej sliki 3 in 4)

Spodnji del noge je sestavljen iz treh sestavnih delov:

| | plošče stopala (30), |
| --- | --- |

plošče stopala (30),

| | cevi, ki predstavlja golenico (29), in |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja golenico (29), in

| | cevi, ki predstavlja koleno (26). |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja koleno (26).

Cev, ki predstavlja koleno, ima nastavka, ki omejujeta gibanje spodnjega dela noge glede na stegno.

Spodnji del noge se lahko obrne nazaj za 120° iz iztegnjenega položaja.

1.2.2   Konstrukcija stegna (glej sliki 3 in 4)

Stegno je sestavljeno iz treh sestavnih delov:

| | cevi, ki predstavlja koleno (22), |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja koleno (22),

| | droga, ki predstavlja stegnenico (21), in |
| --- | --- |

droga, ki predstavlja stegnenico (21), in

| | cevi, ki predstavlja kolk (20). |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja kolk (20).

Gibanje kolena omejujeta utora v cevi, ki predstavlja koleno (22), v katera se zaskočita nastavka spodnjega dela noge.

1.2.3   Konstrukcija trupa (glej sliki 1 in 2)

Trup je sestavljen iz:

| | cevi, ki predstavlja kolk (2), |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja kolk (2),

| | valjčne verige (4), |
| --- | --- |

valjčne verige (4),

| | reber (6) in (7), |
| --- | --- |

reber (6) in (7),

| | grodnice (8) ter |
| --- | --- |

grodnice (8) ter

| | delov, na katere je pritrjena veriga (3), ter delno (7) in (8). |
| --- | --- |

delov, na katere je pritrjena veriga (3), ter delno (7) in (8).

1.2.4   Vrat (glej sliki 1 in 2)

Vrat je sestavljen iz sedmih diskov iz poliuretana (9). Trdnost vratu se lahko nastavlja z regulatorjem napetosti verige.

1.2.5   Glava (glej sliki 1 in 2)

Glava (15) je votla; poliuretan je ojačan z jekleno ploščo (17). Regulator napetosti verige, s katerim se lahko nastavlja vrat, sestavljajo poliamidni blok (10), cevni distančnik (11) ter napenjalo (12) in (13). Glava se lahko zavrti okoli sklepa med prvim in drugim vratnim vretencem (atlanto-aksialni sklep), ki vsebuje napenjalo (14) in (18), cevni distančnik (16) ter poliamidni blok (10).

1.2.6   Kolenski sklep (glej sliko 4)

Spodnji del noge in stegno sta povezana s cevjo (27) in napenjalcem (28).

1.2.7   Kolčni sklep (glej sliko 4)

Stegna in trup povezujejo cev (23), torne ploščice (24) in napenjalo (25).

1.2.8   Poliuretan

Tip: mešanica PU 123 CH

Trdota: 50–60 Shore A

1.2.9   Prevleka

Preizkusna lutka je prevlečena s posebno prevleko (glej tabelo 1).

2.   NAPRAVE ZA POPRAVKE

2.1   Splošno

Zaradi nastavitve določenih vrednosti preizkusne lutke in njene skupne mase je treba popraviti porazdelitev mase s šestimi jeklenimi utežmi po 1 kg, ki se pritrdijo na kolčni sklep. Na hrbtni del trupa se lahko pritrdi še šest poliuretanskih uteži po 1 kg.

3.   BLAZINA

Blazina se namesti na prsni koš preizkusne lutke pod prevleko. Ta blazina je izdelana iz polietilenske pene, ki ima naslednje specifikacije:

Trdota: 7–10 Shore A

Debelina: 25 mm + 5

Blazina je nadomestljiva.

4.   NASTAVITEV SKLEPOV

4.1   Splošno

Za dosego ponovljivih rezultatov je treba podrobno določiti in preveriti trenje vsakega sklepa.

4.2   Kolenski sklep

Zategne se kolenski sklep.

Stegno in spodnji del noge se nastavita v navpični položaj.

Spodnji del noge se zavrti za 30°.

Napenjalo (28) se postopoma popušča, dokler spodnji del noge ne pade zaradi svoje lastne teže.

Napenjalo se blokira v tem položaju.

4.3   Kolčni sklep

Zategne se kolčni sklep.

Stegno se postavi v vodoraven položaj, trup pa v navpični položaj.

Trup se zavrti naprej, dokler s stegni ne tvori kota 60°.

Napenjalo se postopoma popušča, dokler trup ne pade zaradi svoje lastne teže.

Napenjalo se blokira v tem položaju.

4.4   Atlanto-aksialni sklep

Atlanto-aksialni sklep se nastavi tako, da se glava pod vplivom lastne teže ne nagne niti naprej niti nazaj.

4.5   Vrat

Vrat se lahko nastavi z regulatorjem napetosti verige (13). Ko je vrat nastavljen, se zgornji konec regulatorja napetosti, pri obremenitvi v vodoravni smeri s silo 10 daN, premakne za 4 do 6 cm.

Tabela 1

| Referenčna št. | Ime | Material | Mere |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | materiali za izdelavo telesa | poliuretan | — |
| 2 | cev, ki predstavlja kolk | jeklo | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | deli, na katerih je pritrjena veriga | jeklo | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | valjčna veriga | jeklo | 3/4 |
| 5 | ramenski del | poliuretan | — |
| 6 | profil | jeklo | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | rebra | perforirana jeklena plošča | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | grodnica | perforirana jeklena plošča | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | diski (šest) | poliuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | blok | poliamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | cevni distančnik | jeklo | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | vijak napenjalca | jeklo | M16 × 90 mm |
| 13 | matica napenjalca | jeklo | M16 |
| 14 | napenjalo za atlanto-aksialni sklep | jeklo | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | glava | poliuretan | — |
| 16 | cevni distančnik | jeklo | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | plošča za ojačanje | jeklo | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | matica napenjalca | jeklo | M12 mm |
| 19 | stegna | poliuretan | — |
| 20 | cev, ki predstavlja kolk | jeklo | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | stegenski drog | jeklo | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | cev, ki predstavlja koleno | jeklo | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | cev, ki spaja kolke | jeklo | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | torne ploščice (štiri) | jeklo | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | napenjalo | jeklo | M12 × 320 mm + plošče in matice |
| 26 | cev, ki predstavlja koleno | jeklo | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | cev, ki spaja kolena | jeklo | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | plošča napenjalca | jeklo | ø 70 × 4 mm |
| 29 | cev, ki predstavlja golenico | jeklo | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | plošča stopala | jeklo | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | utež za uravnavanje trupa (šest) | poliuretan | masa po 1 kg |
| 32 | blazina | polietilenska pena | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | prevleka | trakovi iz bombaža in poliamida | — |
| 34 | utež za uravnavanje kolka (šest) | jeklo | masa po 1 kg |

Referenčna št.

Ime

Material

Mere

1

materiali za izdelavo telesa

poliuretan

—

2

cev, ki predstavlja kolk

jeklo

76 × 70 × 100 mm

3

deli, na katerih je pritrjena veriga

jeklo

25 × 10 × 70 mm

4

valjčna veriga

jeklo

3/4

5

ramenski del

poliuretan

—

6

profil

jeklo

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

rebra

perforirana jeklena plošča

400 × 85 × 1,5 mm

8

grodnica

perforirana jeklena plošča

250 × 90 × 1,5 mm

9

diski (šest)

poliuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

blok

poliamid

60 × 60 × 25 mm

11

cevni distančnik

jeklo

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

vijak napenjalca

jeklo

M16 × 90 mm

13

matica napenjalca

jeklo

M16

14

napenjalo za atlanto-aksialni sklep

jeklo

ø 12 × 130 mm (M12)

15

glava

poliuretan

—

16

cevni distančnik

jeklo

ø 18 × 13 × 17 mm

17

plošča za ojačanje

jeklo

30 × 3 × 500 mm

18

matica napenjalca

jeklo

M12 mm

19

stegna

poliuretan

—

20

cev, ki predstavlja kolk

jeklo

76 × 70 × 80 mm

21

stegenski drog

jeklo

30 × 30 × 440 mm

22

cev, ki predstavlja koleno

jeklo

52 × 46 × 40 mm

23

cev, ki spaja kolke

jeklo

70 × 64 × 250 mm

24

torne ploščice (štiri)

jeklo

160 × 75 × 1 mm

25

napenjalo

jeklo

M12 × 320 mm + plošče in matice

26

cev, ki predstavlja koleno

jeklo

52 × 46 × 160 mm

27

cev, ki spaja kolena

jeklo

44 × 39 × 190 mm

28

plošča napenjalca

jeklo

ø 70 × 4 mm

29

cev, ki predstavlja golenico

jeklo

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

plošča stopala

jeklo

100 × 170 × 3 mm

31

utež za uravnavanje trupa (šest)

poliuretan

masa po 1 kg

32

blazina

polietilenska pena

350 × 250 × 25 mm

33

prevleka

trakovi iz bombaža in poliamida

—

34

utež za uravnavanje kolka (šest)

jeklo

masa po 1 kg

Tabela 2

| Sestavni deli preizkusne lutke | Masa v kg |
| --- | --- |
| Glava in vrat | 4,6 ± 0,3 |
| Trup in roke | 40,3 ± 1,0 |
| Stegna | 16,2 ± 0,5 |
| Spodnji del noge in stopalo | 9,0 ± 0,5 |
| Skupna masa skupaj z utežmi za uravnavanje | 75,5 ± 1,0 |

Sestavni deli preizkusne lutke

Masa v kg

Glava in vrat

4,6 ± 0,3

Trup in roke

40,3 ± 1,0

Stegna

16,2 ± 0,5

Spodnji del noge in stopalo

9,0 ± 0,5

Skupna masa skupaj z utežmi za uravnavanje

75,5 ± 1,0

Slika 1

Image 23

Slika 2

Image 24

| Slika 3 | Slika 4 |
| --- | --- |
| | |

Slika 3

Slika 4

Image 25

Image 26

Slika 5

Image 27

Slika 6

Image 28

G= težišče

T= referenčna točka na trupu (nameščena je zadaj na središčnici preizkusne lutke)

P= referenčna točka na medenici (nameščena je zadaj na središčnici preizkusne lutke)

Meritev premika na točki P ne vključuje vrtljivih sestavnih delov okrog osi kolka in navpične osi.

---

PRILOGA 8

OPIS KRIVULJE POJEMKA ALI POSPEŠKA PREIZKUSNEGA VOZIČKA KOT FUNKCIJE ČASA

V vseh primerih morajo biti postopki umerjanja in merjenja v skladu s postopki, določenimi z mednarodnim standardom ISO 6487 (2002), merilna oprema pa ustrezati specifikaciji podatkovnega kanala s frekvenčnim razredom kanala 60 Hz (CFC).

Opredelitev različnih krivulj

| Čas (ms) | Pospešek (g)
  Spodnje območje | Pospešek (g)
  Zgornje območje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Čas (ms)

Pospešek (g)

Spodnje območje

Pospešek (g)

Zgornje območje

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Zgornje območje

Spodnje območje

Stopnja pospeška g

Čas (ms)

Dodatni segment (glej odstavek 7.7.4.2) velja le za krivuljo pospeška.

---

PRILOGA 9

NAVODILA

Vsakemu varnostnemu pasu so priložena navodila z naslednjo vsebino ali naslednje vrste v jezikih države, v kateri se bo prodajal:

| 1. | Navodila za vgradnjo (niso potrebna, če bo varnostni pas vgradil proizvajalec vozila), ki določajo, za katere modele vozil je sistem pasov primeren, in pravilen način pritrditve sistema pasov v vozilo, vključno z opozorilom glede obrabe trakov. |
| --- | --- |

1.

Navodila za vgradnjo (niso potrebna, če bo varnostni pas vgradil proizvajalec vozila), ki določajo, za katere modele vozil je sistem pasov primeren, in pravilen način pritrditve sistema pasov v vozilo, vključno z opozorilom glede obrabe trakov.

| 2. | Navodila za uporabo (če varnostni pas vgradi proizvajalec vozila, so lahko vključena v priročnik o uporabi vozila), ki vključujejo navodila, ki omogočajo, da se uporabniku zagotovi čim boljša uporaba varnostnega pasu. V teh navodilih se upošteva:






  (a) | pomembnost uporabe sistema pasov pri vsaki vožnji; |
| --- | --- | --- |

2.

Navodila za uporabo (če varnostni pas vgradi proizvajalec vozila, so lahko vključena v priročnik o uporabi vozila), ki vključujejo navodila, ki omogočajo, da se uporabniku zagotovi čim boljša uporaba varnostnega pasu. V teh navodilih se upošteva:

(a)

pomembnost uporabe sistema pasov pri vsaki vožnji;

| (b) | pravilen način uporabe pasu in zlasti:






  (i) | pravilen položaj zaponke; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravilen način uporabe pasu in zlasti:

(i)

pravilen položaj zaponke;

| (ii) | pomembnost tesnega prileganja pasov; |
| --- | --- |

(ii)

pomembnost tesnega prileganja pasov;

| (iii) | pravilen položaj trakov ter dejstvo, da se ne smejo zvijati; |
| --- | --- |

(iii)

pravilen položaj trakov ter dejstvo, da se ne smejo zvijati;

| (iv) | pomembnost tega, da lahko vsak pas uporablja le en potnik in zlasti, da se s pasom ne sme pripeti otroka, ki sedi v naročju potnika; |
| --- | --- |

(iv)

pomembnost tega, da lahko vsak pas uporablja le en potnik in zlasti, da se s pasom ne sme pripeti otroka, ki sedi v naročju potnika;

| (c) | način ravnanja z zaponko; |
| --- | --- |

(c)

način ravnanja z zaponko;

| (d) | način ravnanja z napravo za nastavitev; |
| --- | --- |

(d)

način ravnanja z napravo za nastavitev;

| (e) | način ravnanja z navijalom, ki je lahko del sistema pasov, in način preverjanja, ali se je zaskočil; |
| --- | --- |

(e)

način ravnanja z navijalom, ki je lahko del sistema pasov, in način preverjanja, ali se je zaskočil;

| (f) | priporočen način čiščenja pasov ter po potrebi ponovno sestavljanje po čiščenju; |
| --- | --- |

(f)

priporočen način čiščenja pasov ter po potrebi ponovno sestavljanje po čiščenju;

| (g) | potreba po zamenjavi varnostnega pasu, če se je uporabljal med hujšo nesrečo ali če kaže resnejše znake obrabe ali če je strgan ali če je pas opremljen z vizualnim kazalnikom preobremenitve in ta kaže neprimernost pasu za nadaljnjo uporabo ali če je varnostni pas opremljen z zategovalnikom, če je bil ta aktiviran; |
| --- | --- |

(g)

potreba po zamenjavi varnostnega pasu, če se je uporabljal med hujšo nesrečo ali če kaže resnejše znake obrabe ali če je strgan ali če je pas opremljen z vizualnim kazalnikom preobremenitve in ta kaže neprimernost pasu za nadaljnjo uporabo ali če je varnostni pas opremljen z zategovalnikom, če je bil ta aktiviran;

| (h) | dejstvo, da se pas ne sme na noben način spreminjati ali prilagajati, ker lahko tako postane neučinkovit, zlasti če ga je mogoče razstaviti, morajo obstajati navodila, kako se pas znova pravilno sestavi; |
| --- | --- |

(h)

dejstvo, da se pas ne sme na noben način spreminjati ali prilagajati, ker lahko tako postane neučinkovit, zlasti če ga je mogoče razstaviti, morajo obstajati navodila, kako se pas znova pravilno sestavi;

| (i) | dejstvo, da je pas namenjen odraslim potnikom; |
| --- | --- |

(i)

dejstvo, da je pas namenjen odraslim potnikom;

| (j) | hramba pasu, ko se ne uporablja. |
| --- | --- |

(j)

hramba pasu, ko se ne uporablja.

| 3. | Če so varnostni pasovi opremljeni z navijalom tipa 4N, se v navodilih za vgradnjo in na embalaži navede, da ta pas ni primeren za vgradnjo v motorna vozila za prevoz potnikov z največ devetimi sedeži, vključno z voznikovim. |
| --- | --- |

3.

Če so varnostni pasovi opremljeni z navijalom tipa 4N, se v navodilih za vgradnjo in na embalaži navede, da ta pas ni primeren za vgradnjo v motorna vozila za prevoz potnikov z največ devetimi sedeži, vključno z voznikovim.

| 4. | Zahtevo za vgradnjo za potrošnika zagotovi proizvajalec/vložnik za vsa vozila, v katerih se lahko uporablja sistem mednožnega traku. Proizvajalec H-pasu predpiše namestitev dodatnih elementov za ojačanje pritrdišč mednožnih trakov in njihovo vgradnjo v vsa vozila, če je vgradnja zagotovljena. |
| --- | --- |

4.

Zahtevo za vgradnjo za potrošnika zagotovi proizvajalec/vložnik za vsa vozila, v katerih se lahko uporablja sistem mednožnega traku. Proizvajalec H-pasu predpiše namestitev dodatnih elementov za ojačanje pritrdišč mednožnih trakov in njihovo vgradnjo v vsa vozila, če je vgradnja zagotovljena.

---

PRILOGA 10

PREIZKUS DVOJNE ZAPONKE

Kot se določi med postopkom iz odstavkov 7.5.5 in 7.7.1.

1 470 daN

1 470 daN

W

W= uporabljena obremenitev

W

---

PRILOGA 11

PREIZKUS ODRGNJENJA IN MIKROZDRSA

Slika 1

Postopek tipa I

Primeri namestitve med preizkusom glede na tip naprave za nastavitev

PRIMER A

F = 2,5 daN

zaščitni trak za notranji drog

opora

skupna pot: 300 ± 20 mm

PRIMER B

F = 2,5 daN

vrtljivi zatič

spodnji omejevalnik

skupna pot: 300 ± 20 mm

Slika 2

Slika 2

Postopek tipa 2

Postopek tipa 2

trakovi v vodoravnih ravninah

F = 0,5 daN

30 ± 5°

skupna pot: 300 ± 20 mm

preskus v prekretnem vodilu

F =5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

skupna pot: 300 ± 20 mm

Slika 3

Slika 3

Postopek tipa 3 in preizkus mikrozdrsa

Postopek tipa 3 in preizkus mikrozdrsa

Skupna pot: 300 ± 20 mm

ohlapen položaj

napet položaj

trak, pritrjen s šivom

F =5 daN

F =5 daN

naprava za nastavitev

trak, pritrjen s šivom

naprava za nastavitev

Obremenitev 5 daN na preizkusni napravi se vodi navpično tako, da se prepreči nihanje obremenitve in zvijanje traku.

Naprava za pritrditev se pritrdi na obremenitev 5 daN enako kot v vozilu.

---

PRILOGA 12

KOROZIJSKI PREIZKUS

1.   PREIZKUSNA NAPRAVA

1.1   Napravo sestavljajo komora z meglo, posoda z raztopino soli, dovod primerno kondicioniranega stisnjenega zraka, ena ali več razpršilnih šob, opore za vzorce, priprava za ogrevanje komore in potrebna krmilna oprema. Velikost in podrobnosti konstrukcije naprave niso predpisane, če so izpolnjeni preizkusni pogoji.

1.2   Pomembno je zagotoviti, da kapljice raztopine, ki se nabirajo na stropu ali pokrovu komore, ne padajo na preizkusne vzorce.

1.3   Kapljice raztopine, ki padajo s preizkusnih vzorcev, se ne vračajo v zbiralno posodo za ponovno razprševanje.

1.4   Naprava ne sme biti izdelana iz materialov, ki vplivajo na korozivnost megle.

2.   NAMESTITEV PREIZKUSNIH VZORCEV V KOMORI Z MEGLO

2.1   Vzorci, razen navijal, so podprti ali obešeni pod kotom od 15° do 30° glede na navpičnico in po možnosti vzporedni z glavno smerjo vodoravnega toka megle skozi komoro, glede na glavno površino, ki se preizkuša.

2.2   Navijala so podprta ali obešena tako, da so osi koluta, na katerega je navit trak, pravokotne na glavno smer vodoravnega toka megle skozi komoro. Prav tako je v to glavno smer obrnjena odprtina navijala.

2.3   Vsak vzorec je postavljen tako, da omogoča megli, da se prosto nabira na vseh vzorcih.

2.4   Vsak vzorec je postavljen tako, da onemogoča, da bi raztopina soli kapljala z enega vzorca na drugega.

3.   RAZTOPINA SOLI

3.1   Raztopina soli se pripravi tako, da se raztopi 5 ± 1 masnega odstotka natrijevega klorida v 95 masnega odstotka vode. Sol je natrijev klorid brez primesi niklja in bakra, v suhem stanju pa vsebuje največ 0,1 % natrijevega jodida in skupno največ 0,3 % nečistoč.

3.2   Raztopina je taka, da ima dobljena raztopina po razpršitvi pri 35 °C vrednost pH med 6,5 in 7,2.

4.   DOVOD ZRAKA

Stisnjen zrak pri vstopu v razpršilne šobe, ki pršijo raztopino soli, ne sme vsebovati olj in nečistoč, pri čemer je treba vzdrževati tlak med 70 kN/m2 in 170 kN/m2.

5.   POGOJI V KOMORI Z MEGLO

5.1   V komori z meglo mora imeti območje, kjer so izpostavljeni vzorci, temperaturo 35 ± 5 °C. Na tem območju sta najmanj dva čista zbiralnika megle, da se prepreči zbiranje kapljic raztopine, ki padajo s preizkusnih vzorcev ali drugih virov. Zbiralnika sta blizu preizkusnih vzorcev, eden čim bližje šobam in drugi čim dlje od njih. Megla je taka, da se za vsakih 80 cm2 vodoravne zbiralne površine zbere v vsakem zbiralniku povprečno med 1,0 in 2,0 ml raztopine na uro, če se meritve opravljajo najmanj 16 ur.

5.2   Šobe so usmerjene ali speljane tako, da ne pršijo neposredno na preizkusne vzorce.

---

PRILOGA 13

ZAPOREDJE PREIZKUSOV

| Odstavki | Preizkus | Vzorci |
| --- | --- | --- |
| Pas ali sistem za zadrževanje potnikov št. | Trak št. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/ 6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Pregled zaponke | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/ 7.5.1/7.5.5 | Preizkus trdnosti zaponke | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Preizkus trdnosti naprave za nastavitev (in navijal, kjer je potrebno) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Preizkus trdnosti pritrdilnih elementov (in navijal, kjer je potrebno) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Preizkus zaponke pri nizki temperaturi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Preizkus vpliva nizke temperature na toge dele | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Lahkotnost nastavitve | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Kondicioniranje/preizkušanje pasu ali sistema za zadrževanje potnikov pred dinamičnim preizkusom | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Vzdržljivost zaponke | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | Odpornost togih delov proti koroziji | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Kondicioniranje navijal | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/ 6.2.5.3.3/7.6.2 | Prag zaskočitve | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/ 7.6.4 | Uvlečna sila | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/ 7.6.1 | Vzdržljivost | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Korozija | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/ 7.6.3 | Prah | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.3 | Preizkušanje širine traku | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Preizkus trdnosti traku po | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | kondicioniranju pri sobni temperaturi | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | kondicioniranju s svetlobo | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | kondicioniranju pri nizki temperaturi | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | kondicioniranju pri visoki temperaturi | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | kondicioniranju v vodi | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Preizkus mikrozdrsa | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Preizkus odrgnjenja | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Dinamični preizkus | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Preizkus odpiranja zaponke | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Hramba vzorca traku | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Odstavki

Preizkus

Vzorci

Pas ali sistem za zadrževanje potnikov št.

Trak št.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/ 6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Pregled zaponke

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/ 7.5.1/7.5.5

Preizkus trdnosti zaponke

X

6.2.3.3/7.5.1

Preizkus trdnosti naprave za nastavitev (in navijal, kjer je potrebno)

X

6.2.4/7.5.2

Preizkus trdnosti pritrdilnih elementov (in navijal, kjer je potrebno)

X

6.2.2.3/7.5.3

Preizkus zaponke pri nizki temperaturi

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Preizkus vpliva nizke temperature na toge dele

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Lahkotnost nastavitve

X

Kondicioniranje/preizkušanje pasu ali sistema za zadrževanje potnikov pred dinamičnim preizkusom

6.2.2.4

Vzdržljivost zaponke

X

X

6.2.1.2/7.2

Odpornost togih delov proti koroziji

X

X

Kondicioniranje navijal

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/ 6.2.5.3.3/7.6.2

Prag zaskočitve

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/ 7.6.4

Uvlečna sila

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/ 7.6.1

Vzdržljivost

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Korozija

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/ 7.6.3

Prah

X

X

6.3.1.2/7.4.3

Preizkušanje širine traku

X

X

Preizkus trdnosti traku po

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

kondicioniranju pri sobni temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

kondicioniranju s svetlobo

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

kondicioniranju pri nizki temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

kondicioniranju pri visoki temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

kondicioniranju v vodi

X

X

6.2.3.2/7.3

Preizkus mikrozdrsa

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Preizkus odrgnjenja

X

X

6.4.1/7.7

Dinamični preizkus

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Preizkus odpiranja zaponke

X

X

7.1.4

Hramba vzorca traku

X

---

PRILOGA 14

NADZOR SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   PREIZKUSI

Varnostni pasovi izpolnjujejo zahteve, na katerih temeljijo naslednji preizkusi:

1.1   Preverjanje praga zaskočitve in vzdržljivosti navijal z zaskočitvijo v sili

V skladu z določbami iz odstavka 7.6.2 tega pravilnika se preverjanje po izvedenih preizkusih vzdržljivosti, ki so podrobno opisani v odstavkih 7.2, 7.6.1, in 7.6.3, izvede v najbolj neugodni smeri, v skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.5.3.5 tega pravilnika.

1.2   Preverjanje vzdržljivosti navijal s samodejno zaskočitvijo

V skladu z določbami iz odstavka 7.6.1 tega pravilnika in preizkusi iz odstavkov 7.2 in 7.6.3 se preverjanje izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.5.2.3 tega pravilnika.

1.3   Preizkus trdnosti trakov po kondicioniranju

Po postopku iz odstavka 7.4.2 tega pravilnika po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavkov od 7.4.1.1 do 7.4.1.5 tega pravilnika.

1.3.1   Preizkus trdnosti trakov po odrgnjenju

Po postopku iz odstavka 7.4.2 tega pravilnika po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4.1.6 tega pravilnika.

1.4   Preizkus mikrozdrsa

Po postopku iz odstavka 7.3 tega pravilnika.

1.5   Preizkus togih delov

Po postopku iz odstavka 7.5 tega pravilnika.

1.6   Preverjanje izpolnjevanja zahtev o delovanju varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov po dinamičnem preizkusu

1.6.1   Preizkusi s kondicioniranjem

1.6.1.1   Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom z zaskočitvijo v sili v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika, s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 45 000 ciklov preizkusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 tega pravilnika ter tudi preizkusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika.

1.6.1.2   Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom s samodejno zaskočitvijo: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 10 000 ciklov preizkusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 ter tudi preizkusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika.

1.6.1.3   Statični pasovi: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika v zvezi z varnostnim pasom, na katerem je bil izveden preizkus iz odstavkov 6.2.2.4 in 7.2 tega pravilnika.

1.6.2   Preizkus brez kondicioniranja

V skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika.

2.   POGOSTNOST PREIZKUSOV IN REZULTATI

2.1   Pogostnost preizkusov v skladu z zahtevami iz odstavkov 1.1 do 1.5 te priloge temelji na statistični izbiri naključnih vzorcev v skladu z enim od rednih postopkov zagotavljanja kakovosti.

2.1.1   Poleg tega se pri navijalih z zaskočitvijo v sili preverijo vsi sistemi pasov:

| 2.1.1.1 | v skladu z določbami iz odstavkov 7.6.2.1 in 7.6.2.2 tega pravilnika, v najbolj neugodni smeri, kakor je določeno v odstavku 7.6.2.1.2. Rezultati preizkusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.1 in 6.2.5.3.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.1.1.1

v skladu z določbami iz odstavkov 7.6.2.1 in 7.6.2.2 tega pravilnika, v najbolj neugodni smeri, kakor je določeno v odstavku 7.6.2.1.2. Rezultati preizkusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.1 in 6.2.5.3.3 tega pravilnika;

| 2.1.1.2 | ali v skladu z določbami iz odstavka 7.6.2.3 tega pravilnika v najbolj neugodni smeri. Vendar je lahko hitrost nagibanja večja od predpisane hitrosti, če ne vpliva na rezultate preizkusov. Rezultati preizkusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1.1.2

ali v skladu z določbami iz odstavka 7.6.2.3 tega pravilnika v najbolj neugodni smeri. Vendar je lahko hitrost nagibanja večja od predpisane hitrosti, če ne vpliva na rezultate preizkusov. Rezultati preizkusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.4 tega pravilnika.

2.2   Pri skladnosti z dinamičnim preizkusom v skladu z odstavkom 1.6 te priloge se preizkus izvede z najmanjšo pogostnostjo:

2.2.1   preizkusov s kondicioniranjem

2.2.1.1   Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili,

če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,

če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasovom: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto glede na vrsto mehanizma zaskočitve (1),

se izvede preizkus iz odstavka 1.6.1.1 te priloge.

2.2.1.2   Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih,

če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,

če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasov: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto,

se izvede preizkus iz odstavka 1.6.1.2 oziroma 1.6.1.3 te priloge;

2.2.2   preizkusov brez kondicioniranja

2.2.2.1   Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili se izvede preizkus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:

2.2.2.1.1   pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsako vrsto mehanizma zaskočitve;

2.2.2.1.2   pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsako vrsto mehanizma zaskočitve.

2.2.2.2   Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih se izvede preizkus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:

2.2.2.2.1   pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsak homologiran tip;

2.2.2.2.2   pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsak homologiran tip.

2.2.3   Rezultati

Rezultati preizkusa izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.4.1.3.1 tega pravilnika.

Premik preizkusne lutke naprej se lahko preverja v skladu z odstavkom 6.4.1.3.2 tega pravilnika (ali odstavkom 6.4.1.4, kjer je primerno) s poenostavljeno, prilagojeno metodo med izvajanjem preizkusa.

Poenostavljena, prilagojena metoda bi lahko bila npr. uporaba hitrosti referenčne točke na prsnem košu, merjene pri premiku naprej za 300 mm s fizičnim preizkusom brez zračne blazine ali dodatnih elementov zadrževalnega sistema, ki jo je treba upoštevati v načrtu nadzora skladnosti.

2.2.3.1   Pri homologaciji v skladu z odstavkom 6.4.1.3.3 ali 6.4.1.3.4 tega pravilnika in odstavkom 1.6.1 te priloge je določeno le, da se noben del pasu ne sme uničiti ali sprostiti in da se ne sme preseči hitrost referenčne točke na prsnem košu 24 km/h pri premiku za 300 mm.

2.3   Kadar vzorec ne opravi preizkusa, se izvede dodaten preizkus z istimi zahtevami na najmanj treh drugih vzorcih. Če eden od teh treh vzorcev ne opravi dinamičnega preizkusa, imetnik homologacije ali njegov pooblaščeni zastopnik obvestihomologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in navede, kakšni ukrepi so bili sprejeti za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

---

(1)  V tej prilogi izraz „vrsta mehanizma zaskočitve“ pomeni vsa navijala z zaskočitvijo v sili, katerih mehanizmi se razlikujejo le po kotih dovoda iz senzorja do referenčnega koordinatnega sistema vozila.

---

PRILOGA 15

Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih
   (1)

| Dodatek 1 – | Opis tridimenzionalne naprave za točko „H“ (1) |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Tridimenzionalni referenčni sistem (1) |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Dodatek 3 – | Referenčni podatki za sedežna mesta (1) |
| --- | --- |

Dodatek 3 –

---

(1)  Postopek je opisan v dodatkih 1, 2 in 3 Priloge 1 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PRILOGA 16

VGRADNJA VARNOSTNIH PASOV S PRIKAZOM TIPOV PASOV IN NAVIJAL

| Minimalne zahteve za varnostne pasove in navijala |
| --- |
| Kategorija vozila | Naprej obrnjena sedežna mesta | Nazaj obrnjena sedežna mesta | Vstran obrnjeno sedežno mesto |
| Zunanja sedežna mesta | Sredinsko sedežno mesto |
| Spredaj | Druga sedežna mesta | Spredaj | Druga sedežna mesta |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ
  Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ
  Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ
  Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ
  Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| V skladu z odstavkom 8.1.2.1 je trebušni pas dovoljen, če je sedežno mesto v prehodu. | V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju. |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm*
  V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm*
  V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm*
  V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm*
  V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: tritočkovni (trebušni in diagonalni) pas | B: dvotočkovni (trebušni) pas | r: navijalo | m: navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo |
| 3: navijalo s samodejno zaskočitvijo | 4: navijalo z zaskočitvijo v sili | N: višji prag občutljivosti | (glej Pravilnik št. 16, odstavka 2.14.3 in 2.14.5) |
| *: velja za odstavek 8.1.6 tega pravilnika (2) | Ø: velja za odstavek 8.1.2.1 tega pravilnika | ߦ: velja za odstavek 8.1.7 tega pravilnika (2) | |

Minimalne zahteve za varnostne pasove in navijala

Kategorija vozila

Naprej obrnjena sedežna mesta

Nazaj obrnjena sedežna mesta

Vstran obrnjeno sedežno mesto

Zunanja sedežna mesta

Sredinsko sedežno mesto

Spredaj

Druga sedežna mesta

Spredaj

Druga sedežna mesta

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m ali Ar4Nm ߦ

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

V skladu z odstavkom 8.1.2.1 je trebušni pas dovoljen, če je sedežno mesto v prehodu.

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju.

N2

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm*

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm*

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm*

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm*

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: tritočkovni (trebušni in diagonalni) pas

B: dvotočkovni (trebušni) pas

r: navijalo

m: navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo

3: navijalo s samodejno zaskočitvijo

4: navijalo z zaskočitvijo v sili

N: višji prag občutljivosti

(glej Pravilnik št. 16, odstavka 2.14.3 in 2.14.5)

*:

Ø: velja za odstavek 8.1.2.1 tega pravilnika

ߦ:

Opomba: V vseh primerih so lahko namesto vseh možnih pasov tipa A ali B vgrajeni vsi S-pasovi, če so njihova pritrdišča v skladu s Pravilnikom št. 14.

Če je bil H-pas v skladu s tem pravilnikom homologiran kot S-pas, pri katerem se uporabljajo trak trebušnega pasu, trakovi ramenskega pasu in po možnosti eno navijalo ali več, proizvajalec/vložnik lahko zagotovi en ali dva dodatna mednožna trakova, vključno s pritrdilnimi elementi za njihova pritrdišča. Tem dodatnim pritrdiščem ni treba izpolnjevati zahtev iz Pravilnika št. 14 (popravek Dopolnila 14 sprememb 04, ki se uporablja „ab initio“).

---

(1)  Popravek Dopolnila 12 sprememb 04, ki se uporablja „ab initio“.

(2)  Popravek revizije 4, ki se uporablja „ab initio“.

---

PRILOGA 17

Zahteve za vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje odraslih potnikov na naprej obrnjenih sedežih v vozilih na motorni pogon ter za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size

1.   ZDRUŽLJIVOST S SISTEMI ZA ZADRŽEVANJE OTROK

1.1   Proizvajalec vozila mora v priročnik o uporabi vozila vključiti enostavne nasvete za uporabnika vozila v zvezi s primernostjo vsakega potniškega sedežnega mesta za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok. Ta informacija mora biti podana s piktogrami ali napisana v nacionalnem jeziku ali vsaj v enem od nacionalnih jezikov države, v kateri se prodaja vozilo.

Za vsako naprej obrnjeno potniško sedežno mesto in za vsako določeno sedežno mesto ISOFIX proizvajalec vozila navede:

| (a) | ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2) in/ali |
| --- | --- |

(a)

ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2) in/ali

| (b) | ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok i-size (glej odstavek 1.4) in/ali |
| --- | --- |

(b)

ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok i-size (glej odstavek 1.4) in/ali

| (c) | ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok, ki niso navedeni zgoraj (glej odstavek 1.3). |
| --- | --- |

(c)

ali je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok, ki niso navedeni zgoraj (glej odstavek 1.3).

V priročniku o uporabi vozila se navede tudi, ali je sedežno mesto primerno le za uporabo z naprej obrnjenimi sistemi za zadrževanje otrok.

Poleg zgoraj navedenih informacij za uporabnika vozila proizvajalci vozil omogočijo dostop do informacij, kot je določeno v Dodatku 3 k tej prilogi. Takšne informacije se lahko vključijo npr. v ločenih prilogah k priročniku o uporabi vozila ali tehničnih opisih vozila ali na namenski spletni strani. Mesto navedbe teh informacij mora biti opisano v priročniku o uporabi vozila.

1.2   Sistem za zadrževanje otrok univerzalne kategorije pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu z „univerzalno“ kategorijo iz Dopolnila 5 sprememb 03 Pravilnika št. 44 (ali poznejših sprememb). Sedežna mesta, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za namestitev sistemov za zadrževanje otrok univerzalne kategorije, so skladna z določbami iz dodatkov 1 in 5 k tej prilogi.

1.3   Sistem za zadrževanje otrok ISOFIX pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu z Dopolnilom 5 sprememb 03 Pravilnika št. 44 ali s Pravilnikom št. 129 (ali s poznejšimi spremembami navedenih pravilnikov). Sedežna mesta, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za namestitev sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, so skladna z določbami iz Dodatka 2 k tej prilogi.

1.4   Sistem za zadrževanje otrok i-Size pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu s kategorijo i-Size iz Pravilnika št. 129. Sedežna mesta, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za namestitev sistemov za zadrževanje otrok i-Size, so skladna z določbami iz dodatkov 2 in 5 k tej prilogi.

DODATEK 1

Določbe o namestitvi sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije, ki se pritrjujejo z varnostnimi pasovi vozila

1.   SPLOŠNO

1.1   Preizkusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti sedežnih mest za namestitev sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije.

1.2   Preizkusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila.

2.   PREIZKUSNI POSTOPEK

2.1   Sedež se nastavi v skrajno zadnji in najnižji položaj.

2.2   Kot naslona sedeža se nastavi na lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

2.3   Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj.

2.4   Na naslon sedeža in blazino se položi bombažna krpa.

2.5   Na sedež v vozilu se pritrdi preizkuševalna naprava (kot je opisano na sliki 1 v tem dodatku).

2.6   Če je sedežno mesto predvideno za namestitev naprej ali nazaj obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preizkus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10. Če je sedežno mesto namenjeno namestitvi le naprej obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preizkus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10.

2.6.1   Trak varnostnega pasu se namesti okrog preizkuševalne naprave v približno pravilen položaj, kot je prikazano na slikah 2 in 3, nato se zapre zaponka.

2.6.2   Trebušni trak varnostnega pasu se namesti okrog najnižjega dela preizkuševalne naprave s polmerom 150 mm v približno pravilen položaj, kot je prikazano na sliki 3, nato se zapre zaponka.

2.7   Zagotovi se, da je preizkuševalna naprava nameščena s svojo navpično simetrijsko ravnino na razdalji ± 25 mm od navpične simetrijske ravnine sedežnega mesta.

2.8   Zagotovi se, da trakovi niso ohlapni. Traku se ne napenja, ampak se za odstranitev ohlapnosti uporabi zadostna sila.

2.9   S silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, se pritisne nazaj na središče sprednje strani preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

2.10   S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

3.   ZAHTEVE

3.1   Osnova preizkuševalne naprave se dotika sprednjih in zadnjih delov površine sedežne blazine. Če zaradi odprtine za trak v preizkuševalni napravi ne pride do stika, se lahko ta odprtina pokrije glede na spodnjo ploskev preizkuševalne naprave.

3.2   Trebušni del pasu se dotika preizkuševalne naprave na obeh straneh z zadnjo stranjo trebušnega pasu (glej sliko 3).

3.3   Trebušni del pasu se dotika preizkuševalne naprave na obeh straneh z zadnjo stranjo trebušnega pasu (glej sliko 3). Trak varnostnega pasu mora vedno zajemati točki BP na levem in desnem koncu ukrivljenega roba; točna lega točke BP na ukrivljenem robu je označena v detajlu W na sliki 1.

Slika 1

Specifikacije preizkuševalne naprave

Detajl W

Teža 23 kg enakomerno porazdeljena

Detajl W

| Slika 2


  Pritrditev preizkuševalne naprave na sedež v vozilu (glej odstavek 2.6.1) | Slika 3


  Preverjanje združljivosti (glej odstavka 2.6.1 in 3.2) |
| --- | --- |
| |

Slika 2

Slika 2

Pritrditev preizkuševalne naprave na sedež v vozilu (glej odstavek 2.6.1)

Pritrditev preizkuševalne naprave na sedež v vozilu (glej odstavek 2.6.1)

Slika 3

Slika 3

Preverjanje združljivosti (glej odstavka 2.6.1 in 3.2)

Preverjanje združljivosti (glej odstavka 2.6.1 in 3.2)

Image 38

DODATEK 2

Določbe o namestitvi naprej in nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne in poluniverzalne kategorije, vgrajenih na sedežna mesta ISOFIX ali i-Size

1.   SPLOŠNO

1.1   Preizkusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti sedežnih mest ISOFIX za namestitev sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne in poluniverzalne kategorije ter za določitev primernosti sedežnih mest i-Size za namestitev sistemov za zadrževanje otrok i-Size.

1.2   Preizkusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila.

Pri sedežnih mestih i-Size se izpolnjevanje zahtev glede namestitve podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size lahko oceni s fizičnim preizkusom, računalniško simulacijo ali reprezentativnimi risbami.

2.   PREIZKUSNI POSTOPEK

Sedežna mesta ISOFIX v vozilu, ki jih je določil proizvajalec vozila, se preverijo, da se zagotovi, da je nanje mogoče namestiti preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok iz odstavka 4 tega dodatka. Če je proizvajalec vozila navedel, da se na sedežna mesta ISOFIX lahko namesti določena preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok, se šteje, da se lahko namestijo tudi manjše enako usmerjene preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok.

Sedežna mesta i-Size, ki jih je določil proizvajalec vozila, se preverijo, da se zagotovi, da je nanje mogoče namestiti preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ISO/R2 in ISO/F2X (glej odstavek 4 te priloge), vključno z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size.

Za obe sedežni mesti, ISOFIX in i-Size, velja naslednji postopek:

| 2.1 | Pri preverjanju preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez se lahko ta sedež vzdolžno nastavi v skrajno zadnjo in najnižjo lego. |
| --- | --- |

2.1

Pri preverjanju preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez se lahko ta sedež vzdolžno nastavi v skrajno zadnjo in najnižjo lego.

| 2.2 | Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec, vzglavnik pa v najnižjo in skrajno zadnjo lego. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot naslona sedeža, ki ustreza naklonu trupa 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.
  Pri preverjanju preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na zadnjem sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se lahko sedež v vozilu, ki je pred tem zadnjim sedežem, nastavi vzdolžno naprej, vendar ne dlje od srednje lege med njegovo skrajno zadnjo in skrajno sprednjo lego. Prav tako se lahko nastavi kot naslona sedeža, pri čemer naklon trupa ne sme presegati 15°. |
| --- | --- |

2.2

Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec, vzglavnik pa v najnižjo in skrajno zadnjo lego. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot naslona sedeža, ki ustreza naklonu trupa 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

Pri preverjanju preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na zadnjem sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se lahko sedež v vozilu, ki je pred tem zadnjim sedežem, nastavi vzdolžno naprej, vendar ne dlje od srednje lege med njegovo skrajno zadnjo in skrajno sprednjo lego. Prav tako se lahko nastavi kot naslona sedeža, pri čemer naklon trupa ne sme presegati 15°.

| 2.3 | Na naslon sedeža in sedežno blazino se po potrebi položijo bombažne krpe. |
| --- | --- |

2.3

Na naslon sedeža in sedežno blazino se po potrebi položijo bombažne krpe.

| 2.4 | Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se namesti na sedežno mesto ISOFIX ali i-Size. |
| --- | --- |

2.4

Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se namesti na sedežno mesto ISOFIX ali i-Size.

| 2.5 | Na sredino med pritrdišči ISOFIX se proti pritrdilnemu sistemu ISOFIX pritisne s silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, in nato preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.5

Na sredino med pritrdišči ISOFIX se proti pritrdilnemu sistemu ISOFIX pritisne s silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, in nato preneha pritiskati.

| 2.6 | Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se pritrdi na pritrdilni sistem ISOFIX. |
| --- | --- |

2.6

Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se pritrdi na pritrdilni sistem ISOFIX.

| 2.7 | S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.7

S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

3.   ZAHTEVE

Naslednji preizkusni pogoji se uporabljajo le za preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje, ko so nameščene na sedežnem mestu ISOFIX in/ali i-Size. Ni potrebno, da je pri teh pogojih preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje mogoče premakniti na sedežno mesto ISOFIX in/ali i-Size ali z njega.

3.1   Preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje mora biti mogoče namestiti brez poseganja v notranjost vozila. Osnova preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ima naklonski kot 15° ± 10° nad vodoravno ravnino, ki poteka skozi pritrdilni sistem ISOFIX. Pritrdilni elementi ISOFIX se lahko v vzdolžni smeri prilagodijo med – 10 mm in + 70 mm, kot je prikazano v detajlu Y na slikah 1 do 9, da se olajša preverjanje motenj. Na slikah so prikazani najbolj iztegnjeni položaji.

3.2   Pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, če je na voljo, mora ostati dostopno.

3.3   Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavka 2 niso izpolnjene, se sedeži, nasloni sedežev in vzglavniki lahko nastavijo na nadomestne položaje, ki jih je določil proizvajalec za običajno uporabo, potem se zgornji postopek vgradnje ponovi, zahteve pa se preverijo in izpolnijo. Ti nadomestni položaji morajo biti opisani v priročniku o uporabi vozila in z dodatnimi informacijami iz tabele 2 in/ali 3 v Dodatku 3 k tej prilogi. Potniški sedeži pred sedežnimi mesti i-Size se prav tako lahko premaknejo naprej, pred običajno lego uporabe. V takih primerih mora proizvajalec vozila v priročniku o uporabi vozila navesti, da se posamezen potniški sedež v premaknjenem položaju ne sme zasesti.

3.4   Če zgornje zahteve niso izpolnjene, ker so obstajali odstranljivi deli notranje opreme vozila, se ti elementi lahko odstranijo, potem pa je treba ponovno preveriti in izpolniti zahteve iz odstavka 3. V tem primeru se ustrezne informacije vključijo v tabelo 2 in/ali 3 v Dodatku 3 k tej prilogi.

4.   PREIZKUŠEVALNE NAPRAVE ZA ZUNANJE MERE SISTEMA ZA ZADRŽEVANJE OTROK ISOFIX

| — | ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, normalna višina |
| --- | --- |

—

ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, normalna višina

| — | ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana višina |
| --- | --- |

—

ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana višina

| — | ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana višina |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana višina

| — | ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, normalna velikost |
| --- | --- |

—

ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, normalna velikost

| — | ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana velikost |
| --- | --- |

—

ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana velikost

| — | ISO/R2X: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana velikost |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok, zmanjšana velikost

| — | ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje dojenčkov |
| --- | --- |

—

ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje dojenčkov

| — | ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |
| --- | --- |

—

ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

| — | ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |
| --- | --- |

—

ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

Zgornje preizkuševalne naprave morajo biti izdelane z maso od 10 do 13 kg +/– 1 kg ter imeti primerno vzdržljivost in togost, da izpolnijo funkcionalne zahteve v skladu s spodnjo tabelo:

| Preizkuševalna naprava za sistem za zadrževanje otrok | Masa (kg) | Dovoljeno odstopanje (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2/R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1/L2 | 13 | ± 1 |
| F2/F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

Preizkuševalna naprava za sistem za zadrževanje otrok

Masa (kg)

Dovoljeno odstopanje (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2/R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1/L2

13

± 1

F2/F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1   Prikaz naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (celotna višina)

Slika 1

ISO/F3 zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok (normalna višina), (višina 720 mm) ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED A

Image 39

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

4.2   Zunanje mere naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana višina)

Slika 2

ISO/F2 zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana višina), (višina 650 mm) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED B

Image 40

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

| 5 | Točka pritrditve za trak za zgornjo privezo. |
| --- | --- |

5

4.3   Zunanje mere naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana višina) (druga različica oblike naslona za hrbet)

Slika 3

ISO/F2X zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana višina) (druga različica oblike naslona za hrbet), (višina 650 mm) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED B1

Image 41

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

4.4   Zunanje mere nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje majhnih otrok (normalna velikost)

Slika 4

ISO/R3 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok (normalna velikost) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED C

Image 42

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Omejitev v smeri nazaj (desno na sliki) je navedena z zunanjimi merami za naprej obrnjen sistem na sliki 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

4.5   Zunanje mere nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana velikost)

Slika 5

ISO/R2 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana velikost) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED D

Image 43

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Omejitev v smeri nazaj (desno na sliki) je navedena z zunanjimi merami za naprej obrnjen sistem na sliki 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

4.6   Zunanje mere nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje dojenčkov

Slika 6

ISO/R1 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje dojenčkov – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED E

Image 44

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2

| 3 | Omejitev v smeri nazaj (desno na sliki) je navedena z zunanjimi merami za naprej obrnjen sistem na sliki 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4

4.7   Zunanje mere nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje dojenčkov ISO/R2X

Slika 7

Nazaj obrnjeni sistem za zadrževanje majhnih otrok (zmanjšana velikost) Zunanje mere za nazaj obrnjeni sistem za zadrževanje majhnih otrok zmanjšane velikosti, prilagojen za izboljšano združljivost z notranjostjo vozila

Image 45

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkane črte označujejo območje, v katerega lahko sega naprava za preprečevanje vrtenja ali podobno (npr. odbojni drog). |
| --- | --- |

2

| 3 | Omejitev v smeri nazaj (desno na sliki) je navedena z zunanjimi merami za naprej obrnjen sistem na sliki 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Za dodatne specifikacije območja pritrditve glej detajl Y in standard ISO 13216-1:1999, sliki 2 in 3. |
| --- | --- |

4

4.8   Zunanje mere vstran obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok

Slika 8

Zunanje mere za vstran obrnjene sisteme za zadrževanje otrok – ISO/L1 – ali simetrično nasprotne – ISO/L2 (prikaz na sliki)

Opomba: Zunanje mere za vstran obrnjen sistem za zadrževanje dojenčkov na levi strani (ISO/L1) so simetrične z ISO/L2 glede na srednjo vzdolžno ravnino.

Image 46

Legenda

| 1 | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1

| 2 | Črtkane črte označujejo območje, v katerega lahko sega naprava za preprečevanje vrtenja ali podobno (npr. odbojni drog). |
| --- | --- |

2

Slika 9

Pogled od strani na določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size za oceno ujemanja sedežnih mest i-Size in podpornih nog sistemov za zadrževanje otrok i-Size

Image 47

Legenda:

| 1. | Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ravnina, ki jo tvori spodnja ploskev preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ravnina, ki poteka skozi drog spodnjih pritrdišč in je usmerjena pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ter pravokotna na ravnino, ki jo tvori spodnja ploskev naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size, ki predstavlja geometrijske meje za podporno nogo sistema za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tla vozila |
| --- | --- |

6.

Opomba: Risba ni v merilu.

Slika 10

3D pogled na določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size za oceno ujemanja sedežnih mest i-Size in podpornih nog sistemov za zadrževanje otrok i-Size

Image 48

Legenda:

| 1. | Preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vzdolžna srednja ravnina preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- |

4.

Opomba: Risba ni v merilu.

---

(1)  Upoštevana je masa osnove ISOFIX.

DODATEK 3

PRIMER PODROBNIH INFORMACIJ, NPR. ZA PROIZVAJALCE SISTEMOV ZA ZADRŽEVANJE OTROK

Ta tabela vsebuje tehnične informacije, posebej namenjene npr. proizvajalcem sistemov za zadrževanje otrok, zato prevajanje v nacionalne jezike ni potrebno.

| | Sedežno mesto |
| --- | --- |
| Številka sedežnega mesta | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Sedežno mesto, primerno za univerzalno pripetje (da/ne) | | | | | | | | | |
| Sedežno mesto i-Size (da/ne) | | | | | | | | | |
| Sedežno mesto, primerno za bočno preizkuševalno napravo (L1/L2) | | | | | | | | | |
| Največja ustrezna nazaj obrnjena preizkuševalna naprava (R1/R2X/R2/R3) | | | | | | | | | |
| Največja ustrezna naprej obrnjena preizkuševalna naprava (F1/F2X/F2/F3) | | | | | | | | | |
| Največja ustrezna preizkuševalna naprava za pomožne otroške sedeže (B2/B3) | | | | | | | | | |

Sedežno mesto

Številka sedežnega mesta

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Sedežno mesto, primerno za univerzalno pripetje (da/ne)

Sedežno mesto i-Size (da/ne)

Sedežno mesto, primerno za bočno preizkuševalno napravo (L1/L2)

Največja ustrezna nazaj obrnjena preizkuševalna naprava (R1/R2X/R2/R3)

Največja ustrezna naprej obrnjena preizkuševalna naprava (F1/F2X/F2/F3)

Največja ustrezna preizkuševalna naprava za pomožne otroške sedeže (B2/B3)

| 1. | Dodatne informacije za vsako sedežno mesto, ki ni i-Size, združljivo s podporno nogo, kot je opisano v tem pravilniku. |
| --- | --- |

1.

Dodatne informacije za vsako sedežno mesto, ki ni i-Size, združljivo s podporno nogo, kot je opisano v tem pravilniku.

| 2. | Dodatne informacije za vsako sedežno mesto, opremljeno s spodnjimi pritrdišči ISOFIX, vendar brez zgornje priveze, v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

2.

Dodatne informacije za vsako sedežno mesto, opremljeno s spodnjimi pritrdišči ISOFIX, vendar brez zgornje priveze, v skladu s tem pravilnikom.

| 3. | Dodatne informacije, če se zaponke varnostnega pasu za odrasle osebe nahajajo bočno med spodnjima pritrdiščema ISOFIX. |
| --- | --- |

3.

Dodatne informacije, če se zaponke varnostnega pasu za odrasle osebe nahajajo bočno med spodnjima pritrdiščema ISOFIX.

Opomba:

| 1. | razporeditev glede na običajno smer vožnje; stolpci za sedežna mesta, ki v vozilu niso na voljo, se lahko črtajo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oštevilčenje sedežnih mest se opravi na podlagi naslednje opredelitve:






  Številka sedeža | Položaj v vozilu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Spredaj levo |
| 2 | Spredaj v sredini |
| 3 | Spredaj desno |
| 4 | Druga vrsta levo |
| 5 | Druga vrsta v sredini |
| 6 | Druga vrsta desno |
| 7 | Tretja vrsta levo |
| 8 | Tretja vrsta v sredini |
| 9 | Tretja vrsta desno |

2.

Številka sedeža

Položaj v vozilu

1

Spredaj levo

2

Spredaj v sredini

3

Spredaj desno

4

Druga vrsta levo

5

Druga vrsta v sredini

6

Druga vrsta desno

7

Tretja vrsta levo

8

Tretja vrsta v sredini

9

Tretja vrsta desno

Informacije o številki sedežnega mesta se lahko navedejo v obliki tabele, skic ali piktogramov.

DODATEK 4

NAMESTITEV PREIZKUSNE LUTKE, KI USTREZA OTROKU V STAROSTI 10 LET

| (a) | Sedež se nastavi v skrajno zadnji položaj. |
| --- | --- |

(a)

Sedež se nastavi v skrajno zadnji položaj.

| (b) | Višina sedeža se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca. Če ni na voljo specifikacije, se sedež nastavi v najnižji položaj. |
| --- | --- |

(b)

Višina sedeža se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca. Če ni na voljo specifikacije, se sedež nastavi v najnižji položaj.

| (c) | Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža. |
| --- | --- |

(c)

Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

| (d) | Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj. |
| --- | --- |

(d)

Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj.

| (e) | Preizkusna lutka se namesti na sedež tako, da se medenica dotika naslona sedeža. |
| --- | --- |

(e)

Preizkusna lutka se namesti na sedež tako, da se medenica dotika naslona sedeža.

| (f) | Vzdolžna ravnina, ki poteka skozi središčnico preizkusne lutke, je na vidni središčnici sedežnega mesta. |
| --- | --- |

(f)

Vzdolžna ravnina, ki poteka skozi središčnico preizkusne lutke, je na vidni središčnici sedežnega mesta.

DODATEK 5

Določbe o namestitvi naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok s pomožnimi otroškimi sedeži univerzalne in posebnih kategorij, nameščenih na sedežna mesta v vozilu ali sedežna mesta i-Size

1.   SPLOŠNO

1.1   Preizkusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti sedežnih mest za namestitev preizkuševalnih naprav za pomožne otroške sedeže ISO/B2 ali ISO/B3 brez pritrdilnih elementov ISOFIX. Če je proizvajalec vozila navedel, da se na sedežna mesta v vozilu lahko namesti določena preizkuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok, se šteje, da se lahko namestijo tudi manjše enako usmerjene preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok.

1.2   Preizkusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila. Izpolnjevanje te zahteve se lahko dokaže s fizičnim preizkusom, računalniško simulacijo ali reprezentativnimi risbami.

2.   PREIZKUSNI POSTOPEK

Sedežna mesta i-Size v vozilu, ki jih je določil proizvajalec vozila, se preverijo, da se zagotovi, da je nanje mogoče namestiti preizkuševalne naprave ISO/B2, navedene v odstavku 4 tega dodatka, vsaj brez pritrdilnih elementov ISOFIX.

2.1   Sedež se nastavi v skrajno zadnji in najnižji položaj.

2.2   Kot naslona sedeža se nastavi na lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti naklon trupa 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

2.3   Pri preverjanju preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na zadnjem sedežu se lahko sedež v vozilu, ki je pred tem zadnjim sedežem, nastavi vzdolžno naprej, vendar ne dlje od srednje lege med njegovo skrajno zadnjo in skrajno sprednjo lego. Prav tako se lahko nastavi kot naslona sedeža, pri čemer naklon trupa ne sme presegati 15°. Če je sprednji sedež nastavljiv po višini, se nastavi glede na določila proizvajalca. Če takih specifikacij ni, se sprednji sedež nastavi po višini v srednjo ali srednji najbližjo lego.

2.4   Po potrebi se lahko vzglavniki prilagodijo ali odstranijo, če je to mogoče.

2.5   Pritrdišče ramenskega dela varnostnega pasu se nastavi v položaj, ki ga je opredelil proizvajalec vozila.

2.6   Na naslon sedeža in sedežno blazino se po potrebi položita bombažni krpi.

2.7   Pritrdilni elementi ISOFIX se odstranijo s preizkuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ali pa se skrčijo v položaj, v katerem so v celoti znotraj črte naslona (referenčna črta E, slika 2 ali 3).

2.8   Na sedež v vozilu se namesti preizkuševalna naprava (kot je opisano na sliki 2 ali 3 v tem dodatku). Vrh preizkuševalne naprave se lahko dotika stropa vozila. Za namestitev preizkuševalne naprave je dovoljeno stiskanje sedežne blazine.

2.9   Varnostni pas se napelje skozi preizkuševalno napravo za sisteme za zadrževanje otrok v približno pravilen položaj in nato se pripne zaponka. Zagotovi se, da trakovi niso ohlapni. Varnostni pas vozila mora zadrževati preizkuševalno napravo

2.10   Zagotovi se, da je središčnica preizkuševalne naprave na vidni središčnici sedežnega mesta ± 25 mm, središčnica pa vzporedna s središčnico sedeža v vozilu. Kot nagiba α (glej sliko 1) mora biti v razponu 0° ± 5°.

2.11   S silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, se pritisne nazaj na središče sprednje strani preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

2.12   Če je mogoče, se s silo 100 ± 10 N pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preizkuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

3.   ZAHTEVE

3.1   Omogočeno mora biti, da se pritrdi preizkuševalna naprava na sedežno mesto s tritočkovnim varnostnim pasom in pripne varnostni pas.

3.2   Kot nagiba α, ki je prikazan na sliki 1, mora biti manjši ali enak 5°.

3.3   Osnova preizkuševalne naprave se mora dotikati sedežne blazine, zadnja stran preizkuševalne naprave pa se mora dotikati naslona sedeža ali vzglavnika. Popoln stik s sedežem ni nujen, „vrzeli“ zaradi oblike sedežev v vozilu so dovoljene, kot kažejo puščice na sliki 1. Pomožni otroški sedež je opremljen z nastavljivim naslonom sedeža. Združljivost s sedežnim mestom v vozilu se doseže najmanj v enem položaju naslona sedeža v razponu, prikazanem na sliki 2 ali 3.

3.4   Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavkov 2.1 do 2.12 niso izpolnjene, se sedež, naslon sedeža in pritrdišča varnostnega pasu nastavijo na nadomestni položaj, ki ga je določil proizvajalec za običajno uporabo, pri čemer se zgornji postopek namestitve ponovi, ponovno pa se preverijo in izpolnijo zahteve. Ta nadomestni položaj se opiše v skladu z odstavkom 1.1 Priloge 17 in v podrobnih tehničnih informacijah, določenih v Dodatku 3.

4.   PREIZKUŠEVALNE NAPRAVE ZA SISTEME ZA ZADRŽEVANJE OTROK S POMOŽNIM OTROŠKIM SEDEŽEM:

| (a) | ISO/B2: pomožni otroški sedež, zmanjšana širina 440 mm (slika 2); |
| --- | --- |

(a)

ISO/B2: pomožni otroški sedež, zmanjšana širina 440 mm (slika 2);

| (b) | ISO/B3: pomožni otroški sedež, normalna širina 520 mm (slika 3). |
| --- | --- |

(b)

ISO/B3: pomožni otroški sedež, normalna širina 520 mm (slika 3).

Zgornje preizkuševalne naprave morajo biti izdelane z maso 7 +/– 1 kg ter imeti primerno vzdržljivost in togost, da izpolnijo funkcionalne zahteve.

Slika 1

Namestitev na sedež

Središčnica preizkuševalne naprave

Središčnica preizkuševalne naprave

Vrzel

Vrzel

Vrzel

Vrzel

Oblikovani sedeži

Primer nastanka vrzelimed preizkuševalno napravo in sedežem

Primer: prečno nagibanje

Primer: odmik od središčnice sedeža

Kot nagiba α

Zamik ≤ 25 mm

Središčnica sedežnega mesta

Središčnica sedežnega mesta

Slika 2

ISO/B2: zunanje mere za pomožni otroški sedež zmanjšane širine 440 mm – brez sistema ISOFIX ali z odstranjenimi priključnimi elementi ali zloženimi znotraj ogrodja preizkuševalne naprave (za črto E, kot je opredeljena v detajlu B)

Image 50

Legenda

E je referenčna os vrtenja naslona (90° do 110°) in referenčna črta za uvlečenje/zlaganje sistema ISOFIX.

Slika 3

ISO/B3 – zunanje mere za pomožni otroški sedež normalne širine 520 mm – brez sistema ISOFIX ali z odstranjenimi priključnimi elementi ali zloženimi znotraj ogrodja preizkuševalne naprave (za črto E, kot je opredeljena v detajlu B)

Image 51

Legenda

E je referenčna os vrtenja naslona (90° do 110°) in referenčna črta za uvlečenje/zlaganje sistema ISOFIX.

---

PRILOGA 18

PREIZKUSI OPOZORILNIKA PRIPETOSTI VARNOSTNIH PASOV

1.   Opozorilo prve stopnje se preizkusi pod naslednjimi pogoji:

| (a) | varnostni pas ni pripet; |
| --- | --- |

(a)

varnostni pas ni pripet;

| (b) | motor ali pogonski sistem je ustavljen ali v prostem teku, vozilo pa se ne premika naprej ali nazaj; |
| --- | --- |

(b)

motor ali pogonski sistem je ustavljen ali v prostem teku, vozilo pa se ne premika naprej ali nazaj;

| (c) | menjalnik je v prostem teku; |
| --- | --- |

(c)

menjalnik je v prostem teku;

| (d) | stikalo za vžig ali glavno nadzorno stikalo je vklopljeno; |
| --- | --- |

(d)

stikalo za vžig ali glavno nadzorno stikalo je vklopljeno;

| (e) | na vsako sedežno blazino, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila, če obremenitev na potnika ne presega 40 kg. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže;
  ali (po izbiri proizvajalca):
  na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije (1), ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže. |
| --- | --- |

(e)

na vsako sedežno blazino, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila, če obremenitev na potnika ne presega 40 kg. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže;

ali (po izbiri proizvajalca):

na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije (1), ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže.

| (f) | ko so izpolnjeni pogoji (a) do (e), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse ustrezne sedeže. |
| --- | --- |

(f)

ko so izpolnjeni pogoji (a) do (e), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse ustrezne sedeže.

2.   Opozorilo druge stopnje se preizkusi pod pogoji iz odstavkov 2.1. do 2.3. te priloge.

2.1   Preizkušanje voznikovega sedežnega mesta

2.1.1   Preizkušanje voznikovega sedeža, ko je varnostni pas pred vožnjo odpet:

| (a) | varnostni pas voznikovega sedeža ni pripet; |
| --- | --- |

(a)

varnostni pas voznikovega sedeža ni pripet;

| (b) | varnostni pasovi sedežev, razen voznikovega sedeža, so pripeti; |
| --- | --- |

(b)

varnostni pasovi sedežev, razen voznikovega sedeža, so pripeti;

| (c) | po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo; |
| --- | --- |

(c)

po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo;

| (d) | ko so izpolnjeni pogoji (a) do (c), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnega pasu za voznikov sedež. |
| --- | --- |

(d)

ko so izpolnjeni pogoji (a) do (c), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnega pasu za voznikov sedež.

2.1.1.1   Preizkusno vozilo se iz mirujočega položaja pospeši do hitrosti 25 km/h – 0/+ 10 km/h in se premika naprej z isto hitrostjo.

2.1.1.2   Preizkusno vozilo se iz mirujočega položaja premika naprej vsaj 500 m.

2.1.1.3   Vozilo se preizkusi, ko deluje običajno vsaj 60 sekund.

2.1.2   Preizkušanje voznikovega sedeža, ko se varnostni pas odpne med vožnjo;

| (a) | varnostni pasovi voznikovega in ostalih sedežev so pripeti; |
| --- | --- |

(a)

varnostni pasovi voznikovega in ostalih sedežev so pripeti;

| (b) | po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo; |
| --- | --- |

(b)

po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo;

| (c) | varnostni pas voznikovega sedeža se odpne. |
| --- | --- |

(c)

varnostni pas voznikovega sedeža se odpne.

2.2   Preizkušanje sedežnih mest, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež

2.2.1   Preizkušanje sedeža ali sedežev, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, če je varnostni pas odpet pred vožnjo:

| (a) | varnostni pasovi sedežev, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, so/niso pripeti; |
| --- | --- |

(a)

varnostni pasovi sedežev, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, so/niso pripeti;

| (b) | varnostni pasovi sedežev, ki niso v isti vrsti kot voznikov sedež, so pripeti; |
| --- | --- |

(b)

varnostni pasovi sedežev, ki niso v isti vrsti kot voznikov sedež, so pripeti;

| (c) | na vsak sedež, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z metodo, ki jo je določil proizvajalec;
  ali (po izbiri proizvajalca):
  na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije, ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže; |
| --- | --- |

(c)

na vsak sedež, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z metodo, ki jo je določil proizvajalec;

ali (po izbiri proizvajalca):

na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije, ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže;

| (d) | po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo; |
| --- | --- |

(d)

po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo;

| (e) | ko so izpolnjeni pogoji (a) do (d), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse sedeže, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež. |
| --- | --- |

(e)

ko so izpolnjeni pogoji (a) do (d), se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse sedeže, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež.

2.2.2   Preizkušanje sedežnega mesta, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, če se varnostni pas odpne med vožnjo:

| (a) | varnostni pasovi voznikovega in ostalih sedežev so pripeti; |
| --- | --- |

(a)

varnostni pasovi voznikovega in ostalih sedežev so pripeti;

| (b) | na vsak sedež, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z metodo, ki jo je določil proizvajalec;
  ali (po izbiri proizvajalca):
  na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije, ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže; |
| --- | --- |

(b)

na vsak sedež, ki je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti breme z maso 40 kg ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z metodo, ki jo je določil proizvajalec;

ali (po izbiri proizvajalca):

na vsako sedežno blazino, ki jo je določil proizvajalec in je v isti vrsti kot voznikov sedež, se namesti predmet ali osebo, ki predstavlja peti percentil odrasle ženske populacije, ali pa se stanje, v katerem so potniki v vozilu, simulira z alternativno metodo, ki jo je določil proizvajalec vozila in sta jo potrdila tehnična služba in homologacijski organ. Na zahtevo proizvajalca vozila se lahko to stori tudi za zadnje sedeže;

| (c) | po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo; |
| --- | --- |

(c)

po izbiri proizvajalca se preizkusno vozilo premika v skladu z enim od pogojev iz odstavkov 2.1.1.1 do 2.1.1.3 te priloge ali z njihovo kombinacijo;

| (d) | varnostni pasovi sedežev, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, se odpnejo; |
| --- | --- |

(d)

varnostni pasovi sedežev, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, se odpnejo;

| (e) | za vsakega od pogojev (a) do (d) se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse sedeže, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež. |
| --- | --- |

(e)

za vsakega od pogojev (a) do (d) se preveri stanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za vse sedeže, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež.

2.3   Preizkušanje zadnjih sedežev:

| (a) | ko preizkusno vozilo miruje, se pripnejo varnostni pasovi na vseh sedežih; |
| --- | --- |

(a)

ko preizkusno vozilo miruje, se pripnejo varnostni pasovi na vseh sedežih;

| (b) | preizkusno vozilo se spravi v običajno delovanje in vzdržuje v njem; |
| --- | --- |

(b)

preizkusno vozilo se spravi v običajno delovanje in vzdržuje v njem;

| (c) | odpne se eden od varnostnih pasov na zadnjih sedežih; |
| --- | --- |

(c)

odpne se eden od varnostnih pasov na zadnjih sedežih;

| (d) | preveri se delovanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za sedežna mesta v vseh vrstah sedežev; |
| --- | --- |

(d)

preveri se delovanje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov za sedežna mesta v vseh vrstah sedežev;

| (e) | na zahtevo proizvajalca vozila se lahko preizkusni postopki iz odstavkov 2.2 do 2.2.2 za sedežna mesta, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, uporabijo tudi za katero koli sedežno mesto zadaj. |
| --- | --- |

(e)

na zahtevo proizvajalca vozila se lahko preizkusni postopki iz odstavkov 2.2 do 2.2.2 za sedežna mesta, ki so v isti vrsti kot voznikov sedež, uporabijo tudi za katero koli sedežno mesto zadaj.

3.   Preizkus opozorila prve stopnje traja vsaj minimalno zahtevano obdobje, kot je določeno v odstavku 8.4.2.3 tega pravilnika za opozorilo prve stopnje. Preizkus opozorila druge stopnje se lahko začne po zaključku preizkusa opozorila prve stopnje. Vendar je treba tudi zagotoviti, da opozorilo druge stopnje sledi opozorilu prve stopnje, ko je slednje še aktivno.

---

(1)  Tehnične specifikacije in podrobne risbe Hybrida III, ki ustreza glavnim meram petega percentila ženske populacije v ZDA, ter specifikacije za njegovo prilagoditev za ta preizkus so shranjeni pri generalnem sekretarju Združenih narodov in se na zahtevo lahko dobijo na vpogled pri sekretariatu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, Palača narodov, Ženeva, Švica. Uporabi se lahko ženska, ki tehta med 46,7 in 51,25 kg in je visoka med 139,7 in 150 cm;

---

| 27.4.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SL

Uradni list Evropske unije

L 109/100

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 132 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji naprav za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprav REC) za težka vozila, kmetijske in gozdarske traktorje ter necestno mobilno mehanizacijo, opremljeno z motorjem s kompresijskim vžigom [2018/630]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

sprememb 01 Pravilnika – začetek veljavnosti: 22. januar 2015

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Namen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Področje uporabe |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

4.

| 5. | Oznake in nalepke |
| --- | --- |

5.

| 6. | Homologacija |
| --- | --- |

6.

| 7. | Splošne zahteve |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zahteve za delovanje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zahteve za trajnost |
| --- | --- |

9.

| 10. | Obseg uporabe |
| --- | --- |

10.

| 11. | Spremembe osnovnih emisij motorja |
| --- | --- |

11.

| 12. | Izbira preskusnih motorjev in kombinacija naprav REC |
| --- | --- |

12.

| 13. | Specifikacije glede merjenja emisij |
| --- | --- |

13.

| 14. | Družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev |
| --- | --- |

14.

| 15. | Družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | Družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Poraba goriva in specifičnega goriva |
| --- | --- |

17.

| 18. | Delovanje in varnostno tveganje |
| --- | --- |

18.

| 19. | Emisije hrupa |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vgradnja naprave REC |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sprememba in razširitev homologacije naprave REC |
| --- | --- |

21.

| 22. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

23.

| 24. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

24.

| 25. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

25.

| 26. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

26.

PRILOGE

| 1. | Opisni list |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sporočilo |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dodatek k sporočilu o tipu naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) v skladu s Pravilnikom št. 132 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Namestitev homologacijske oznake za sistem REC |
| --- | --- |

4.

| 5. | Preskus naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev (naprava REC razreda I ali II) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskus naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx (naprava REC razreda III) |
| --- | --- |

6.

x

| 7. | Preskus naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx (naprava REC razreda IV) |
| --- | --- |

7.

x

| 8. | Zaporedja preskusov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Primerjalne tabele mejnih vrednosti |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zahteve za diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx ali v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev, za katero se zahteva reagent |
| --- | --- |

10.

x

x

x

| 11. | Navodila za vgradnjo in uporabo |
| --- | --- |

11.

| 12. | Posebne zahteve glede homologacije naprave REC v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij, določenimi v spremembah 06 Pravilnika št. 49 |
| --- | --- |

12.

1.   NAMEN

V tem pravilniku je določena usklajena metoda za razvrstitev, oceno in homologacijo sistemov za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (sistemov REC) za delce (PM), dušikove okside (NOx) ali za delce in NOx ter za določanje ravni emisij iz motorjev s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo za namene v okviru področja uporabe iz odstavka 2.

x

x

V tem pravilniku je zagotovljen okvir za homologacijo naprav REC za različne namene in z ustreznimi ravnmi okoljskih značilnosti ter za opredelitev navedenih ravni v homologaciji.

2.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprave REC), ki so namenjene vgradnji v:

| 2.1 | vozila kategorije M2, M3 in N (1) ter njihove motorje s kompresijskim vžigom, razen v vozila, homologirana v skladu s Pravilnikom št. 83; |
| --- | --- |

2.1

vozila kategorije M2, M3 in N (1) ter njihove motorje s kompresijskim vžigom, razen v vozila, homologirana v skladu s Pravilnikom št. 83;

2

3

1

| 2.2 | motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, ter ki so vgrajeni v necestno mobilno mehanizacijo (1) in delujejo s spremenljivo vrtilno frekvenco; |
| --- | --- |

2.2

motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, ter ki so vgrajeni v necestno mobilno mehanizacijo (1) in delujejo s spremenljivo vrtilno frekvenco;

1

| 2.3 | motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, ter ki so vgrajeni v necestno mobilno mehanizacijo (1) in delujejo s stalno vrtilno frekvenco; |
| --- | --- |

2.3

motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, ter ki so vgrajeni v necestno mobilno mehanizacijo (1) in delujejo s stalno vrtilno frekvenco;

1

| 2.4 | motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, in ki so vgrajeni v vozila kategorije T. (1) |
| --- | --- |

2.4

motorje s kompresijskim vžigom, ki imajo neto moč, ki je višja od 18 kW, vendar ne presega 560 kW, in ki so vgrajeni v vozila kategorije T. (1)

1

3.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 3.1 | „aktivna regeneracija“ pomeni kateri koli dodatni ukrep za začetek regeneracije v napravi REC s periodično ali neprekinjeno regeneracijo; |
| --- | --- |

3.1

„aktivna regeneracija“ pomeni kateri koli dodatni ukrep za začetek regeneracije v napravi REC s periodično ali neprekinjeno regeneracijo;

| 3.2 | „prilagoditveni faktorji“ pomenijo aditivni faktor za prilagoditev navzgor in faktor za prilagoditev navzdol ali multiplikativne faktorje, ki jih je treba upoštevati med periodično regeneracijo; |
| --- | --- |

3.2

„prilagoditveni faktorji“ pomenijo aditivni faktor za prilagoditev navzgor in faktor za prilagoditev navzdol ali multiplikativne faktorje, ki jih je treba upoštevati med periodično regeneracijo;

| 3.3 | „obseg uporabe“ pomeni obseg motorjev, za katerega se lahko uporabi naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC), homologirana v skladu s tem pravilnikom; |
| --- | --- |

3.3

„obseg uporabe“ pomeni obseg motorjev, za katerega se lahko uporabi naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC), homologirana v skladu s tem pravilnikom;

| 3.4 | „naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda I“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena samo uravnavanju emisij delcev in ne povečuje neposrednih emisij NO2; |
| --- | --- |

3.4

„naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda I“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena samo uravnavanju emisij delcev in ne povečuje neposrednih emisij NO2;

2

| 3.5 | „naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda IIA ali IIB“ pomeni napravo REC, ki je namenjena samo uravnavanju emisij delcev in ne povečuje neposrednih emisij NO2 iz izpušne cevi za več kot odstotek, ki je določen v odstavku 8.4.2 na podlagi ravni NO2 v osnovnih emisijah motorja; |
| --- | --- |

3.5

„naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda IIA ali IIB“ pomeni napravo REC, ki je namenjena samo uravnavanju emisij delcev in ne povečuje neposrednih emisij NO2 iz izpušne cevi za več kot odstotek, ki je določen v odstavku 8.4.2 na podlagi ravni NO2 v osnovnih emisijah motorja;

2

2

| 3.6 | „naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda III“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena samo uravnavanju emisij NOx; |
| --- | --- |

3.6

„naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda III“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena samo uravnavanju emisij NOx;

x

| 3.7 | „naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda IV“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena uravnavanju emisij delcev in NOx; |
| --- | --- |

3.7

„naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) razreda IV“ pomeni napravo za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, ki je namenjena uravnavanju emisij delcev in NOx;

x

| 3.8 | „neprekinjena regeneracija“ pomeni postopek regeneracije sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na ustrezni preskusni cikel; |
| --- | --- |

3.8

„neprekinjena regeneracija“ pomeni postopek regeneracije sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki se izvaja stalno ali vsaj enkrat na ustrezni preskusni cikel;

| 3.9 | „sistem za odstranjevanje NOx“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (na primer pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, absorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije); |
| --- | --- |

3.9

„sistem za odstranjevanje NOx“ pomeni sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, namenjen zmanjševanju emisij dušikovih oksidov (NOx) (na primer pasivni in aktivni varčni katalizatorji NOx, absorberji NOx in sistemi selektivne katalitične redukcije);

x

x

x

x

| 3.10 | „sistem za nadzor uravnavanja emisij“ pomeni sistem, ki nadzira delovanje ukrepov za uravnavanje emisij, ki se izvajajo v motorju in/ali sistemu REC v skladu z zahtevami iz odstavka 18 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.10

„sistem za nadzor uravnavanja emisij“ pomeni sistem, ki nadzira delovanje ukrepov za uravnavanje emisij, ki se izvajajo v motorju in/ali sistemu REC v skladu z zahtevami iz odstavka 18 tega pravilnika;

| 3.11 | „osnovne emisije motorja“ pomenijo emisije iz zadevnega motorja ali sistema motorja brez kakršne koli naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo. Za motorje brez naknadne obdelave so osnovne emisije motorja enake emisijam nerazredčenih izpušnih plinov, ki jih oddaja motor. Za motorje z naknadno obdelavo so osnovne emisije motorja enake emisijam iz izpušne cevi za sistemom za naknadno obdelavo; |
| --- | --- |

3.11

„osnovne emisije motorja“ pomenijo emisije iz zadevnega motorja ali sistema motorja brez kakršne koli naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo. Za motorje brez naknadne obdelave so osnovne emisije motorja enake emisijam nerazredčenih izpušnih plinov, ki jih oddaja motor. Za motorje z naknadno obdelavo so osnovne emisije motorja enake emisijam iz izpušne cevi za sistemom za naknadno obdelavo;

| 3.12 | „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo zaradi svoje zasnove, kot je opredeljena v odstavku 7 Pravilnika št. 49 ali odstavku 7 Pravilnika št. 96, kakor je ustrezno, podobne lastnosti glede emisij izpušnih plinov; vsi člani družine ustrezajo veljavnim mejnim vrednostim emisij; |
| --- | --- |

3.12

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo zaradi svoje zasnove, kot je opredeljena v odstavku 7 Pravilnika št. 49 ali odstavku 7 Pravilnika št. 96, kakor je ustrezno, podobne lastnosti glede emisij izpušnih plinov; vsi člani družine ustrezajo veljavnim mejnim vrednostim emisij;

| 3.13 | „sistem motorja“ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronskimi krmilnimi enotami sistema motorja in katero koli drugo krmilno enoto pogonskega sistema ali vozila; |
| --- | --- |

3.13

„sistem motorja“ pomeni motor, sistem za uravnavanje emisij in komunikacijski vmesnik (strojna oprema in sporočila) med elektronskimi krmilnimi enotami sistema motorja in katero koli drugo krmilno enoto pogonskega sistema ali vozila;

| 3.14 | „ESC (evropski preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, ki se izvedejo v skladu z ustreznimi spremembami Pravilnika št. 49; |
| --- | --- |

3.14

„ESC (evropski preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, ki se izvedejo v skladu z ustreznimi spremembami Pravilnika št. 49;

| 3.15 | „ETC (evropski preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 800 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi; |
| --- | --- |

3.15

„ETC (evropski preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 800 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi;

| 3.16 | „plinasta onesnaževala“ pomenijo ogljikov monoksid, ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel), dušikove okside (NOx, izražene kot ekvivalent NO2) in dušikov dioksid (NO2); |
| --- | --- |

3.16

„plinasta onesnaževala“ pomenijo ogljikov monoksid, ogljikovodike (predpostavlja se razmerje CH1,85 za dizel), dušikove okside (NOx, izražene kot ekvivalent NO2) in dušikov dioksid (NO2);

1,85

x

2

2

| 3.17 | „stanje obremenitve“ pomeni obremenitev z delci, ki so kadar koli shranjeni v sistemu za zmanjšanje emisij delcev (na primer v filtru) in izraženi kot delež največje obremenitve z delci, ki so lahko shranjeni v sistemu pod posebnimi pogoji vožnje brez uporabe zunanjih ukrepov za začetek regeneracije; |
| --- | --- |

3.17

„stanje obremenitve“ pomeni obremenitev z delci, ki so kadar koli shranjeni v sistemu za zmanjšanje emisij delcev (na primer v filtru) in izraženi kot delež največje obremenitve z delci, ki so lahko shranjeni v sistemu pod posebnimi pogoji vožnje brez uporabe zunanjih ukrepov za začetek regeneracije;

| 3.18 | „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je homologacijskemu organu odgovorna za vse vidike homologacije in lahko dokaže, da ima zahtevane lastnosti in sredstva, potrebna za izvedbo ocene kakovosti in upoštevanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta fizična ali pravna oseba neposredno vključena v vse faze izdelave vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz homologacijskega postopka; |
| --- | --- |

3.18

„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je homologacijskemu organu odgovorna za vse vidike homologacije in lahko dokaže, da ima zahtevane lastnosti in sredstva, potrebna za izvedbo ocene kakovosti in upoštevanje skladnosti proizvodnje. Ni nujno, da je ta fizična ali pravna oseba neposredno vključena v vse faze izdelave vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz homologacijskega postopka;

| 3.19 | „vgrajevalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za pravilno in varno vgradnjo homologirane naprave REC; |
| --- | --- |

3.19

„vgrajevalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je odgovorna za pravilno in varno vgradnjo homologirane naprave REC;

| 3.20 | „diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD)“ pomeni sistem v napravi REC, ki lahko:






  (a) | zazna napake v uravnavanju emisij NOx; |
| --- | --- | --- |

3.20

„diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD)“ pomeni sistem v napravi REC, ki lahko:

x

(a)

zazna napake v uravnavanju emisij NOx;

x

| (b) | ugotovi verjetne napake v uravnavanju emisij NOx na podlagi informacij, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te informacije sporoči zunanji napravi; |
| --- | --- |

(b)

ugotovi verjetne napake v uravnavanju emisij NOx na podlagi informacij, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te informacije sporoči zunanji napravi;

x

| 3.21 | „naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx“ pomeni napravo REC z izkoristkom zmanjšanja emisij mase NOx, zaradi katerega je mogoče potrditi, da je naprava REC uvrščena v razred razvrstitve, kot je opredeljen v tem pravilniku; |
| --- | --- |

3.21

„naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx“ pomeni napravo REC z izkoristkom zmanjšanja emisij mase NOx, zaradi katerega je mogoče potrditi, da je naprava REC uvrščena v razred razvrstitve, kot je opredeljen v tem pravilniku;

x

x

| 3.22 | „družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx“ pomeni družino sistemov za zmanjšanje emisij NOx, ki so tehnično enaki glede na svoje delovanje v skladu z odstavkom 15 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.22

„družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx“ pomeni družino sistemov za zmanjšanje emisij NOx, ki so tehnično enaki glede na svoje delovanje v skladu z odstavkom 15 tega pravilnika;

x

x

| 3.23 | „NRSC (necestni preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz faz delovanja v ustaljenem stanju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 96 in se uporabijo v skladu z njimi; |
| --- | --- |

3.23

„NRSC (necestni preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz faz delovanja v ustaljenem stanju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 96 in se uporabijo v skladu z njimi;

| 3.24 | „NRTC (necestni preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 173 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 96 in se uporabijo v skladu z njimi; |
| --- | --- |

3.24

„NRTC (necestni preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 173 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so določene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 96 in se uporabijo v skladu z njimi;

| 3.25 | „sistem za opozarjanje upravljavca v vozilu“ pomeni napravo, ki zazna nepravilno delovanje ali odstranitev naprave REC; |
| --- | --- |

3.25

„sistem za opozarjanje upravljavca v vozilu“ pomeni napravo, ki zazna nepravilno delovanje ali odstranitev naprave REC;

| 3.26 | „osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da bodo njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev; |
| --- | --- |

3.26

„osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da bodo njegove emisijske lastnosti reprezentativne za to družino motorjev;

| 3.27 | „delci (PM)“ pomenijo maso katerega koli materiala, zbranega na filtrirnem mediju, ki je opredeljen v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 oziroma št. 96; |
| --- | --- |

3.27

„delci (PM)“ pomenijo maso katerega koli materiala, zbranega na filtrirnem mediju, ki je opredeljen v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 oziroma št. 96;

| 3.28 | „naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev“ pomeni napravo REC z izkoristkom zmanjšanja mase delcev ali števila delcev v emisijah, zaradi katerega je mogoče potrditi, da je naprava REC uvrščena v razred razvrstitve, kot je opredeljen v tem pravilniku. Sistem in strategija regeneracije sta del naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev; |
| --- | --- |

3.28

„naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev“ pomeni napravo REC z izkoristkom zmanjšanja mase delcev ali števila delcev v emisijah, zaradi katerega je mogoče potrditi, da je naprava REC uvrščena v razred razvrstitve, kot je opredeljen v tem pravilniku. Sistem in strategija regeneracije sta del naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev;

| 3.29 | „družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev“ pomeni družino sistemov za zmanjšanje emisij delcev, ki so tehnično enaki glede na svoje delovanje v skladu z odstavkom 14 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.29

„družina naprav za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev“ pomeni družino sistemov za zmanjšanje emisij delcev, ki so tehnično enaki glede na svoje delovanje v skladu z odstavkom 14 tega pravilnika;

| 3.30 | „periodična regeneracija“ pomeni postopek regeneracije naprave za uravnavanje emisij, ki se izvaja periodično, in sicer običajno v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. Med cikli, v katerih se izvede regeneracija, se emisijski standardi lahko presežejo; |
| --- | --- |

3.30

„periodična regeneracija“ pomeni postopek regeneracije naprave za uravnavanje emisij, ki se izvaja periodično, in sicer običajno v manj kot 100 urah normalnega delovanja motorja. Med cikli, v katerih se izvede regeneracija, se emisijski standardi lahko presežejo;

| 3.31 | „število delcev“ pomeni število delcev, ki je opredeljeno v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49; |
| --- | --- |

3.31

„število delcev“ pomeni število delcev, ki je opredeljeno v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49;

| 3.32 | „reagent“ pomeni vsak medij, ki je shranjen v posodi v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov (če se to zahteva) na podlagi zahteve sistema za uravnavanje emisij; |
| --- | --- |

3.32

„reagent“ pomeni vsak medij, ki je shranjen v posodi v vozilu in se dovaja sistemu za naknadno obdelavo izpušnih plinov (če se to zahteva) na podlagi zahteve sistema za uravnavanje emisij;

| 3.33 | „izkoristek zmanjšanja“ pomeni razmerje med emisijami za sistemom REC (EREC) in osnovnimi emisijami motorja (EBase), obe vrsti emisij pa sta izmerjeni v skladu s postopki iz tega pravilnika in izračunani, kakor je določeno v odstavku 8.3.4 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.33

„izkoristek zmanjšanja“ pomeni razmerje med emisijami za sistemom REC (EREC) in osnovnimi emisijami motorja (EBase), obe vrsti emisij pa sta izmerjeni v skladu s postopki iz tega pravilnika in izračunani, kakor je določeno v odstavku 8.3.4 tega pravilnika;

REC

Base

| 3.34 | „raven zmanjšanja“ pomeni izkoristek zmanjšanja emisij v odstotku, ki ga mora izpolniti naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC), zato da je mogoče potrditi, da naprava REC izpolnjuje raven zmanjšanja emisij, določeno v odstavku 8.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

3.34

„raven zmanjšanja“ pomeni izkoristek zmanjšanja emisij v odstotku, ki ga mora izpolniti naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC), zato da je mogoče potrditi, da naprava REC izpolnjuje raven zmanjšanja emisij, določeno v odstavku 8.3 tega pravilnika;

| 3.35 | „naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC)“ pomeni vsak sistem za zmanjšanje emisij delcev, sistem za zmanjšanje emisij NOx ali kombinacijo obeh sistemov, ki se uporabljata za naknadno vgradnjo. To zajema vse senzorje in programsko opremo, ki so ključni za delovanje naprave. Sistemi, ki spreminjajo samo obstoječe krmilne elemente sistema motorja, se ne štejejo za napravo REC. |
| --- | --- |

3.35

„naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC)“ pomeni vsak sistem za zmanjšanje emisij delcev, sistem za zmanjšanje emisij NOx ali kombinacijo obeh sistemov, ki se uporabljata za naknadno vgradnjo. To zajema vse senzorje in programsko opremo, ki so ključni za delovanje naprave. Sistemi, ki spreminjajo samo obstoječe krmilne elemente sistema motorja, se ne štejejo za napravo REC.

x

| 3.36 | „pregledovalnik“ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za zunanjo komunikacijo s sistemom NCD;






  3.36.1 | „splošni pregledovalnik“ pomeni pregledovalnik, ki je javno dostopen in lahko bere sporočila o napaki; |
| --- | --- | --- |

3.36

„pregledovalnik“ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za zunanjo komunikacijo s sistemom NCD;

3.36.1

„splošni pregledovalnik“ pomeni pregledovalnik, ki je javno dostopen in lahko bere sporočila o napaki;

| 3.36.2 | „lastniški pregledovalnik“ pomeni pregledovalnik, ki ga uporabljajo samo proizvajalec naprave REC in njegovi pooblaščeni zastopniki ter ki lahko bere sporočila o napaki in omogoči zagon motorja po aktiviranju sistema za prisilo upravljavca; |
| --- | --- |

3.36.2

„lastniški pregledovalnik“ pomeni pregledovalnik, ki ga uporabljajo samo proizvajalec naprave REC in njegovi pooblaščeni zastopniki ter ki lahko bere sporočila o napaki in omogoči zagon motorja po aktiviranju sistema za prisilo upravljavca;

| 3.37 | „WHSC (svetovno harmonizirani preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, ki so opredeljene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi; |
| --- | --- |

3.37

„WHSC (svetovno harmonizirani preskusni cikel v ustaljenem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 13 faz delovanja v ustaljenem stanju, ki so opredeljene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi;

| 3.38 | „WHTC (svetovno harmonizirani preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 800 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so opredeljene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi. |
| --- | --- |

3.38

„WHTC (svetovno harmonizirani preskusni cikel v prehodnem stanju)“ pomeni preskusni cikel, sestavljen iz 1 800 faz delovanja v prehodnem stanju in sekundnem zaporedju, ki so opredeljene v ustreznih spremembah Pravilnika št. 49 in se uporabijo v skladu z njimi.

4.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

4.1   Vlogo za podelitev homologacije naprave REC vloži proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

4.2   Vsaki napravi REC se priložijo naslednje informacije:

| (a) | proizvajalčevo ime ali blagovna znamka; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalčevo ime ali blagovna znamka;

| (b) | oznaka in identifikacijska številka dela naprave REC, kot sta navedena v opisnem listu, izdanem v skladu z vzorcem iz Priloge 1; |
| --- | --- |

(b)

oznaka in identifikacijska številka dela naprave REC, kot sta navedena v opisnem listu, izdanem v skladu z vzorcem iz Priloge 1;

| (c) | obseg uporabe (kot je določen v odstavku 10 tega pravilnika), vključno z letom proizvodnje, za katero je naprava REC homologirana, in, kadar je to ustrezno, oznako, ki opredeljuje, ali je naprava REC primerna za vgradnjo v vozilo, opremljeno z diagnostičnimi sistemom v vozilu (OBD); |
| --- | --- |

(c)

obseg uporabe (kot je določen v odstavku 10 tega pravilnika), vključno z letom proizvodnje, za katero je naprava REC homologirana, in, kadar je to ustrezno, oznako, ki opredeljuje, ali je naprava REC primerna za vgradnjo v vozilo, opremljeno z diagnostičnimi sistemom v vozilu (OBD);

| (d) | navodila za uporabo za naknadno vgradnjo; |
| --- | --- |

(d)

navodila za uporabo za naknadno vgradnjo;

| (e) | priročnik za servisiranje za končnega uporabnika, vključno z navodili za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(e)

priročnik za servisiranje za končnega uporabnika, vključno z navodili za vzdrževanje.

4.3   Vložnik predloži opisni list v skladu s Prilogo 1 k temu pravilniku. Predloži tudi vzorce naprave REC, ki jih tehnična služba preskusi in obdrži vsaj pet let po datumu homologacije.

5.   OZNAKE IN NALEPKE

5.1   Vse naprave REC so označene z blagovnim imenom ali znamko proizvajalca naprave za naknadno vgradnjo, ki je navedena v Prilogi 1 k temu pravilniku, ter z identifikacijsko številko dela, kot je navedena v opisnem listu, izdanem v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.2   Na vseh napravah REC je nalepka s homologacijsko oznako, vključno z razredom, kot je določeno v Prilogi 4. Ta nalepka je na napravo REC trajno nameščena in je po vgradnji naprave REC jasno berljiva.

5.2.1   Za zagotovitev, da je ta nalepka vidna na vgrajenem sistemu, lahko proizvajalec priloži kopijo nalepke, ki jo namesti vgrajevalec naprave REC. Na taki nalepki je jasno razvidna beseda „kopija“.

5.2.2   Nalepke imajo enako življenjsko dobo kot naprava. So jasno berljive, črke in številke na njih pa neizbrisne. Poleg tega so nalepke pritrjene tako, da se pritrditev vzdrži celotno življenjsko dobo naprave, in jih ni mogoče odstraniti, ne da bi se uničile ali poškodovale.

5.3   Homologacijska oznaka je sestavljena iz:

| (a) | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

(a)

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

2

| (b) | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, kot je določeno v Prilogi 4 k temu pravilniku. Homologacijska številka je navedena na obrazcu za sporočanje za ta tip (glej odstavek 6.2 tega pravilnika in Prilogo 2 k temu pravilniku), pred njo pa sta dve številki, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, kot je določeno v Prilogi 4 k temu pravilniku. Homologacijska številka je navedena na obrazcu za sporočanje za ta tip (glej odstavek 6.2 tega pravilnika in Prilogo 2 k temu pravilniku), pred njo pa sta dve številki, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika;

| (c) | razreda naprave REC. |
| --- | --- |

(c)

razreda naprave REC.

5.4   Vzorci naprave REC za homologacijsko preskušanje so jasno označeni vsaj z imenom vložnika in referenčno številko vloge.

6.   HOMOLOGACIJA

6.1   Homologacija je podeljena, če naprava REC izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

6.2   Vsaki homologirani napravi REC se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 01 za te spremembe) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista homologacijska številka se ne sme dodeliti nobeni drugi napravi REC.

6.3   Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali razširitvi homologacije naprave REC v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

7.   SPLOŠNE ZAHTEVE

7.1   Vsaka naprava REC, homologirana v skladu s tem pravilnikom, je zasnovana, izdelana in primerna za vgradnjo tako, da lahko uporaba naprave REC v njeni običajni življenjski dobi in običajnih pogojih uporabe izpolnjuje pravila iz tega pravilnika.

7.2   Naprava REC, homologirana v skladu s tem pravilnikom, je trajna. To pomeni, da je zasnovana, izdelana in primerna za vgradnjo tako, da je ustrezno odporna proti pojavom, kot so korozija, oksidacija, vibracije in mehanska obremenitev, ki jim bo izpostavljena v običajnih pogojih uporabe. Posebne zahteve za trajnost so navedene v odstavku 9 tega pravilnika.

7.3   Proizvajalec naprave REC predloži dokumentacijo o vgradnji, s katero zagotovi, da bo naprava REC po vgradnji v vozilo ali stroj v povezavi s potrebnimi deli stroja delovala v skladu z zahtevami iz odstavkov 7, 8 in 9 tega pravilnika. Ta dokumentacija vsebuje podrobne tehnične zahteve in določbe za napravo REC (programska oprema, strojna oprema in komunikacija), potrebne za pravilno vgradnjo naprave REC v stroj.

7.4   Naprave, ki zaobidejo napravo REC ali zmanjšajo njen izkoristek, niso dovoljene.

7.5   Naprava REC, homologirana v skladu s tem pravilnikom, je opremljena s sistemom za opozarjanje upravljavca v vozilu, ki voznika opozori na napako, ki vpliva na izkoristek naprave REC.

7.5.1   Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev je opremljena z napravo za nadzor, ki zazna nepravilno delovanje ali odstranitev naprave REC ter na to opozori upravljavca z zvočnim in/ali vizualnim alarmom. Pri napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev, ki deluje na podlagi reagenta, lahko naprava za nadzor po potrebi prekine dovajanje katerega koli reagenta ali aditiva. Sistem za opozarjanje lahko na primer temelji na stalnem merjenju protitlaka izpušnih plinov v motorju.

7.5.2   Posebne zahteve, ki veljajo za naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx, so navedene v odstavku 7.7 in Prilogi 10 k temu pravilniku.

x

7.5.2.1   Strategija za uravnavanje emisij NOx v napravi REC deluje v vseh okoljskih pogojih, ki se običajno nanašajo na ozemlje pogodbenic, zlasti pri nizkih temperaturah okolice.

x

7.5.3   Kombinirana naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx (naprava REC razreda IV) izpolnjuje določbe iz odstavkov 7.5.1, 7.5.2 in 7.5.2.1 tega pravilnika.

x

7.5.4   Filter naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev ali kombinirane naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx je zasnovan in izdelan tako, da ga je mogoče vgraditi v samo eni smeri. Nemogoče je fizično, namerno ali nenamerno, obrniti filter.

x

7.6   Posebne zahteve za napravo REC, za katero se zahteva reagent ali aditiv

7.6.1   Iz vsake ločene posode za shranjevanje, ki je vgrajena v vozilo ali stroj, je mogoče vzeti vzorec katere koli tekočine v posodi. Mesto za odvzem vzorca mora biti zlahka dostopno brez uporabe posebnega orodja ali naprave.

7.6.2   Voznik ali upravljavec stroja je obveščen o ravni reagenta ali aditiva v posodi za shranjevanje v vozilu ali stroju na podlagi posebnega mehanskega ali elektronskega prikaza v skladu s Prilogo 10 k temu pravilniku. Prikazovalnik ravni reagenta in prikazovalnik opozoril morata biti zelo blizu prikazovalnika ravni goriva.

7.6.3   Proizvajalec naprave REC v Prilogi 1 k temu pravilniku navede lastnosti reagenta, vključno z vrsto reagenta, informacije o koncentraciji, kadar je reagent v raztopini, obratovalno temperaturo ter sklicevanje na mednarodne standarde o sestavi in kakovosti.

7.6.4   Ob homologaciji se homologacijskemu organu predložijo podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne značilnosti sistema za opozarjanje upravljavca, ki je opredeljen v odstavku 4 Priloge 10 k temu pravilniku, in sistema za prisilo upravljavca, ki je opredeljen v odstavku 5 Priloge 10 k temu pravilniku.

7.6.5   Zaščita proti zmrzovanju reagenta

7.6.5.1   Dovoljena je uporaba ogrevane ali neogrevane posode z reagentom in sistema za doziranje reagenta. Ogrevani sistem izpolnjuje zahteve iz odstavka 7.6.5.2.2 tega pravilnika. Neogrevani sistem izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 Priloge 10 k temu pravilniku. Uporaba neogrevane posode z reagentom in sistema za doziranje reagenta je navedena v pisnih navodilih za voznika ali upravljavca vozila ali stroja.

7.6.5.2   Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta

7.6.5.2.1   Če reagent zmrzne, je na voljo za uporabo v največ 70 minutah od zagona vozila ali stroja pri temperaturi okolice 266 K (– 7 °C).

7.6.5.2.2   Merila za zasnovo ogrevanega sistema

7.6.5.2.2.1   Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta se hranita pri temperaturi 255 K (– 18 °C) 72 ur ali dokler se reagent ne strdi, kar nastopi prej.

7.6.5.2.2.2   Po času iz odstavka 7.6.5.2.2.1 se vozilo, stroj ali motor zažene in deluje pri temperaturi okolice 266 K (– 7 °C) ali nižji: 10 do 20 minut v prostem teku, nato pa do 50 minut pri največ 40-odstotni nazivni obremenitvi.

7.6.5.2.2.3   Sistem za doziranje reagenta mora ob koncu preskusnega postopka iz odstavka 7.6.5.2.2.2 brezhibno delovati.

7.6.5.2.3   Ocenjevanje meril za zasnovo se lahko izvede v hladilni komori preskusne naprave, pri čemer se uporabi celo vozilo ali stroj ali deli, reprezentativni za dele, ki bodo vgrajeni v vozilo ali stroj, ali s terenskimi preskusi.

7.7   Zahteve za ukrepe za uravnavanje emisij NOx za naprave REC, za katere se zahteva reagent

x

7.7.1   Proizvajalec naprave REC predloži izčrpne informacije o funkcionalnih lastnostih delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx z dokumenti iz Priloge 1.

x

7.7.2   Naprava REC mora biti opremljena z diagnostičnim sistemom za uravnavanje emisij NOx (NCD), ki lahko zazna napake pri uravnavanju emisij NOx. Vsak sistem NCD je zasnovan, izdelan in vgrajen tako, da lahko izpolnjuje zahteve iz odstavka 7 tega pravilnika v običajni življenjski dobi naprave REC in pri običajnih pogojih uporabe.

x

x

7.7.2.1   Sistem NCD deluje:

| (a) | pri temperaturi okolice med 266 K in 308 K (– 7 °C in 35 °C); |
| --- | --- |

(a)

pri temperaturi okolice med 266 K in 308 K (– 7 °C in 35 °C);

| (b) | na nadmorski višini do 1 600 m; |
| --- | --- |

(b)

na nadmorski višini do 1 600 m;

| (c) | pri temperaturi hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturi hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Ta odstavek se ne uporablja za nadzor ravni reagenta v posodi za shranjevanje, kadar so med nadzorom izpolnjeni vsi pogoji, v katerih je merjenje tehnično izvedljivo (na primer v vseh pogojih, ko tekoči reagent ni zmrznjen).

7.7.3   Sistem NCD izpolnjuje zahteve iz Priloge 10.

7.8   Zahteve za vzdrževanje

7.8.1   Proizvajalec naprave REC priloži pisna navodila o sistemu REC in njegovem pravilnem delovanju, ki se zagotovijo za vse voznike ali upravljavce vozil ali strojev.

V teh navodilih mora biti navedeno, da sistem za opozarjanje upravljavca obvesti voznika ali upravljavca o težavi, če sistem REC ne deluje pravilno, in da zaradi aktiviranja sistema za prisilo upravljavca, če se to opozorilo ne upošteva, ni mogoče znova zagnati vozila ali stroja.

7.8.2   V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje naprave REC, da se ohranijo vrednosti emisij, vključno z ustrezno uporabo potrošnih reagentov.

7.8.3   Navodila morajo biti napisana v jasnem in netehničnem slogu ter v jeziku, ki je uporabljen v priročniku za upravljavca vozila ali stroja.

7.8.4   V navodilih mora biti navedeno, ali mora voznik ali upravljavec med običajnimi intervali vzdrževanja doliti potrošne reagente. Navedena mora biti tudi zahtevana kakovost reagenta. Ob tem mora biti navedeno še, kako voznik ali upravljavec dolije reagent v posodo. Informacije morajo vključevati tudi podatek o verjetni porabi reagenta in kako pogosto ga je treba doliti.

7.8.5   V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in dolivanje zahtevanega reagenta z ustreznimi lastnostmi ključna, da je vozilo ali stroj skladen z zahtevami za izdajo homologacije za napravo REC za zadevno vozilo ali stroj.

7.8.6   V navodilih mora biti navedeno, da je lahko uporaba vozila ali stroja, ki ne porablja nobenega reagenta, če je ta potreben za zmanjšanje emisij, kaznivo dejanje.

7.8.7   V navodilih mora biti pojasnjeno, kako delujeta sistema za opozarjanje in prisilo upravljavca. Poleg tega morajo biti pojasnjene posledice v smislu zmogljivosti in evidentiranja napak, če se sistem za opozarjanje ne upošteva, če se reagent ne dolije ali če se težava ne odpravi.

7.9   Homologacija je pogojena s pododstavki v nadaljevanju.

7.9.1   Proizvajalec predloži pisna navodila za vzdrževanje, ki jih vgrajevalec zagotovi vozniku ali upravljavcu.

7.9.2   Proizvajalec predloži dokumentacijo o vgradnji naprave REC.

7.9.3   Proizvajalec predloži navodila za sistem za opozarjanje upravljavca, sistem za prisilo upravljavca in zaščito proti zmrzovanju reagenta (kadar je to ustrezno), ki jih vgrajevalec zagotovi za delavnico, voznika ali upravljavca, kakor je ustrezno.

7.9.4   Proizvajalec zagotovi vgrajevalcu pisno izjavo o običajnih pogojih delovanja (obsegu temperature, okoljskih pogojih itd.), v katerih naprava REC pravilno deluje, vgrajevalec pa jo zagotovi vozniku ali upravljavcu.

8.   ZAHTEVE ZA DELOVANJE

8.1   Naprava REC, homologirana v skladu s tem pravilnikom, mora izpolnjevati vsa naslednja merila:

| (a) | mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 8.2; |
| --- | --- |

(a)

mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 8.2;

| (b) | ravni zmanjšanja emisij, kot so določene v odstavku 8.3; |
| --- | --- |

(b)

ravni zmanjšanja emisij, kot so določene v odstavku 8.3;

| (c) | zahteve za emisije NO2, kot so določene v odstavku 8.4; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za emisije NO2, kot so določene v odstavku 8.4;

2

| (d) | zahteve za sekundarne emisije, kot so določene v odstavku 8.6. |
| --- | --- |

(d)

zahteve za sekundarne emisije, kot so določene v odstavku 8.6.

8.2   Mejne vrednosti

Sistem motorja po naknadni vgradnji ne presega mejnih vrednosti emisij za ustrezna onesnaževala (NOx ali delce ali oboje, kakor je ustrezno za razred naprave REC) v okviru strožje stopnje emisij, kot je določena v Pravilniku št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno, in izmerjena s preskusnimi postopki, povezanimi z mejnimi vrednostmi, ki jih je treba izpolniti. Sistem motorja po naknadni vgradnji izpolnjuje vsaj mejne vrednosti emisij za stopnjo, za katero je bil homologiran osnovni motor, in za vsakega izmed drugih s predpisi urejenih onesnaževal, povezanih s to stopnjo.

x

8.2.1   Zahteve za vsak razred naprave REC v smislu izpolnjevanja mejnih vrednosti naslednje strožje stopnje emisij so navedene v tabelah v Prilogi 9 k temu pravilniku.

8.2.2   V primeru motorja, ki ni homologiran v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, emisije vsakega izmed s predpisi urejenih onesnaževal (CO, HC, NOx in PM) v prvotnem stanju motorja ne smejo presegati mejnih vrednosti za stopnjo emisij, ki je neposredno pod stopnjo, za katero se je zahtevalo potrdilo v zvezi z napravo REC.

x

8.3   Raven in izkoristek zmanjšanja emisij

8.3.1   Raven zmanjšanja emisij sistema REC je povezana z njegovim izkoristkom zmanjšanja emisij, kakor je navedeno v tabeli 1:

Tabela 1

Tabela 1

Ravni zmanjšanja

Ravni zmanjšanja

| | Najmanjši izkoristek zmanjšanja (v %) |
| --- | --- |
| Masa delcev | NOX |
| Raven zmanjšanja 01 | 90 | 60 |

Najmanjši izkoristek zmanjšanja (v %)

Masa delcev

NOX

X

Raven zmanjšanja 01

90

60

8.3.2   Izkoristek zmanjšanja emisij se določi s primerjavo emisij, izmerjenih v uteženem preskusu WHTC za napravo REC, ki se uporablja za motorje za težka vozila, ali v uteženem preskusu NRTC za napravo REC, ki se uporablja za motorje v necestni mobilni mehanizaciji ali kmetijskih in gozdarskih traktorjih. Izkoristek zmanjšanja emisij se izračuna, kot je določeno v odstavku 8.3.4 tega pravilnika.

8.3.3   V tem pravilniku se izkoristek zmanjšanja emisij NOx uporablja za sisteme, ki so namenjeni zmanjšanju emisij NOx, raven zmanjšanja emisij delcev pa se uporablja za sisteme, ki so namenjeni zmanjšanju emisij delcev. Za napravo REC razreda IV se izpolnijo ravni zmanjšanja emisij NOx in delcev, ki so navedene v tabeli 1 tega pravilnika.

x

x

x

8.3.4   Izkoristek zmanjšanja emisij se izračuna na podlagi izmerjenih emisij ustreznega onesnaževala za napravo REC (EREC) in emisij sistema motorja, izmerjenih pred vgradnjo naprave REC (EBase) za to onesnaževalo, pri čemer sta obe vrsti emisij izmerjeni v skladu s postopki iz tega pravilnika:

REC

Base

izkoristek zmanjšanja (v odstotkih) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4   Zahteve glede emisij NO2

2

8.4.1   Pri napravi REC razreda I se emisije NO2 ne smejo povečati nad osnovne emisije NO2, izmerjene po postopku iz Priloge 5 k temu pravilniku.

2

2

8.4.2   Pri napravi REC razreda IIA postopno povečanje emisij NO2 ne sme znašati več kot 20 odstotnih točk nad ravnjo, ki je bila ugotovljena ob vgradnji naprave REC (osnovne emisije). Na primer, če osnovne emisije NO2 znašajo 10 odstotkov emisij NOx, znašajo največje dovoljene emisije NO2 z napravo REC 30 odstotkov emisij NOx, izmerjenih po postopku iz Priloge 5 k temu pravilniku. Pri napravi REC razreda IIB postopno povečanje emisij NO2 ne sme znašati več kot 30 odstotnih točk.

2

2

x

2

x

2

8.4.3   Pri napravi REC razreda III se emisije NO2, izmerjene v g/kWh in po postopku iz Priloge 6 k temu pravilniku, ne smejo povečati.

2

8.4.4   Pri napravi REC razreda IV se emisije NO2, izmerjene v g/kWh in po postopku iz Priloge 7 k temu pravilniku, ne smejo povečati.

2

8.5   Zahteve glede števila delcev v emisijah

8.5.1   Pri napravah REC razredov I, IIA ali IIB in IV REC, homologiranih za raven zmanjšanja emisij delcev 01, je zagotovljen izkoristek zmanjšanja števila delcev v emisijah, ki pri merjenju po preskusnih postopkih, določenih v tem pravilniku, znaša vsaj 97 odstotkov glede na osnovne emisije preskusnega motorja, kot je določeno v odstavku 12.

8.5.2   Dovoljen je neposreden odvzem vzorca iz nerazredčenih izpušnih plinov pred redčenjem. Razmerje redčenja za razredčila števila delcev (PND1 in PND2 za sistem za prenos delcev, kot je določeno v Pravilniku št. 49), se nato prilagodi merilnemu območju števca števila delcev (PNC).

8.5.3   Izkoristek zmanjšanja števila delcev se določi kot razlika med 1 minus prodiranje, ki je razmerje med številom delcev v emisijah za sistemom REC in številom delcev v emisijah iz sistema motorja pred vgradnjo naprave REC. Izkoristek zmanjšanja števila delcev je naveden v odstotkih. Izkoristek zmanjšanja števila delcev se določi za ustrezni preskusni cikel, kot je določeno v odstavku 8.3.2:

izkoristek zmanjšanja (v odstotkih) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4   Če se za merjenje izkoristka zmanjšanja števila delcev hkrati uporabljata dva sistema za merjenje števila delcev, se z njima zagotovita meritvi, ki pri hkratnem merjenju na isti točki vzorčenja od druga druge ne odstopata za več kot 5 odstotkov.

8.6   Zahteve glede sekundarnih emisij

8.6.1   Proizvajalec sistema REC predloži pisno dokumentacijo, s katero dokaže, da materiali in postopki, uporabljeni v napravi REC, ne pomenijo nobene dodatne nevarnosti za zdravje in okolje.

8.6.2   Pri napravah REC razredov III in IV emisije amoniaka ne smejo presegati srednje vrednosti 25 ppm, kadar so izmerjene po postopkih iz Dodatka 7 v Prilogi 4 k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

8.6.3   Naprava REC ne sme povečevati sekundarnih emisij na koncentracije, za katere je znano, da so nevarne za zdravje.

8.6.4   Vložnik predloži oceno delovanja naprave REC v zvezi s sekundarnimi emisijami. V oceni so obravnavane vse verjetne sekundarne emisije iz naprave REC, pri čemer so upoštevani njen način delovanja, zasnova, način izdelave in uporabljeni materiali.

8.6.4.1   V oceni, in sicer kadar naprava REC:

| (a) | vsebuje baker ali bakrove spojine, je obravnavano predvsem morebitno nastajanje dioksinov; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje baker ali bakrove spojine, je obravnavano predvsem morebitno nastajanje dioksinov;

| (b) | uporablja katalizator, primešan gorivu, je obravnavan predvsem učinek na nastajanje sekundarnih emisij:






  (i) | brez tega katalizatorja in |
| --- | --- | --- |

(b)

uporablja katalizator, primešan gorivu, je obravnavan predvsem učinek na nastajanje sekundarnih emisij:

(i)

brez tega katalizatorja in

| (ii) | s tem katalizatorjem pri njegovi največ dvakratni priporočeni ali predvideni koncentraciji. |
| --- | --- |

(ii)

s tem katalizatorjem pri njegovi največ dvakratni priporočeni ali predvideni koncentraciji.

8.6.4.2   V oceni je navedena vsaka izmed vrst obravnavanih sekundarnih emisij.

8.6.4.3   Ocena lahko temelji na inženirski analizi in presoji, rezultatih preskusov ali simulacij, rezultatih analiz ali preskusov podobnih sistemov ali tehnologij ali na kateri koli kombinaciji teh elementov.

8.6.4.4   V tem pravilniku se šteje, da sekundarne emisije, ki nastanejo v koncentracijah, ki niso pomembno večje od koncentracij emisij iz prvotnih sistemov opreme motorja, niso nevarne za zdravje.

8.6.5   Od vložnika se lahko kot temeljni pogoj za homologacijo zahteva izvedba preskusov v zvezi s sekundarnimi emisijami, kadar je mogoče na podlagi ocene delovanja naprave REC v zvezi s sekundarnimi emisijami razumno sklepati, da zahteve iz odstavka 8.6.3 ne bodo izpolnjene.

9.   ZAHTEVE ZA TRAJNOST

9.1   Vložnik potrdi, da sistem REC ob uporabi in vzdrževanju v skladu z navodili proizvajalca izpolnjuje določbe, ki se uporabljajo, in to med običajnim delovanjem, ki traja:

| (a) | 200 000 prevoženih kilometrov ali šest let življenjske dobe, kar koli nastopi prej, za vozila kategorije M2, M3 in N; |
| --- | --- |

(a)

200 000 prevoženih kilometrov ali šest let življenjske dobe, kar koli nastopi prej, za vozila kategorije M2, M3 in N;

2

3

| (b) | 4 000 ur delovanja ali šest let življenjske dobe, kar koli nastopi prej, za vse druge vrste uporabe. |
| --- | --- |

(b)

4 000 ur delovanja ali šest let življenjske dobe, kar koli nastopi prej, za vse druge vrste uporabe.

9.2   Vložnik izvede preskus trajnosti za 1 000 ur na motorju in za kombinacijo naprave REC. Ta preskus se izvede na terenu z običajno uporabo vozila ali stroja, o kateri se dogovorita homologacijski organ in vložnik, ali z napravo za preskušanje motorja. V primeru naprave za preskušanje motorja cikel staranja, obremenitev in hitrost vključujejo pogoje, ki približno ustrezajo 10 odstotkom prostega teka, 10 odstotkom prehodnega delovanja, 75 odstotkom delovanja pri visoki hitrosti in obremenitvi ter 5 odstotkom delovanja pri nizki hitrosti in srednji obremenitvi.

Motor za preskus trajnosti je lahko drugačen od preskusnega motorja, uporabljenega za preskuse, s katerimi se določi raven zmanjšanja emisij naprave REC, vendar je motor, ki spada v potrjeni obseg uporabe zadevne naprave REC.

9.3   Preskus zajema:

| (a) | 1 000 ur nakopičene uporabe naprave REC z evidentiranjem vseh ustreznih podatkov o delovanju zadevnega motorja, vključno z vrsto in porabo goriva in mazivnega olja ter, kadar je to ustrezno, ustreznega reagenta ali aditiva, ki se zahteva za napravo REC, ter s stalnim evidentiranjem podatkov v sekundnem zaporedju o temperaturi izpušnih plinov pred napravo REC in izgubi tlaka nad napravo REC. V primeru terenskega preskusa tehnična služba zapečati napravo REC, proizvajalec naprave REC ali upravljavec vozila ali stroja, za katerega se izvaja preskus trajnosti, pa evidentira podatke; |
| --- | --- |

(a)

1 000 ur nakopičene uporabe naprave REC z evidentiranjem vseh ustreznih podatkov o delovanju zadevnega motorja, vključno z vrsto in porabo goriva in mazivnega olja ter, kadar je to ustrezno, ustreznega reagenta ali aditiva, ki se zahteva za napravo REC, ter s stalnim evidentiranjem podatkov v sekundnem zaporedju o temperaturi izpušnih plinov pred napravo REC in izgubi tlaka nad napravo REC. V primeru terenskega preskusa tehnična služba zapečati napravo REC, proizvajalec naprave REC ali upravljavec vozila ali stroja, za katerega se izvaja preskus trajnosti, pa evidentira podatke;

| (b) | za naprave REC, ki delujejo na podlagi aditivov ali reagenta, se dodatno izvede preverjanje pravilnega doziranja na začetku terenskega preskusa, po 500 urah delovanja in po 1 000 urah delovanja. |
| --- | --- |

(b)

za naprave REC, ki delujejo na podlagi aditivov ali reagenta, se dodatno izvede preverjanje pravilnega doziranja na začetku terenskega preskusa, po 500 urah delovanja in po 1 000 urah delovanja.

9.4   Po končanem preskusu trajnosti se sistem REC, ki je bil uporabljen za prikaz trajnosti, uporabi za katero koli nadaljnje ocenjevanje s prvotnim preskusnim motorjem.

Če prvotni preskusni motor ne deluje več, se lahko uporabi motor istega tipa, če to predhodno odobri homologacijski organ.

9.5   Sistem REC po koncu nakopičene uporabe izpolnjuje zahteve iz odstavka 8, kadar se preskusi izvedejo v skladu z odstavkom 9.4.

10.   OBSEG UPORABE

10.1   Obseg uporabe opisuje obseg motorjev ali sistemov motorjev, za katere se lahko uporabi družina naprav REC. Vložnik homologacijskemu organu predloži podrobne informacije o obsegu uporabe, kot je določeno v Prilogi 3 k temu pravilniku.

10.2   Obseg uporabe je omejen na družino motorjev, v katero spada preskusni motor, kot je določen v odstavku 12.

10.3   Obseg uporabe se lahko razširi na:

| (a) | druge motorje, ki jih izdeluje isti proizvajalec motorjev, in |
| --- | --- |

(a)

druge motorje, ki jih izdeluje isti proizvajalec motorjev, in

| (b) | motorje drugih proizvajalcev motorjev. |
| --- | --- |

(b)

motorje drugih proizvajalcev motorjev.

To velja, če lahko vložnik dokaže, da so naslednje lastnosti zadevnih motorjev enake lastnostim preskusnega motorja:

| (a) | gibna prostornina posameznega valja je v okviru ± 20 odstotkov glede na preskusni motor; |
| --- | --- |

(a)

gibna prostornina posameznega valja je v okviru ± 20 odstotkov glede na preskusni motor;

| (b) | način dovajanja zraka (motor s turbinskim polnilnikom ali atmosferskim polnjenjem); |
| --- | --- |

(b)

način dovajanja zraka (motor s turbinskim polnilnikom ali atmosferskim polnjenjem);

| (c) | motor je opremljen s sistemom vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) ali ni; |
| --- | --- |

(c)

motor je opremljen s sistemom vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) ali ni;

| (d) | motor ima stalno ali spremenljivo vrtilno frekvenco (3); |
| --- | --- |

(d)

motor ima stalno ali spremenljivo vrtilno frekvenco (3);

3

| (e) | dosežena je stopnja osnovnih emisij motorja in |
| --- | --- |

(e)

dosežena je stopnja osnovnih emisij motorja in

| (f) | motor ima sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov ali ga nima. |
| --- | --- |

(f)

motor ima sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov ali ga nima.

10.4   Obseg uporabe se ne sme razširiti na motorje s stopnjo osnovnih emisij, ki je manj zahtevna od stopnje osnovnih emisij iz preskusnega motorja.

10.5   Če lahko vložnik dokaže, da je naprava REC, preskušena za vozila kategorije M2, M3 in N ter njihove motorje s kompresijskim vžigom, zasnovana tudi za enako strukturno uporabo v motorjih s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v necestni mobilni mehanizaciji ali vozilih kategorije T, ter da je preskusni motor v skladu z odstavkom 12 reprezentativen za tako uporabo in hkrati izpolnjuje merila za družino motorjev iz odstavka 14, 15 ali 16, kakor je ustrezno, se lahko obseg uporabe razširi na motorje s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v necestni mobilni mehanizaciji ali vozilih kategorije T.

2

3

Obseg uporabe naprave REC, ki je bila homologirana za uporabo v motorjih s kompresijskim vžigom v necestni mobilni mehanizaciji ali vozilih kategorije T, ni dovoljeno razširiti tako, da zajema uporabo na cesti na način, opisan v tem odstavku.

11.   SPREMEMBE OSNOVNIH EMISIJ MOTORJA

11.1   Vse spremembe parametrov delovanja motorja, ki lahko vplivajo na osnovne emisije motorja, morajo biti v okviru mejnih vrednosti, ki jih navede proizvajalec prvotnega motorja (na primer največji dovoljen protitlak izpušnih plinov ali mejne vrednosti, določene za trčenje zunanjih naprav v električne sisteme ali sisteme za obdelavo podatkov).

11.2   Kadar so za zagotovitev ustreznega delovanja sistema motorja in sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov v povezavi z napravo REC potrebni dodatni ukrepi v zvezi z sestavnimi deli, povezanimi z emisijami ali sistemom, na primer spremembe v uravnavanju vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), vložnik predloži podroben opis spremembe zasnove s pojasnilom, kako bo sprememba vplivala na uporabo in delovanje strategije za uravnavanje emisij. Vložnik podpre svoje trditve tako, da predloži dodatne podatke o preskusih, inženirsko utemeljitev in analizo ali kakršne koli druge informacije, ki jih zahteva homologacijski organ ali tehnična služba za obravnavanje razlik med spremenjeno in prvotno zasnovo.

11.3   Sistem za uravnavanje emisij proizvajalca prvotnega motorja se ne spreminja, razen v primeru:

| (a) | sprememb, ki jih pisno odobri proizvajalec prvotnega motorja, ali |
| --- | --- |

(a)

sprememb, ki jih pisno odobri proizvajalec prvotnega motorja, ali

| (b) | zamenjave obstoječega oksidacijskega katalizatorja za dizelske motorje (DOC) pri napravah REC razreda I, IIA ali IIB, če:






  (i) | so izpolnjene zahteve iz odstavka 8.4 in |
| --- | --- | --- |

(b)

zamenjave obstoječega oksidacijskega katalizatorja za dizelske motorje (DOC) pri napravah REC razreda I, IIA ali IIB, če:

(i)

so izpolnjene zahteve iz odstavka 8.4 in

| (ii) | sistem motorja po naknadni vgradnji izpolnjuje vsaj mejne vrednosti za stopnjo, za katero je bil homologiran osnovni motor, in za vsakega izmed drugih s predpisi urejenih onesnaževal, povezanih s to stopnjo; |
| --- | --- |

(ii)

sistem motorja po naknadni vgradnji izpolnjuje vsaj mejne vrednosti za stopnjo, za katero je bil homologiran osnovni motor, in za vsakega izmed drugih s predpisi urejenih onesnaževal, povezanih s to stopnjo;

| (c) | vgradnje merilnih sond za temperaturo in/ali tlak ob vhodu sistema REC za zmanjšanje emisij NOx, vključno z enoto za doziranje. |
| --- | --- |

(c)

vgradnje merilnih sond za temperaturo in/ali tlak ob vhodu sistema REC za zmanjšanje emisij NOx, vključno z enoto za doziranje.

x

11.4   Dovoljene so spremembe za prvotnim sistemom za naknadno obdelavo izpušnih plinov, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 11.1 tega pravilnika.

11.5   Naprava REC ne ogroža delovanja nobenega diagnostičnega sistema v vozilu (OBD) in sistema za uravnavanje emisij NOx v prvotnem sistemu motorja.

x

12.   IZBIRA PRESKUSNIH MOTORJEV IN KOMBINACIJA NAPRAV REC

12.1   Preskusni motorji so iz družine motorjev, ki ustreza naslednjemu obsegu uporabe naprave REC. Izmerijo se vrednosti emisij preskusnega motorja, ki izpolnjujejo mejne vrednosti za veljavno stopnjo osnovnih emisij.

12.2   Preskusni motor in kombinacija naprav REC za izbrani obseg uporabe izpolnjujeta naslednja merila:

| (a) | motor ima nazivno izhodno moč, ki znaša med 100 in 60 odstotki največje moči osnovnega motorja iz zadevne družine, kadar se ocenjuje v skladu s postopki iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

motor ima nazivno izhodno moč, ki znaša med 100 in 60 odstotki največje moči osnovnega motorja iz zadevne družine, kadar se ocenjuje v skladu s postopki iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno;

| (b) | kadar je naprava REC združena z izbranim preskusnim motorjem, je njena najvišja hitrost v prostoru v okviru obsega uporabe družine naprav REC; |
| --- | --- |

(b)

kadar je naprava REC združena z izbranim preskusnim motorjem, je njena najvišja hitrost v prostoru v okviru obsega uporabe družine naprav REC;

| (c) | naprava REC ima najmanjšo prostorninsko koncentracijo katalitično aktivnih materialov, ki jih navede proizvajalec za družino naprav REC. |
| --- | --- |

(c)

naprava REC ima najmanjšo prostorninsko koncentracijo katalitično aktivnih materialov, ki jih navede proizvajalec za družino naprav REC.

Kadar zahteve iz pododstavkov (b) in (c) niso združljive, imajo prednost zahteve iz pododstavka (b).

12.3   Za naprave REC, ki so namenjene uporabi v motorjih, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 96, je obvezno preskušanje na enem preskusnem motorju za vsako kategorijo moči, za katero se bo uporabljala naprava REC.

12.4   Izbrani preskusni motor, in sicer ob serijski izdelavi in po naknadni vgradnji, izpolnjuje vse mejne vrednosti emisij onesnaževal, ki so povezane s stopnjo ali standardom, za katerega je bil prvotno homologiran. Kadar so vozila ali stroji opremljeni z diagnostičnimi sistemi v vozilu, naknadno vgrajeni sistem ne vpliva na funkcijo nadziranja teh sistemov. Naknadna vgradnja ne spremeni lastnosti elektronske krmilne enote motorja (na primer v zvezi s strategijami za krmiljenje začetka vbrizgavanja, merjenje pretoka mase zraka ali zmanjšanje emisij izpušnih plinov). Katera koli sprememba preskusnega motorja, ki spremeni prvotne emisije (na primer sprememba v krmiljenju začetka vbrizgavanja), ni dovoljena.

13.   SPECIFIKACIJE GLEDE MERJENJA EMISIJ

13.1   Plini in delci, ki jih oddaja motor ali sistem motorja v povezavi z napravo REC, predloženo za preskušanje, se izmerijo po postopkih, opisanih v ustreznih prilogah k Pravilniku št. 49 oziroma št. 96.

13.2   Če se za merjenje emisij NO2 v skladu z odstavkom 8.4 tega pravilnika uporablja ogrevani kemiluminiscenčni detektor (CLD), se uporabita vzporedni komori za hkratno določanje emisij NOx in NO. Vzporedna detektorja CLD sta dovoljena, če oba izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno, in če absolutna izkoristka obeh pretvornikov ne odstopata za več kot tri odstotke.

2

x

14.   DRUŽINA NAPRAV ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV

14.1   Homologacija naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev bo še naprej veljavna za formalno podoben sistem z drugačno konfiguracijo ali uporabo, če od preskušenega sistema ne odstopa v okviru naslednjih lastnosti:

| (a) | glede vrste pritrditve aktivnega elementa (na primer z lepilom ali mehansko) in delovanja; |
| --- | --- |

(a)

glede vrste pritrditve aktivnega elementa (na primer z lepilom ali mehansko) in delovanja;

| (b) | glede načina delovanja aktivnega elementa (na primer kovinski ali keramični material, filtriranje s pregrado ali aerodinamično ločevanje); |
| --- | --- |

(b)

glede načina delovanja aktivnega elementa (na primer kovinski ali keramični material, filtriranje s pregrado ali aerodinamično ločevanje);

| (c) | glede zasnove in lastnosti filtra ali drugega aktivnega materiala (na primer sestavljenost iz listov ali plošč, ali je pleten ali ovit, celična, materialna ali netkana gostota, prepustnost in premer por sredstev za filtrirno pregrado, število žepov, lopatic ali kroglic v aerodinamičnih ločevalnikih, hrapavost površine ključnih sestavnih delov in premer žic, kroglic ali vlaken); |
| --- | --- |

(c)

glede zasnove in lastnosti filtra ali drugega aktivnega materiala (na primer sestavljenost iz listov ali plošč, ali je pleten ali ovit, celična, materialna ali netkana gostota, prepustnost in premer por sredstev za filtrirno pregrado, število žepov, lopatic ali kroglic v aerodinamičnih ločevalnikih, hrapavost površine ključnih sestavnih delov in premer žic, kroglic ali vlaken);

| (d) | glede najmanjše prostorninske koncentracije katalitično aktivnih materialov v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno s katalizatorji pred napravo (če so vgrajeni) (v gramih/m3); |
| --- | --- |

(d)

glede najmanjše prostorninske koncentracije katalitično aktivnih materialov v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno s katalizatorji pred napravo (če so vgrajeni) (v gramih/m3);

3

| (e) | glede največje prostorninske koncentracije katalitično aktivnih materialov v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno s katalizatorji pred napravo (če so vgrajeni) (v gramih/m3); |
| --- | --- |

(e)

glede največje prostorninske koncentracije katalitično aktivnih materialov v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno s katalizatorji pred napravo (če so vgrajeni) (v gramih/m3);

3

| (f) | glede lastnosti zasnove za konzerviranje ali pakiranje (na primer shranjevanje ali pritrditev nosilca aktivnih elementov); |
| --- | --- |

(f)

glede lastnosti zasnove za konzerviranje ali pakiranje (na primer shranjevanje ali pritrditev nosilca aktivnih elementov);

| (g) | glede prostornine vsakega aktivnega sestavnega dela (npr. DOC, substrat filtra), ki je v okviru ± 40 odstotkov prostornine preskušene naprave; |
| --- | --- |

(g)

glede prostornine vsakega aktivnega sestavnega dela (npr. DOC, substrat filtra), ki je v okviru ± 40 odstotkov prostornine preskušene naprave;

| (h) | glede vrste regeneracije (periodična ali neprekinjena); |
| --- | --- |

(h)

glede vrste regeneracije (periodična ali neprekinjena);

| (i) | glede načina regeneracije (na primer katalitična, termalna ali elektrotermalna) in strategije regeneracije (na primer pasivna, aktivna ali prisilna); |
| --- | --- |

(i)

glede načina regeneracije (na primer katalitična, termalna ali elektrotermalna) in strategije regeneracije (na primer pasivna, aktivna ali prisilna);

| (j) | glede načina in strategije uravnavanja dovajanja aditivov ali reagentov (če se uporabljajo); |
| --- | --- |

(j)

glede načina in strategije uravnavanja dovajanja aditivov ali reagentov (če se uporabljajo);

| (k) | glede vrste aditiva ali reagenta (če se uporablja); |
| --- | --- |

(k)

glede vrste aditiva ali reagenta (če se uporablja);

| (l) | glede pogojev vgradnje (največ +0,5 m razlike v razdalji med odvodom turbinskega polnilnika (turbino) in dovodom naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev); |
| --- | --- |

(l)

glede pogojev vgradnje (največ +0,5 m razlike v razdalji med odvodom turbinskega polnilnika (turbino) in dovodom naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev);

| (m) | glede vrste katerega koli katalitično aktivnega materiala; |
| --- | --- |

(m)

glede vrste katerega koli katalitično aktivnega materiala;

| (n) | glede tega, ali se uporabi oksidacijski katalizator pred napravo ali ne; |
| --- | --- |

(n)

glede tega, ali se uporabi oksidacijski katalizator pred napravo ali ne;

| (o) | kadar je bila preskušena naprava preskušena v povezavi z drugimi napravami za uravnavanje onesnaževanja:






  (i) | glede ohranitve iste razporeditve naprav za zadevno napravo REC in |
| --- | --- | --- |

(o)

kadar je bila preskušena naprava preskušena v povezavi z drugimi napravami za uravnavanje onesnaževanja:

(i)

glede ohranitve iste razporeditve naprav za zadevno napravo REC in

| (ii) | glede drugih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki so po zasnovi in načinu delovanja podobne napravam, ki so bile uporabljene med preskušanjem. |
| --- | --- |

(ii)

glede drugih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki so po zasnovi in načinu delovanja podobne napravam, ki so bile uporabljene med preskušanjem.

14.2   Kadar se naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev preskuša v napravi za preskušanje motorja, se naprava REC vgradi tako, da je vsaj dvometrska razdalja med dovodom naprave REC in odvodom turbinskega polnilnika (turbine) ali ravnino odvoda izpušnega kolektorja, če turbinski polnilnik ni vgrajen. Če lahko vložnik dokaže, da se bo pri vsaki nadaljnji uporabi naprave REC uporabljala razdalja, krajša od najkrajše razdalje, navedene v tem odstavku, se lahko dolžina cevi, ki je uporabljena v preskusni napravi, ustrezno skrajša. Izolacija ali podobni načini ohranjanja temperature izpušnih plinov so dovoljeni samo, če bodo uporabljeni tudi pri nadaljnji vgradnji naprave REC v vozilo ali stroj.

15.   DRUŽINA NAPRAV ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx

x

15.1   Homologacija naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx bo še naprej veljavna za formalno podoben sistem (ki uporablja enako tehnologijo za zmanjšanje emisij NOx) z drugačno konfiguracijo ali uporabo, če od preskušenega sistema ne odstopa v okviru naslednjih lastnosti:

x

x

| (a) | glede ključnih mer aktivnih elementov naprave (na primer velikost ventilov ali vodov ali prostornina katalitičnega elementa, vključno s kakršno koli napravo za mešanje reagenta), ki so enake meram aktivnih elementov preskušene naprave ali od njih ne odstopajo za večjo razdaljo od te, ki jo je z ustreznimi preskusi ali temeljito inženirsko analizo mogoče utemeljiti kot nepomembno. Aktivna prostornina katalitičnega elementa je na primer v okviru ± 40 odstotkov aktivne prostornine preskušene naprave; |
| --- | --- |

(a)

glede ključnih mer aktivnih elementov naprave (na primer velikost ventilov ali vodov ali prostornina katalitičnega elementa, vključno s kakršno koli napravo za mešanje reagenta), ki so enake meram aktivnih elementov preskušene naprave ali od njih ne odstopajo za večjo razdaljo od te, ki jo je z ustreznimi preskusi ali temeljito inženirsko analizo mogoče utemeljiti kot nepomembno. Aktivna prostornina katalitičnega elementa je na primer v okviru ± 40 odstotkov aktivne prostornine preskušene naprave;

| (b) | glede katerega koli uporabljenega način uravnavanja temperature (na primer katalitično, termalno ali elektrotermalno ogrevanje); |
| --- | --- |

(b)

glede katerega koli uporabljenega način uravnavanja temperature (na primer katalitično, termalno ali elektrotermalno ogrevanje);

| (c) | kadar je bila preskušena naprava preskušena v povezavi z drugimi napravami za uravnavanje onesnaževanja:






  (i) | glede ohranitve iste razporeditve naprav za zadevno napravo REC in |
| --- | --- | --- |

(c)

kadar je bila preskušena naprava preskušena v povezavi z drugimi napravami za uravnavanje onesnaževanja:

(i)

glede ohranitve iste razporeditve naprav za zadevno napravo REC in

| (ii) | glede drugih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki so po zasnovi in načinu delovanja podobne napravam, ki so bile uporabljene med preskušanjem; |
| --- | --- |

(ii)

glede drugih naprav za uravnavanje onesnaževanja, ki so po zasnovi in načinu delovanja podobne napravam, ki so bile uporabljene med preskušanjem;

| (d) | glede materiala za substrat katalizatorja in mehanske zasnove substrata (na primer prevlečeni monolit ali ekstrudirani monolit, listi ali plošče) ter oblike, površine prečnega prereza in gostote kanalov izpušnih plinov, ki v njem nastajajo; |
| --- | --- |

(d)

glede materiala za substrat katalizatorja in mehanske zasnove substrata (na primer prevlečeni monolit ali ekstrudirani monolit, listi ali plošče) ter oblike, površine prečnega prereza in gostote kanalov izpušnih plinov, ki v njem nastajajo;

| (e) | glede katalitično aktivnega materiala, prevleke, obremenitve in porazdelitve katalizatorja po substratu, ki so isti kot v homologiranem sistemu, z razumnimi odstopanji pri proizvodnji; |
| --- | --- |

(e)

glede katalitično aktivnega materiala, prevleke, obremenitve in porazdelitve katalizatorja po substratu, ki so isti kot v homologiranem sistemu, z razumnimi odstopanji pri proizvodnji;

| (f) | glede vrste reagenta ali aditiva (če se uporablja); |
| --- | --- |

(f)

glede vrste reagenta ali aditiva (če se uporablja);

| (g) | glede katere koli uporabljene strategije uravnavanja, vključno z lastnostmi izvajanja te strategije, kot so obdobja zakasnitve, doziranje reagentov, položaj in lastnosti senzorjev, časovne nespremenljivke in lastnosti pretoka, povezane z ventili. Če se za različne podnebne razmere uporabljajo drugačni reagenti in/ali strategije, se preskusi strategija z najnižjo skupno dozo med preskusom; |
| --- | --- |

(g)

glede katere koli uporabljene strategije uravnavanja, vključno z lastnostmi izvajanja te strategije, kot so obdobja zakasnitve, doziranje reagentov, položaj in lastnosti senzorjev, časovne nespremenljivke in lastnosti pretoka, povezane z ventili. Če se za različne podnebne razmere uporabljajo drugačni reagenti in/ali strategije, se preskusi strategija z najnižjo skupno dozo med preskusom;

| (h) | glede mesta in pogojev za dovajanje reagenta. Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen, če je točka dovajanja na vsaj isti razdalji od dovoda katalizatorja kot v preskusni napravi, pri čemer sta enaka tudi način dovajanja reagenta (na primer z zrakom ali brez njega) in katera koli mešalna naprava. |
| --- | --- |

(h)

glede mesta in pogojev za dovajanje reagenta. Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen, če je točka dovajanja na vsaj isti razdalji od dovoda katalizatorja kot v preskusni napravi, pri čemer sta enaka tudi način dovajanja reagenta (na primer z zrakom ali brez njega) in katera koli mešalna naprava.

15.2   Kadar se naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx preskuša v preskusni napravi za motor, se naprava REC vgradi tako, da je vsaj dvometrska razdalja med dovodom naprave REC in odvodom turbinskega polnilnika (turbine) ali izstopno prirobnico izpušnega kolektorja, če motor ni opremljen s turbinskim polnilnikom. Če lahko vložnik dokaže, da se bo pri vsaki nadaljnji uporabi naprave REC uporabljala razdalja, krajša od najkrajše razdalje, navedene v tem odstavku, se lahko dolžina cevi, ki je uporabljena v preskusni napravi, ustrezno skrajša. Izolacija ali podobni načini ohranjanja temperature izpušnih plinov so dovoljeni samo, če bodo uporabljeni tudi pri nadaljnji vgradnji naprave REC v vozilo ali stroj.

x

16.   DRUŽINA NAPRAV ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx IN DELCEV

x

Homologacija naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev bo še naprej veljavna za formalno podoben sistem z drugačno konfiguracijo ali uporabo, če od preskušenega sistema ne odstopa v okviru naslednjih lastnosti:

x

| (a) | glede elementov za zmanjšanje emisij delcev v napravi REC, ki so v skladu z zahtevami iz odstavka 14 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(a)

glede elementov za zmanjšanje emisij delcev v napravi REC, ki so v skladu z zahtevami iz odstavka 14 tega pravilnika;

| (b) | glede elementov za zmanjšanje emisij NOx v napravi REC, ki so v skladu z zahtevami iz odstavka 15 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

glede elementov za zmanjšanje emisij NOx v napravi REC, ki so v skladu z zahtevami iz odstavka 15 tega pravilnika;

x

| (c) | glede medsebojne lege elementov za zmanjšanje emisij delcev in NOx v napravi REC, ki je enaka razmerju med temi elementi v preskušeni napravi (na primer naprava REC za zmanjšanje emisij delcev je pred napravo REC za zmanjšanje emisij NOx). |
| --- | --- |

(c)

glede medsebojne lege elementov za zmanjšanje emisij delcev in NOx v napravi REC, ki je enaka razmerju med temi elementi v preskušeni napravi (na primer naprava REC za zmanjšanje emisij delcev je pred napravo REC za zmanjšanje emisij NOx).

x

x

Naprave, v katerih se zmanjšanje emisij delcev in NOx izvaja z istim substratom, se ne uvrščajo v isto družino kot naprave, pri katerih se ti dve dejavnosti izvajata z ločenimi substrati.

x

17.   PORABA GORIVA IN SPECIFIČNEGA GORIVA

17.1   Naprava REC se preskusi z gorivom, ki je na voljo na trgu in je reprezentativno za splošno uporabljeno gorivo za tip vozila ali stroja, v katerega bo vgrajena naprava REC.

17.2   Proizvajalec naprave REC lahko homologacijskemu organu predloži vlogo za dovoljenje, da preskuse na napravi REC namesto s tržnim gorivom izvede z referenčnim gorivom. Referenčno gorivo, ki se uporabi v tem primeru, je ustrezno gorivo, navedeno v Pravilniku št. 49 oziroma št. 96.

17.3   Poraba specifičnega goriva v motorju z vgrajeno napravo REC med ustreznimi preskusnimi cikli (odstavka 2.3 in 3.3 Priloge 5 k temu pravilniku ter odstavka 2.3 in 3.3 Priloge 6 k temu pravilniku) ni pri motorju po naknadni vgradnji večja za več kot štiri odstotke od srednje porabe specifičnega goriva v motorju pred naknadno vgradnjo.

18.   DELOVANJE IN VARNOSTNO TVEGANJE

18.1   Naprava REC je zasnovana tako, da se lahko uporablja za predvidene namene, kadar je vgrajena v skladu s priloženimi navodili, pri čemer upravljavcev ali navzočih oseb ne izpostavlja nobenemu varnostnemu tveganju, ki je nastalo neposredno ali zaradi sprememb vozila, stroja ali njegovih lastnosti delovanja.

18.2   Naprava REC je zasnovana tako, da se lahko uporablja za predvidene namene, kadar je vgrajena v skladu s priloženimi navodili, pri čemer vozilo ali stroj deluje nemoteno, razen če:

| (a) | napaka ne povzroči varnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

napaka ne povzroči varnostnega tveganja;

| (b) | napaka ne poveča porabe goriva nad raven, ki je določena v odstavku 17 tega pravilnika; |
| --- | --- |

(b)

napaka ne poveča porabe goriva nad raven, ki je določena v odstavku 17 tega pravilnika;

| (c) | sta narava in obseg napake jasno navedena v navodilih in informacijah, ki bodo zagotovljeni za vgrajevalca, upravljavca in lastnika. |
| --- | --- |

(c)

sta narava in obseg napake jasno navedena v navodilih in informacijah, ki bodo zagotovljeni za vgrajevalca, upravljavca in lastnika.

18.3   Za zagotovitev ustreznega izpolnjevanja zahtev iz odstavka 20 in Priloge 11 k temu pravilniku v zvezi z vgradnjo in zagotavljanjem informacij proizvajalec naprave REC oceni varnostna tveganja, ki bi lahko nastala zaradi vgradnje naprave REC v vozilo ali stroj. Pri izvedbi ocene za osnovo uporabi raven varnosti, ki je bila zagotovljena za vozilo ali stroj, ko je bil prvič dan na trg.

19.   EMISIJE HRUPA

Vložnik predloži dokazila, da naknadna vgradnja naprave REC v skladu s priloženimi navodili za vgradnjo ne bo povečala emisij hrupa vozila. Za izpolnitev te zahteve se bodo obravnavala dokazila, da se naprava REC vgradi v cestno vozilo (4) samo, če se prvotni opremi doda sistem dušilnika standardne proizvodnje proizvajalca.

4

20.   VGRADNJA NAPRAVE REC

20.1   Proizvajalec naprave REC predloži pisne smernice za vgradnjo ter navodila za uporabo in vzdrževanje v skladu z zahtevami iz Priloge 11 k temu pravilniku.

20.2   Proizvajalec naprave REC mora predvsem upoštevati zahteve iz Priloge 11 k temu pravilniku v zvezi z smernicami in navodili, in sicer da:

| (a) | so napisana v jeziku države, v kateri se naprava REC prodaja ali v kateri naj bi se predvidoma uporabljala, pri čemer so jasno razumljiva za predvidene bralce; |
| --- | --- |

(a)

so napisana v jeziku države, v kateri se naprava REC prodaja ali v kateri naj bi se predvidoma uporabljala, pri čemer so jasno razumljiva za predvidene bralce;

| (b) | vgrajevalca opozarjajo na njegove morebitne pravne obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

vgrajevalca opozarjajo na njegove morebitne pravne obveznosti;

| (c) | so za končnega uporabnika navedene vse zahteve za ustrezno vzdrževanje naprave REC, vključno z uporabo potrošnih reagentov ali aditivov, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

so za končnega uporabnika navedene vse zahteve za ustrezno vzdrževanje naprave REC, vključno z uporabo potrošnih reagentov ali aditivov, kadar je to ustrezno;

| (d) | so opredeljene vse zahteve ali omejitve za uporabo vozila ali stroja, ki jih je treba upoštevati za zagotovitev varnosti in pravilnega delovanja naprave REC; |
| --- | --- |

(d)

so opredeljene vse zahteve ali omejitve za uporabo vozila ali stroja, ki jih je treba upoštevati za zagotovitev varnosti in pravilnega delovanja naprave REC;

| (e) | je določeno, ali mora upravljavec vozila ali stroja med običajnimi intervali vzdrževanja doliti morebitne reagente, in da je navedena verjetna poraba reagenta; |
| --- | --- |

(e)

je določeno, ali mora upravljavec vozila ali stroja med običajnimi intervali vzdrževanja doliti morebitne reagente, in da je navedena verjetna poraba reagenta;

| (f) | sta opredeljeni vrsta in kakovost katerega koli uporabljenega potrošnega reagenta ali aditiva; |
| --- | --- |

(f)

sta opredeljeni vrsta in kakovost katerega koli uporabljenega potrošnega reagenta ali aditiva;

| (g) | lastnika in upravljavca vozila ali stroja opozarjajo, da lahko neizpolnjevanje obveznosti glede vzdrževanja ustreznega delovanja naprave REC (vključno z nezagotavljanjem ustreznega dolivanja katerega koli reagenta ali aditiva) pomeni kršitev pogodbenih obveznosti ali kaznivo dejanje, kadar je vgradnja naprave REC pogoj za njeno uporabo v neki državi ali na nekem področju ali kadar je lastnik vozila ali stroja zaradi vgradnje naprave REC upravičen do spodbud ali ugodnosti. |
| --- | --- |

(g)

lastnika in upravljavca vozila ali stroja opozarjajo, da lahko neizpolnjevanje obveznosti glede vzdrževanja ustreznega delovanja naprave REC (vključno z nezagotavljanjem ustreznega dolivanja katerega koli reagenta ali aditiva) pomeni kršitev pogodbenih obveznosti ali kaznivo dejanje, kadar je vgradnja naprave REC pogoj za njeno uporabo v neki državi ali na nekem področju ali kadar je lastnik vozila ali stroja zaradi vgradnje naprave REC upravičen do spodbud ali ugodnosti.

20.3   Proizvajalec naprave REC homologacijskemu organu dokaže, da so vzpostavljeni ustrezni postopki za izbiro, usposabljanje in nadzor pooblaščenih vgrajevalcev naprave REC.

21.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE NAPRAVE REC

21.1   Homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo naprave REC, se predloži uradno obvestilo o vsaki spremembi naprave REC, ki je pomembna v okviru tega pravilnika. Homologacijski organ nato preveri, ali je naprava REC še vedno skladna z zahtevami za vključitev v ustrezno družino naprav REC ali ne.

Homologacijski organ lahko za pomoč pri svojem preverjanju od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

21.2   Kadar homologacijski organ odobri spremembo, se sklic na uradno obvestilo o tej homologaciji vključi v priročnik za vgradnjo naprave REC.

21.3   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 6 sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik.

21.4   Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu iz Priloge 2 k temu pravilniku.

22.   SKLADNOST PROIZVODNJE

22.1   Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

22.2   Ukrepi, sprejeti za zagotavljanje skladnosti proizvodnje, morajo izpolnjevati zahteve iz odstavka 2 Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958.

22.3   Posebne zahteve

| (a) | Preverjanja, kakor so določena v odstavku 2.2 Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958, vključujejo preverjanja skladnosti z merili iz odstavkov 7 in 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(a)

Preverjanja, kakor so določena v odstavku 2.2 Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958, vključujejo preverjanja skladnosti z merili iz odstavkov 7 in 8 tega pravilnika.

| (b) | Za izvajanje odstavka 2.4.4 Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 se lahko izvedejo preskusi, opisani v odstavkih 8.2, 8.3 in 8.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

Za izvajanje odstavka 2.4.4 Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 se lahko izvedejo preskusi, opisani v odstavkih 8.2, 8.3 in 8.4 tega pravilnika.

22.4   Preden je mogoče dodeliti homologacije, proizvajalci predložijo naslednje podatke o skladnosti proizvodnje za namen začetne presoje:

| (a) | izpolnjeni in podpisani obrazec za vlogo, skladen z vzorcem, ki ga zagotovi homologacijski organ; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjeni in podpisani obrazec za vlogo, skladen z vzorcem, ki ga zagotovi homologacijski organ;

| (b) | opis zahtevanih informacij v skladu z obrazcem za vlogo; |
| --- | --- |

(b)

opis zahtevanih informacij v skladu z obrazcem za vlogo;

| (c) | kopijo certifikata ISO 9001:2000 ali katerega koli enakovrednega sistema kakovosti z ustreznim področjem uporabe. |
| --- | --- |

(c)

kopijo certifikata ISO 9001:2000 ali katerega koli enakovrednega sistema kakovosti z ustreznim področjem uporabe.

22.5   Na podlagi teh informacij se za proizvajalce s certificiranim sistemom kakovosti odobri homologacijski postopek, pri čemer prejmejo izjavo o začetni presoji, ki temelji na proučitvi dokumentov.

22.6   Če proizvajalec nima certificiranega sistema kakovosti, se izvede ocena družbe na podlagi certifikata ISO 9001:2000, vključno z vidiki skladnosti proizvodnje.

22.7   Opišejo in preverijo se vsaj naslednji vidiki certifikata ISO 9001:2000:

| (a) | sistem vodenja kakovosti, |
| --- | --- |

(a)

sistem vodenja kakovosti,

| (b) | odgovornost vodstva, |
| --- | --- |

(b)

odgovornost vodstva,

| (c) | vodenje virov, |
| --- | --- |

(c)

vodenje virov,

| (d) | realizacija proizvoda, |
| --- | --- |

(d)

realizacija proizvoda,

| (e) | merjenje, analize in izboljševanje. |
| --- | --- |

(e)

merjenje, analize in izboljševanje.

22.8   Proizvajalec po objavljeni pristojbini za potrdilo prejme izjavo o skladnosti, ki potrjuje obstoj ustreznih ukrepov in postopkov za učinkovito nadziranje skladnosti proizvodnje.

22.9   Na izjavi je navedena veljavnost.

22.10   Pred potekom veljavnosti obeh izjav homologacijski organ izvede pregled skladnosti proizvodnje z nadzorom postopka pri proizvajalcu, da preveri učinkovitost uporabljenega nadzora skladnosti proizvodnje.

22.11   Homologacijski organ pri svojem nadzoru skladnosti proizvodnje upošteva nadzor, ki so ga izvedli kvalificirani organi drugih pogodbenic Sporazuma iz leta 1958.

23.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

23.1   Homologacija, ki je bila podeljena za tip naprave REC v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavkov 21 in 22.

23.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom iz Priloge 2 k temu pravilniku.

24.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu iz Priloge 2 k temu pravilniku.

25.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

26.   PREHODNE DOLOČBE

26.1   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve ali priznanja homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je spremenjen s spremembami 01.

26.2   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 01 lahko pogodbenice, ki uporabljajo spremembe 01 tega pravilnika, zavrnejo homologacijo naprave REC, ki ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 01 tega pravilnika.

26.3   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko še naprej podeljujejo homologacije tistim napravam REC, ki so v skladu s katero koli prejšnjo ravnjo tega pravilnika, če so naprave REC namenjene uporabi v pogodbenicah, ki ustrezne zahteve izvajajo s svojo nacionalno zakonodajo.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odstavek 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Za ta namen se motor, homologiran v skladu s Pravilnikom št. 49, šteje za motor s spremenljivo vrtilno frekvenco.

3

(4)  Za ta namen se za cestna vozila štejejo vozila kategorije M2, M3 in N, kot je določeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), razen tistih vozil, ki so bila homologirana v skladu s Pravilnikom št. 83.

4

2

3

---

PRILOGA 1

OPISNI LIST

Opisni list št. ... Pravilnika št. 132 v zvezi s homologacijo naprav za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprav REC) za težka vozila, kmetijske in gozdarske traktorje ter necestno mobilno mehanizacijo, opremljeno z motorjem s kompresijskim vžigom.

Priložiti je treba seznam glavnih sestavnih delov za opis obsega veljavnosti homologacije. Vse risbe in seznami delov morajo biti dovolj podrobni in predloženi v ustreznem merilu v formatu A4 ali zloženi na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

Na zahtevo homologacijskega organa bo morda treba priložiti dodatne informacije, da se dokaže skladnost članov v družini naprav REC z odstavkom 14, 15 ali 16 tega pravilnika, kakor je ustrezno.

Če so sistem, sestavni deli ali samostojne tehnične enote upravljani elektronsko, se predložijo informacije o njihovem delovanju.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

1.2   Naziv in naslov proizvajalca: ...

...

1.3   Tip naprave REC: ...

1.4   Mesto in način namestitve homologacijske oznake: ...

...

1.5   Naslovi proizvodnih obratov: ...

...

2.   OPIS NAPRAVE

2.1   Razred naprave REC: ...

2.2   Znamke (trgovsko ime) in identifikacija tipa naprave REC proizvajalca: ...

...

2.2.1   Identifikacijske številke delov naprave REC: ...

...

2.3   Predvideni tipi motorja za napravo REC (obseg uporabe): ...

...

2.4   Številke in/ali znaki, ki označujejo vrednosti osnovnih emisij motorja: (1) ...

2.5   Številke in/ali znaki, ki označujejo dosežene vrednosti osnovnih emisij motorja: (1) ...

2.6   Raven zmanjšanja emisij naprave REC, kot je določeno v odstavku 8.3 tega pravilnika: ...

...

2.7   Ali naj bi bila naprava REC združljiva z zahtevami za sistem OBD: Da/ne (2).

2.8   Opisi in risbe, na katerih je prikazan položaj naprave REC glede na izpušne kolektorje motorja: ...

...

2.9   Največji dovoljen protitlak izpušnih plinov v napravi REC: ... kPa

3.   LASTNOSTI NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV IN DRUŽINE TEH NAPRAV

3.1   Mere, oblika in aktivna prostornina sistema za zmanjšanje emisij delcev: ...

3.2   Največja razdalja med dovodom naprave REC in odvodom turbinskega polnilnika (turbine) ali ravnino odvoda izpušnega kolektorja, če turbinski polnilnik ni vgrajen: ...

3.3   Opis, risbe in seznami delov naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev

Opis vključuje seznam glavnih sestavnih delov (z navedbo številk delov) za montažo naprave REC za vsako uporabo. Poleg tega so v opis zajete vse informacije, zahtevane za sprejemanje odločitev v zvezi z družino naprav REC v skladu z odstavkom 14 tega pravilnika.

3.3.1   Vrsta pritrditve aktivnega elementa (na primer z lepilom ali mehansko): ...

3.3.2   Način delovanja aktivnega elementa za zmanjšanje emisij delcev (na primer kovinski ali keramični material, vključno z vrsto materiala, filtriranje s pregrado ali aerodinamično ločevanje): ...

3.3.3   Zasnova in lastnosti filtra ali drugega aktivnega materiala, kot je določeno v odstavku 14.1 (c) tega pravilnika: ...

...

3.3.3.1   Vrste katalitično aktivnih materialov (če so uporabljeni): ...

3.3.3.2   Fizična zasnova substrata: ...

3.3.3.3   Gostota celic, prepustnost, srednja velikost por in porazdelitev velikosti por: ...

...

3.3.4   Mesto (pred/za), funkcija in način delovanja (npr. oksidacija) katerih koli dodatnih katalizatorjev: ...

3.3.4.1   Vrste katalitično aktivnih materialov: ...

3.3.4.2   Fizična zasnova substrata: ...

3.3.4.3   Gostota celic: ...

3.3.5   Najmanjša prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

3.3.6   Največja prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij delcev, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

3.3.7   Lastnosti zasnove za konzerviranje ali pakiranje: ...

3.3.8   Prostornina vsakega aktivnega sestavnega dela: ...

3.4   Način ali sistem regeneracije (izčrpen opis in/ali risba): ...

...

3.4.1   Vrsta regeneracije (periodična ali neprekinjena): ...

...

3.4.2   Način, pogostost in strategija regeneracije: ...

...

3.4.3   Način in strategija uravnavanja dovajanja aditivov ali reagentov (če se uporabljajo): ...

...

3.4.4   Vrsta in koncentracija reagentov ali aditivov: ...

...

3.4.5   Pogostost dolivanja reagenta ali aditiva: ...

3.5   Opis nadzora sistema za zmanjšanje emisij delcev (v skladu z odstavkom 7 tega pravilnika): ...

...

3.6   Opis katerih koli sprememb prvotnega motorja ali sistema za uravnavanje emisij, kot je določeno v odstavku 11 tega pravilnika: ...

...

3.7   Običajen obseg obratovalne temperature: ... (v K) in tlaka: ... (v kPa)

3.8   Uporaba izolacije: Da/ne (2).

3.8.1   Zasnova in značilnosti izolacije: ...

4.   LASTNOSTI NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx IN DRUŽINE TEH NAPRAV

4.1   Mere, oblika in aktivna prostornina sistema za zmanjšanje emisij NOx: ...

...

4.2   Največja razdalja med dovodom naprave REC in odvodom turbinskega polnilnika (turbine) ali ravnino odvoda izpušnega kolektorja, če turbinski polnilnik ni vgrajen: ...

...

4.3   Opis, risbe in seznami delov naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx

Opis vključuje seznam glavnih sestavnih delov (z navedbo številk delov) za montažo naprave REC za vsako uporabo. Poleg tega so v opis zajete vse informacije, zahtevane za sprejemanje odločitev v zvezi z družino naprav REC v skladu z odstavkom 15 tega pravilnika.

4.3.1   Vrsta pritrditve aktivnega elementa (na primer z lepilom ali mehansko): ...

4.3.2   Način delovanja aktivnega elementa za zmanjšanje emisij NOx (na primer selektivna katalitična redukcija, shranjevanje in zmanjšanje emisij NOx): ...

...

4.3.3   Zasnova in lastnosti substrata in aktivnega materiala, kot je določeno v odstavku 15.1 (d) in (e) tega pravilnika: ...

4.3.3.1   Vrste katalitično aktivnih materialov: ...

4.3.3.2   Fizična zasnova substrata: ...

4.3.3.3   Gostota celic: ...

4.3.4   Mesto (pred/za), funkcija in način delovanja (npr. oksidacija) katerih koli dodatnih katalizatorjev: ...

4.3.4.1   Vrste katalitično aktivnih materialov: ...

4.3.4.2   Fizična zasnova substrata: ...

4.3.4.3   Gostota celic: ...

4.3.5   Najmanjša prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij NOx, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

4.3.6   Največja prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij NOx, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

4.3.7   Lastnosti zasnove za konzerviranje ali pakiranje: ...

4.3.8   Prostornina vsakega aktivnega sestavnega dela: ...

4.4   Način ali sistem regeneracije (če se uporablja) (izčrpen opis in/ali risba): ...

4.5   Način in strategija uravnavanja dovajanja aditivov ali reagentov (če se uporabljajo): ...

...

4.5.1   Vrsta in koncentracija aditivov ali reagentov: ...

...

4.5.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta (v K): ...

4.5.3   Pogostost dolivanja reagenta ali aditiva: ...

4.5.4   Strategija uravnavanja (na primer obdobja zakasnitve, doziranje reagentov, položaj in lastnosti senzorjev, lastnosti pretoka in mesto dovajanja reagenta): ...

4.6   Ogrevani sistem: Da/ne (2).

4.6.1   Način uravnavanja temperature (katalitični, termalni ali elektrotermalni): ...

4.7   Opis diagnostičnega sistema za uravnavanje emisij NOx (v skladu s Prilogo 10): ...

4.8   Opis katerih koli sprememb prvotnega motorja ali sistema za uravnavanje emisij, kot je določeno v odstavku 11 tega pravilnika: ...

...

4.9   Običajen obseg obratovalne temperature: ... (v K) in tlaka: ... (v kPa)

4.10   Uporaba izolacije: Da/ne (2).

4.10.1   Zasnova in značilnosti izolacije: ...

5.   LASTNOSTI NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx IN DELCEV TER DRUŽINE TEH NAPRAV

5.1   Mere, oblike in aktivne prostornine sistema za zmanjšanje emisij NOx in delcev: ...

5.2   Največja razdalja med dovodom naprave REC in odvodom turbinskega polnilnika (turbine) ali ravnino odvoda izpušnega kolektorja, če turbinski polnilnik ni vgrajen: ...

5.3   Opis, risbe in seznami delov naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev

Opis vključuje seznam glavnih sestavnih delov (z navedbo številk delov) za montažo naprave REC za vsako uporabo. Poleg tega so v opis zajete vse informacije, zahtevane za sprejemanje odločitev v zvezi z družino naprav REC v skladu z odstavkom 16 tega pravilnika.

5.3.1   Vrsta pritrditve aktivnih elementov (na primer z lepilom ali mehansko): ...

5.3.2   Načina delovanja aktivnega elementa za zmanjšanje emisij NOx (na primer selektivna katalitična redukcija, shranjevanje in zmanjšanje emisij NOx) in aktivnega elementa za zmanjšanje emisij delcev (na primer kovinski ali keramični material in vrsta materiala, filtriranje s pregrado ali aerodinamično ločevanje): ...

...

5.3.3   Zasnova in lastnosti substratov in aktivnih materialov, kot je določeno v odstavku 14.1(c) ter odstavku 15.1(d) in (e) tega pravilnika: ...

...

5.3.3.1   Vrste katalitično aktivnih materialov: ...

5.3.3.2   Fizična zasnova substratov: ...

5.3.3.3   Način delovanja aktivnega elementa za zmanjšanje emisij delcev (na primer kovinski ali keramični material, vključno z vrsto materiala, filtriranje s pregrado ali aerodinamično ločevanje): ...

5.3.3.4   Gostota celic, prepustnost, srednja velikost por in porazdelitev velikosti por aktivnega elementa za zmanjšanje emisij delcev: ...

...

5.3.4   Mesto (pred/za), funkcija in način delovanja (npr. oksidacija) katerih koli dodatnih katalizatorjev: ...

5.3.4.1   Vrste katalitično aktivnih materialov: ...

5.3.4.2   Fizična zasnova substrata: ...

5.3.4.3   Gostota celic: ...

5.3.5   Najmanjša prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij NOx in delcev, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

...

5.3.6   Največja prostorninska koncentracija katalitično aktivnih materialov vsakega elementa v sistemu za zmanjšanje emisij NOx in delcev, vključno z dodatnimi katalizatorji (če so vgrajeni) (v gramih/m3): ...

...

5.3.7   Lastnosti zasnove za konzerviranje ali pakiranje: ...

5.3.8   Prostornina vsakega aktivnega sestavnega dela: ...

5.4   Načini ali sistemi regeneracije (če se uporablja) (izčrpen opis in/ali risba): ...

5.4.1   Vrsta regeneracije sistema za zmanjšanje emisij delcev (periodična ali neprekinjena): ...

5.4.2   Način in strategija regeneracije sistema za zmanjšanje emisij delcev: ...

...

5.5   Način in strategija uravnavanja dovajanja aditivov ali reagentov (če se uporabljajo): ...

...

5.5.1   Vrsta in koncentracija reagentov ali aditivov (če se uporabljajo): ...

...

5.5.2   Pogostost dolivanja reagentov ali aditivov: ...

5.5.3   Običajen obseg obratovalne temperature reagentov za zmanjšanje emisij NOx: ... (K)

5.5.4   Strategija uravnavanja (na primer obdobja zakasnitve, doziranje reagentov, položaj in lastnosti senzorjev, lastnosti pretoka in mesto dovajanja reagenta): ...

5.6   Ogrevani sistem: Da/ne (2).

5.6.1   Način uravnavanja temperature (katalitični, termalni ali elektrotermalni): ...

5.7   Opis nadzora sistema za zmanjšanje emisij delcev (v skladu z odstavkom 7.5.1 tega pravilnika): ...

5.8   Opis diagnostičnega sistema za uravnavanje emisij NOx (v skladu s Prilogo 10): ...

5.9   Opis katerih koli sprememb prvotnega motorja ali sistema za uravnavanje emisij, kot je določeno v odstavku 11 tega pravilnika: ...

...

5.10   Običajen obseg obratovalne temperature: ... (v K) in tlaka: ... (v kPa)

5.11   Uporaba izolacije: Da/ne (2).

5.11.1   Zasnova in značilnosti izolacije: ...

---

(1)  Kot je določeno v odstavku 8.2 tega pravilnika.

(2)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdal: naziv homologacijskega organa

o (2): podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) v skladu s Pravilnikom št. 132

Št. homologacije: Št. razširitve:

1. Ime in naslov vložnika:

2. Naziv in naslov proizvajalca:

3. Blagovna ime ali znamka proizvajalca:

4. Tip in trgovsko ime naprave REC:

5. Podatki za identifikacijo tipa:

5.1 Mesto navedene oznake:

6. Tipi motorja, pri katerih se tip naprave šteje za napravo REC:

7. Tipi motorja, na katerih je bila preskušena naprava REC:

7.1 Ali je naprava REC dokazano združljiva z zahtevami za sistem OBD: Da/ne (2).

8. Mesto in način namestitve homologacijske oznake:

9. Predloženo v homologacijo dne:

10. Tehnična služba, pristojna za homologacijske preskuse:

10.1 Datum poročila o preskusu:

10.2 Številka poročila o preskusu:

11. Homologacija podeljena/razširjena/zavrnjena/preklicana (2)

12. Razlogi za razširitev homologacije (če je primerno):

13. Predvideni tipi motorja za napravo REC (obseg uporabe) na podlagi rezultatov preskusov:

14. Naprave REC razreda I/II/III/IV (2) in izkoristek zmanjšanja emisij:

14.1 Zasnovana za vgradnjo v motor, ki izpolnjuje zahteve glede emisij iz (pravilnika in za stopnjo):

14.2 Motor in sistem REC izpolnjujeta zahteve iz (pravilnika in za stopnjo) za NOx/delce/NOx in delce (2).

14.3 Motor in sistem REC še naprej izpolnjujeta zahteve iz navedenega pravilnika in za navedeno stopnjo za druga onesnaževala, ki so urejena z navedenim pravilnikom in stopnjo: Da/ne (2).

15. Temu sporočilu je priložen seznam dokumentov iz homologacijske dokumentacije, ki jih hranijo homologacijski organi, ki so podelili homologacijo, in jih je mogoče dobiti na zahtevo.

16. Temu sporočilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno homologacijsko številko:

16.1 Preverjanje osnovnih emisij motorja:

16.2 Določanje emisij z vgrajeno napravo REC:

16.3 Rezultati izkoristka zmanjšanja emisij:

16.4 Preskus trajnosti:

16.5 Določanje emisij NO2 in emisij drugih s predpisi urejenih onesnaževal:

16.6 Izjava o emisijah hrupa:

17. Kraj:

18. Datum:

19. Podpis:

(1) Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbo o homologaciji v Pravilniku).

(2) Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

Dodatek k sporočilu o tipu naprave za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo (naprava REC) v skladu s Pravilnikom št. 132

(Št. homologacije: ...; Št. razširitve: ...)

1.   Motorji, na katerih je bila preskušena naprava za uravnavanje emisij za naknadno vgradnjo:

| Št. motorja: | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Znamka | | | |
| Tip | | | |
| Motor | | | |
| Moč | | | |
| Kategorija | | | |

Št. motorja:

1

2

n

Znamka

Tip

Motor

Moč

Kategorija

2.   Rezultati preskusa:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Predvideni tipi motorja za napravo REC (obseg uporabe):

| Številka | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Proizvajalec vozila ali motorja | | | |
| Leto modela od/do | | | |
| Tip motorja | | | |
| Prostornina/cilinder (v cm3) | | | |
| Prostornina VH (v cm3) | | | |
| Neto moč motorja (v kW z min– 1) | | | |
| Osnovne emisije motorja | | | |
| Zamenjani dušilnik | | | |
| Identifikacija tipa naprave REC | | | |
| Tip in raven zmanjšanja emisij naprave REC | | | |

Številka

Proizvajalec vozila ali motorja

Leto modela od/do

Tip motorja

Prostornina/cilinder (v cm3)

Prostornina VH (v cm3)

Neto moč motorja (v kW z min– 1)

Osnovne emisije motorja

Zamenjani dušilnik

Identifikacija tipa naprave REC

Tip in raven zmanjšanja emisij naprave REC

---

PRILOGA 4

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKE OZNAKE ZA SISTEM REC

VZOREC A

(glej odstavek 5 tega pravilnika)

Razred II

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na napravo REC, pomeni, da je bil zadevni tip naprave homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 132 in pod homologacijsko številko 011234. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 132, kot je bil spremenjen s spremembami 01. Na homologacijski oznaki je naveden tudi razred naprave REC (I, IIA, IIB, III ali IV).

---

PRILOGA 5

PRESKUS NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV (NAPRAVA REC RAZREDA I ALI II)

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev se preskusi v zaporedju faz, opisanem v nadaljevanju, vključno z ocenjevanjem emisij sekundarnih onesnaževal in določanjem emisij NO2.

1.   PRESKUS KOPIČENJA UPORABE

Kopičenje uporabe se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 9 tega pravilnika.

2.   DOLOČANJE OSNOVNIH EMISIJ MOTORJA IN PORABE SPECIFIČNEGA GORIVA BREZ VGRAJENE NAPRAVE REC

2.1   Osnovne emisije motorja se določijo s preskusom emisij na sistemu motorja brez naprave REC v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno za uporabo in homologacijsko stopnjo osnovnega motorja.

2.2   Da se lahko določi izkoristek zmanjšanja emisij, se emisije dodatno določijo s preskusom emisij v skladu z zahtevami iz odstavka 8.3 tega pravilnika.

2.3   Poraba specifičnega goriva (v g/kWh) se določi s preskusom iz odstavka 2.2 te priloge.

3.   DOLOČANJE EMISIJ, PORABE GORIVA IN IZKORISTKA ZMANJŠANJA EMISIJ Z VGRAJENO NAPRAVO REC PO PRESKUSU KOPIČENJA UPORABE

3.1   Emisije se določijo s preskusom emisij v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno za predvideno uporabo in predvideno stopnjo emisij naprave REC, ki naj bi se vgradila, pri čemer je naprava REC vgrajena v skladu z zahtevami iz tega pravilnika.

3.2   Za določanje izkoristka zmanjšanja emisij se emisije dodatno določijo s preskusom emisij, ko je naprava REC vgrajena v skladu z zahtevami iz odstavka 8.3 tega pravilnika.

3.3   Poraba specifičnega goriva (v g/kWh) se določi s preskusom iz odstavka 3.2 te priloge.

4.   DOLOČANJE STRATEGIJE IN LASTNOSTI REGENERACIJE NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV

4.1   Strategija in lastnosti (periodične ali neprekinjene) regeneracije naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev se določijo po postopku, opisanem v nadaljevanju.

4.2   Za oceno delovanja regeneracije naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev se izvede vsaj 25 preskusnih ciklov. Uporabljeni preskusni cikel je cikel, ki je ustrezen za stopnjo emisij ali standard, ki ga zaradi sistema REC predvidoma izpolnjuje vozilo ali stroj.

Plinaste emisije in masa delcev ter število delcev, kadar je to ustrezno, se izmerijo v vsaj vsakem petem preskusnem ciklu. Za vsako družino ali obseg uporabe, opredeljen v homologacijskem postopku za motor, za katerega naj bi se uporabljal sistem REC, se izvede ločeni preskus sistema za zmanjšanje emisij delcev. Za vsako področje uporabe se torej izvede en preskus sistema.

4.3   Šteje se, da je za napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev dokazan neprekinjeni postopek regeneracije, če se določeno spremenljivko ocenjevanja lahko obravnava kot stalno v vsaj 25 ustreznih preskusnih ciklih. Za ustrezni spremenljivki ocenjevanja za ta namen se štejeta povprečna emisija delcev in povprečni protitlak izpušnih plinov.

Če želi vložnik uporabiti več drugačnih spremenljivk ocenjevanja, homologacijskemu organu predloži okvirni tehnični primer, ki utemeljuje njegovo zahtevo.

Če zgoraj navedeni sistem z neprekinjeno regeneracijo vključuje tudi določbo za aktivno regeneracijo, se uporabijo ocenjevalna merila iz odstavka 4.6 te priloge.

Emisije mase delcev in protitlak izpušnih plinov se štejejo za stalne v okviru tega pravilnika, kadar koeficient variacije v 25 preskusnih ciklih znaša manj kot 25 odstotkov. Protitlak izpušnih plinov se za namene te ocene meri neprekinjeno, emisije delcev pa se merijo vsaj vsak peti preskusni cikel.

Koeficient variacije (CoV) se izračuna:

Formula

pri čemer je:

Formula

in:

povprečna vrednost = (x
  1 + x
  2 + ... + x
  n)/n,

pri čemer je:

| n | = | število izmerjenih vrednosti, |
| --- | --- | --- |
| x | = | zadevna izmerjena ena vrednost. |

n

=

število izmerjenih vrednosti,

x

=

zadevna izmerjena ena vrednost.

4.4   Preskus lastnosti regeneracije naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev

To preskušanje se izvede z obremenitvijo sistema z delci, dokler ni dosežen stalni protitlak izpušnih plinov ali po časovnem obdobju, ki traja največ 100 ur, če pred tem ni bila dosežena stalna vrednost za protitlak. Protitlak izpušnih plinov se šteje za stalnega, če ob meritvi po obdobju, ki traja vsaj 50 ur, ne odstopa za več kot ± 4 mbar v okviru 30 minut. Preskusne točke cikla, ki se uporabijo za obremenitev sistema, se izberejo tako, da se na dovodu sistema za zmanjšanje emisij delcev ne preseže največja temperatura izpušnih plinov 180 °C. Obremenitev sistema z delci se po možnosti izvede tako, da preskusni motor deluje s stalno vrtilno frekvenco, ki znaša med 50 in 75 odstotki njegove nazivne vrtilne frekvence.

Ko je naprava REC obremenjena z delci, dokler protitlak ni stalen ali po največ 100 urah delovanja za obremenitev sistema, kakor je bilo določeno, se aktivira regeneracija. Aktivira se lahko na primer z zagonom motorja pri višji fazi obremenitve, da se poveča temperatura izpušnih plinov. Ob koncu regeneracije se izmerijo izpušni plini v vsaj treh ponovitvah ustreznega preskusnega cikla (in sicer trije cikli ESC, cikli ETC, cikli WHSC, cikli WHTC, cikli NRSC ali cikli NRTC). Izmerjene vrednosti onesnaževal v izpušnih plinih ne smejo odstopati od izmerjenih vrednosti onesnaževal v izpušnih plinih pred postopkom obremenitve naprave REC za več kot 15 odstotkov za plinaste emisije ali za več kot 20 odstotkov za maso delcev ali število delcev.

Proizvajalec pisno potrdi, da največje temperature med postopkom regeneracije ne bodo poškodovale ali znatno zmanjšale dejanske življenjske dobe naprave REC.

Proizvajalec lahko namesto opisanega postopka obremenitve zagotovi napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev, ki je že obremenjena z mejnimi vrednostmi za preskus regeneracije.

4.5   Ocenjevalna merila za napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev z neprekinjeno regeneracijo

Preskus sistema REC v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev se šteje za zadovoljivega, če so izpolnjene vrednosti emisij delcev, izmerjene po postopku iz odstavka 8 tega pravilnika.

4.5.1   S predpisi urejena onesnaževala

Emisije s predpisi urejenih onesnaževal se določijo z meritvami, ki se opravijo takoj po preskusih za določanje lastnosti regeneracije.

Emisije s predpisi urejenih onesnaževal (CO, HC, PM in NOx) v prvotnem stanju motorja in po naknadni vgradnji so v okviru mejnih vrednosti za stopnjo emisije ali standard, za katerega je bil motor prvotno homologiran. Evidentira se razmerje emisij NO2 in NOx v prvotnem stanju motorja in po naknadni vgradnji ter se navede v poročilu o preskusu.

Emisije mase NO2 in NOx se določijo s hkratnim merjenjem v skladu z odstavkom 13.2 tega pravilnika.

4.6   Ocenjevalna merila za napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev s periodično regeneracijo

Ta določba se uporablja samo za naprave REC, ki uporabljajo aktivno regeneracijo.

Emisije se izmerijo v vsaj treh ustreznih preskusnih ciklih po vročem zagonu (in sicer trije cikli ESC, cikli ETC, cikli WHSC, cikli WHTC, cikli NRSC ali cikli NRTC po vročem zagonu.) Eden izmed ciklov, v katerem se opravijo meritve, bi moral vključevati regeneracijo v stabiliziranem sistemu REC. Druga dva cikla, v katerih se opravijo meritve, bi morala biti cikla, v katerih se regeneracija ne izvede. Če regeneracija traja dlje od enega preskusnega cikla, se izvajajo zaporedni preskusni cikli, dokler regeneracija ni končana.

Proizvajalec naprave REC navede pogoje, v katerih se običajno izvede postopek regeneracije (obremenitev z delci, temperaturo, protitlak izpušnih plinov ali druge ustrezne parametre). Proizvajalec navede tudi pogostost regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerih se izvede regeneracija. O natančnem postopku, ki se uporabi za določanje tega deleža, se dogovorita proizvajalec in homologacijski organ na podlagi dobre inženirske presoje (ta delež pogostosti je faktor F v postopku za izračun nazivnih emisij delcev, opisan v nadaljevanju).

Proizvajalec za preskus regeneracije predloži sistem REC za zmanjšanje emisij delcev, ki je obremenjen z delci. Proizvajalec lahko izvede tudi zaporedne preskusne cikle, kot je določeno v odstavku 4.4 te priloge, dokler naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev ni obremenjena. Emisij ni treba meriti v ciklih, ki se izvedejo za namen obremenitve naprave REC z delci.

Povprečne emisije med fazami regeneracije se določijo na podlagi aritmetične srednje vrednosti iz več preskusov, ki so si približno enako oddaljeni v smislu števila neizmerjenih preskusnih ciklov med njimi. V izračun aritmetične srednje vrednosti se vključi najmanj en preskusni cikel, ki je čim bližje točki pred preskusom regeneracije, in en preskusni cikel, ki je bil izveden takoj po preskusu regeneracije.

Med preskusom regeneracije se evidentirajo vsi podatki, ki se zahtevajo za zaznavanje regeneracije (emisije CO ali NOx, temperatura pred in za sistemom REC, protitlak izpušnih plinov in kateri koli drugi ustrezni parametri). Med postopkom regeneracije je dovoljeno preseči veljavne mejne vrednosti emisij. Preskusni postopek je shematsko prikazan na spodnji sliki.

Shema periodične regeneracije

Utežena vrednost emisij med vzorčenjem in regeneracijo ew

Število ciklov

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Emisije (v g/kWh)

Srednja vrednost emisij med vzorčenjem e1 n

Emisije med regeneracijo er

Preskus sistema naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev s periodično regeneracijo se šteje za uspešnega, če so nazivne emisije delcev, izračunane po postopku, navedenem v nadaljevanju, v okviru mejnih vrednosti, ki so določene za raven zmanjšanja, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

4.6.1   S predpisi urejena onesnaževala

Emisije s predpisi urejenih onesnaževal (CO, HC, PM in NOx) v prvotnem stanju motorja in po naknadni vgradnji ne smejo presegati mejnih vrednosti za standard, za katerega je bil motor prvotno homologiran. Evidentira se razmerje emisij NO2 in NOx v prvotnem stanju motorja in po naknadni vgradnji ter se navede v poročilu o preskusu.

x

2

x

Emisije mase NO2 in NOx se določijo s hkratnim merjenjem v skladu z odstavkom 4.7.2 te priloge in odstavkom 13 tega pravilnika.

2

x

4.6.1.1   Utežena vrednost emisij delcev

Emisije delcev (PM mass) (v g/kWh) za sisteme s periodično regeneracijo se določijo po postopku, opisanem v nadaljevanju.

PM mass = PM massr × F + (1 – F) × PM masswor,

r

wor

pri čemer je/so:

| F | = | pogostost regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerih se izvede regeneracija (–), |
| --- | --- | --- |
| PM masswor | = | povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se regeneracija ne izvede (v g/kWh), |
| PM massr | = | povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se izvede regeneracija (v g/kWh). |

F

=

pogostost regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerih se izvede regeneracija (–),

PM masswor

wor

=

povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se regeneracija ne izvede (v g/kWh),

PM massr

r

=

povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se izvede regeneracija (v g/kWh).

Proizvajalec se lahko na podlagi dobre inženirske analize odloči za izračun multiplikativnega ali aditivnega faktorja za prilagoditev regeneracije kr, ki izraža stopnjo povprečnih emisij:

r

| | kr = PM mass/PM masswor (multiplikativni prilagoditveni faktor),
  ali |
| --- | --- |

kr = PM mass/PM masswor (multiplikativni prilagoditveni faktor),

r

wor

ali

| | kUr = PM mass – PM masswor (faktor za prilagoditev navzgor),
  ali |
| --- | --- |

kUr = PM mass – PM masswor (faktor za prilagoditev navzgor),

Ur

wor

ali

| | kDr = PM mass – PM massr (faktor za prilagoditev navzdol). |
| --- | --- |

kDr = PM mass – PM massr (faktor za prilagoditev navzdol).

Dr

r

Če se za določanje emisij ne uporabita samo dve meritvi med fazami regeneracije, se te dodatne meritve opravijo v enakih intervalih in izmeri se aritmetično povprečje.

4.6.1.2   Utežena vrednost plinastih emisij

Emisije plinov (Mgas) (v g/kWh) za sisteme s periodično regeneracijo se določijo po postopku, opisanem v nadaljevanju.

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor,

r

F

F

wor

pri čemer je/so:

| F | = | pogostost regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerih se izvede regeneracija, |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se regeneracija ne izvede (v g/kWh), |
| Mgasr | = | povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se izvede regeneracija (v g/kWh). |

F

=

pogostost regeneracije z vidika deleža preskusov, v katerih se izvede regeneracija,

Mgaswor

wor

=

povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se regeneracija ne izvede (v g/kWh),

Mgasr

r

=

povprečne specifične emisije v preskusu, v katerem se izvede regeneracija (v g/kWh).

Proizvajalec se lahko na podlagi dobre inženirske analize odloči za izračun multiplikativnega ali aditivnega faktorja za prilagoditev regeneracije kr, ki izraža stopnjo povprečnih emisij:

r

| | kr = Mgas/Mgaswor (multiplikativni prilagoditveni faktor),
  ali |
| --- | --- |

kr = Mgas/Mgaswor (multiplikativni prilagoditveni faktor),

r

wor

ali

| | kUr = Mgas – Mgaswor (faktor za prilagoditev navzgor),
  ali |
| --- | --- |

kUr = Mgas – Mgaswor (faktor za prilagoditev navzgor),

Ur

wor

ali

| | kDr = Mgas – Mgasr (faktor za prilagoditev navzdol). |
| --- | --- |

kDr = Mgas – Mgasr (faktor za prilagoditev navzdol).

Dr

r

4.7   Določanje emisij NO2

2

Preskušanje se izvede na preskusnem motorju, izbranem v skladu z merili, opisanimi v odstavku 12 tega pravilnika.

4.7.1   Izbira naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev za določanje emisij NO2

2

Naprava REC, uporabljena za preskušanje, je lahko drugačna od naprave REC, ki je uporabljena v odstavku 4.5 te priloge. Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev, ki se preskusi, je:

| (a) | naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev z največjo aktivno prostornino in, če je oksidacijski katalizator za dizelske motorje (DOC) nameščen pred njo, katalizator z največjo aktivno površino ter |
| --- | --- |

(a)

naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev z največjo aktivno prostornino in, če je oksidacijski katalizator za dizelske motorje (DOC) nameščen pred njo, katalizator z največjo aktivno površino ter

| (b) | naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev, ki vsebuje največji naboj platine z največjim skupnim nabojem katalitično aktivnega materiala v okviru določene družine naprav REC. |
| --- | --- |

(b)

naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev, ki vsebuje največji naboj platine z največjim skupnim nabojem katalitično aktivnega materiala v okviru določene družine naprav REC.

Izbrana naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev se vgradi tako, da je razdalja med motorjem in to napravo najkrajša, kakor je določeno v obsegu uporabe za zadevno napravo.

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev je razbremenjena in ni delovala več kot 125 ur.

4.7.2   Določanje emisij NO2

2

Izvedejo se trije zaporedni preskusni cikli WHTC ali NRTC, kakor je ustrezno glede na uporabo. Določijo se emisije v vseh treh ciklih in izračuna povprečna vrednost. Če je obseg teh rezultatov večji od ± 15 odstotkov srednje vrednosti, se izvede dodatni preskusni cikel.

Emisije NOx in NO2 se izračunajo za motorje s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v vozilih kategorij M in N, v celotnem ciklu WHTC.

x

2

Za motorje s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v necestni mobilni mehanizaciji ali vozilih kategorije T in imajo neto vgrajeno moč, ki je višja od 18 kW, ampak ne presega 560 kW, se emisije NOx in NO2 izračunajo v celotnem ciklu NRTC.

x

2

5.   PRESKUSNI CIKLI

5.1   Kadar je motor, s katerim se bo uporabljala naprava REC, homologiran za cestno uporabo (v skladu s Pravilnikom št. 49), se za homologacijo naprave REC uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.2   Kadar se motor uporablja za cestno uporabo in je zanj bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero je motor homologiran.

5.3   Kadar se motor uporablja za cestno uporabo, vendar zanj ni bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.4   Kadar je motor, s katerim se bo uporabljala naprava REC, homologiran za necestno uporabo (v skladu s Pravilnikom št. 96), se za homologacijo naprave REC uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.5   Kadar se motor uporablja za necestno uporabo in je zanj bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 96, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero je motor homologiran.

5.6   Kadar se motor uporablja za necestno uporabo, vendar zanj ni bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 96, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.7   Za namene določanja izkoristka naprave REC in emisij NO2 je ustrezni preskusni cikel ta, ki je določen v odstavku 8.3 tega pravilnika.

2

---

PRILOGA 6

PRESKUS NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx (NAPRAVA REC RAZREDA III)

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx se preskusi v zaporedju faz, opisanem v nadaljevanju, vključno z ocenjevanjem emisij sekundarnih onesnaževal in določanjem emisij NO2.

1.   PRESKUS KOPIČENJA UPORABE

Kopičenje uporabe se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 9 tega pravilnika.

2.   DOLOČANJE OSNOVNIH EMISIJ MOTORJA IN PORABE SPECIFIČNEGA GORIVA BREZ VGRAJENE NAPRAVE REC

2.1   Osnovne emisije motorja se določijo s preskusom emisij na sistemu motorja brez naprave REC v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno za uporabo in homologacijsko stopnjo osnovnega motorja.

2.2   Da se lahko določi izkoristek zmanjšanja emisij, se emisije dodatno določijo s preskusom emisij v skladu z zahtevami iz odstavka 8.3 tega pravilnika.

2.3   Poraba specifičnega goriva (v g/kWh) se določi s preskusom iz odstavka 2.2 te priloge.

3.   DOLOČANJE EMISIJ, PORABE SPECIFIČNEGA GORIVA IN IZKORISTKA ZMANJŠANJA EMISIJ Z VGRAJENO NAPRAVO REC PO PRESKUSU KOPIČENJA UPORABE

3.1   Emisije se določijo s preskusom emisij v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49 oziroma št. 96, kakor je ustrezno za predvideno uporabo in predvideno stopnjo emisij naprave REC, ki naj bi se vgradila, pri čemer je naprava REC vgrajena v skladu z zahtevami iz tega pravilnika.

3.2   Za določanje izkoristka zmanjšanja emisij se emisije dodatno določijo s preskusom emisij, ko je naprava REC vgrajena v skladu z zahtevami iz odstavka 8.3 tega pravilnika.

3.3   Poraba specifičnega goriva (v g/kWh) se določi s preskusom iz odstavka 3.2 te priloge.

4.   OCENJEVALNA MERILA ZA NAPRAVO ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx

Preskus sistema REC v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx se šteje za zadovoljivega, če so izpolnjene vrednosti emisij plinov in delcev, izmerjene po postopku iz odstavka 8 tega pravilnika.

4.1   S predpisi urejena onesnaževala

Emisije s predpisi urejenih onesnaževal (CO, HC, PM in NOx) v prvotnem stanju motorja so v okviru mejnih vrednosti za stopnjo emisije ali standard, za katerega je bil motor prvotno homologiran.

4.2   Evidentira se razmerje emisij NO2 in NOx v prvotnem stanju motorja in po naknadni vgradnji ter se navede v poročilu o preskusu.

Emisije mase NO2 in NOx se določijo s hkratnim merjenjem v skladu z odstavkom 13.2 tega pravilnika.

4.3   Določanje emisij NO2

Preskušanje se izvede na preskusnem motorju, izbranem v skladu z merili, opisanimi v odstavku 12 tega pravilnika.

Izvedejo se trije zaporedni preskusni cikli WHTC ali NRTC, kakor je ustrezno glede na uporabo. Določijo se emisije v vseh treh ciklih in izračuna povprečna vrednost. Če je obseg teh rezultatov večji od ± 15 odstotkov srednje vrednosti, se izvede dodatni preskusni cikel.

Emisije NOx in NO2 se izračunajo za motorje s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v vozilih kategorij M in N, v celotnem ciklu WHTC.

Za motorje s kompresijskim vžigom, ki se uporabljajo v necestni mobilni mehanizaciji ali vozilih kategorije T in imajo neto vgrajeno moč, ki je višja od 18 kW, ampak ne presega 560 kW, se emisije NOx in NO2 izračunajo v celotnem ciklu NRTC.

5.   PRESKUSNI CIKLI

5.1   Kadar je motor, s katerim se bo uporabljala naprava REC, homologiran za cestno uporabo (v skladu s Pravilnikom št. 49), se za homologacijo naprave REC uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.2   Kadar se motor uporablja za cestno uporabo in je zanj bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero je motor homologiran.

5.3   Kadar se motor uporablja za cestno uporabo, vendar zanj ni bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 49, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 49, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.4   Kadar je motor, s katerim se bo uporabljala naprava REC, homologiran za necestno uporabo (v skladu s Pravilnikom št. 96), se za homologacijo naprave REC uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.5   Kadar se motor uporablja za necestno uporabo in je zanj bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 96, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero je motor homologiran.

5.6   Kadar se motor uporablja za necestno uporabo, vendar zanj ni bila izdana homologacija v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 96, se za določanje osnovnih emisij motorja uporabi preskusni cikel, ki je povezan s stopnjo emisij v Pravilniku št. 96, za katero želi vložnik homologirati napravo REC.

5.7   Za namene določanja izkoristka naprave REC in emisij NO2 je ustrezni preskusni cikel ta, ki je določen v odstavku 8.3 tega pravilnika.

---

PRILOGA 7

PRESKUS NAPRAVE ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV IN NOx (NAPRAVA REC RAZREDA IV)

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx se preskusi v zaporedju faz, opisanem v nadaljevanju, vključno z ocenjevanjem emisij sekundarnih onesnaževal in določanjem emisij NO2.

1.   PRESKUS KOPIČENJA UPORABE

Kopičenje uporabe se preskusi v skladu z zahtevami iz odstavka 9 tega pravilnika.

2.   DOLOČANJE OSNOVNIH EMISIJ MOTORJA IN PORABE SPECIFIČNEGA GORIVA BREZ VGRAJENE NAPRAVE REC

Preskusi naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx izpolnjujejo ustrezne zahteve za preskušanje za vsakega izmed onesnaževal, navedenih v odstavku 2 Priloge 5 k temu pravilniku in odstavku 2 Priloge 6 k temu pravilniku.

3.   DOLOČANJE EMISIJ, PORABE SPECIFIČNEGA GORIVA IN IZKORISTKA ZMANJŠANJA EMISIJ Z VGRAJENO NAPRAVO REC PO PRESKUSU KOPIČENJA UPORABE

Preskusi naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx izpolnjujejo ustrezne zahteve za preskušanje za vsakega izmed onesnaževal, navedenih v odstavku 3 Priloge 5 k temu pravilniku in odstavku 3 Priloge 6 k temu pravilniku.

4.   OCENJEVALNA MERILA ZA NAPRAVO ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV IN NOx

4.1   Preskusi naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx izpolnjujejo ustrezne zahteve za preskušanje za vsakega izmed onesnaževal, navedenih v odstavku 4 Priloge 5 k temu pravilniku in odstavku 4 Priloge 6 k temu pravilniku, razen v primerih, navedenih v odstavku 4.2 te priloge.

4.2   Za napravo REC razreda IV, ki ima napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev vgrajeno pred napravo za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx, se odstavek 4.7.1 Priloge 5 k temu pravilniku ne uporablja.

5.   PRESKUSNI CIKLI

5.1   Preskusi naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev in NOx se izvedejo s preskusnimi cikli, ki izpolnjujejo vse zahteve iz prilog 5 in 6 k temu pravilniku.

---

PRILOGA 8

ZAPOREDJA PRESKUSOV

1.   ZAPOREDJE PRESKUSOV ZA NAPRAVO ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV

Določanje razreda naprave REC

Zahteve za delovanje, odstavek 8 (naprava REC in preskusni motor v skladu z odstavkom 12)

Ali se za napravo REC zahteva reagent?

Preskus strategije regeneracije naprave REC, odstavek 4.1 v Prilogi 5

Preskus emisij NO2, odstavek 4.7 v Prilogi 5

Naprava REC razreda IIB

Naprava REC razreda IIA

Naprava REC razreda I

Določbe o aktivni regeneraciji?

Posebne zahteve za na-pravo REC, za katero se zahteva reagent ali adi-tiv, odstavka 7.6 in 7.7

Preskus lastnosti regeneracije naprave REC, odstavek 4.4 v Prilogi 5

Postopno povečanje emisij NO2 ni večje od 30 %

Postopno povečanje emisij NO2 ni večje od 20 %

Ni povečanja

Določanje razreda naprave REC

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev v skladu z odstavkom 8 iz Priloge 5

Ocenjevalna merila za napravo REC s periodično regeneracijo, odstavek 4.6 v Prilogi 5

NE

DA

Neprekinjena regeneracija

Periodična regeneracija

Zahteve za sekundarne emisije, odstavek 8.6

NE

DA

Osnovne emisije motorja, odstavek 2.1 v Prilogi 5

Preskus trajnosti 1 000 h, odstavek 9

Začetek

Preskus naprave za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij delcev (naprava REC razreda I ali II)

2.   ZAPOREDJE PRESKUSOV ZA NAPRAVO ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ NOx

Zahteve za diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx ali v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev, za katero se zahteva reagent, Priloga 10

Določanje emisij NO2, odstavki 4.2 do 4.3 v Prilogi 6

Zahteve za delovanje, odstavek 8 (naprava REC in preskusni motor v skladu z odstavkrom 12)

Ali se za napravo REC zahteva reagent?

Preskus trajnosti 1 000 h, odstavek 9

Zahteve za sekundarne emisije, odstavek 8.6

Posebne zahteve za napravo REC, za katero se zahteva reagent ali aditiv, odstavka 7.6 in 7.7

NE

DA

Osnovne emisije motorja, odstavek 2.1 v Prilogi 6

Začetek

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev v skladu z odstavkom 8 in Prilogo 6

3.   ZAPOREDJE PRESKUSOV ZA NAPRAVO ZA URAVNAVANJE EMISIJ ZA ZMANJŠANJE EMISIJ DELCEV IN NOx

Zahteve za diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx ali v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev, za katero se zahteva reagent, Priloga 10

Določbe o aktivni regeneraciji?

Posebne zahteve za napravo REC, za katero se zahteva reagent ali aditiv, odstavka 7.6 in 7.7

Ali se za napravo REC zahteva reagent?

Ocenjevalna merila za napravo REC s periodično regeneracijo, odstavek 4.6 v Prilogi 5

Naprava za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev v skladu z odstavkom 8 in Prilogo 7

Določanje emisij NO2, odstavki 4.2 do 4.3 v Prilogi 6

Preskus lastnosti regeneracije naprave REC, odstavek 4.4 v Prilogi 5

NE

DA

Preskus strategije regeneracije naprave REC, odstavek 4.1 v Prilogi 5

Periodična regeneracija

Neprekinjena regeneracija

Zahteve za sekundarne emisije, odstavek 8.6

Zahteve za delovanje, odstavek 8 (naprava REC in preskusni motor v skladu z odstavkom 12)

NE

DA

Osnovne emisije motorja, odstavek 2.1 v Prilogi 5 /odstavek 2.1 v Prilogi 6

Preskus trajnosti 1 000 h, odstavek 9

Začetek

---

PRILOGA 9

PRIMERJALNE TABELE MEJNIH VREDNOSTI

| 1. | Zahteve za vsak tip naprave REC v smislu izpolnjevanja mejnih vrednosti naslednje strožje stopnje emisij, kot je določeno v odstavku 8.2 tega pravilnika, so prikazane v tabelah v nadaljevanju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V tabelah so prikazane mejne vrednosti emisij v g/kWh, ki jih je treba izpolniti za skladnost s standardom, prikazanim za vsako osnovo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zaradi zahtev za izkoristek, podrobno opisanih v odstavku 8.3 tega pravilnika, bodo izmerjene emisije morda morale biti nižje od navedenih mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

3.

Tabela A9/1

Primerjalna matrika za standarde iz Pravilnika št. 49

Mejne vrednosti emisij (v g/kWh)

| Osnova (*) | Sestavni del | Razred I/IIA/IIB
  za standard | Razred III
  za standard | Razred IV
  za standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | C | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | C |
| Pred A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| PM | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Osnova (*)

Sestavni del

Razred I/IIA/IIB

za standard

Razred III

za standard

Razred IV

za standard

A

B1

B2

C

A

B1

B2

A

B1

B2

C

Pred A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Osnova (*) | Sestavni del | Razred I/IIA/IIB
  za standard | Razred III
  za standard | Razred IV
  za standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | C | | B1 | B2 | C | B1 | B2 | C | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Osnova (*)

Sestavni del

Razred I/IIA/IIB

za standard

Razred III

za standard

Razred IV

za standard

B1

B2

C

B1

B2

C

B1

B2

C

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Osnova (*) | Sestavni del | Razred I/IIA/IIB
  za standard | Razred III
  za standard | Razred IV
  za standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | C | D | | B2 | C | D | B2 | C | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Osnova (*)

Sestavni del

Razred I/IIA/IIB

za standard

Razred III

za standard

Razred IV

za standard

B2

C

D

B2

C

D

B2

C

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Osnova (*1) | Sestavni del | Razred I/IIA/IIB
  za standard | Razred III
  za standard | Razred IV
  za standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | D | | | C | D | | C | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| PM | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Osnova (*1)

Sestavni del

Razred I/IIA/IIB

za standard

Razred III

za standard

Razred IV

za standard

C

D

C

D

C

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

Tabela A9/2

Primerjalna matrika za Pravilnik št. 96/naprava REC razreda I/II

| Osnova (*2) | Neto moč
  (v kW) | Sestavni del
  (v g/kWh) | Razred I/II za standard |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Osnova (*2)

Neto moč

(v kW)

Sestavni del

(v g/kWh)

Razred I/II za standard

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4)

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabela A9/3

Primerjalna matrika za Pravilnik št. 96/naprava REC razreda III

| Osnova (*3) | Neto moč
  (v kW) | Sestavni del
  (v g/kWh) | Razred III za standard |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Osnova (*3)

Neto moč

(v kW)

Sestavni del

(v g/kWh)

Razred III za standard

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabela A9/4

Primerjalna matrika za Pravilnik št. 96/naprava REC razreda IV

| Osnova (*4) | Neto moč
  (v kW) | Sestavni del
  (v g/kWh) | Razred IV za standard |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Osnova (*4)

Neto moč

(v kW)

Sestavni del

(v g/kWh)

Razred IV za standard

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh za motorje z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min– 1.

(2)  0,21 g/kWh za motorje z gibno prostornino, manjšo od 0,75 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min– 1.

(*1)  Pri čemer A, B1, B2 in C ustrezajo mejnim vrednostim v tabelah 1 in 2 iz sprememb 05 Pravilnika št. 49, D pa ustreza mejnim vrednostim v spremembah 06 Pravilnika št. 49.

(3)  Samo za motorje 56 ≤ P < 75.

(4)  Samo za motorje 37 ≤ P < 56.

(5)  Samo za motorje 19 ≤ P < 37. Za motorje 18 ≤ P < 19 se šteje, da nimajo naslednje stopnje.

(*2)  Pri čemer osnova ustreza vrednosti iz revizije 2 Pravilnika št. 96.

(6)  Samo za motorje 56 ≤ P < 75.

(7)  Samo za motorje 37 ≤ P < 56.

(8)  Samo za motorje 19 ≤ P < 37. Za motorje 18 ≤ P < 19 se šteje, da nimajo naslednje stopnje.

(9)  Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov.

(*3)  Pri čemer osnova ustreza vrednosti iz revizije 2 Pravilnika št. 96.

(10)  Samo za motorje 56 ≤ P < 75.

(11)  Samo za motorje 37 ≤ P < 56.

(12)  Samo za motorje 19 ≤ P < 37. Za motorje 18 ≤ P < 19 se šteje, da nimajo naslednje stopnje.

(13)  Vsota ogljikovodikov in dušikovih oksidov.

(*4)  Pri čemer osnova ustreza vrednosti iz revizije 2 Pravilnika št. 96.

---

PRILOGA 10

Zahteve za diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx ali v napravi za uravnavanje emisij za zmanjšanje emisij NOx in delcev, za katero se zahteva reagent

1.   UVOD

V tej prilogi so določene zahteve za diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx za napravo REC za zmanjšanje emisij NOx in napravo REC za zmanjšanje emisij NOx in delcev, pri katerih je za zmanjšanje emisij NOx zahtevana uporaba reagenta.

2.   DIAGNOSTIČNE ZAHTEVE

2.1   Sistem NCD lahko zazna napake, ki so povezane z napravo REC in obravnavane v tej prilogi, na podlagi sporočil o napaki, shranjenih v računalniškem pomnilniku naprave REC, in na zahtevo te informacije pošlje v zunanjo napravo.

2.2   Sistem NCD zapiše sporočilo o napaki za vsako posamezno napako.

2.3   Sistem NCD ugotovi, ali se je pojavila napaka.

2.3.1   Sistem NCD zazna napako v 60 minutah delovanja, razen v primerih, ki so navedeni v odstavkih 2.3.1.1 in 2.3.2 te priloge.

2.3.1.1   Kadar se za pravilno zaznavo in potrditev napake na zaslonih zahteva več kot 60 minut delovanja, lahko homologacijski organ dovoli daljše obdobje nadzora, če proizvajalec naprave REC utemelji potrebo po daljšem obdobju (na primer s tehničnimi razlogi, eksperimentalnimi rezultati ali internimi izkušnjami).

2.3.2   Sistem NCD zazna napako v 10 minutah delovanja za nadzor ravni reagenta in zaznavanje doziranja za neogrevani sistem REC.

2.4   Sistem NCD ne sme sam izbrisati sporočil o napaki iz računalniškega pomnilnika naprave REC, dokler ni napaka, povezana s tem sporočilom, odpravljena, razen v primeru iz odstavka 6.1.4 te priloge.

2.5   Vse računalniške kode ali obratovalni parametri sistema NCD, ki jih je mogoče reprogramirati, morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi z ravnjo zaščite, ki je vsaj tako učinkovita kot zaščita iz določb standarda ISO 15031–7 (SAE J 2186) ali SAE J1939–73.

3.   DRUŽINA SISTEMOV NCD

3.1   Proizvajalec naprave REC je odgovoren za določitev sestave družine sistemov NCD. Razvrstitev motorjev v skupine v okviru družine sistemov NCD mora temeljiti na dobri inženirski presoji, odobriti pa jo mora homologacijski organ.

Motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, vključno z motorji drugih proizvajalcev motorjev, lahko kljub temu spadajo v isto družino sistemov NCD.

3.2   Parametri, ki opredeljujejo družino sistemov NCD

3.2.1   Za družino sistemov NCD so značilni osnovni parametri zasnove, ki so skupni sistemom NCD v družini.

3.2.2   Šteje se, da sistemi NCD spadajo v isto družino sistemov NCD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:

| (a) | sisteme za uravnavanje emisij NOx; |
| --- | --- |

(a)

sisteme za uravnavanje emisij NOx;

| (b) | metode nadzora sistema NCD; |
| --- | --- |

(b)

metode nadzora sistema NCD;

| (c) | merila za nadzor sistema NCD; |
| --- | --- |

(c)

merila za nadzor sistema NCD;

| (d) | parametre nadzora (npr. pogostost). |
| --- | --- |

(d)

parametre nadzora (npr. pogostost).

3.2.3   Te podobnosti mora proizvajalec naprave REC dokazati z ustreznim inženirskim prikazom ali drugimi ustreznimi postopki, odobriti pa jih mora homologacijski organ.

Proizvajalec lahko homologacijski organ zaprosi za homologacijo manjših razlik v metodah nadziranja/diagnosticiranja sistema NCD zaradi razlik v konfiguraciji motorja.

4.   SISTEM ZA OPOZARJANJE UPRAVLJAVCA

4.1   Naprava REC mora vključevati sistem za opozarjanje upravljavca z vizualnimi in zvočnimi alarmi, ki voznika ali upravljavca obvestijo, kadar sistem v skladu z odstavkom 2.3 te priloge zazna nizko raven reagenta, neustrezno kakovost reagenta, prekinitev doziranja ali če zazna napako iz odstavka 10 te priloge, kar bo povzročilo aktiviranje sistema za prisilo upravljavca, opisanega v odstavku 5 te priloge, če se stanje ali napaka pravočasno ne odpravi.

4.1.1   Sistema za opozarjanje upravljavca se ne sme zlahka izklopiti ali prezreti.

4.2   Sistem za opozarjanje upravljavca je lahko sestavljen iz ene ali več lučk ali prikazuje kratka sporočila, vključno s sporočili, ki jasno kažejo:

| (a) | preostali čas do aktiviranja prisile; |
| --- | --- |

(a)

preostali čas do aktiviranja prisile;

| (b) | čas prisile, na primer čas do ponovnega zagona; |
| --- | --- |

(b)

čas prisile, na primer čas do ponovnega zagona;

| (c) | pogoje, v katerih je onesposobitev vozila ali stroja mogoče odpraviti. |
| --- | --- |

(c)

pogoje, v katerih je onesposobitev vozila ali stroja mogoče odpraviti.

4.3   Ko je zaznana napaka v skladu z odstavkom 2.3 te priloge, se aktivira vizualno opozorilo v skladu z odstavkom 4.2 te priloge.

4.4   Deset ur po tem, ko je zaznana napaka, se poleg vizualnega opozorila aktivira tudi zvočno opozorilo.

4.5   Od 10 do 19 ur po tem, ko je zaznana napaka, se intenzivnost vizualnih in zvočnih opozoril poveča.

4.6   Voznik ali upravljavec je 19 ur po tem, ko je zaznana napaka, obveščen, da se po eni dodatni uri delovanja motor po izklopu ne bo zagnal, če napaka ne bo odpravljena.

4.6.1   To opozorilo je jasno prikazano z:

| (a) | aktiviranjem druge lučke, njen pomen pa je opisan v priročniku za napravo REC, ali |
| --- | --- |

(a)

aktiviranjem druge lučke, njen pomen pa je opisan v priročniku za napravo REC, ali

| (b) | prikazom sporočila, na primer „Motor se po izklopu ne bo zagnal“. |
| --- | --- |

(b)

prikazom sporočila, na primer „Motor se po izklopu ne bo zagnal“.

4.7   Sistem za opozarjanje upravljavca se mora deaktivirati, ko ni več pogojev za njegovo aktiviranje. Sistem za opozarjanje upravljavca se ne sme samodejno deaktivirati, če razlogi za njegovo aktiviranje niso odpravljeni.

4.8   Proizvajalec naprave REC v okviru vloge za homologacijo prikaže delovanje sistema za opozarjanje upravljavca, kot je določeno v odstavku 11 te priloge.

5.   SISTEM ZA PRISILO UPRAVLJAVCA

5.1   Naprava REC vključuje sistem za prisilo upravljavca, ki se aktivira, če napake sistema REC niso pravočasno odpravljene.

5.2   Sistem za prisilo upravljavca se aktivira 20 ur po zaznavi napake, razen če ni v odstavkih 6.2 in 7.3 te priloge navedeno drugače.

5.3   Enosmerni tok do zaganjalnika (na primer terminala 30 v skladu s standardom DIN 72552) se prekine na način, opisan v nadaljevanju.

| 5.3.1 | Med akumulator in zaganjalnik se namesti prekinjevalnik, njegovo delovanje pa nadzira sistem NCD. |
| --- | --- |

5.3.1

Med akumulator in zaganjalnik se namesti prekinjevalnik, njegovo delovanje pa nadzira sistem NCD.

| 5.3.2 | Konektorji prekinjevalnika so izdelani iz varnostnih naprav, ki prekinejo delovanje, na primer strižnega vijaka, varnostnega ventila ali podobnih elementov. |
| --- | --- |

5.3.2

Konektorji prekinjevalnika so izdelani iz varnostnih naprav, ki prekinejo delovanje, na primer strižnega vijaka, varnostnega ventila ali podobnih elementov.

5.4   Po izklopu motorja ni mogoče znova zagnati 5 ur.

5.5   Proizvajalec naprave REC v okviru vloge za homologacijo prikaže delovanje sistema za prisilo upravljavca, kot je določeno v odstavku 11 te priloge.

5.6   Po predhodni odobritvi homologacijskega organa se v napravo REC lahko vgradi orodje, ki onemogoči sistem za prisilo upravljavca v izrednih primerih, ki jih razglasi nacionalna ali regionalna vlada, njene službe za ukrepanje v sili ali vojska.

6.   POSEBNE ZAHTEVE ZA SISTEM ZA OPOZARJANJE IN PRISILO UPRAVLJAVCA

6.1   Če napaka po ponovnem zagonu ni bila odpravljena v skladu z odstavkom 5.4 te priloge, se uporabljajo določbe, opisane v nadaljevanju.

| 6.1.1 | Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavki 4.3 do 4.7 te priloge. |
| --- | --- |

6.1.1

Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavki 4.3 do 4.7 te priloge.

| 6.1.2 | Sistem za prisilo upravljavca se aktivira v skladu z odstavkoma 5.2 in 5.3 te priloge, in sicer 20 ur po zaznavi napake iz odstavka 6.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

6.1.2

Sistem za prisilo upravljavca se aktivira v skladu z odstavkoma 5.2 in 5.3 te priloge, in sicer 20 ur po zaznavi napake iz odstavka 6.1.1 te priloge.

| 6.1.3 | Po izklopu motorja ni mogoče znova zagnati 48 ur. |
| --- | --- |

6.1.3

Po izklopu motorja ni mogoče znova zagnati 48 ur.

| 6.1.4 | Sporočila o napaki, ki jih ni mogoče izbrisati in ki opisujejo razlog za napake sistema REC, so v sistemu NCD shranjena vsaj 400 dni. |
| --- | --- |

6.1.4

Sporočila o napaki, ki jih ni mogoče izbrisati in ki opisujejo razlog za napake sistema REC, so v sistemu NCD shranjena vsaj 400 dni.

| 6.1.4.1 | Sporočila o napaki je mogoče poiskati s splošnim pregledovalnikom, kot je določeno v odstavku 3.36.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Sporočila o napaki je mogoče poiskati s splošnim pregledovalnikom, kot je določeno v odstavku 3.36.1 tega pravilnika.

| 6.1.5 | Če je bila napaka po izklopu motorja odpravljena, lahko sistem NCD na zahtevo lastniškega pregledovalnika omogoči ponovni zagon motorja pred iztekom 48 ur, kot je določeno v odstavku 3.36.2 tega pravilnika, in sicer z geslom, ki ga na zahtevo zagotovi proizvajalec naprave REC ali pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

6.1.5

Če je bila napaka po izklopu motorja odpravljena, lahko sistem NCD na zahtevo lastniškega pregledovalnika omogoči ponovni zagon motorja pred iztekom 48 ur, kot je določeno v odstavku 3.36.2 tega pravilnika, in sicer z geslom, ki ga na zahtevo zagotovi proizvajalec naprave REC ali pooblaščeni zastopnik.

| 6.1.5.1 | Proizvajalec naprave REC zagotovi, da so na trgu na voljo ustrezna orodja za storitev ali zastopnike. |
| --- | --- |

6.1.5.1

Proizvajalec naprave REC zagotovi, da so na trgu na voljo ustrezna orodja za storitev ali zastopnike.

| 6.1.5.2 | Določba iz odstavka 6.1.5 te priloge se sme uporabiti samo enkrat. |
| --- | --- |

6.1.5.2

Določba iz odstavka 6.1.5 te priloge se sme uporabiti samo enkrat.

| 6.1.5.3 | Uporabljajo se določbe iz odstavka 6.1.4 te priloge. |
| --- | --- |

6.1.5.3

Uporabljajo se določbe iz odstavka 6.1.4 te priloge.

6.2   Neogrevani sistem REC

6.2.1   Sistem za opozarjanje upravljavca, opisan v odstavku 4.3 te priloge, se aktivira, če se reagent ne dozira pri temperaturi okolice ≤ 266 K (– 7 °C) v skladu z odstavkom 2.3.2 te priloge.

6.2.2   Sistem za prisilo upravljavca, opisan v odstavkih 5.3 do 5.6 te priloge, se aktivira, če se reagent ne dozira v največ 70 minutah po zagonu motorja pri temperaturi okolice ≤ 266 K (– 7 °C).

7.   RAZPOLOŽLJIVOST REAGENTA

7.1   Prikazovalnik ravni reagenta

Najmanjša sprejemljiva raven zmogljivosti prikazovalnika količine reagenta je neprekinjeno prikazovanje ravni reagenta, ko je aktiviran sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 te priloge. Prikazovalnik količine reagenta je lahko analogni ali digitalni in lahko prikazuje raven reagenta kot delež celotne prostornine posode, količino preostalega reagenta ali oceno preostalih ur delovanja.

7.2   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

7.2.1   Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 4.3 te priloge, kadar raven reagenta pade pod:

| (a) | 10 odstotkov celotne prostornine posode z reagentom, pri čemer je lahko ta odstotek po odločitvi proizvajalca naprave REC višji, ali |
| --- | --- |

(a)

10 odstotkov celotne prostornine posode z reagentom, pri čemer je lahko ta odstotek po odločitvi proizvajalca naprave REC višji, ali

| (b) | raven, ki ustreza 12 uram uporabe vozila ali stroja v povprečnih pogojih delovanja. |
| --- | --- |

(b)

raven, ki ustreza 12 uram uporabe vozila ali stroja v povprečnih pogojih delovanja.

7.2.2   Prikazano opozorilo mora biti dovolj jasno, da voznik ali upravljavec v povezavi s prikazovalnikom reagenta razume, da je raven reagenta nizka. Če sistem za opozarjanje vključuje sistem za prikazovanje sporočila, mora vizualni alarm prikazati sporočilo, ki označuje nizko raven reagenta (na primer „nizka raven sečnine“, „nizka raven AdBlue“ ali „nizka raven reagenta“).

7.2.3   Odstavki 4.4 do 4.6 te priloge se ne uporabljajo.

7.2.4   Intenzivnost sistema za opozarjanje upravljavca se poveča, kadar raven reagenta pade pod:

| (a) | 2,5 odstotka celotne prostornine posode z reagentom, pri čemer je ta odstotek lahko po odločitvi proizvajalca naprave REC višji, ali |
| --- | --- |

(a)

2,5 odstotka celotne prostornine posode z reagentom, pri čemer je ta odstotek lahko po odločitvi proizvajalca naprave REC višji, ali

| (b) | raven, ki ustreza 3 uram uporabe vozila ali stroja v povprečnih pogojih delovanja. |
| --- | --- |

(b)

raven, ki ustreza 3 uram uporabe vozila ali stroja v povprečnih pogojih delovanja.

To opozorilo je jasno prikazano z:

| (a) | aktiviranjem druge lučke, njen pomen pa je opisan v priročniku za napravo REC, ali |
| --- | --- |

(a)

aktiviranjem druge lučke, njen pomen pa je opisan v priročniku za napravo REC, ali

| (b) | prikazom sporočila, na primer „nizka raven sečnine“, „nizka raven AdBlue“ ali „nizka raven reagenta“. |
| --- | --- |

(b)

prikazom sporočila, na primer „nizka raven sečnine“, „nizka raven AdBlue“ ali „nizka raven reagenta“.

7.2.5   Sistema za opozarjanje upravljavca ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dolit do ravni, pri kateri se sistem ne aktivira.

7.3   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

7.3.1   Sistem za prisilo upravljavca, opisan v odstavkih 5.3 do 5.6 te priloge, se aktivira, če je posoda z reagentom prazna ali če raven reagenta znaša manj kot 2,5 odstotka celotne prostornine posode, če tako določi proizvajalec naprave REC.

7.3.2   Sistema za prisilo upravljavca ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dolit do ravni, pri kateri se sistem ne aktivira.

8.   SPREMLJANJE KAKOVOSTI REAGENTA

8.1   Naprava REC vključuje orodje za določanje navzočnosti nepravilnega reagenta v posodi, na primer senzor za emisije NOx, senzor za kakovost reagenta ali podoben senzor.

8.2   Proizvajalec mora določiti najmanjšo sprejemljivo koncentracijo reagenta CDmin, pri kateri emisije NOx iz izpušne cevi ne presežejo:

| (a) | 0,9 g/kWh za sisteme motorja z naknadno vgrajeno napravo REC, ki izpolnjujejo mejno vrednost emisij NOx za stopnji Q in R iz Pravilnika št. 96, ali |
| --- | --- |

(a)

0,9 g/kWh za sisteme motorja z naknadno vgrajeno napravo REC, ki izpolnjujejo mejno vrednost emisij NOx za stopnji Q in R iz Pravilnika št. 96, ali

| (b) | mejne vrednosti emisij NOx+ 1,5 g/kWh za vse druge sisteme. |
| --- | --- |

(b)

mejne vrednosti emisij NOx+ 1,5 g/kWh za vse druge sisteme.

8.2.1   Pravilna vrednost CDmin se dokaže med homologacijo, kot je opisano v nadaljevanju, in se vpiše v dokumentacijo, kot je navedeno v Prilogi 1.

8.2.1.1   Preskus se izvede z vročim delom cikla WHTC ali NRTC, kot je ustrezno, in reagentom s koncentracijo CDmin.

8.2.1.2   Izvede se lahko cikel predkondicioniranja WHTC ali NRTC ali cikel predkondicioniranja, ki ga določi proizvajalec naprave REC, ki omogoči, da se sistem za uravnavanje emisij NOx s povratno zanko prilagodi kakovosti reagenta s koncentracijo CDmin.

8.2.1.3   Količina emisij NOx, ki nastanejo pri tem preskusu, mora biti manjša od mejne vrednosti emisij NOx iz odstavka 8.2 te priloge.

8.2.2   Zaznati je treba vsako koncentracijo reagenta, ki je nižja od CDmin, in jo za namene odstavka 8.1 te priloge obravnavati kot neustrezen reagent.

8.3   Za kakovost reagenta se uporabi poseben števec („števec kakovosti reagenta“). Števec kakovosti reagenta evidentira število ur obratovanja z neustreznim reagentom.

8.3.1   Proizvajalec lahko podatek o neustrezni kakovosti reagenta združi v en števec skupaj z napakami iz odstavkov 9 in 10 te priloge.

8.4   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

8.4.1   Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 4 te priloge.

8.4.2   Če sistem za opozarjanje upravljavca vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, v katerem je naveden vzrok za opozorilo, če je to tehnično izvedljivo (na primer „zaznana neustrezna sečnina“, „zaznano neustrezno sredstvo AdBlue“ ali „zaznan neustrezen reagent“).

8.5   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

8.5.1   Sistem za prisilo upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 5 te priloge.

9.   DOZIRANJE REAGENTA

9.1   Motor mora vključevati orodje za prepoznavanje prekinitve doziranja.

9.2   Za doziranje je treba uporabiti poseben števec („števec doziranja reagenta“). Števec evidentira število ur obratovanja, ko je doziranje reagenta prekinjeno. To ni potrebno, kadar se takšna prekinitev zahteva, ker so pogoji delovanja vozila ali stroja takšni, da zaradi vrednosti emisij doziranje reagenta ni potrebno.

9.2.1   Proizvajalec naprave REC lahko podatek o neustreznem doziranju reagenta združi v en števec skupaj z napakami iz odstavkov 8 in 10 te priloge.

9.3   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

9.3.1   Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 4 te priloge.

9.3.2   Če sistem za opozarjanje vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, v katerem je naveden vzrok za opozorilo (na primer „napaka pri doziranju sečnine“, „napaka pri doziranju sredstva AdBlue“ ali „napaka pri doziranju reagenta“).

9.4   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

9.4.1   Sistem za prisilo upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 5 te priloge.

10.   SPREMLJANJE NAPAK, KI SO LAHKO POSLEDICA NEDOVOLJENEGA POSEGANJA

10.1   Poleg ravni reagenta v posodi z reagentom, kakovosti reagenta in prekinitve doziranja reagenta je treba spremljati naslednje napake, ker so lahko posledica nedovoljenega poseganja:

| (a) | odklop ventila za doziranje reagenta; |
| --- | --- |

(a)

odklop ventila za doziranje reagenta;

| (b) | odklop črpalke za reagent; |
| --- | --- |

(b)

odklop črpalke za reagent;

| (c) | napake ali prekinitev povezave s sistemom NCD, kot je opisano v odstavku 10.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

napake ali prekinitev povezave s sistemom NCD, kot je opisano v odstavku 10.1.1 te priloge.

10.1.1   Sistem NCD je treba nadzirati v zvezi z električnimi okvarami in odstranitvami ali deaktiviranjem katerega koli senzorja, ki preprečujejo diagnosticiranje katerih koli drugih napak, opisanih v odstavkih 7 do 9 te priloge.

Neizčrpen seznam senzorjev, ki vplivajo na diagnostično zmogljivost, na primer zajema senzorje za neposredno merjenje koncentracije emisij NOx, senzorje za merjenje kakovosti sečnine, senzorje okolice in senzorje, ki se uporabljajo za nadzor doziranja reagenta, ravni reagenta ali njegove porabe.

10.2   Za spremljanje posameznih napak iz odstavka 10.1 te priloge se uporabi poseben števec. Števci sistema NCD evidentirajo število obratovalnih ur, kadar ni na voljo diagnostična zmogljivost sistema NCD. En števec se lahko uporabi za več napak.

10.2.1   Proizvajalec lahko podatek o napaki sistema NCD združi v en števec skupaj z napakami iz odstavkov 8 in 9 te priloge.

10.3   Proizvajalec lahko namesto zahtev iz odstavka 10.1 te priloge uporabi senzor za emisije NOx, ki je nameščen v izpušnih plinih. V tem primeru:

| (a) | vrednost emisij NOx ne sme presegati nižje mejne vrednosti med:






  (i) | dvakratno veljavno mejno vrednostjo emisij NOx za homologacijo naprave REC ali |
| --- | --- | --- |

(a)

vrednost emisij NOx ne sme presegati nižje mejne vrednosti med:

(i)

dvakratno veljavno mejno vrednostjo emisij NOx za homologacijo naprave REC ali

| (ii) | povečanjem, ki ne znaša več kot 1 g/kWh nad veljavno mejno vrednostjo emisij NOx za homologacijo naprave REC; |
| --- | --- |

(ii)

povečanjem, ki ne znaša več kot 1 g/kWh nad veljavno mejno vrednostjo emisij NOx za homologacijo naprave REC;

| (b) | se lahko uporabi ena napaka „raven emisij NOx visoka – glavni vzrok ni znan“. |
| --- | --- |

(b)

se lahko uporabi ena napaka „raven emisij NOx visoka – glavni vzrok ni znan“.

10.4   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

10.4.1   Sistem za opozarjanje upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 4 te priloge.

10.4.2   Če sistem za opozarjanje vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, v katerem je naveden vzrok za opozorilo (na primer „odklopljen ventil za doziranje reagenta“ ali „kritična napaka v zvezi z emisijami“).

10.5   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

10.5.1   Sistem za prisilo upravljavca se aktivira v skladu z odstavkom 5 te priloge.

11.   ZAHTEVE ZA DOKAZOVANJE

11.1   Skladnost z zahtevami iz te priloge je treba dokazati med homologacijo s prikazom:

| (a) | aktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

aktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca;

| (b) | aktiviranja sistema za prisilo upravljavca. |
| --- | --- |

(b)

aktiviranja sistema za prisilo upravljavca.

11.2   Prikaz aktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca

11.2.1   Skladnost aktiviranja sistema za opozarjanje je treba dokazati z dvema preskusoma, ki zajemata: pomanjkanje reagenta in eno kategorijo napake, ki je obravnavana v odstavkih 8 do 10 te priloge.

11.2.2   Pri dokazovanju aktiviranja sistema za opozarjanje zaradi neustrezne kakovosti reagenta se izbere reagent, katerega aktivna sestavina je razredčena najmanj toliko, kot je določil proizvajalec (CDmin) v skladu z zahtevami iz odstavka 8.2 te priloge.

11.2.3   Pri dokazovanju aktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca se opravi izbira na podlagi seznama morebitnih napak, ki jih proizvajalec naprave REC predloži homologacijskemu organu, potrdi pa jo homologacijski organ.

11.2.4   Za namene tega dokazovanja se izvede ločen preskus za vsako izmed napak iz odstavka 11.2.1 te priloge.

11.2.5   Med preskušanjem je lahko prisotna samo napaka, ki se obravnava v preskusu.

11.2.6   Pred začetkom preskusa je treba izbrisati vsa sporočila o napaki.

11.2.7   Na zahtevo proizvajalca in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko simulirajo napake, ki se preskušajo.

11.2.8   Postopek za demonstracijski preskus za napake, ki ne vključujejo pomanjkanja reagenta

11.2.8.1   Ko je napaka povzročena ali simulirana, se sistem NCD odzove na napako v treh zaporednih ciklih WHTC ali NRTC po vročem zagonu, kakor je ustrezno.

11.2.8.2   Vsak posamezni preskusni cikel v demonstracijskem preskusu se lahko loči z zaustavitvijo motorja.

11.2.9   Postopek za demonstracijski preskus v primeru pomanjkanja reagenta

11.2.9.1   Sistem REC deluje v enem ali več ciklih WHTC ali NRTC po vročem zagonu, kakor je ustrezno in je določil proizvajalec naprave REC.

11.2.9.2   Raven reagenta v posodi na začetku prikaza po dogovoru določita proizvajalec naprave REC in homologacijski organ, vendar ne sme biti nižja od 10 % nazivne prostornine posode.

11.2.10   Prikaz aktiviranja sistema za opozarjanje se šteje za uspešnega, če se je na koncu vsakega izmed demonstracijskih preskusov, izvedenih v skladu z odstavkoma 11.2.8 in 11.2.9 te priloge, ustrezno aktiviral sistem za opozarjanje v skladu z odstavkom 4 te priloge.

11.2.11   Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira, da je bilo opravljeno določeno število ur delovanja.

11.3   Prikaz aktiviranja sistema za prisilo upravljavca

11.3.1   Prikaz aktiviranja sistema za prisilo upravljavca mora biti izveden s preskusi na napravi za preskušanje motorja.

11.3.2   Če se tako odloči proizvajalec naprave REC in se s tem strinja homologacijski organ, se lahko demonstracijski preskusi izvajajo na celotnem vozilu ali stroju z namestitvijo vozila ali stroja na ustrezno preskusno napravo ali z vožnjo po preskusni stezi v nadzorovanih pogojih.

11.3.3   Skladnost aktiviranja sistema za prisilo je treba dokazati z dvema preskusoma, ki zajemata: pomanjkanje reagenta in eno kategorijo napake, ki je obravnavana v odstavkih 8 do 10 te priloge.

11.3.4   Za namene tega prikaza se uporabijo napake, izbrane za aktiviranje sistema za opozarjanje.

11.3.5   Prikaz se začne, ko se aktivira sistem za opozarjanje zaradi zaznave napake, ki jo določi homologacijski organ.

11.3.6   Kadar se preverja odziv sistema na pomanjkanje reagenta v posodi, mora motor delovati, dokler se posoda z reagentom ne izprazni ali ne doseže ravni, ki znaša 2,5 odstotka nazivne celotne prostornine posode ali vrednosti, ki jo določi proizvajalec v skladu z odstavkom 7.3.1 te priloge.

11.3.6.1   Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem ali mirovanjem motorja.

11.3.7   Kadar se preverja odziv sistema na druge napake, ki niso povezane s pomanjkanjem reagenta v posodi, mora motor delovati ustrezno število ur, ki je navedeno v odstavku 5.2 te priloge.

11.3.8   Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira, da je bilo opravljeno določeno število ur delovanja.

11.3.9   Prikaz aktiviranja sistema za prisilo se šteje za uspešnega, če se je na koncu vsakega izmed demonstracijskih preskusov, izvedenih v skladu z odstavkoma 11.3.4 in 11.3.5 te priloge, ustrezno aktiviral sistem za prisilo v skladu z odstavkom 5 te priloge.

---

PRILOGA 11

NAVODILA ZA VGRADNJO IN UPORABO

1.   Proizvajalec naprave REC predloži pisne informacije in navodila za vgradnjo, ki jih bodo uporabljali vgrajevalci, ter navodila za uporabo in vzdrževanje, ki jih bodo uporabljali lastniki in upravljavci. V teh navodilih:

| (a) | so obravnavana varnostna tveganja, opredeljena med oceno, ki je bila opravljena v skladu z odstavkom 18.3 tega pravilnika, zato da se bodo z vgradnjo naprave REC v skladu z navodili čim bolj odpravila ta tveganja ter:






  (i) | vzdrževala raven varnosti, ki je bila zagotovljena za vozilo ali stroj, ko je bil prvič dan na trg; |
| --- | --- | --- |

(a)

so obravnavana varnostna tveganja, opredeljena med oceno, ki je bila opravljena v skladu z odstavkom 18.3 tega pravilnika, zato da se bodo z vgradnjo naprave REC v skladu z navodili čim bolj odpravila ta tveganja ter:

(i)

vzdrževala raven varnosti, ki je bila zagotovljena za vozilo ali stroj, ko je bil prvič dan na trg;

| (ii) | vzdrževala skladnost vozila ali stroja z vsemi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(ii)

vzdrževala skladnost vozila ali stroja z vsemi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami;

| (b) | so jasno navedena in opisana vsa opredeljena varnostna tveganja, ki ne bodo povsem odpravljena z upoštevanjem navodil za vgradnjo in ki jih bo treba obravnavati z ustreznimi znanji in spretnostmi in dobro inženirsko presojo vgrajevalca; |
| --- | --- |

(b)

so jasno navedena in opisana vsa opredeljena varnostna tveganja, ki ne bodo povsem odpravljena z upoštevanjem navodil za vgradnjo in ki jih bo treba obravnavati z ustreznimi znanji in spretnostmi in dobro inženirsko presojo vgrajevalca;

| (c) | so jasno obravnavane točke iz odstavkov 3 in 4 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

so jasno obravnavane točke iz odstavkov 3 in 4 te priloge.

2.   ZAHTEVE ZA PRIPRAVO IN DOKAZOVANJE

2.1   Navodila in smernice so napisani v jeziku države, v kateri se naprava REC prodaja ali v kateri naj bi se predvidoma uporabljala, pri čemer so jasno razumljiva za predvidene bralce.

2.2   Proizvajalec naprave REC lahko homologacijskemu organu pokaže, v katerih odstavkih je obravnavana vsaka izmed ustreznih točk iz te priloge, pri čemer lahko te točke obravnava na kateri koli način, ki izpolnjuje zahtevo glede jasnosti. Ponavljanje besed ali postavitve strani iz te priloge se ne zahteva.

2.3   V dokumentih, namenjenih bralcem, na primer končnim uporabnikom, se ne uporablja tehnični ali pravni jezik, saj jim je najverjetneje težko razumljiv. Kadar je uporaba takega jezika ključna v teh dokumentih, ga spremlja jasno pojasnilo vsebine.

2.4   Proizvajalca naprave REC se spodbuja, da zaradi jasnosti obravnava uporabo lokalnega načina izražanja, kadar se jezik uporablja v več državah ali regijah, in uporabo pojmov, specifičnih za industrijo, kadar je naprava REC predvidena za uporabo v vozilih ali strojih za to industrijo.

3.   NAVODILA ZA VGRAJEVALCA

3.1   Navodila za vgrajevalca vključujejo:

| (a) | posebna navodila v zvezi s katero koli posebno uporabo vozila ali stroja, za katero je predvidena naprava REC; |
| --- | --- |

(a)

posebna navodila v zvezi s katero koli posebno uporabo vozila ali stroja, za katero je predvidena naprava REC;

| (b) | splošna navodila in smernice, kadar je to ustrezno, na podlagi katerih je mogoče napravo REC ustrezno vgraditi v katero koli vozilo ali stroj za obseg uporabe, za katerega je homologirana; |
| --- | --- |

(b)

splošna navodila in smernice, kadar je to ustrezno, na podlagi katerih je mogoče napravo REC ustrezno vgraditi v katero koli vozilo ali stroj za obseg uporabe, za katerega je homologirana;

| (c) | jasno navedbo obsega uporabe, za katerega je homologirana naprava REC, in obsega uporabe vozila ali stroja, za katerega se lahko varno uporablja, če je drugačen; |
| --- | --- |

(c)

jasno navedbo obsega uporabe, za katerega je homologirana naprava REC, in obsega uporabe vozila ali stroja, za katerega se lahko varno uporablja, če je drugačen;

| (d) | navedbo ravni znanja in spretnosti ter izobrazbe, ki je zahtevana za vgradnjo; |
| --- | --- |

(d)

navedbo ravni znanja in spretnosti ter izobrazbe, ki je zahtevana za vgradnjo;

| (e) | najmanjšo raven podrobnosti, s katero lahko ustrezno usposobljena in izobražena oseba izvede vgradnjo. |
| --- | --- |

(e)

najmanjšo raven podrobnosti, s katero lahko ustrezno usposobljena in izobražena oseba izvede vgradnjo.

3.2   V navodilih je navedeno, da se naknadna vgradnja naprave REC izvede v skladu z navodili za vgradnjo, ki jih zagotovi proizvajalec naprave REC, in da je treba upoštevati vsa dodatna navodila, ki jih zagotovijo proizvajalec vozila ali stroja, javni organi ali druge pristojne strani.

3.3   V navodilih je navedeno, da je vozilo ali stroj, v katerega naj bi bila naknadno vgrajena naprava REC, ustrezno vzdrževano in da je treba pred naknadno vgradnjo po potrebi odpraviti katere koli pomanjkljivosti, ki bi lahko preprečile izpolnjevanje ravni zmanjšanja emisij, za katero je homologirana naprava REC, ali ki bi lahko negativno vplivale na njeno trajnost.

3.4   V navodilih je navedeno, da je treba čim bolj skrbno ravnati in zagotoviti, da z vgradnjo naprave REC ni ogrožena varna uporaba vozila ali stroja in da ostane skladna z lokalno zakonodajo in predpisi. V navodilih je predvsem:

| (a) | opozorjeno na dodatna varnostna tveganja za upravljavce ali navzoče osebe, na primer visoke temperature površine ali električno napetost, ki so povezane z napravo REC, in predlagani so ukrepi za zmanjšanje zadevnih tveganj; |
| --- | --- |

(a)

opozorjeno na dodatna varnostna tveganja za upravljavce ali navzoče osebe, na primer visoke temperature površine ali električno napetost, ki so povezane z napravo REC, in predlagani so ukrepi za zmanjšanje zadevnih tveganj;

| (b) | opozorjeno na vgradnjo naprave REC ali katerih koli z njo povezanih sistemov, ki bi ogrozila vidno polje upravljavca vozila ali stroja ali vidnost katerih koli merilnikov ali prikazovalnikov ali ki bi ogrozila dostop do katerih koli krmilnih elementov; |
| --- | --- |

(b)

opozorjeno na vgradnjo naprave REC ali katerih koli z njo povezanih sistemov, ki bi ogrozila vidno polje upravljavca vozila ali stroja ali vidnost katerih koli merilnikov ali prikazovalnikov ali ki bi ogrozila dostop do katerih koli krmilnih elementov;

| (c) | opozorjeno, da bo obseg odgovornosti osebe ali podjetja, ki bo vgradilo napravo REC, v zvezi s katerimi koli poznejšimi nesrečami ali napakami, odvisen od lokalne zakonodaje in navad ter da morda ne zajema samo odgovornosti za napake naprave REC ali napake, neposredno povezane z napravo REC. |
| --- | --- |

(c)

opozorjeno, da bo obseg odgovornosti osebe ali podjetja, ki bo vgradilo napravo REC, v zvezi s katerimi koli poznejšimi nesrečami ali napakami, odvisen od lokalne zakonodaje in navad ter da morda ne zajema samo odgovornosti za napake naprave REC ali napake, neposredno povezane z napravo REC.

3.5   V navodilih je opozorjeno, da lahko katera koli sprememba ohišja motorja ali dostopne plošče poveča hrup, ki ga oddaja vozilo ali stroj, pri čemer je povečanje hrupa morda prepovedano z lokalno zakonodajo in vpliva na zdravje ter varnost upravljavcev in navzočih oseb.

4.   NAVODILA ZA LASTNIKA IN UPRAVLJAVCA

4.1   Navodila za lastnika in upravljavca morajo vključevati posebna navodila, povezana s katero koli uporabo vozila ali stroja, za katero je predvidena naprava REC, in, kadar je to ustrezno, splošna navodila, povezana z njeno uporabo s katerim koli vozilom ali strojem v obsegu uporabe, za katerega je homologirana.

4.2   V navodilih so navedene vse zahteve ali omejitve za uporabo vozila ali stroja, ki jih je treba upoštevati za zagotovitev pravilnega delovanja naprave REC.

4.3   V navodilih je določeno, ali mora upravljavec vozila ali stroja med običajnimi intervali vzdrževanja doliti morebitne reagente ali aditive, in navedena je verjetna poraba reagenta.

4.4   V navodilih sta opredeljeni vrsta in kakovost katerega koli uporabljenega potrošnega reagenta ali aditiva.

4.5   V navodilih sta lastnik in upravljavec vozila ali stroja opozorjena, da lahko neizpolnjevanje obveznosti glede vzdrževanja ustreznega delovanja naprave REC (vključno z nezagotavljanjem ustreznega dolivanja katerega koli reagenta ali aditiva) pomeni kršitev pogodbenih obveznosti ali kaznivo dejanje, kadar je vgradnja naprave REC pogoj za njeno uporabo v neki državi ali na nekem področju ali kadar je lastnik vozila ali stroja zaradi vgradnje naprave REC upravičen do spodbud ali ugodnosti.

---

PRILOGA 12

Posebne zahteve glede homologacije naprave REC v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij, določenimi v spremembah 06 Pravilnika št. 49

1.   UVOD

V tej prilogi so navedene posebne zahteve za homologacijo naprave REC, ki je vgrajena v motor ali sistem motorja za namen izpolnjevanja mejnih vrednosti emisij iz sprememb 06 Pravilnika št. 49.

2.   POSEBNE ZAHTEVE

2.1   Sistem motorja z naknadno vgrajeno napravo REC izpolnjuje posebne zahteve, navedene v nadaljevanju.

| 2.1.1 | Mejne vrednosti emisij NOx in delcev, navedene v tabeli 1 v odstavku 5.3 sprememb 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.1

Mejne vrednosti emisij NOx in delcev, navedene v tabeli 1 v odstavku 5.3 sprememb 06 Pravilnika št. 49.

| 2.1.2 | Zahteve za preverjanje trajnosti sistemov motorja iz Priloge 7 k spremembam 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.2

Zahteve za preverjanje trajnosti sistemov motorja iz Priloge 7 k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

| 2.1.3 | Zahteve za diagnostični sistem v vozilu (OBD) iz prilog 9A in 9B k spremembam 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.3

Zahteve za diagnostični sistem v vozilu (OBD) iz prilog 9A in 9B k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

| 2.1.4 | Posebne zahteve za omejevanje emisij zunaj preskusnega cikla in emisij med uporabo, kot so določene v Prilogi 10 k spremembam 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.4

Posebne zahteve za omejevanje emisij zunaj preskusnega cikla in emisij med uporabo, kot so določene v Prilogi 10 k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

| 2.1.5 | Zahteve za zagotavljanje ustreznega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx, kot so določene v Prilogi 11 k spremembam 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.5

Zahteve za zagotavljanje ustreznega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx, kot so določene v Prilogi 11 k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

| 2.1.6 | Ne glede na odstavek 8.6.2 tega pravilnika, pri napravah REC razredov III in IV emisije amoniaka ne smejo presegati srednje vrednosti 10 ppm, kadar so izmerjene po postopkih iz Dodatka 7 k Prilogi 4 k spremembam 06 Pravilnika št. 49. |
| --- | --- |

2.1.6

Ne glede na odstavek 8.6.2 tega pravilnika, pri napravah REC razredov III in IV emisije amoniaka ne smejo presegati srednje vrednosti 10 ppm, kadar so izmerjene po postopkih iz Dodatka 7 k Prilogi 4 k spremembam 06 Pravilnika št. 49.

---