# Úřední věstník L 134/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 134 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6131. května 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 134

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6131. května 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/787 ze dne 25. května 2018 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/788 ze dne 30. května 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/1993, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 5 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/789 ze dne 25. května 2018, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 10 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2018/790 ze dne 25. dubna 2018 o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání | 12 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/787 ze dne 25. května 2018 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/788 ze dne 30. května 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/1993, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

5

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/789 ze dne 25. května 2018, kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

10

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2018/790 ze dne 25. dubna 2018 o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání

12

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/366 ze dne 1. března 2017, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 18 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 a kterým se ukončuje šetření částečného prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1037 ( Úř. věst. L 56, 3.3.2017 ) | 19 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/366 ze dne 1. března 2017, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 18 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 a kterým se ukončuje šetření částečného prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1037 ( Úř. věst. L 56, 3.3.2017 )

( Úř. věst. L 56, 3.3.2017 )

19

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 31.5.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/787

ze dne 25. května 2018

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. května 2018.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Výrobek (tzv. „ortéza na tkaničky“) sestává z několika kusů textilií sešitých dohromady, má otvory pro patu a prsty a lemování kolem otvorů a na okrajích výrobku. Nárt je uzavřen jazykem z háčkované textilie. Ostatní textilní části sestávají z několika vrstev elastických háčkovaných textilií.
  K textilii je připevněna pružná plastová destička, která je pouze částečně viditelná na vnější straně výrobku. Plastová destička obepíná chodidlo a má očka podél nártu výrobku a háčky na tkaničky podél holeně umožňující upevnění výrobku tkaničkami kolem nohy a lýtka.
  Plastová destička dodává výrobku určitou stabilitu. Nicméně je flexibilní a při utažení tkaniček vytváří tlak na nohu a lýtko.
  Výrobek je určen k nošení uvnitř boty a používá se k bandáži kotníku v případě jeho vyvrtnutí a pohmoždění, natržení a lézí vazů a k prevenci těchto zranění, jakož i v případě nestability vazů. Nemůže však zcela zabránit určitému pohybu postižené části těla.
  Při pooperační rehabilitaci usnadňuje návrat k plnému zatížení dolní končetiny.
  (Viz obrázky) (*1) | 6307 90 10 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 6307 , 6307 90 a 6307 90 10 .
  Výrobek nelze přizpůsobit konkrétnímu postižení pacienta, ale má multifunkční využití. Podobá se jednoduché textilní bandáži, která se ovine kolem vazů a přitáhne kolem některých částí, aby vytvářela tlak napomáhající hojení nebo zabránila dalším zraněním tím, že zajistí, aby nedocházelo k nežádoucím reflexním pohybům, jež se provádějí podvědomě (viz také vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropské unie k podpoložce 9021 10 10 , druhý odstavec).
  Objektivní vlastnosti výrobku jsou tedy takové, že jej neodlišují od běžných opěr k všeobecnému použití, zejména na základě materiálů, z nichž jsou vyrobeny (pružné materiály), způsobu fungování (vytváření tlaku utažením) nebo přizpůsobení konkrétnímu postižení pacienta (viz také poznámku 6 ke kapitole 90 a rozsudek ve spojených věcech Lohmann a Medi Bayreuth ze dne 7. listopadu 2002, C-260/00 až C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, body 39 a 45).
  Kromě toho nelze výrobek zařadit jako „ortopedické pomůcky a přístroje“ do kódu KN 9021 10 10 , protože vzhledem ke své pružnosti nemůže zcela zabránit určitému pohybu postižené části těla tak, aby se předešlo dalšímu zranění (viz také vysvětlivky ke KN podpoložce 9021 10 10 druhému odstavci). Například v případě natržených vazů by tento výrobek měl znemožnit ohýbání hlezenního kloubu i při běhání nebo skákání. Nicméně textilie a pružný plastový materiál, z nichž je výrobek vyroben, hmotnost těla při běhu neudrží.
  Plastový i textilní materiál poskytuje požadovaný účinek tlaku. V důsledku toho jsou oba materiály stejně důležité ve smyslu všeobecného pravidla 3 b) pro výklad kombinované nomenklatury a výrobek se zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu (čísla 3926 a 6307 ).
  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 6307 90 10 jako „ostatní zcela zhotovené textilní výrobky“. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Výrobek (tzv. „ortéza na tkaničky“) sestává z několika kusů textilií sešitých dohromady, má otvory pro patu a prsty a lemování kolem otvorů a na okrajích výrobku. Nárt je uzavřen jazykem z háčkované textilie. Ostatní textilní části sestávají z několika vrstev elastických háčkovaných textilií.

K textilii je připevněna pružná plastová destička, která je pouze částečně viditelná na vnější straně výrobku. Plastová destička obepíná chodidlo a má očka podél nártu výrobku a háčky na tkaničky podél holeně umožňující upevnění výrobku tkaničkami kolem nohy a lýtka.

Plastová destička dodává výrobku určitou stabilitu. Nicméně je flexibilní a při utažení tkaniček vytváří tlak na nohu a lýtko.

Výrobek je určen k nošení uvnitř boty a používá se k bandáži kotníku v případě jeho vyvrtnutí a pohmoždění, natržení a lézí vazů a k prevenci těchto zranění, jakož i v případě nestability vazů. Nemůže však zcela zabránit určitému pohybu postižené části těla.

Při pooperační rehabilitaci usnadňuje návrat k plnému zatížení dolní končetiny.

(Viz obrázky) (*1)

6307 90 10

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 6307 , 6307 90 a 6307 90 10 .

Výrobek nelze přizpůsobit konkrétnímu postižení pacienta, ale má multifunkční využití. Podobá se jednoduché textilní bandáži, která se ovine kolem vazů a přitáhne kolem některých částí, aby vytvářela tlak napomáhající hojení nebo zabránila dalším zraněním tím, že zajistí, aby nedocházelo k nežádoucím reflexním pohybům, jež se provádějí podvědomě (viz také vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropské unie k podpoložce 9021 10 10 , druhý odstavec).

Objektivní vlastnosti výrobku jsou tedy takové, že jej neodlišují od běžných opěr k všeobecnému použití, zejména na základě materiálů, z nichž jsou vyrobeny (pružné materiály), způsobu fungování (vytváření tlaku utažením) nebo přizpůsobení konkrétnímu postižení pacienta (viz také poznámku 6 ke kapitole 90 a rozsudek ve spojených věcech Lohmann a Medi Bayreuth ze dne 7. listopadu 2002, C-260/00 až C-263/00, ECLI:EU:C:2002:637, body 39 a 45).

Kromě toho nelze výrobek zařadit jako „ortopedické pomůcky a přístroje“ do kódu KN 9021 10 10 , protože vzhledem ke své pružnosti nemůže zcela zabránit určitému pohybu postižené části těla tak, aby se předešlo dalšímu zranění (viz také vysvětlivky ke KN podpoložce 9021 10 10 druhému odstavci). Například v případě natržených vazů by tento výrobek měl znemožnit ohýbání hlezenního kloubu i při běhání nebo skákání. Nicméně textilie a pružný plastový materiál, z nichž je výrobek vyroben, hmotnost těla při běhu neudrží.

Plastový i textilní materiál poskytuje požadovaný účinek tlaku. V důsledku toho jsou oba materiály stejně důležité ve smyslu všeobecného pravidla 3 b) pro výklad kombinované nomenklatury a výrobek se zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu (čísla 3926 a 6307 ).

Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 6307 90 10 jako „ostatní zcela zhotovené textilní výrobky“.

Image 1

---

(*1)  Obrázky slouží pouze pro informaci.

---

| 31.5.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/788

ze dne 30. května 2018,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/1993, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení

vzhledem k těmto důvodům:

1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) uložila Rada zbytkové antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR). V návaznosti na šetření zaměřené na obcházení podle článku 13 základního nařízení byla tato opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1371/2013 (3) rozšířena na dovoz zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli. Týmž nařízením byl od těchto rozšířených opatření jeden indický vyvážející výrobce osvobozen. Později byl prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1507 (4) od rozšířených opatření osvobozen další indický vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) uložila Rada zbytkové antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR). V návaznosti na šetření zaměřené na obcházení podle článku 13 základního nařízení byla tato opatření prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1371/2013 (3) rozšířena na dovoz zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli. Týmž nařízením byl od těchto rozšířených opatření jeden indický vyvážející výrobce osvobozen. Později byl prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1507 (4) od rozšířených opatření osvobozen další indický vyvážející výrobce.

2

3

4

| (2) | V návaznosti na šetření zaměřené na obcházení podle článku 13 základního nařízení byla antidumpingová opatření rozšířena na Malajsii (5), Tchaj-wan a Thajsko (6). |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na šetření zaměřené na obcházení podle článku 13 základního nařízení byla antidumpingová opatření rozšířena na Malajsii (5), Tchaj-wan a Thajsko (6).

5

6

| (3) | V současné době jsou platnými opatřeními antidumpingová cla uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1993 (7) na základě přezkumu před pozbytím platnosti, které potvrdilo pokračování opatření. |
| --- | --- |

(3)

V současné době jsou platnými opatřeními antidumpingová cla uložená prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1993 (7) na základě přezkumu před pozbytím platnosti, které potvrdilo pokračování opatření.

7

2.   ŽÁDOST O PŘEZKUM

ŽÁDOST O PŘEZKUM

| (4) | Evropská komise (dále jen „Komise“) následně obdržela žádost o osvobození od antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz zasílaný z Indie, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indie, podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Evropská komise (dále jen „Komise“) následně obdržela žádost o osvobození od antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Čínské lidové republiky, která byla rozšířena na dovoz zasílaný z Indie, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indie, podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení.

| (5) | Žádost byla podána dne 26. ledna 2017 společností SPG Glass Fibre PVT. LTD (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření v Indii (dále jen „dotčená země“). Tato žádost se omezovala se jen na možnost získat osvobození od rozšířených opatření, co se týče dotčeného žadatele. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla podána dne 26. ledna 2017 společností SPG Glass Fibre PVT. LTD (dále jen „žadatel“), která je vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření v Indii (dále jen „dotčená země“). Tato žádost se omezovala se jen na možnost získat osvobození od rozšířených opatření, co se týče dotčeného žadatele.

| (6) | Komise důkazy předložené žadatelem prozkoumala a považovala je za dostatečné pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení. Komise tedy dne 1. září 2017 zahájila šetření zveřejněním prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1514 v Úředním věstníku Evropské unie (8). |
| --- | --- |

(6)

Komise důkazy předložené žadatelem prozkoumala a považovala je za dostatečné pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení. Komise tedy dne 1. září 2017 zahájila šetření zveřejněním prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1514 v Úředním věstníku Evropské unie (8).

Úředním věstníku Evropské unie

8

| (7) | Kromě toho Komise podle článku 3 uvedeného nařízení vyzvala celní orgány, aby podle čl. 14 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) 2017/1514 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu do Unie u výrobku, který je předmětem přezkumu, zasílaného z Indie a vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie žadatelem. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho Komise podle článku 3 uvedeného nařízení vyzvala celní orgány, aby podle čl. 14 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) 2017/1514 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu do Unie u výrobku, který je předmětem přezkumu, zasílaného z Indie a vyráběného a prodávaného na vývoz do Unie žadatelem.

3.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU

| (8) | Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z Čínské lidové republiky nebo zasílané z Indie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie či nikoli (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. |
| --- | --- |

(8)

Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z Čínské lidové republiky nebo zasílané z Indie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie či nikoli (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.

2

4.   ŠETŘENÍ

ŠETŘENÍ

a)   Období šetření

Období šetření

| (9) | Vykazované období trvalo od 1. července 2016 do 30. června 2017. Údaje byly shromažďovány od období šetření, které vedlo k rozšířeným opatřením (od 1. dubna 2012 do 31. března 2013), do konce sledovaného období (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(9)

Vykazované období trvalo od 1. července 2016 do 30. června 2017. Údaje byly shromažďovány od období šetření, které vedlo k rozšířeným opatřením (od 1. dubna 2012 do 31. března 2013), do konce sledovaného období (dále jen „období přezkumného šetření“).

| (10) | Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla výrobní odvětví Unie, žadatele a vládu Indie. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby předložily svá stanoviska, a byly informovány o možnosti požádat o slyšení. Nebyly obdrženy žádné připomínky, ani zúčastněné strany nepožádaly Komisi o slyšení. |
| --- | --- |

(10)

Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla výrobní odvětví Unie, žadatele a vládu Indie. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby předložily svá stanoviska, a byly informovány o možnosti požádat o slyšení. Nebyly obdrženy žádné připomínky, ani zúčastněné strany nepožádaly Komisi o slyšení.

| (11) | Komise zaslala žadateli dotazník a ve stanovené lhůtě obdržela odpověď. Komise si opatřila a na místě ověřila veškeré informace, které byly nezbytné pro účely přezkumu. V provozovnách žadatele v indické Bombaji a v Umbergaonu se uskutečnila inspekce. |
| --- | --- |

(11)

Komise zaslala žadateli dotazník a ve stanovené lhůtě obdržela odpověď. Komise si opatřila a na místě ověřila veškeré informace, které byly nezbytné pro účely přezkumu. V provozovnách žadatele v indické Bombaji a v Umbergaonu se uskutečnila inspekce.

b)   Žadatel

Žadatel

| (12) | Žadatelem je společnost SPG Glass Fibre PVT. LTD, vyvážející výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v Indii. |
| --- | --- |

(12)

Žadatelem je společnost SPG Glass Fibre PVT. LTD, vyvážející výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v Indii.

c)   Zjištění, jež šetření přineslo

Zjištění, jež šetření přineslo

| (13) | Komise zkoumala, zda byly splněny podmínky pro udělení osvobození podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Komise zkoumala, zda byly splněny podmínky pro udělení osvobození podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení.

| (14) | Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie v průběhu období šetření použitého při šetření zaměřeném proti obcházení, které vedlo k rozšířeným opatřením, tj. 1. dubna 2012 až 31. března 2013. |
| --- | --- |

(14)

Šetření potvrdilo, že žadatel nevyvážel výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie v průběhu období šetření použitého při šetření zaměřeném proti obcházení, které vedlo k rozšířeným opatřením, tj. 1. dubna 2012 až 31. března 2013.

| (15) | Šetření potvrdilo, že žadatel není ve spojení s žádným z čínských vývozců nebo výrobců, na něž se vztahují antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(15)

Šetření potvrdilo, že žadatel není ve spojení s žádným z čínských vývozců nebo výrobců, na něž se vztahují antidumpingová opatření.

| (16) | Šetření kromě toho potvrdilo, že žadatel je skutečným výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu, a nepodílí se na praktikách obcházení. Žadatel je integrovaným výrobcem, který nakupuje skleněné koule vyrobené v tuzemsku pro výrobu skleněných vláken, a ta následně používá jako surovinu pro otevřené síťoviny ze skleněných vláken. Hotový výrobek se pak průběžně prodává na tuzemském trhu. Protože je cílem žadatele své výrobky vyvážet, proběhly některé vývozní transakce do zemí mimo Evropskou unii. |
| --- | --- |

(16)

Šetření kromě toho potvrdilo, že žadatel je skutečným výrobcem výrobku, který je předmětem přezkumu, a nepodílí se na praktikách obcházení. Žadatel je integrovaným výrobcem, který nakupuje skleněné koule vyrobené v tuzemsku pro výrobu skleněných vláken, a ta následně používá jako surovinu pro otevřené síťoviny ze skleněných vláken. Hotový výrobek se pak průběžně prodává na tuzemském trhu. Protože je cílem žadatele své výrobky vyvážet, proběhly některé vývozní transakce do zemí mimo Evropskou unii.

| (17) | Šetření potvrdilo, že žadatel nenakupoval hotový výrobek, který je předmětem přezkumu, z Čínské lidové republiky za účelem jeho dalšího prodeje nebo překládky s vývozem do Unie. |
| --- | --- |

(17)

Šetření potvrdilo, že žadatel nenakupoval hotový výrobek, který je předmětem přezkumu, z Čínské lidové republiky za účelem jeho dalšího prodeje nebo překládky s vývozem do Unie.

| (18) | Žadatel byl schopen předložit písemné důkazy smluvně závazné povahy obsahující závazek zasílat výrobek, který je předmětem šetření, odběrateli v Unii. Samotné zásilky se ještě neuskutečnily, jelikož bylo vzájemně dohodnuto s nimi vyčkat, dokud nebudou známy výsledky tohoto řízení. |
| --- | --- |

(18)

Žadatel byl schopen předložit písemné důkazy smluvně závazné povahy obsahující závazek zasílat výrobek, který je předmětem šetření, odběrateli v Unii. Samotné zásilky se ještě neuskutečnily, jelikož bylo vzájemně dohodnuto s nimi vyčkat, dokud nebudou známy výsledky tohoto řízení.

| (19) | Výše uvedená zjištění byla zpřístupněna žadateli a výrobnímu odvětví Unie a byla jim poskytnuta příležitost vyjádřit připomínky. Žadatel prohlásil, že souhlasí se zjištěními Komise. |
| --- | --- |

(19)

Výše uvedená zjištění byla zpřístupněna žadateli a výrobnímu odvětví Unie a byla jim poskytnuta příležitost vyjádřit připomínky. Žadatel prohlásil, že souhlasí se zjištěními Komise.

| (20) | Připomínky k poskytnutí informací mělo výrobní odvětví Unie, které vyjádřilo námitky proti osvobození. Zejména vyslovilo pochybnosti týkající se integrované povahy výroby společnosti SPG a zjištění, že suroviny nejsou čínského původu. Zpochybnilo také, že by se společnost SPG snažila vyrábět skleněné vlákno sama, jelikož by to vyžadovalo zastaralý proces tavení s neúnosně vysokými náklady na energie. Výrobní odvětví Unie si také stěžovalo, že mu veřejné dokumenty neumožňují tyto otázky řešit, což platí zejména o dříve zaznamenaných údajích. |
| --- | --- |

(20)

Připomínky k poskytnutí informací mělo výrobní odvětví Unie, které vyjádřilo námitky proti osvobození. Zejména vyslovilo pochybnosti týkající se integrované povahy výroby společnosti SPG a zjištění, že suroviny nejsou čínského původu. Zpochybnilo také, že by se společnost SPG snažila vyrábět skleněné vlákno sama, jelikož by to vyžadovalo zastaralý proces tavení s neúnosně vysokými náklady na energie. Výrobní odvětví Unie si také stěžovalo, že mu veřejné dokumenty neumožňují tyto otázky řešit, což platí zejména o dříve zaznamenaných údajích.

| (21) | Komise k veřejným dokumentům doplnila vysvětlující prohlášení, které potvrzuje, že společnost SPG v roce 2016, kdy pořídila příslušné strojní vybavení, nahradila zdroj příze a přásti ze skleněného vlákna typu C z Číny vlastní výrobou skleněných vláken ze skleněných koulí získávaných v Indii, čímž se stala integrovaným výrobcem dotčeného výrobku. Tyto skutečnosti a současné zvýšení nákladů na energii se potvrdily během inspekce na místě. Tato zjištění však neumožňují posoudit vhodnost výrobního procesu. Tvrzení výrobního odvětví Unie byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(21)

Komise k veřejným dokumentům doplnila vysvětlující prohlášení, které potvrzuje, že společnost SPG v roce 2016, kdy pořídila příslušné strojní vybavení, nahradila zdroj příze a přásti ze skleněného vlákna typu C z Číny vlastní výrobou skleněných vláken ze skleněných koulí získávaných v Indii, čímž se stala integrovaným výrobcem dotčeného výrobku. Tyto skutečnosti a současné zvýšení nákladů na energii se potvrdily během inspekce na místě. Tato zjištění však neumožňují posoudit vhodnost výrobního procesu. Tvrzení výrobního odvětví Unie byla proto zamítnuta.

d)   Závěry

Závěry

| (22) | V souladu se zjištěními popsanými ve 13. až 18. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že žadatel splňuje podmínky pro osvobození podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení a měl by být doplněn na seznam společností, které jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého prováděcím nařízením (EU) 2017/1993. |
| --- | --- |

(22)

V souladu se zjištěními popsanými ve 13. až 18. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že žadatel splňuje podmínky pro osvobození podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení a měl by být doplněn na seznam společností, které jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého prováděcím nařízením (EU) 2017/1993.

| (23) | Osvobození od rozšířených opatření udělené na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného žadatelem podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení zůstává v platnosti pod podmínkou, že osvobození odůvodňují skutečnosti zjištěné s konečnou platností. Pokud by nové důkazy prima facie svědčily o opaku, může Komise zahájit šetření za účelem zjištění, zda nemá být osvobození zrušeno. |
| --- | --- |

(23)

Osvobození od rozšířených opatření udělené na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného žadatelem podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení zůstává v platnosti pod podmínkou, že osvobození odůvodňují skutečnosti zjištěné s konečnou platností. Pokud by nové důkazy prima facie svědčily o opaku, může Komise zahájit šetření za účelem zjištění, zda nemá být osvobození zrušeno.

prima facie

| (24) | Osvobození od rozšířených opatření udělené na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyrobeného žadatelem je stanoveno na základě zjištění tohoto přezkumu. Toto osvobození se tudíž použije výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Indie a vyráběného konkrétní výše uvedenou právnickou osobou. Na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného kteroukoli společností, která není výslovně jmenována v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2017/1993, včetně subjektů ve spojení se zmíněnými výslovně jmenovanými společnostmi, by se osvobození nemělo vztahovat a měl by podléhat sazbě zbytkového cla uloženého uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(24)

Osvobození od rozšířených opatření udělené na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyrobeného žadatelem je stanoveno na základě zjištění tohoto přezkumu. Toto osvobození se tudíž použije výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Indie a vyráběného konkrétní výše uvedenou právnickou osobou. Na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného kteroukoli společností, která není výslovně jmenována v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2017/1993, včetně subjektů ve spojení se zmíněnými výslovně jmenovanými společnostmi, by se osvobození nemělo vztahovat a měl by podléhat sazbě zbytkového cla uloženého uvedeným nařízením.

| (25) | Prováděcí nařízení (EU) 2017/1993 by mělo být změněno tak, aby jeho čl. 1 odst. 3 zahrnoval společnost SPG Glass Fibre PVT. LTD. |
| --- | --- |

(25)

Prováděcí nařízení (EU) 2017/1993 by mělo být změněno tak, aby jeho čl. 1 odst. 3 zahrnoval společnost SPG Glass Fibre PVT. LTD.

| (26) | Aby bylo možné uvedené osvobození uplatňovat, je třeba pro celní orgány vydat fakturu odpovídající určitým požadavkům. Podotýká se, že tento stejný požadavek je použitelný na společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd a Pyrotek India Pvt. Ltd. Tyto společnosti již byly od platných opatření osvobozeny. Protože se uvedená podmínka v prováděcím nařízení (EU) 2017/1993 neopakuje, toto vynechání se tímto nařízením opravuje. |
| --- | --- |

(26)

Aby bylo možné uvedené osvobození uplatňovat, je třeba pro celní orgány vydat fakturu odpovídající určitým požadavkům. Podotýká se, že tento stejný požadavek je použitelný na společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd a Pyrotek India Pvt. Ltd. Tyto společnosti již byly od platných opatření osvobozeny. Protože se uvedená podmínka v prováděcím nařízení (EU) 2017/1993 neopakuje, toto vynechání se tímto nařízením opravuje.

5.   POŽADAVKY KOMITOLOGIE

POŽADAVKY KOMITOLOGIE

| (27) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(27)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2017/1993 se mění takto:

| 1) | Čl. 1 odst. 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Konečné antidumpingové clo vztahující se na dovoz pocházející z Čínské lidové republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015) zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie, s výjimkou síťovin vyráběných společnostmi Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (doplňkový kód TARIC B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (doplňkový kód TARIC C051) a SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (doplňkový kód TARIC C205), na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510011 a 7019590011) zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510012, 7019510013, 7019590012 a 7019590013) zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska.
  Použití osvobození uděleného společnostem Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., Pyrotek India Pvt. Ltd. a SPG Glass Fibre PVT. LTD je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené v odstavci 1.“ |
| --- | --- |

1)

Čl. 1 odst. 3 nahrazuje tímto:

„3.   Konečné antidumpingové clo vztahující se na dovoz pocházející z Čínské lidové republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015) zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie, s výjimkou síťovin vyráběných společnostmi Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (doplňkový kód TARIC B942), Pyrotek India Pvt. Ltd (doplňkový kód TARIC C051) a SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (doplňkový kód TARIC C205), na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510011 a 7019590011) zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a na dovoz týchž otevřených síťovin (kódů TARIC 7019510012, 7019510013, 7019590012 a 7019590013) zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska.

Použití osvobození uděleného společnostem Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., Pyrotek India Pvt. Ltd. a SPG Glass Fibre PVT. LTD je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené v odstavci 1.“

| 2) | Znění přílohy tohoto nařízení se vkládá jako příloha II. |
| --- | --- |

2)

Znění přílohy tohoto nařízení se vkládá jako příloha II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. května 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 791/2011 ze dne 3. srpna 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 204, 9.8.2011, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1371/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 20).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1507 ze dne 9. září 2015, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1371/2013, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz zasílaný z Indie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie či nikoli (Úř. věst. L 236, 10.9.2015, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 672/2012 ze dne 16. července 2012, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie či nikoli (Úř. věst. L 196, 24.7.2012, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 21/2013 ze dne 10. ledna 2013, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Tchaj-wanu a Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Tchaj-wanu a Thajska či nikoli (Úř. věst. L 11, 16.1.2013, s. 1).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1993 ze dne 6. listopadu 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie, Indonésie, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 Evropského parlamentu a Rady (Úř. věst. L 288, 7.11.2017, s. 4).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1514 ze dne 31. srpna 2017, kterým se zahajuje přezkum prováděcího nařízení Rady (EU) č. 1371/2013 (kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli), jehož účelem je zjistit, zda od těchto opatření lze osvobodit jednoho indického vyvážejícího výrobce, zrušit antidumpingové clo, pokud jde o dovoz od tohoto vyvážejícího výrobce, a zavést celní evidenci dovozu od tohoto vyvážejícího výrobce (Úř. věst. L 226, 1.9.2017, s. 1).

8

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

Platná obchodní faktura zmíněná v článku 1 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| 1. | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu. |
| --- | --- |

1.

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu.

| 2. | Toto prohlášení:

  „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, pro který byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

2.

Toto prohlášení:

„Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, pro který byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

| 3. | Datum a podpis. |
| --- | --- |

3.

Datum a podpis.

---

ROZHODNUTÍ

| 31.5.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/10

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/789

ze dne 25. května 2018,

kterým se Maďarsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 193 směrnice 2006/112/ES je obecným pravidlem, že daň z přidané hodnoty (DPH) je správci daně povinna odvést osoba povinná k dani, která dodává zdanitelné zboží či poskytuje zdanitelnou službu. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 193 směrnice 2006/112/ES je obecným pravidlem, že daň z přidané hodnoty (DPH) je správci daně povinna odvést osoba povinná k dani, která dodává zdanitelné zboží či poskytuje zdanitelnou službu.

| (2) | Dopisem, který Komise zaevidovala dne 13. července 2017, požádalo Maďarsko o povolení zavést opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES (dále jen „zvláštní opatření“), pokud jde o osobu povinnou odvést DPH v případě určitých dodávek uskutečněných osobou povinnou k dani, které jsou předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví jejich platební neschopnost. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem, který Komise zaevidovala dne 13. července 2017, požádalo Maďarsko o povolení zavést opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES (dále jen „zvláštní opatření“), pokud jde o osobu povinnou odvést DPH v případě určitých dodávek uskutečněných osobou povinnou k dani, které jsou předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví jejich platební neschopnost.

| (3) | V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES uvědomila Komise dopisy ze dne 15. ledna 2018 o žádosti Maďarska ostatní členské státy. Dopisem ze dne 16. ledna 2018 oznámila Komise Maďarsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 395 odst. 2 druhým pododstavcem směrnice 2006/112/ES uvědomila Komise dopisy ze dne 15. ledna 2018 o žádosti Maďarska ostatní členské státy. Dopisem ze dne 16. ledna 2018 oznámila Komise Maďarsku, že má k dispozici všechny údaje potřebné k posouzení žádosti.

| (4) | Maďarsko tvrdí, že osoby povinné k dani, které jsou v likvidaci nebo jsou v insolvenčním řízení, často neplatí DPH daňovým orgánům. Zároveň si kupující, který je osobou povinnou k dani s nárokem na odpočet, může i přesto odečíst vzniklou DPH, což má negativní dopad na rozpočet a financuje likvidaci. Maďarsko rovněž zaznamenalo případy podvodu, kdy společnosti v likvidaci vydávají fiktivní faktury aktivním společnostem, kterým tak značně sníží jejich splatnou daň bez záruky, že výstavce faktury splatnou DPH zaplatí. |
| --- | --- |

(4)

Maďarsko tvrdí, že osoby povinné k dani, které jsou v likvidaci nebo jsou v insolvenčním řízení, často neplatí DPH daňovým orgánům. Zároveň si kupující, který je osobou povinnou k dani s nárokem na odpočet, může i přesto odečíst vzniklou DPH, což má negativní dopad na rozpočet a financuje likvidaci. Maďarsko rovněž zaznamenalo případy podvodu, kdy společnosti v likvidaci vydávají fiktivní faktury aktivním společnostem, kterým tak značně sníží jejich splatnou daň bez záruky, že výstavce faktury splatnou DPH zaplatí.

| (5) | Podle čl. 199 odst. 1 písm. g) směrnice 2006/112/ES mohou členské státy stanovit, že osobou povinnou odvést DPH je osoba povinná k dani, jíž je dodána nemovitost prodávaná dlužníkem z rozhodnutí soudu v řízení o nuceném prodeji (dále jen „přenesení daňové povinnosti“). Aby se napravily ztráty pro veřejné příjmy, požádalo Maďarsko o odchylku od článku 193 směrnice 2006/112/ES za účelem povolení zavést mechanismus přenesení daňové povinnosti na jiné dodávky osobami povinnými k dani, na které se vztahuje insolvenční řízení, jmenovitě na dodávky investičního majetku a na jiné dodávky zboží nebo poskytnutí služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 199 odst. 1 písm. g) směrnice 2006/112/ES mohou členské státy stanovit, že osobou povinnou odvést DPH je osoba povinná k dani, jíž je dodána nemovitost prodávaná dlužníkem z rozhodnutí soudu v řízení o nuceném prodeji (dále jen „přenesení daňové povinnosti“). Aby se napravily ztráty pro veřejné příjmy, požádalo Maďarsko o odchylku od článku 193 směrnice 2006/112/ES za účelem povolení zavést mechanismus přenesení daňové povinnosti na jiné dodávky osobami povinnými k dani, na které se vztahuje insolvenční řízení, jmenovitě na dodávky investičního majetku a na jiné dodávky zboží nebo poskytnutí služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF.

| (6) | Na základě informací poskytnutých Maďarskem určení příjemce, který je osobou povinnou k dani, jakožto osoby povinné odvést DPH v těchto konkrétních případech zjednoduší postup výběru DPH a zabrání daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Maďarsko se domnívá, že odchylující se opatření rovněž omezí ztrátu veřejných příjmů a povede k vytváření dodatečných příjmů. |
| --- | --- |

(6)

Na základě informací poskytnutých Maďarskem určení příjemce, který je osobou povinnou k dani, jakožto osoby povinné odvést DPH v těchto konkrétních případech zjednoduší postup výběru DPH a zabrání daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Maďarsko se domnívá, že odchylující se opatření rovněž omezí ztrátu veřejných příjmů a povede k vytváření dodatečných příjmů.

| (7) | Maďarsku by tedy mělo být povoleno uplatňovat přenesení daňové povinnosti na dodávky investičního majetku a na dodávky jiného zboží nebo poskytnutí jiných služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF uskutečněných osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost. |
| --- | --- |

(7)

Maďarsku by tedy mělo být povoleno uplatňovat přenesení daňové povinnosti na dodávky investičního majetku a na dodávky jiného zboží nebo poskytnutí jiných služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF uskutečněných osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost.

| (8) | Toto zvláštní opatření by mělo být časově omezené. |
| --- | --- |

(8)

Toto zvláštní opatření by mělo být časově omezené.

| (9) | Vzhledem k rozsahu a novosti zvláštního opatření je důležité vyhodnotit jeho dopad. Proto pokud by Maďarsko zvažovalo prodloužení platnosti zvláštního opatření po roce 2021, mělo by Komisi předložit zprávu zahrnující přezkum zvláštního opatření společně s žádostí o prodloužení nejpozději dne 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k rozsahu a novosti zvláštního opatření je důležité vyhodnotit jeho dopad. Proto pokud by Maďarsko zvažovalo prodloužení platnosti zvláštního opatření po roce 2021, mělo by Komisi předložit zprávu zahrnující přezkum zvláštního opatření společně s žádostí o prodloužení nejpozději dne 31. prosince 2020.

| (10) | Zvláštní opatření bude mít pouze zanedbatelný vliv na celkovou výši daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH, |
| --- | --- |

(10)

Zvláštní opatření bude mít pouze zanedbatelný vliv na celkovou výši daňových příjmů vybraných na stupni konečné spotřeby a nebude mít žádný nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z DPH,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od článku 193 směrnice 2006/112/ES se Maďarsku povoluje, aby za osobu povinnou odvést DPH určilo osobu povinnou k dani, které jsou učiněny jakékoli z následujících dodávek:

| a) | dodávka investičního majetku osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost; |
| --- | --- |

a)

dodávka investičního majetku osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost;

| b) | dodávka jiného zboží nebo poskytnutí jiných služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF v okamžiku dodání osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost. |
| --- | --- |

b)

dodávka jiného zboží nebo poskytnutí jiných služeb s běžnou hodnotou převyšující 100 000 HUF v okamžiku dodání osobou povinnou k dani, která je předmětem likvidace nebo jakéhokoli jiného řízení, které právně stanoví její platební neschopnost.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2021.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.

V Bruselu dne 25. května 2018

Za Radu

předseda

V. GORANOV

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

DOPORUČENÍ

| 31.5.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/12

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2018/790

ze dne 25. dubna 2018

o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská komise přijala v červenci 2012 vědecký informační balíček sestávající ze sdělení „Cesta za lepším přístupem k vědeckým informacím: Jak zvýšit přínosy veřejných investic do výzkumu“ (1) a z doporučení Komise 2012/417/EU (2). V doporučení 2012/417/EU se uvádí, že Komise přezkoumá pokrok, jehož bylo v celé Unii dosaženo, a vyhodnotí, zda je třeba dalších opatření pro dosažení stanovených cílů. |
| --- | --- |

(1)

Evropská komise přijala v červenci 2012 vědecký informační balíček sestávající ze sdělení „Cesta za lepším přístupem k vědeckým informacím: Jak zvýšit přínosy veřejných investic do výzkumu“ (1) a z doporučení Komise 2012/417/EU (2). V doporučení 2012/417/EU se uvádí, že Komise přezkoumá pokrok, jehož bylo v celé Unii dosaženo, a vyhodnotí, zda je třeba dalších opatření pro dosažení stanovených cílů.

| (2) | Sdělení s názvem „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (3) zdůrazňuje význam šíření dat jakožto katalyzátoru ekonomického růstu, inovací a digitalizace ve všech ekonomických odvětvích, zejména pro malé a střední podniky (a podniky začínající) i pro společnost jako celek. Uznává, že data velkého objemu a vysoce výkonné počítače mění způsob provádění výzkumu a sdílení znalostí a jsou součástí přechodu na účinnější a pohotově reagující otevřenou vědu (4). Ohlašuje, že Komise podpoří přístup k veřejným datům s cílem podněcovat inovace a působit tak, aby se cloud pro výzkum a otevřenou vědu stal součástí evropské iniciativy v oblasti cloud computingu. Ve svém hodnocení v polovině období týkající se strategie pro jednotný digitální trh (5) Komise oznamuje záměr dále zlepšit „dostupnost a další využívání veřejných údajů a údajů financovaných z veřejných zdrojů“. |
| --- | --- |

(2)

Sdělení s názvem „Strategie pro jednotný digitální trh v Evropě“ (3) zdůrazňuje význam šíření dat jakožto katalyzátoru ekonomického růstu, inovací a digitalizace ve všech ekonomických odvětvích, zejména pro malé a střední podniky (a podniky začínající) i pro společnost jako celek. Uznává, že data velkého objemu a vysoce výkonné počítače mění způsob provádění výzkumu a sdílení znalostí a jsou součástí přechodu na účinnější a pohotově reagující otevřenou vědu (4). Ohlašuje, že Komise podpoří přístup k veřejným datům s cílem podněcovat inovace a působit tak, aby se cloud pro výzkum a otevřenou vědu stal součástí evropské iniciativy v oblasti cloud computingu. Ve svém hodnocení v polovině období týkající se strategie pro jednotný digitální trh (5) Komise oznamuje záměr dále zlepšit „dostupnost a další využívání veřejných údajů a údajů financovaných z veřejných zdrojů“.

| (3) | Ve sdělení o evropské iniciativě v oblasti cloud computingu „Vybudování konkurenceschopné evropské ekonomiky založené na datech a znalostech“ (6) předkládá racionální a široký plán na vytvoření evropského cloudu pro otevřenou vědu (EOSC) jako důvěryhodného a otevřeného prostředí pro vědeckou obec k ukládání, sdílení a opětovnému využívání vědeckých dat a výsledků. Rovněž oznamuje, že Komise přezkoumá doporučení 2012/417/EU o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání s cílem podpořit sdílení vědeckých dat a vytváření pobídkových režimů, systémů odměn a programů vzdělávání a odborné přípravy pro výzkumné pracovníky a podniky se zaměřením na sdílení dat. Pracovní dokument útvarů Komise „Provádění plánu evropského cloudu pro otevřenou vědu“ (7) představuje výsledky průzkumu u členských států a zúčastněných stran o možných mechanismech řízení a financování pro evropský cloud pro otevřenou vědu a dále konkretizuje směry činnosti pro vývoj evropského cloudu pro otevřenou vědu jako federalizace infrastruktur pro údaje z výzkumu. |
| --- | --- |

(3)

Ve sdělení o evropské iniciativě v oblasti cloud computingu „Vybudování konkurenceschopné evropské ekonomiky založené na datech a znalostech“ (6) předkládá racionální a široký plán na vytvoření evropského cloudu pro otevřenou vědu (EOSC) jako důvěryhodného a otevřeného prostředí pro vědeckou obec k ukládání, sdílení a opětovnému využívání vědeckých dat a výsledků. Rovněž oznamuje, že Komise přezkoumá doporučení 2012/417/EU o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání s cílem podpořit sdílení vědeckých dat a vytváření pobídkových režimů, systémů odměn a programů vzdělávání a odborné přípravy pro výzkumné pracovníky a podniky se zaměřením na sdílení dat. Pracovní dokument útvarů Komise „Provádění plánu evropského cloudu pro otevřenou vědu“ (7) představuje výsledky průzkumu u členských států a zúčastněných stran o možných mechanismech řízení a financování pro evropský cloud pro otevřenou vědu a dále konkretizuje směry činnosti pro vývoj evropského cloudu pro otevřenou vědu jako federalizace infrastruktur pro údaje z výzkumu.

| (4) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (8) stanoví zásadu, že všechny dostupné údaje v držení subjektu veřejného sektoru musí být rovněž opakovaně použitelné pro komerční i nekomerční účely všemi zúčastněnými stranám, a to za nediskriminačních podmínek pro srovnatelné kategorie opakovaného použití a maximálně za mezní náklady spojené s distribucí těchto údajů. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (8) stanoví zásadu, že všechny dostupné údaje v držení subjektu veřejného sektoru musí být rovněž opakovaně použitelné pro komerční i nekomerční účely všemi zúčastněnými stranám, a to za nediskriminačních podmínek pro srovnatelné kategorie opakovaného použití a maximálně za mezní náklady spojené s distribucí těchto údajů.

| (5) | Cílem politik otevřeného přístupu (9) je poskytnout výzkumným pracovníkům i široké veřejnosti bezplatně, otevřeně a bez diskriminace přístup k recenzovaným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu i ostatním výstupům výzkumu v co nejranější fázi jejich šíření a umožnit používání a opakované využívání výsledků vědeckého výzkumu. Otevřený přístup pomáhá zvyšovat kvalitu, snižovat potřebu zbytečného zdvojování výzkumu, urychlovat vědecký pokrok, pomáhá v boji proti podvodům v oblasti vědy a může celkově podpořit hospodářský růst a inovace. Vedle otevřeného přístupu se běžnou vědeckou praxí stává plánování správy údajů. |
| --- | --- |

(5)

Cílem politik otevřeného přístupu (9) je poskytnout výzkumným pracovníkům i široké veřejnosti bezplatně, otevřeně a bez diskriminace přístup k recenzovaným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu i ostatním výstupům výzkumu v co nejranější fázi jejich šíření a umožnit používání a opakované využívání výsledků vědeckého výzkumu. Otevřený přístup pomáhá zvyšovat kvalitu, snižovat potřebu zbytečného zdvojování výzkumu, urychlovat vědecký pokrok, pomáhá v boji proti podvodům v oblasti vědy a může celkově podpořit hospodářský růst a inovace. Vedle otevřeného přístupu se běžnou vědeckou praxí stává plánování správy údajů.

| (6) | Otevřený přístup je prostředkem šíření informací pro výzkumné pracovníky, kteří se mohou rozhodnout, že zveřejní svou práci, zejména v rámci výzkumu financovaného z veřejných prostředků. Řešení v oblasti udělování licencí by měla být zaměřena na usnadnění šíření a opakovaného využívání vědeckých publikací. |
| --- | --- |

(6)

Otevřený přístup je prostředkem šíření informací pro výzkumné pracovníky, kteří se mohou rozhodnout, že zveřejní svou práci, zejména v rámci výzkumu financovaného z veřejných prostředků. Řešení v oblasti udělování licencí by měla být zaměřena na usnadnění šíření a opakovaného využívání vědeckých publikací.

| (7) | Uchovávání výsledků vědeckého výzkumu je ve veřejném zájmu. Tradičně za ně byly odpovědné knihovny nebo archivy, zejména národní knihovny uchovávající povinné výtisky. Objem nově vytvářených výsledků výzkumu neustále roste. Měly by se zavést mechanismy, infrastruktury a softwarová řešení, které by umožnily dlouhodobé uchovávání výsledků výzkumu v digitální podobě. Zásadní význam má udržitelné financování jejich uchovávání, neboť náklady na kurátorství digitalizovaného obsahu jsou stále poměrně vysoké. Vzhledem k důležitosti uchovávání výsledků výzkumu pro budoucí využití by se členským státům mělo doporučit zavedení či posílení politik v této oblasti. |
| --- | --- |

(7)

Uchovávání výsledků vědeckého výzkumu je ve veřejném zájmu. Tradičně za ně byly odpovědné knihovny nebo archivy, zejména národní knihovny uchovávající povinné výtisky. Objem nově vytvářených výsledků výzkumu neustále roste. Měly by se zavést mechanismy, infrastruktury a softwarová řešení, které by umožnily dlouhodobé uchovávání výsledků výzkumu v digitální podobě. Zásadní význam má udržitelné financování jejich uchovávání, neboť náklady na kurátorství digitalizovaného obsahu jsou stále poměrně vysoké. Vzhledem k důležitosti uchovávání výsledků výzkumu pro budoucí využití by se členským státům mělo doporučit zavedení či posílení politik v této oblasti.

| (8) | Technologický pokrok umožnil vytvoření výzkumných infrastruktur na bázi internetu, které zřídily vlády, vysoké školy nebo výzkumné organizace jednotlivých zemí. Podporují cíle tohoto doporučení tím, že pomáhají výzkumným pracovníkům řídit výsledky jejich výzkumu a umožňují jejich šíření. Sdělení o evropské iniciativě v oblasti cloud computingu oznámilo, že „evropský cloud pro otevřenou vědu bude nejprve feder[aliz]ovat stávající infrastruktury pro vědecká data, které jsou dnes roztříštěné napříč jednotlivými obory a členskými státy“. Je vhodné určit a doporučit opatření na vnitrostátní úrovni, jež by měla umožnit řádné fungování a využívání evropského cloudu pro otevřenou vědu. |
| --- | --- |

(8)

Technologický pokrok umožnil vytvoření výzkumných infrastruktur na bázi internetu, které zřídily vlády, vysoké školy nebo výzkumné organizace jednotlivých zemí. Podporují cíle tohoto doporučení tím, že pomáhají výzkumným pracovníkům řídit výsledky jejich výzkumu a umožňují jejich šíření. Sdělení o evropské iniciativě v oblasti cloud computingu oznámilo, že „evropský cloud pro otevřenou vědu bude nejprve feder[aliz]ovat stávající infrastruktury pro vědecká data, které jsou dnes roztříštěné napříč jednotlivými obory a členskými státy“. Je vhodné určit a doporučit opatření na vnitrostátní úrovni, jež by měla umožnit řádné fungování a využívání evropského cloudu pro otevřenou vědu.

| (9) | V důsledku technologického pokroku v průběhu času nastal ve světě vědy výrazný posun směrem k metodám založeným stále více na spolupráci a soustavně přispíval k nárůstu objemu vědeckého materiálu. Ve vědeckém přístupu, který je stále více založen na spolupráci a stává se stále transparentnějším, by mělo být zajištěno, aby výzkumní pracovníci na všech stupních vzdělávání a profesní dráhy měli přístup k profesnímu rozvoji, mimo jiné prostřednictvím programů vysokoškolského vzdělávání. Měli by rovněž mít možnost rozvíjet příslušné dovednosti, aby se plně zapojili do otevřené vědy, jak se uvádí v akčním plánu digitálního vzdělávání (10). |
| --- | --- |

(9)

V důsledku technologického pokroku v průběhu času nastal ve světě vědy výrazný posun směrem k metodám založeným stále více na spolupráci a soustavně přispíval k nárůstu objemu vědeckého materiálu. Ve vědeckém přístupu, který je stále více založen na spolupráci a stává se stále transparentnějším, by mělo být zajištěno, aby výzkumní pracovníci na všech stupních vzdělávání a profesní dráhy měli přístup k profesnímu rozvoji, mimo jiné prostřednictvím programů vysokoškolského vzdělávání. Měli by rovněž mít možnost rozvíjet příslušné dovednosti, aby se plně zapojili do otevřené vědy, jak se uvádí v akčním plánu digitálního vzdělávání (10).

| (10) | Důležitými aspekty v profesní kariéře jsou pobídky a výhody. Přestože jsou výzkumní pracovníci vybízeni, aby překračovali hranice, obory a odvětví a zapojili se do kultury sdílení svých výsledků, činí tak často bez odměny, nebo aniž se to odrazí v jejich profesním rozvoji. Na podporu zavádění postupů otevřené vědy na moderních univerzitách jsou vyvíjeny transparentní a spolehlivé ukazatele. Modernizované mechanismy odměňování, které zohledňují parametry nové generace, by se mohly používat k lepšímu měření kvality evropského výzkumu a mohly by se stát cennou pobídkou výzkumným pracovníkům k tomu, aby sdíleli výsledky svého výzkumu, a univerzitám k tomu, aby se staly podnikavějšími, přičemž by zároveň podporovaly hospodářskou soutěž v rámci vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(10)

Důležitými aspekty v profesní kariéře jsou pobídky a výhody. Přestože jsou výzkumní pracovníci vybízeni, aby překračovali hranice, obory a odvětví a zapojili se do kultury sdílení svých výsledků, činí tak často bez odměny, nebo aniž se to odrazí v jejich profesním rozvoji. Na podporu zavádění postupů otevřené vědy na moderních univerzitách jsou vyvíjeny transparentní a spolehlivé ukazatele. Modernizované mechanismy odměňování, které zohledňují parametry nové generace, by se mohly používat k lepšímu měření kvality evropského výzkumu a mohly by se stát cennou pobídkou výzkumným pracovníkům k tomu, aby sdíleli výsledky svého výzkumu, a univerzitám k tomu, aby se staly podnikavějšími, přičemž by zároveň podporovaly hospodářskou soutěž v rámci vnitřního trhu.

| (11) | Členské státy by měly nadále podporovat otevřenou vědu a otevřený přístup, jak je uvedeno v závěrech Rady o „otevřeném, datově náročném a vzájemně propojeném výzkumu jakožto hnací síle pro rychlejší a širší inovace“ (11) a o „přechodu k systému otevřené vědy“ (12). |
| --- | --- |

(11)

Členské státy by měly nadále podporovat otevřenou vědu a otevřený přístup, jak je uvedeno v závěrech Rady o „otevřeném, datově náročném a vzájemně propojeném výzkumu jakožto hnací síle pro rychlejší a širší inovace“ (11) a o „přechodu k systému otevřené vědy“ (12).

| (12) | Přechod k otevřenému přístupu je celosvětovým úsilím. Členské státy jsou součástí tohoto úsilí a měly by být podporovány ve vytváření otevřeného prostředí výzkumu založeného na spolupráci a vzájemnosti v celosvětovém měřítku. Otevřená věda je klíčovým prvkem politik členských států pro odpovědný výzkum a otevřené inovace. Jelikož se stávají dostupnými nové digitální technologie, měly by se tomuto novému prostředí přizpůsobit politiky výzkumu a financování. |
| --- | --- |

(12)

Přechod k otevřenému přístupu je celosvětovým úsilím. Členské státy jsou součástí tohoto úsilí a měly by být podporovány ve vytváření otevřeného prostředí výzkumu založeného na spolupráci a vzájemnosti v celosvětovém měřítku. Otevřená věda je klíčovým prvkem politik členských států pro odpovědný výzkum a otevřené inovace. Jelikož se stávají dostupnými nové digitální technologie, měly by se tomuto novému prostředí přizpůsobit politiky výzkumu a financování.

| (13) | Komise jde příkladem tím, že maximalizuje přístup k výsledkům výzkumu v prostředí otevřené vědy a k jejich opakovanému využívání, mimo jiné v rámcových programech, a že uplatňuje politiku zpřístupnění údajů na údaje z výzkumu Společného výzkumného střediska Komise. |
| --- | --- |

(13)

Komise jde příkladem tím, že maximalizuje přístup k výsledkům výzkumu v prostředí otevřené vědy a k jejich opakovanému využívání, mimo jiné v rámcových programech, a že uplatňuje politiku zpřístupnění údajů na údaje z výzkumu Společného výzkumného střediska Komise.

| (14) | Byl zaznamenán vícenásobný pokrok v oblastech, jimiž se zabývají doporučení 2012/417/EU další dokumenty uvedené v předchozích bodech odůvodnění, nepodařilo se však splnit všechny cíle a pokrok jednotlivých členských států je nevyrovnaný. V zájmu maximálního využití evropského výzkumného a inovačního potenciálu musí všechny členské státy vynakládat větší úsilí. |
| --- | --- |

(14)

Byl zaznamenán vícenásobný pokrok v oblastech, jimiž se zabývají doporučení 2012/417/EU další dokumenty uvedené v předchozích bodech odůvodnění, nepodařilo se však splnit všechny cíle a pokrok jednotlivých členských států je nevyrovnaný. V zájmu maximálního využití evropského výzkumného a inovačního potenciálu musí všechny členské státy vynakládat větší úsilí.

| (15) | Toto doporučení vychází z doporučení 2012/417/EU, |
| --- | --- |

(15)

Toto doporučení vychází z doporučení 2012/417/EU,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Otevřený přístup k vědeckým publikacím

| 1. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (jak bude podrobně rozvedeno v národních akčních plánech) pro šíření vědeckých publikací, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, a pro otevřený přístup k nim. Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

1.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly v souladu s acquis EU v oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících zajistit, že v důsledku těchto politik a akčních plánů:

| — | všechny vědecké publikace, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, budou dostupné v rámci otevřeného přístupu nejpozději od roku 2020, |
| --- | --- |

—

všechny vědecké publikace, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, budou dostupné v rámci otevřeného přístupu nejpozději od roku 2020,

| — | bez ohledu na způsob zveřejnění (vědecký časopis, digitální infrastruktura, multimediální kanály nebo jakékoli nové a experimentální metody vědecké komunikace) bude otevřený přístup k publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, přiznán co nejdříve, nejlépe v okamžiku zveřejnění a v každém případě nejpozději šest měsíců po datu zveřejnění (nejpozději dvanáct měsíců v případě společenských a humanitních věd), |
| --- | --- |

—

bez ohledu na způsob zveřejnění (vědecký časopis, digitální infrastruktura, multimediální kanály nebo jakékoli nové a experimentální metody vědecké komunikace) bude otevřený přístup k publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, přiznán co nejdříve, nejlépe v okamžiku zveřejnění a v každém případě nejpozději šest měsíců po datu zveřejnění (nejpozději dvanáct měsíců v případě společenských a humanitních věd),

| — | s přihlédnutím k technologickému vývoji nebudou licenční podmínky použité na trhu nepatřičně omezovat vytěžování textů a dat z publikací, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy, |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k technologickému vývoji nebudou licenční podmínky použité na trhu nepatřičně omezovat vytěžování textů a dat z publikací, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy,

| — | si výzkumní pracovníci při uzavírání smluvních ujednání s vydavateli vědeckých publikací podrží nezbytná práva duševního vlastnictví, mimo jiné v souladu s požadavky politiky otevřeného přístupu. To se týká zejména archivace autorem a opakovaného využívání (zejména prostřednictvím vytěžování textů a dat), |
| --- | --- |

—

si výzkumní pracovníci při uzavírání smluvních ujednání s vydavateli vědeckých publikací podrží nezbytná práva duševního vlastnictví, mimo jiné v souladu s požadavky politiky otevřeného přístupu. To se týká zejména archivace autorem a opakovaného využívání (zejména prostřednictvím vytěžování textů a dat),

| — | budou zveřejňovány informace o dohodách mezi veřejnými institucemi či skupinami veřejných institucí a vydavateli ohledně poskytování vědeckých informací s cílem zvýšit transparentnost trhu a spravedlivou hospodářskou soutěž, aniž je dotčena ochrana know-how a obchodních informací (obchodního tajemství). To by mělo zahrnovat všechny druhy dohod týkajících se zejména tzv. „velkých obchodů“ (tj. balíků předplatných na tištěná a elektronická periodika nabízených za snížené ceny) a souvisejících „dohod o započtení“ zaměřených na získání snížených poplatků za publikování v rámci otevřeného přístupu pro konsorcia, |
| --- | --- |

—

budou zveřejňovány informace o dohodách mezi veřejnými institucemi či skupinami veřejných institucí a vydavateli ohledně poskytování vědeckých informací s cílem zvýšit transparentnost trhu a spravedlivou hospodářskou soutěž, aniž je dotčena ochrana know-how a obchodních informací (obchodního tajemství). To by mělo zahrnovat všechny druhy dohod týkajících se zejména tzv. „velkých obchodů“ (tj. balíků předplatných na tištěná a elektronická periodika nabízených za snížené ceny) a souvisejících „dohod o započtení“ zaměřených na získání snížených poplatků za publikování v rámci otevřeného přístupu pro konsorcia,

| — | bude inovativním společnostem, zejména malým a středním podnikům, nezávislým výzkumným pracovníkům (například vědcům z řad občanů), veřejnému sektoru, tisku a občanům obecně zajištěn transparentním a nediskriminačním způsobem co nejširší přístup k vědeckým publikacím výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků s cílem umožnit inovace, posílit postavení veřejného sektoru a informovat občany. |
| --- | --- |

—

bude inovativním společnostem, zejména malým a středním podnikům, nezávislým výzkumným pracovníkům (například vědcům z řad občanů), veřejnému sektoru, tisku a občanům obecně zajištěn transparentním a nediskriminačním způsobem co nejširší přístup k vědeckým publikacím výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků s cílem umožnit inovace, posílit postavení veřejného sektoru a informovat občany.

| 2. | Členské státy by měly zajistit, aby instituce financující výzkum, které jsou příslušné pro správu veřejných prostředků pro financování výzkumu, a akademické instituce, které získávají veřejné finanční prostředky, koordinovaně prováděly politiky a národní akční plány uvedené v bodě 1 na vnitrostátní úrovni tak, že:






  — | zavedou institucionální politiky pro šíření vědeckých publikací a otevřený přístup k nim a stanoví prováděcí plány, |
| --- | --- | --- |

2.

—

zavedou institucionální politiky pro šíření vědeckých publikací a otevřený přístup k nim a stanoví prováděcí plány,

| — | zahrnou požadavky na otevřený přístup jako podmínku pro udělení grantových dohod nebo pro poskytnutí jiné finanční podpory na výzkum společně s mechanismy pro sledování souladu s těmito požadavky a následnými opatřeními k nápravě případů nesouladu, |
| --- | --- |

—

zahrnou požadavky na otevřený přístup jako podmínku pro udělení grantových dohod nebo pro poskytnutí jiné finanční podpory na výzkum společně s mechanismy pro sledování souladu s těmito požadavky a následnými opatřeními k nápravě případů nesouladu,

| — | poskytnou potřebné finanční prostředky pro šíření (včetně otevřeného přístupu a opakovaného využívání) transparentním a nediskriminačním způsobem, přičemž umožní použití různých kanálů, případně včetně digitálních infrastruktur, jakož i nových a experimentálních metod vědecké komunikace, |
| --- | --- |

—

poskytnou potřebné finanční prostředky pro šíření (včetně otevřeného přístupu a opakovaného využívání) transparentním a nediskriminačním způsobem, přičemž umožní použití různých kanálů, případně včetně digitálních infrastruktur, jakož i nových a experimentálních metod vědecké komunikace,

| — | poskytnou výzkumným pracovníkům poradenství ohledně toho, jak dodržovat politiky otevřeného přístupu, a budou je v tomto směru podporovat, zejména v oblasti správy jejich práv duševního vlastnictví při zajištění otevřeného přístupu k jejich publikacím, |
| --- | --- |

—

poskytnou výzkumným pracovníkům poradenství ohledně toho, jak dodržovat politiky otevřeného přístupu, a budou je v tomto směru podporovat, zejména v oblasti správy jejich práv duševního vlastnictví při zajištění otevřeného přístupu k jejich publikacím,

| — | povedou společná jednání s vydavateli, aby získaly transparentní a co nejlepší podmínky pro přístup k publikacím včetně používání a opakovaného využívání, |
| --- | --- |

—

povedou společná jednání s vydavateli, aby získaly transparentní a co nejlepší podmínky pro přístup k publikacím včetně používání a opakovaného využívání,

| — | zajistí, aby byly publikace, které jsou výsledkem financování z veřejných prostředků, snadno identifikovatelné vhodnými technickými prostředky, mimo jiné prostřednictvím metadat připojených k elektronickým verzím výstupů výzkumu a trvalých identifikátorů. |
| --- | --- |

—

zajistí, aby byly publikace, které jsou výsledkem financování z veřejných prostředků, snadno identifikovatelné vhodnými technickými prostředky, mimo jiné prostřednictvím metadat připojených k elektronickým verzím výstupů výzkumu a trvalých identifikátorů.

Správa údajů z výzkumu, včetně otevřeného přístupu

| 3. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (podrobně popsané v národních akčních plánech) pro správu údajů z výzkumu, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, včetně otevřeného přístupu. Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

3.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly zajistit, že v důsledku těchto politik nebo akčních plánů:

| — | se plánování správy údajů stane standardní vědeckou praxí v rané fázi výzkumného procesu, kdy jsou údaje vytvořeny nebo shromážděny, mimo jiné požadavkem na plány správy údajů, |
| --- | --- |

—

se plánování správy údajů stane standardní vědeckou praxí v rané fázi výzkumného procesu, kdy jsou údaje vytvořeny nebo shromážděny, mimo jiné požadavkem na plány správy údajů,

| — | se údaje z výzkumu financovaného z veřejných prostředků stanou a že zůstanou dohledatelnými, přístupnými, interoperabilními a opakovaně využitelnými („zásady FAIR“) v bezpečném a důvěryhodném prostředí prostřednictvím digitálních infrastruktur (mimo jiné infrastruktur federalizovaných ve smyslu evropského cloudu pro otevřenou vědu (EOSC), pakliže to je relevantní), ledaže to je nemožné nebo neslučitelné s dalším využíváním výsledků výzkumu („co možná nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“). To by mohlo být zejména z důvodů soukromí, obchodního tajemství, národní bezpečnosti, oprávněných obchodních zájmů a práv duševního vlastnictví třetích stran. Těmito politikami ani národními akčními plány by neměly být dotčeny údaje, know-how nebo informace jakékoli podoby či povahy, které byly před výzkumnou činností ve vlastnictví soukromých subjektů v rámci společného partnerství veřejného a soukromého sektoru, |
| --- | --- |

—

se údaje z výzkumu financovaného z veřejných prostředků stanou a že zůstanou dohledatelnými, přístupnými, interoperabilními a opakovaně využitelnými („zásady FAIR“) v bezpečném a důvěryhodném prostředí prostřednictvím digitálních infrastruktur (mimo jiné infrastruktur federalizovaných ve smyslu evropského cloudu pro otevřenou vědu (EOSC), pakliže to je relevantní), ledaže to je nemožné nebo neslučitelné s dalším využíváním výsledků výzkumu („co možná nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“). To by mohlo být zejména z důvodů soukromí, obchodního tajemství, národní bezpečnosti, oprávněných obchodních zájmů a práv duševního vlastnictví třetích stran. Těmito politikami ani národními akčními plány by neměly být dotčeny údaje, know-how nebo informace jakékoli podoby či povahy, které byly před výzkumnou činností ve vlastnictví soukromých subjektů v rámci společného partnerství veřejného a soukromého sektoru,

| — | s přihlédnutím k technologickému vývoji (včetně dynamických údajů (v reálném čase)) nebudou licenční podmínky použité na trhu nepatřičně omezovat vytěžování textů a údajů z výzkumu, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy; |
| --- | --- |

—

s přihlédnutím k technologickému vývoji (včetně dynamických údajů (v reálném čase)) nebudou licenční podmínky použité na trhu nepatřičně omezovat vytěžování textů a údajů z výzkumu, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy;

| — | bude inovativním společnostem, zejména malým a středním podnikům, nezávislým výzkumným pracovníkům (například vědcům z řad občanů), veřejnému sektoru, tisku a občanům obecně zajištěn transparentním a nediskriminačním způsobem co nejširší přístup k údajům z výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků s cílem umožnit inovace, posílit postavení veřejného sektoru a informovat občany. |
| --- | --- |

—

bude inovativním společnostem, zejména malým a středním podnikům, nezávislým výzkumným pracovníkům (například vědcům z řad občanů), veřejnému sektoru, tisku a občanům obecně zajištěn transparentním a nediskriminačním způsobem co nejširší přístup k údajům z výsledků výzkumu financovaného z veřejných prostředků s cílem umožnit inovace, posílit postavení veřejného sektoru a informovat občany.

| 4. | Členské státy by měly zajistit, aby instituce financující výzkum, které jsou příslušné pro správu veřejných prostředků pro financování výzkumu, a akademické instituce, které získávají veřejné finanční prostředky, koordinovaně prováděly politiky a národní akční plány uvedené v bodě 3 na vnitrostátní úrovni tak, že:






  — | zavedou institucionální politiky pro správu údajů z výzkumu a stanoví prováděcí plány, |
| --- | --- | --- |

4.

—

zavedou institucionální politiky pro správu údajů z výzkumu a stanoví prováděcí plány,

| — | zahrnou požadavky na plány správy údajů a na otevřený přístup k údajům z výzkumu jako zásadu („co možná nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“) pro projekty, jejichž výsledkem jsou údaje z výzkumu, do grantových dohod a pro další finanční podporu na výzkum společně s mechanismy pro sledování souladu s těmito požadavky a následnými opatřeními k nápravě případů nesouladu, |
| --- | --- |

—

zahrnou požadavky na plány správy údajů a na otevřený přístup k údajům z výzkumu jako zásadu („co možná nejotevřenější, uzavřené podle potřeby“) pro projekty, jejichž výsledkem jsou údaje z výzkumu, do grantových dohod a pro další finanční podporu na výzkum společně s mechanismy pro sledování souladu s těmito požadavky a následnými opatřeními k nápravě případů nesouladu,

| — | dají k dispozici nezbytné finanční prostředky pro správu údajů, |
| --- | --- |

—

dají k dispozici nezbytné finanční prostředky pro správu údajů,

| — | poskytnou výzkumným pracovníkům poradenství ohledně toho, jak dodržovat politiky správy údajů z výzkumu, a budou je v tomto směru podporovat, zejména v oblasti rozvoje spolehlivých dovedností v oblasti plánování správy údajů a vývoje digitálních infrastruktur, které podporují přístup k údajům z výzkumu a jejich uchovávání, |
| --- | --- |

—

poskytnou výzkumným pracovníkům poradenství ohledně toho, jak dodržovat politiky správy údajů z výzkumu, a budou je v tomto směru podporovat, zejména v oblasti rozvoje spolehlivých dovedností v oblasti plánování správy údajů a vývoje digitálních infrastruktur, které podporují přístup k údajům z výzkumu a jejich uchovávání,

| — | zajistí, aby soubory dat byly snadno identifikovatelné prostřednictvím trvalých identifikátorů a prostřednictvím vhodných mechanismů propojitelné s jinými soubory dat a publikacemi a aby byly poskytovány další informace umožňující jejich náležité hodnocení a použití. |
| --- | --- |

—

zajistí, aby soubory dat byly snadno identifikovatelné prostřednictvím trvalých identifikátorů a prostřednictvím vhodných mechanismů propojitelné s jinými soubory dat a publikacemi a aby byly poskytovány další informace umožňující jejich náležité hodnocení a použití.

Uchovávání a opakované využívání vědeckých informací

| 5. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (podrobně popsané v národních akčních plánech) pro posílení uchovávání a opakované využívání vědeckých informací (publikací, souborů dat a ostatních výstupů výzkumu). Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

5.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly zajistit, že v důsledku těchto politik nebo akčních plánů:

| — | akademické instituce, které získávají veřejné finanční prostředky, vypracují politiky ohledně uchovávání svých vědeckých výstupů, |
| --- | --- |

—

akademické instituce, které získávají veřejné finanční prostředky, vypracují politiky ohledně uchovávání svých vědeckých výstupů,

| — | bude zaveden účinný systém ukládání elektronických vědeckých informací, který by se vztahoval na publikace vytvořené přímo v digitální podobě a související výstup výzkumu, |
| --- | --- |

—

bude zaveden účinný systém ukládání elektronických vědeckých informací, který by se vztahoval na publikace vytvořené přímo v digitální podobě a související výstup výzkumu,

| — | vědeckým informacím vybraným pro dlouhodobé uchovávání se dostane odpovídajícího kurátorství spolu s hardwarem a softwarem nezbytným k opakovanému využívání těchto informací, |
| --- | --- |

—

vědeckým informacím vybraným pro dlouhodobé uchovávání se dostane odpovídajícího kurátorství spolu s hardwarem a softwarem nezbytným k opakovanému využívání těchto informací,

| — | bude podpořena jedinečná identifikace (propojení výstupů výzkumu, výzkumných pracovníků, jejich afiliací, financujících subjektů a přispěvatelů) prostřednictvím široké škály trvalých identifikátorů s cílem umožnit dohledatelnost, reprodukovatelnost a dlouhodobé uchovávání výsledků výzkumu, |
| --- | --- |

—

bude podpořena jedinečná identifikace (propojení výstupů výzkumu, výzkumných pracovníků, jejich afiliací, financujících subjektů a přispěvatelů) prostřednictvím široké škály trvalých identifikátorů s cílem umožnit dohledatelnost, reprodukovatelnost a dlouhodobé uchovávání výsledků výzkumu,

| — | budou zavedeny strojově čitelné systémy a podmínky pro udělování licencí, slučitelné s již existujícími otevřenými licencemi, které umožní opakované využívání vědeckých informací, jež jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy, s cílem umožnit legální opakované využívání a uchovávání, |
| --- | --- |

—

budou zavedeny strojově čitelné systémy a podmínky pro udělování licencí, slučitelné s již existujícími otevřenými licencemi, které umožní opakované využívání vědeckých informací, jež jsou výsledkem výzkumu financovaného z veřejných prostředků, v souladu s autorským právem, a aniž jsou dotčeny příslušné autorskoprávní předpisy, s cílem umožnit legální opakované využívání a uchovávání,

| — | budou podpořeny podmínky k tomu, aby zúčastněné strany nabízely služby s přidanou hodnotou založené na opakovaném využívání vědeckých informací. |
| --- | --- |

—

budou podpořeny podmínky k tomu, aby zúčastněné strany nabízely služby s přidanou hodnotou založené na opakovaném využívání vědeckých informací.

Infrastruktury pro otevřenou vědu

| 6. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (podrobně popsané v národních akčních plánech) pro další rozvoj infrastruktur, o něž se opírá systém pro přístup k vědeckým informacím a jejich uchovávání, sdílení a opětovné využívání a pro podporu jejich federalizace v rámci evropského cloudu pro otevřenou vědu. Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

6.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností a udělování příslušných licencí,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly zajistit, že v důsledku těchto politik nebo národních akčních plánů:

| — | budou vyčleněny, investovány a vytvářeny takové zdroje, jež jsou ekonomicky účinné, umožnují inovace, a zároveň podporují hospodářskou soutěž v rámci vnitřního trhu, |
| --- | --- |

—

budou vyčleněny, investovány a vytvářeny takové zdroje, jež jsou ekonomicky účinné, umožnují inovace, a zároveň podporují hospodářskou soutěž v rámci vnitřního trhu,

| — | bude zajištěna kvalita a spolehlivost infrastruktury, mimo jiné využíváním široce uznávaných certifikačních mechanismů, specifikací a standardů, |
| --- | --- |

—

bude zajištěna kvalita a spolehlivost infrastruktury, mimo jiné využíváním široce uznávaných certifikačních mechanismů, specifikací a standardů,

| — | výzkumným pracovníkům bude transparentním a nediskriminačním způsobem zajištěn lepší přístup k výzkumným zdrojům a službám pro ukládání, správu, analýzu, sdílení a opakované využívání vědeckých informací, mimo jiné prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, bude-li k dispozici, |
| --- | --- |

—

výzkumným pracovníkům bude transparentním a nediskriminačním způsobem zajištěn lepší přístup k výzkumným zdrojům a službám pro ukládání, správu, analýzu, sdílení a opakované využívání vědeckých informací, mimo jiné prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, bude-li k dispozici,

| — | díky využívání dalších ukazatelů a parametrů budou infrastruktury způsobilé ke sběru informací, které jsou základem pro sledování a posuzování otevřenosti a otevřené vědy, jakož i pro hodnocení výzkumu a profesního hodnocení. |
| --- | --- |

—

díky využívání dalších ukazatelů a parametrů budou infrastruktury způsobilé ke sběru informací, které jsou základem pro sledování a posuzování otevřenosti a otevřené vědy, jakož i pro hodnocení výzkumu a profesního hodnocení.

| 7. | Členské státy by měly zajistit součinnost mezi vnitrostátními infrastrukturami s evropským cloudem pro otevřenou vědu a jinými celosvětovými iniciativami tím, že:






  — | přikročí k vymezení standardů pro údaje a služby, které mají být přístupné prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, jakož i ukazatelů a parametrů pro měření dopadu výzkumu v souvislosti s evropským cloudem pro otevřenou vědu, |
| --- | --- | --- |

7.

—

přikročí k vymezení standardů pro údaje a služby, které mají být přístupné prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu, jakož i ukazatelů a parametrů pro měření dopadu výzkumu v souvislosti s evropským cloudem pro otevřenou vědu,

| — | zaručí interoperabilitu nově zřízených nebo modernizovaných infrastruktur tak, aby zohledňovaly vývoj evropského cloudu pro otevřenou vědu, a tudíž zamezily vytváření datových sil, čímž přispějí ke snížení roztříštěnosti a k propagaci vědeckých objevů a spolupráce napříč obory a zeměmi, |
| --- | --- |

—

zaručí interoperabilitu nově zřízených nebo modernizovaných infrastruktur tak, aby zohledňovaly vývoj evropského cloudu pro otevřenou vědu, a tudíž zamezily vytváření datových sil, čímž přispějí ke snížení roztříštěnosti a k propagaci vědeckých objevů a spolupráce napříč obory a zeměmi,

| — | připraví půdu pro využívání služeb a sdílení vědeckých informací prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu. |
| --- | --- |

—

připraví půdu pro využívání služeb a sdílení vědeckých informací prostřednictvím evropského cloudu pro otevřenou vědu.

Dovednosti a kompetence

| 8. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (podrobně popsané v národních akčních plánech) pro nezbytné dovednosti a kompetence výzkumných pracovníků a personálu akademických institucí, pokud jde o vědecké informace. Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

8.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly zajistit, že v důsledku těchto politik nebo akčních plánů:

| — | budou poskytovány nezbytná odborná příprava a vzdělávání v oblasti otevřeného přístupu, správy údajů z výzkumu, péče o údaje, uchovávání údajů, kurátorství údajů a otevřené vědy v rámci vysokoškolského vzdělávacího systému a systému odborné přípravy ve všech fázích profesní dráhy a že se stanou součástí osvědčených postupů na pracovišti v daném odvětví, |
| --- | --- |

—

budou poskytovány nezbytná odborná příprava a vzdělávání v oblasti otevřeného přístupu, správy údajů z výzkumu, péče o údaje, uchovávání údajů, kurátorství údajů a otevřené vědy v rámci vysokoškolského vzdělávacího systému a systému odborné přípravy ve všech fázích profesní dráhy a že se stanou součástí osvědčených postupů na pracovišti v daném odvětví,

| — | bude zajištěno prosazování nebo provádění, nebo prosazování i provádění pokročilých programů nových profesních profilů v oblasti technologií zpracování dat, |
| --- | --- |

—

bude zajištěno prosazování nebo provádění, nebo prosazování i provádění pokročilých programů nových profesních profilů v oblasti technologií zpracování dat,

| — | budou podporovány příprava a odborné vzdělávání odborníků v oblasti informatiky zaměřených na zpracování velkého objemu dat, včetně datových specialistů, techniků a správců dat. |
| --- | --- |

—

budou podporovány příprava a odborné vzdělávání odborníků v oblasti informatiky zaměřených na zpracování velkého objemu dat, včetně datových specialistů, techniků a správců dat.

Pobídky a odměny

| 9. | Členské státy by měly stanovit a zavést jasné politiky (podrobně popsané v národních akčních plánech) pro přizpůsobení systému náboru a profesního hodnocení výzkumných pracovníků, hodnotícího systému pro udělování výzkumných grantů výzkumným pracovníkům a systémů pro hodnocení výzkumných institucí s ohledem na vědecké informace. Uvedené politiky a akční plány by měly stanovit:






  — | konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku, |
| --- | --- | --- |

9.

—

konkrétní cíle a ukazatele pro měření pokroku,

| — | prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností, |
| --- | --- |

—

prováděcí plány, včetně rozdělení odpovědností,

| — | související finanční plánování. |
| --- | --- |

—

související finanční plánování.

Členské státy by měly zajistit, že v důsledku těchto politik nebo akčních plánů:

| — | bude systém akademického profesního postupu podporovat a odměňovat výzkumné pracovníky, kteří se účastní kultury sdílení výsledků výzkumu, a to zejména zajištěním včasného sdílení a otevřeného přístupu ke svým publikacím a dalším výstupům výzkumu, |
| --- | --- |

—

bude systém akademického profesního postupu podporovat a odměňovat výzkumné pracovníky, kteří se účastní kultury sdílení výsledků výzkumu, a to zejména zajištěním včasného sdílení a otevřeného přístupu ke svým publikacím a dalším výstupům výzkumu,

| — | budou instituce odpovědné za správu veřejných prostředků pro financování výzkumu a akademické instituce, které jsou příjemci veřejných finančních prostředků, napomáhat při provádění vnitrostátní politiky tím, že zavedou mechanismy umožňující, měřící a odměňující sdílení vědeckých informací, |
| --- | --- |

—

budou instituce odpovědné za správu veřejných prostředků pro financování výzkumu a akademické instituce, které jsou příjemci veřejných finančních prostředků, napomáhat při provádění vnitrostátní politiky tím, že zavedou mechanismy umožňující, měřící a odměňující sdílení vědeckých informací,

| — | budou systémy hodnocení výzkumu a profesního hodnocení obohaceny zavedením doplňujících ukazatelů a parametrů, které mohou být využity při posouzení otevřenosti, mimo jiné pokud jde o širší sociální dopad výzkumu a na individuální úrovni výzkumného pracovníka („parametry nové generace“). |
| --- | --- |

—

budou systémy hodnocení výzkumu a profesního hodnocení obohaceny zavedením doplňujících ukazatelů a parametrů, které mohou být využity při posouzení otevřenosti, mimo jiné pokud jde o širší sociální dopad výzkumu a na individuální úrovni výzkumného pracovníka („parametry nové generace“).

Mnohostranný dialog zúčastněných stran o otevřené vědě na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni

| 10. | Členské státy by se měly podílet na mnohostranných dialozích zúčastněných stran o přechodu k otevřené vědě na vnitrostátní, evropské a mezinárodní úrovni, pokud jde o jednotlivá témata zmíněná v bodech 1 až 9.
  Členské státy by měly zajistit, aby:






  — | uvedené dialogy posilovaly propojenost technologického prostředí otevřené vědy, které zahrnuje všechny výstupy výzkumu ze všech fází životního cyklu výzkumu (údaje, publikace, software, metody, protokoly atd.), |
| --- | --- | --- |

10.

Členské státy by měly zajistit, aby:

—

uvedené dialogy posilovaly propojenost technologického prostředí otevřené vědy, které zahrnuje všechny výstupy výzkumu ze všech fází životního cyklu výzkumu (údaje, publikace, software, metody, protokoly atd.),

| — | bylo postupně dosaženo systémové změny směrem k otevřené vědě, jež bude vedle technologické změny a účinnosti zahrnovat zásadu vzájemnosti a kulturní změnu mezi výzkumnými pracovníky, jakož i institucionální změnu v oblasti výzkumu v rámci akademických institucí a financujících subjektů směrem k otevřené vědě, případně včetně otázek, jako je integrita a etika výzkumu. |
| --- | --- |

—

bylo postupně dosaženo systémové změny směrem k otevřené vědě, jež bude vedle technologické změny a účinnosti zahrnovat zásadu vzájemnosti a kulturní změnu mezi výzkumnými pracovníky, jakož i institucionální změnu v oblasti výzkumu v rámci akademických institucí a financujících subjektů směrem k otevřené vědě, případně včetně otázek, jako je integrita a etika výzkumu.

Strukturovaná koordinace členských států na úrovni Unie a opatření navazující na toto doporučení

| 11. | Členské státy by měly mít vnitrostátní referenční místo, jehož úkolem bude:






  — | koordinovat opatření uvedená v tomto doporučení, |
| --- | --- | --- |

11.

—

koordinovat opatření uvedená v tomto doporučení,

| — | být partnerem Komise v otázkách přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání, zejména co se týče lepšího definování společných zásad a standardů, prováděcích opatření a nových způsobů šíření a sdílení výsledků výzkumu v rámci Evropského výzkumného prostoru, |
| --- | --- |

—

být partnerem Komise v otázkách přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání, zejména co se týče lepšího definování společných zásad a standardů, prováděcích opatření a nových způsobů šíření a sdílení výsledků výzkumu v rámci Evropského výzkumného prostoru,

| — | podávat zprávy o opatřeních přijatých v návaznosti na toto doporučení. |
| --- | --- |

—

podávat zprávy o opatřeních přijatých v návaznosti na toto doporučení.

| 12. | Členské státy by měly informovat Komisi 18 měsíců po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a poté vždy po dvou letech o opatřeních přijatých v reakci na body uvedené v tomto doporučení. Na základě toho by Komise měla přezkoumat pokrok, jehož bylo v celé Unii dosaženo, a vyhodnotit, zda je pro dosažení cílů navržených v toto doporučení třeba dalších opatření. |
| --- | --- |

12.

V Bruselu dne 25. dubna 2018.

Za Komisi

Mariya GABRIEL

členka Komise

Carlos MOEDAS

člen Komise

---

(1)  COM(2012) 401 final ze dne 17. července 2012.

1

(2)  Doporučení Komise 2012/417/EU ze dne 17. července 2012 o přístupu k vědeckým informacím a jejich uchovávání (Úř. věst. L 194, 21.7.2012, s. 39).

2

(3)  COM(2015) 192 final ze dne 6. května 2015.

3

(4)  Otevřená věda označuje nový přístup k vědeckému procesu, založený na spolupráci a nových způsobech šíření znalostí a zlepšení dostupnosti a opakované využitelnosti výstupů výzkumu pomocí digitálních technologií a nových nástrojů spolupráce.

4

(5)  COM(2017) 228 final ze dne 10. května 2017.

5

(6)  COM(2016) 178 final ze dne 19. dubna 2016.

6

(7)  SWD(2018) 83 final ze dne 14. března 2018.

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90).

8

(9)  Otevřený přístup označuje možnost přístupu k digitálním výstupům výzkumu a jejich opakované využívání s co nejmenším počtem omezení.

9

(10)  COM(2018) 22 final.

10

(11)  Závěry Rady 9360/15 ze dne 29. května 2015.

11

(12)  Závěry Rady 9526/16 ze dne 27. května 2016.

12

---

Opravy

| 31.5.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/19

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/366 ze dne 1. března 2017, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky po přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 18 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 a kterým se ukončuje šetření částečného prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1037

(
  Úřední věstník Evropské unie L 56 ze dne 3. března 2017
  )

Strana 126, příloha 1:

místo:

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| „Years Solar Co. Ltd | B898 “, |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

„Years Solar Co. Ltd

B898 “,

má být:

| Název společnosti | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| „LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | B898 “. |

Název společnosti

Doplňkový kód TARIC

„LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

B898 “.

---