# Europeiska unionens L 109/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången27 april 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 109

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången27 april 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av | 1 |
| | * | Föreskrifter nr 132 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för tunga fordon, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg som är utrustade med motorer med kompressionständning [2018/630] | 100 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av

1

*

Föreskrifter nr 132 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för tunga fordon, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg som är utrustade med motorer med kompressionständning [2018/630]

100

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/1

---

Endast Unece-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 16 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av

| I. | Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för personer i motorfordon |
| --- | --- |

I.

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn för personer i motorfordon

| II. | Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn, Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn [2018/629] |
| --- | --- |

II.

Fordon utrustade med säkerhetsbälten, bältespåminnare, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn, Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn [2018/629]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 2 till ändringsserie 07 – dag för ikraftträdande: 19 juli 2018

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märkningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkännande |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikationer |
| --- | --- |

6.

| 7. | Provningar |
| --- | --- |

7.

| 8. | Krav för installation i fordonet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändringar och utökningar av godkännande av fordonstyp eller typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning |
| --- | --- |

11.

| 12. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Anvisningar |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namn- och adressuppgifter för typgodkännandemyndigheter och för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningar |
| --- | --- |

14.

| 15. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

15.

BILAGOR

| 1A | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp med avseende på säkerhetsbältet enligt föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning för vuxna personer i motorfordon enligt föreskrifter nr 16 |
| --- | --- |

1B

| 2 | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2

| 3 | Skiss över utrustning för provning av upprullningsmekanismens hållbarhet |
| --- | --- |

3

| 4 | Schematisk teckning av utrustning för provning av låsning på nödlåsande upprullningsdon |
| --- | --- |

4

| 5 | Skiss över utrustning för provning av dammtålighet |
| --- | --- |

5

| 6 | Beskrivning av vagn, säte, förankringar och stoppanordning |
| --- | --- |

6

| 7 | Beskrivning av provdockan |
| --- | --- |

7

| 8 | Beskrivning av kurvan för vagnens retardation eller acceleration som funktion av tiden |
| --- | --- |

8

| 9 | Anvisningar |
| --- | --- |

9

| 10 | Provning av dubbla låsbeslag |
| --- | --- |

10

| 11 | Provning av nötning och mikroglidning |
| --- | --- |

11

| 12 | Korrosionsprovning |
| --- | --- |

12

| 13 | Ordning för provningar |
| --- | --- |

13

| 14 | Kontroll av produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

14

| 15 | Förfarande för fastställande av H-punkten och den faktiska bålvinkeln för sittplatser i motorfordon |
| --- | --- |

15

| 16 | Installation av säkerhetsbälte med typer av bälten och upprullningsdon |
| --- | --- |

16

| 17 | Krav för installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för vuxna personer i motorfordon i framåtriktade säten samt för installation av Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn |
| --- | --- |

17

| 18 | Provningar av bältespåminnare |
| --- | --- |

18

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller följande:

| 1.1 | Fordon av kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1) med avseende på installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända, bakåtvända eller sidovända säten. |
| --- | --- |

1.1

Fordon av kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1) med avseende på installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända, bakåtvända eller sidovända säten.

2

4

5

6

7

1

| 1.2 | Säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända, bakåtvända eller sidovända säten och som är utformade för att installeras i fordon av kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1). |
| --- | --- |

1.2

Säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar avsedda för separat bruk, dvs. som enskilda monteringsdelar, av personer av vuxen kroppsbyggnad som sitter på framåtvända, bakåtvända eller sidovända säten och som är utformade för att installeras i fordon av kategorierna M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 och T (1).

2

4

5

6

7

1

| 1.3 | Fordon av kategorierna M1 och N1 (1) med avseende på installation av fasthållningsanordningar för barn, Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn. |
| --- | --- |

1.3

Fordon av kategorierna M1 och N1 (1) med avseende på installation av fasthållningsanordningar för barn, Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn.

1

1

1

| 1.4 | Alla sittplatser i fordon av kategorierna M och N utrustade med bilbälten med avseende på bältespåminnare. |
| --- | --- |

1.4

Alla sittplatser i fordon av kategorierna M och N utrustade med bilbälten med avseende på bältespåminnare.

| 1.5 | På tillverkarens begäran gäller de också installationen av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn avsedda för installation i fordon av kategorierna M2 och M3 (1) |
| --- | --- |

1.5

På tillverkarens begäran gäller de också installationen av fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn avsedda för installation i fordon av kategorierna M2 och M3 (1)

2

3

1

| 1.6 | På tillverkarens begäran gäller de också säkerhetsbälten avsedda för installation på sidovända säten i fordon av kategori M3 (klass II, III och B (1)). |
| --- | --- |

1.6

På tillverkarens begäran gäller de också säkerhetsbälten avsedda för installation på sidovända säten i fordon av kategori M3 (klass II, III och B (1)).

3

1

| 1.7 | På tillverkarens begäran gäller de också för installation av i-Size-fasthållningsanordningar för barn, om sittplatser för i-Size definieras av fordonstillverkaren. |
| --- | --- |

1.7

På tillverkarens begäran gäller de också för installation av i-Size-fasthållningsanordningar för barn, om sittplatser för i-Size definieras av fordonstillverkaren.

2.   DEFINITIONER

2.1   Säkerhetsbälte (bilbälte, bälte)

En anordning av band med ett låsbeslag, justeringsanordningar och fästen som kan förankras i ett motordrivet fordon och som är avsedd att minska risken för skador på den som är fastspänd i händelse av kollision eller kraftig inbromsning genom att kroppens rörelsemöjligheter begränsas. En sådan anordning kallas i allmänhet bältesenhet, vilket är en term som även omfattar eventuella anordningar för energiupptagning eller upprullning av bältet.

Anordningen kan provas och godkännas som en säkerhetsbältesanordning eller som en fasthållningsanordning.

2.1.1   Höftbälte

Ett tvåpunktsbälte som löper tvärs över bärarens bäckenparti.

2.1.2   Diagonalbälte

Ett bälte som löper diagonalt över bärarens bröstkorg, från höften till motsatt axel.

2.1.3   Trepunktsbälte

Ett bälte som väsentligen är en kombination av ett höftbälte och ett diagonalbälte.

2.1.4   Bälte av S-typ

Annan bältesanordning än ett trepunktsbälte eller ett höftbälte.

2.1.5   Fyrpunktsbälte

Bälte av S-typ som består av ett höftbälte och axelremmar. Ett fyrpunktsbälte kan vara försett med en extra grenrem.

2.2   Bältestyp

Bälten av olika typer är bälten som skiljer sig åt i viktiga avseenden som i synnerhet kan hänföra sig till:

| 2.2.1 | de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.), |
| --- | --- |

2.2.1

de styva delarna (låsbeslag, fästen, upprullningsdon osv.),

| 2.2.2 | material, vävning, mått och färg på banden, eller |
| --- | --- |

2.2.2

material, vävning, mått och färg på banden, eller

| 2.2.3 | bältesenhetens geometri. |
| --- | --- |

2.2.3

bältesenhetens geometri.

2.3   Band

En böjlig del som konstruerats för att hålla fast kroppen och överföra belastningar till bältets förankringar.

2.4   Låsbeslag

En snabbkopplingsanordning som möjliggör att bäraren hålls fast av bältet. Låsbeslaget får innefatta justeringsanordningen, med undantag för ett låsbeslag för fyrpunktsbälte.

2.5   Bältesjusteringsanordning

En anordning som tillåter att bältet ställs in med hänsyn till kraven från den enskilde bäraren och sätets läge. Justeringsanordningen kan vara en del av låsbeslaget, ett upprullningsdon eller någon annan del av säkerhetsbältet.

2.6   Bältesförsträckare

En tilläggsanordning eller en inbyggd anordning som sträcker bandet i bilbältet för att minska slacket i bältet vid en krock.

2.7   referenszon: utrymmet mellan två vertikala längsgående plan, 400 mm ifrån varandra och symmetriska med avseende på H-punkten, definierat efter huvudformsutrustningens rotation från vertikalt till horisontellt enligt beskrivningen i bilaga 1 till föreskrifter nr 21. Utrustningen ska placeras enligt beskrivningen i den bilagan till föreskrifter nr 21 och ha en högsta längd på 840 mm.

2.8   krockkudde: en anordning som installeras för att komplettera bilbälten och fasthållningsanordningar i motordrivna fordon, dvs. system som, om en stark kraft påverkar fordonet, automatiskt utnyttjar en flexibel struktur som är avsedd att, med hjälp av kompression av den gas den innehåller, begränsa kraften i kontakten mellan en eller flera kroppsdelar hos personer i fordonet och passagerarutrymmets inredning. Sådana aktiverade strukturer får inte betraktas som en fast del.

2.9   passagerarkrockkudde: en krockkudde avsedd att vid en frontalkollision skydda en eller flera passagerare i andra säten än förarsätet.

2.10   fasthållningsanordning för barn: en sådan säkerhetsanordning som definieras i föreskrifter nr 44 eller föreskrifter nr 129.

2.11   bakåtvänd: riktningen rakt emot den som normalt är fordonets färdriktning.

2.12   Fästen

De delar av bältesenheten, inklusive de nödvändiga säkringsdelarna, som möjliggör fastsättning av enheten i bältesförankringarna.

2.13   Energiupptagare

En anordning som är konstruerad för att sprida energi oberoende av eller tillsammans med bandet, och som utgör en del av bältesenheten.

2.14   Upprullningsdon

En anordning som rymmer en del av eller hela säkerhetsbältets band.

2.14.1   Låsningsfritt upprullningsdon (typ 1)

Ett upprullningsdon varifrån bandet dras ut i sin fulla längd med en liten yttre kraft och som inte medger någon justering av längden på det band som dragits ut.

2.14.2   Upprullningsdon med manuell upplåsning (typ 2)

Ett upprullningsdon som kräver att användaren manuellt manövrerar en anordning för att låsa upp upprullningsdonet och dra ut bandet till önskad längd, och som låses automatiskt när denna manöver upphör.

2.14.3   Automatiskt låsande upprullningsdon (typ 3)

Ett upprullningsdon som medger att bandet dras ut till önskad längd och som automatiskt justerar bandet efter bäraren då låsbeslaget kopplas ihop. Ytterligare utdragning av bandet är inte möjlig utan bärarens avsiktliga ingripande.

2.14.4   Nödlåsande upprullningsdon (typ 4)

Ett upprullningsdon som under normala körförhållanden inte begränsar rörelsefriheten för säkerhetsbältets bärare. Upprullningsdonet har en längdinställningsanordning som automatiskt justerar bandet till bäraren och en låsningsmekanism som sätts i bruk i en nödsituation genom

| 2.14.4.1 | retardation av fordonet (enkelfunktion), eller |
| --- | --- |

2.14.4.1

retardation av fordonet (enkelfunktion), eller

| 2.14.4.2 | en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion). |
| --- | --- |

2.14.4.2

en kombination av retardation av fordonet, bandets rörelse eller annan automatik (flerfunktion).

2.14.5   Nödlåsande upprullningsdon med högre responströskel (typ 4N)

Ett upprullningsdon av den typ som definieras i punkt 2.14.4, men med särskilda egenskaper när det gäller dess användning i fordon av kategorierna M2, M3, N1, N2 och N3
   (2).

2

3

1

2

3

2

2.14.6   Bältesjusteringsanordning för höjd

En anordning som tillåter att höjden på den övre stolpöglan (direkt ansluten till fordonet eller sätets fasta stomme) för ett bälte justeras med hänsyn till kraven från den enskilda bäraren och sätets läge. En sådan anordning kan anses vara en del av bältet eller en del av bältets förankring.

2.14.7   Flexibel justeringsanordning för axelhöjd

En anordning för justering för den enskilda bärarens axelhöjd, där justeringsdelen inte är direkt ansluten till fordonets konstruktion (t.ex. en pelare) eller till sätets konstruktion (t.ex. sätets fasta stomme), utan där justeringen av axeldelen

| a) | sker genom förflyttning över en flexibel konstruktion, och |
| --- | --- |

a)

sker genom förflyttning över en flexibel konstruktion, och

| b) | inte påverkar dragningen av höftbältet. |
| --- | --- |

b)

inte påverkar dragningen av höftbältet.

2.15   Bältesförankringar

De delar av fordonets eller sätenas stomme eller andra delar av fordonet i vilka säkerhetsbältena sätts fast.

2.16   Fordonstyp med avseende på säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar

En kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som mått, form och material för de delar av fordonets eller sätenas stomme eller andra delar av fordonet som används för fastsättning av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar.

2.17   Fasthållningsanordning

En anordning för en viss fordonstyp eller en typ som har fastställts av fordonstillverkaren och godkänts av den tekniska tjänsten, bestående av ett säte och ett bälte som är fastsatta i fordonet på lämpligt sätt, och som dessutom består av alla de delar som ingår för att minska risken för skador på bäraren i händelse av en kraftig retardation av fordonet genom att de begränsar kroppens rörelsemöjligheter.

2.18   Säte

En anordning, oavsett om den ingår som en del av fordonets stomme eller ej, komplett med klädsel, som utgör sittplats för en vuxen person. Termen täcker både ett enskilt säte och den del av ett bänksäte som motsvarar en sittplats.

2.18.1   främre passagerarsäte: varje säte där den främsta H-punkten för sätet i fråga befinner sig i eller framför ett vertikalt tvärgående plan genom förarens R-punkt.

främre passagerarsäte

2.18.2   framåtvänt säte: ett säte som kan användas när fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets främre del så att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller – 10° med fordonets vertikala symmetriplan.

framåtvänt säte

2.18.3   bakåtvänt säte: ett säte som kan användas när fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets bakre del så att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på mindre än + 10° eller – 10° med fordonets vertikala symmetriplan.

bakåtvänt säte

2.18.4   sidovänt säte: ett säte som kan användas när fordonet är i rörelse och som är vänt mot fordonets sida så att sätets vertikala symmetriplan bildar en vinkel på 90° (± 10°)med fordonets vertikala symmetriplan.

sidovänt säte

2.19   Grupp av säten

Antingen ett bänksäte eller separata säten som är monterade sida vid sida (dvs. monterade på så sätt att de främre förankringarna till ett av dessa säten är i linje med de främre eller bakre förankringarna till det andra eller mellan förankringarna till det andra sätet) och som är avsedda för en eller flera vuxna personer.

2.20   Bänksäte

En anordning, komplett med klädsel, avsedd som sittplats för minst två vuxna personer.

2.21   Inställningssystem för sätet

Hela den anordning med vilken sätet eller dess delar kan ställas in i ett läge som passar för den sittande personens kroppsbyggnad. Denna anordning får särskilt möjliggöra

| 2.21.1 | inställning i längdled, |
| --- | --- |

2.21.1

inställning i längdled,

| 2.21.2 | inställning i höjdled, och |
| --- | --- |

2.21.2

inställning i höjdled, och

| 2.21.3 | vinkelinställning. |
| --- | --- |

2.21.3

vinkelinställning.

2.22   Sätesförankring

Det system genom vilket hela sätet är fastsatt i fordonets stomme, inklusive de delar av fordonets stomme som påverkas.

2.23   Sätestyp

En kategori av säten som inte skiljer sig sinsemellan i sådana viktiga avseenden som

| 2.23.1 | form, mått och material i sätets stomme, |
| --- | --- |

2.23.1

form, mått och material i sätets stomme,

| 2.23.2 | de typer av inställningssystem och spärrsystem som används samt måtten på dessa, eller |
| --- | --- |

2.23.2

de typer av inställningssystem och spärrsystem som används samt måtten på dessa, eller

| 2.23.3 | typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets stomme som påverkas, och måtten på dessa. |
| --- | --- |

2.23.3

typen av bältesförankringar på sätet, sätets förankring och de delar av fordonets stomme som påverkas, och måtten på dessa.

2.24   Sätets förskjutningssystem

En anordning som medger att sätet eller en av dess delar kan förskjutas i vinkel eller i längdled, utan något fast mellanläge (för att underlätta passagerarnas tillträde till fordonet).

2.25   Sätets spärrsystem

En anordning som ser till att sätet och dess delar hålls fast i varje bruksläge.

2.26   Sluten öppningsknapp för låsbeslag

En öppningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det inte är möjligt att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.27   Icke sluten öppningsknapp för låsbeslag

En öppningsknapp för låsbeslaget som är utformad så att det är möjligt att frigöra låsbeslaget med en sfär med en diameter på 40 mm.

2.28   Spänningsreducerande anordning

En anordning som är inbyggd i upprullningsdonet och automatiskt reducerar bandets spänning när säkerhetsbältet är fastspänt. En sådan anordning stängs av automatiskt när säkerhetsbältet frigörs.

2.29   Isofix: ett system för montering av fasthållningsanordningar för barn i fordon där det finns två fasta förankringar i fordonet, två motsvarande fasta fästen på fasthållningsanordningen för barn och en funktion för att begränsa rotationen kring axeln hos fasthållningsanordningen för barn.

2.30   Isofix-fasthållningsanordning för barn: en fasthållningsanordning för barn som uppfyller kraven i föreskrifter nr 44 eller nr 129 och som ska fästas vid ett Isofix-förankringssystem som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 eller nr 145.

2.31   Isofix-läge: ett system som tillåter installering av

| a) | antingen en universal framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

a)

antingen en universal framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44,

| b) | eller en semiuniversal framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

b)

eller en semiuniversal framåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44,

| c) | eller en semiuniversal bakåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

c)

eller en semiuniversal bakåtvänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44,

| d) | eller en semiuniversal sidovänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

d)

eller en semiuniversal sidovänd Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44,

| e) | eller en fordonsspecifik Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44, |
| --- | --- |

e)

eller en fordonsspecifik Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 44,

| f) | eller en i-Size-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 129, |
| --- | --- |

f)

eller en i-Size-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 129,

| g) | eller en fordonsspecifik Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 129. |
| --- | --- |

g)

eller en fordonsspecifik Isofix-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 129.

2.32   Isofix-förankringssystem: ett system som består av två nedre Isofix-förankringar som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 eller nr 145 och som utformats för fastsättning av en Isofix-fasthållningsanordning för barn tillsammans med en rotationshämmande anordning.

2.33   nedre Isofix-förankring: en stel, rund, vågrät stång med diametern 6 mm, som utgår från fordons- eller säteskonstruktionen och till vilken en Isofix-fasthållningsanordning för barn med Isofix-fästen ansluts och förankras.

2.34   Rotationshämmande anordning

| a) | En rotationshämmande anordning för en universal Isofix-fasthållningsanordning för barn består av den övre Isofix-hållremmen. |
| --- | --- |

a)

En rotationshämmande anordning för en universal Isofix-fasthållningsanordning för barn består av den övre Isofix-hållremmen.

| b) | En rotationshämmande anordning för en semiuniversal Isofix-fasthållningsanordning för barn består av antingen en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning. |
| --- | --- |

b)

En rotationshämmande anordning för en semiuniversal Isofix-fasthållningsanordning för barn består av antingen en övre hållrem, fordonets instrumentbräde eller ett stödben som alla avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning.

| c) | En rotationshämmande anordning för en i-Size-fasthållningsanordning för barn består av antingen en övre hållrem eller ett stödben som båda avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning. |
| --- | --- |

c)

En rotationshämmande anordning för en i-Size-fasthållningsanordning för barn består av antingen en övre hållrem eller ett stödben som båda avses begränsa fasthållningsanordningens rotation vid en frontal sammanstötning.

| d) | För universala och semiuniversala Isofix- och i-Size-fasthållningsanordningar för barn utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning. |
| --- | --- |

d)

För universala och semiuniversala Isofix- och i-Size-fasthållningsanordningar för barn utgör själva fordonssätet inte någon rotationshämmande anordning.

2.35   Isofix-förankring med övre hållrem: en anordning som uppfyller kraven i föreskrifter nr 14 eller nr 145 såsom en stång som placerats inom ett avgränsat område och konstruerats för att ett anslutningsband för den övre hållremmen för Isofix ska kunna anslutas och dess hämmande kraft överföras till fordonsstommen.

2.36   styranordning: en anordning avsedd att hjälpa den person som installerar Isofix-fasthållningsanordningen för barn genom att fysiskt styra Isofix-fästena på fasthållningsanordningen till korrekt läge i förhållande till de nedre Isofix-förankringarna så att inkopplingen underlättas.

2.37   Isofix-märkning: något som informerar den som vill installera en Isofix-fasthållningsanordning för barn om fordonets Isofix-lägen och läget för varje motsvarande Isofix-förankringssystem.

2.38   fixtur för en fasthållningsanordning för barn: en fixtur enligt en av de Isofix-fixturer som definieras i punkt 4 i tillägg 2 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, i synnerhet en vars mått framgår av figurerna 1–8 i ovannämnda punkt 4. Dessa fixturer används enligt dessa föreskrifter för att kontrollera vilka storleksklasser av Isofix-fasthållningsanordningar för barn enligt föreskrifter nr 44 eller föreskrifter nr 129 som kan inpassas i fordonets Isofix-lägen. Dessutom används en av dessa fixturer, ISO/F2, som beskrivs i figur 2 i ovannämnda punkt 4, enligt föreskrifter nr 14 eller nr 145 för att kontrollera placeringen av och åtkomsten till alla Isofix-förankringssystem.

Eller en fixtur, enligt en av de två bälteskuddefixturer som definieras i tillägg 5 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, i synnerhet en vars mått framgår av figurerna 2 och 3 i tillägg 5 till bilaga 17. Dessa fixturer används enligt dessa föreskrifter för att kontrollera vilka, om några, storleksklasser av bälteskuddar enligt föreskrifter nr 129 som kan inpassas i fordonets sittplatser.

2.39   bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben: ett utrymme som garanterar den dimensionella och geometriska kompatibiliteten mellan stödbenet till en i-Size-fasthållningsanordning för barn och en i-Size-sittplats i ett fordon.

2.40   i-Size-sittplats: en sittplats, om fordonstillverkaren angett någon sådan, som är utformad för att rymma en i-Size-fasthållningsanordning för barn enligt definitionen i föreskrifter nr 129 och som uppfyller de krav som fastställs i dessa föreskrifter.

2.41   bältespåminnare: system avsett att varna föraren när någon person i fordonet inte använder säkerhetsbältet. Systemet består av detektion av icke fäst säkerhetsbälte och två nivåer av varning till föraren: första nivåns varning och andra nivåns varning.

2.42   visuell varning: varning genom en visuell signal (en symbol eller ett meddelande tänds, blinkar eller visas).

2.43   ljudvarning: varning genom en ljudsignal.

2.44   första nivåns varning: en visuell varning som aktiveras när tändningsnyckeln vrids om eller huvudströmbrytaren aktiveras och någon persons säkerhetsbälte inte är fastspänt. En ljudvarning kan läggas till som tillval.

2.45   andra nivåns varning: en visuell varning och en ljudvarning som aktiveras när fordonet körs i enlighet med punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 när säkerhetsbältet för någon person i framsätet inte är fastspänt och när säkerhetsbältet för någon person i baksätet inte är fastspänt eller låses upp.

2.46   säkerhetsbältet inte fastspänt: enligt tillverkarens val antingen att låsbeslaget på säkerhetsbältet för någon person i fordonet inte är fastspänt eller att längden på det band som dragits ut är kortare än den längd som behövs för att låsa ett tomt säte på den bakersta sittplatsen.

2.47   fordon i normal drift: fordonet rör sig framåt i en hastighet av mer än 10 km/tim.

3.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1   Fordonstyp

3.1.1   Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på installationen av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes behöriga ombud.

3.1.2   Ansökan ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande upplysningar:

| 3.1.2.1 | Ritningar av fordonets stomme i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbältena och av de punkter där de är fästa. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Ritningar av fordonets stomme i lämplig skala, som visar säkerhetsbältenas lägen, och detaljerade ritningar av säkerhetsbältena och av de punkter där de är fästa.

| 3.1.2.2 | En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet. |
| --- | --- |

3.1.2.2

En specifikation av använda material som kan påverka säkerhetsbältenas hållfasthet.

| 3.1.2.3 | En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena. |
| --- | --- |

3.1.2.3

En teknisk beskrivning av säkerhetsbältena.

| 3.1.2.4 | För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas stomme: |
| --- | --- |

3.1.2.4

För säkerhetsbälten som är fästa i sätenas stomme:

| 3.1.2.5 | En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och spärrsystem. |
| --- | --- |

3.1.2.5

En ingående beskrivning av fordonstypen med avseende på utformningen av sätena, deras förankringar samt deras inställningssystem och spärrsystem.

| 3.1.2.6 | Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och spärrsystem. |
| --- | --- |

3.1.2.6

Ritningar, i lämplig skala och tillräckligt detaljerade, av sätena, deras förankringar i fordonet samt deras inställningssystem och spärrsystem.

3.1.3   Om tillverkaren så finner lämpligt ska ett representativt fordon av den fordonstyp för vilken godkännande önskas, eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar för godkännande anser vara nödvändiga för provning av säkerhetsbälten, lämnas till tjänsten.

3.2   Typ av säkerhetsbälte

3.2.1   Ansökan om godkännande av en typ av säkerhetsbälte ska lämnas in av varumärkesinnehavaren eller av dennes behöriga ombud. När det gäller fasthållningsanordningar ska ansökan om godkännande av en typ av fasthållningsanordning lämnas in av varumärkesinnehavaren eller av dennes ombud eller av tillverkaren av det fordon i vilket anordningen ska installeras eller av dennes ombud.

3.2.2   Ansökan ska åtföljas av följande:

| 3.2.2.1 | En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna ska visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymboler i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen ska nämna färgen på den modell som lämnas in för godkännande och ange den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon ska anvisningar för installation av avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare ska en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar ska beskrivningen inkludera ritningar av fordonets och sätets stomme, inställningssystem och fästen i lämplig skala där platserna för sätesförankringarna, bältesförankringarna och förstärkningarna ska framgå, tillsammans med en förteckning över använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets stomme med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd ska det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte. |
| --- | --- |

3.2.2.1

En teknisk beskrivning av bältestypen, där de band och styva delar som används anges, åtföljd av ritningar av de delar som bältet består av. Ritningarna ska visa den avsedda placeringen av godkännandenumret och tilläggssymboler i förhållande till godkännandemärkets cirkel. Beskrivningen ska nämna färgen på den modell som lämnas in för godkännande och ange den eller de fordonstyper för vilka bältestypen är avsedd. För upprullningsdon ska anvisningar för installation av avkänningsanordningen tillhandahållas. För bältesförsträckare ska en fullständig teknisk beskrivning av dess konstruktion och funktion, inklusive avkänningen, om sådan finns, som beskriver metoden för aktivering och eventuellt nödvändig metod för att undvika oavsiktlig aktivering, tillhandahållas. För fasthållningsanordningar ska beskrivningen inkludera ritningar av fordonets och sätets stomme, inställningssystem och fästen i lämplig skala där platserna för sätesförankringarna, bältesförankringarna och förstärkningarna ska framgå, tillsammans med en förteckning över använda material som kan påverka hållfastheten hos sätes- och bältesförankringarna och en teknisk beskrivning av sätes- och bältesförankringarna. Om bältet är konstruerat för att fästas i fordonets stomme med hjälp av en bältesjusteringsanordning för höjd ska det av den tekniska beskrivningen framgå huruvida denna anordning betraktas om en del av bältet eller inte.

| 3.2.2.2 | Sex provexemplar av bältestypen, varav ett ska användas som referens. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Sex provexemplar av bältestypen, varav ett ska användas som referens.

| 3.2.2.3 | 10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen. |
| --- | --- |

3.2.2.3

10 meter av varje bandtyp som används för bältestypen.

| 3.2.2.4 | Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande ska ha rätt att begära flera provexemplar. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Den tekniska tjänst som utför provningar för typgodkännande ska ha rätt att begära flera provexemplar.

3.2.3   För fasthållningsanordningar ska två provexemplar, vilka om tillverkaren så finner lämpligt får inkludera två av de provexemplar som krävs enligt punkterna 3.2.2.2 och 3.2.2.3, och antingen ett fordon representativt för den fordonstyp för vilken godkännande önskas eller den del eller de delar av fordonet som den tekniska tjänst som utför provningar av fasthållningsanordningar anser vara nödvändiga, lämnas till tjänsten.

4.   MÄRKNINGAR

De provexemplar av en bältestyp eller typ av fasthållningsanordning som lämnas in för godkännande i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ska tydligt och outplånligt märkas med tillverkarens namn, initialer eller handelsnamn eller varumärke.

5.   GODKÄNNANDE

5.1   Ett intyg som överensstämmer med den mall som anges i punkt 5.1.1 eller 5.1.2 ska bifogas typgodkännandeintyget:

| 5.1.1 | Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1. |
| --- | --- |

5.1.1

Bilaga 1A för ansökningar som avses i punkt 3.1.

| 5.1.2 | Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

Bilaga 1B för ansökningar som avses i punkt 3.2.

5.2   Fordonstyp

5.2.1   Om ett fordon som inlämnats för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 8 samt i bilagorna 15 och 16 till dessa föreskrifter, ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

5.2.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 07 för ändringsserie 07) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp, enligt definitionen i punkt 2.16, samma nummer.

5.2.3   Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär enligt mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

5.2.4   Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i formuläret vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

| 5.2.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3). |
| --- | --- |

5.2.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (3).

3

| 5.2.4.2 | Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Numret på dessa föreskrifter följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

5.2.5   Den symbol som föreskrivs i punkt 5.2.4.1 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera av de andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter; i sådana fall ska ytterligare nummer och symboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.2.4.1.

5.2.6   Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

5.2.7   Godkännandemärket ska placeras nära eller på den skylt med fordonsdata som tillverkaren anbringat.

5.3   Typ av säkerhetsbälte

5.3.1   Om provexemplaren för en bältestyp som lämnas in i enlighet med punkt 3.2 uppfyller kraven i punkterna 4, 5.3 och 6 i dessa föreskrifter, ska godkännande beviljas.

5.3.2   Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer. De två första siffrorna i numret, för närvarande 06 för ändringsserie 06, ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av bälte eller fasthållningsanordning samma nummer.

5.3.3   Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat godkännande av en typ av bälte eller fasthållningsanordning i enlighet med dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett formulär enligt mallen i bilaga 1A till dessa föreskrifter.

5.3.4   Utöver de märkningar som föreskrivs i punkt 4 ska varje bälte som överensstämmer med en typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ha följande upplysningar anbringade på lämplig plats:

| 5.3.4.1 | Ett internationellt godkännandemärke som är utformat på följande sätt:






  5.3.4.1.1 | En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4). |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1

Ett internationellt godkännandemärke som är utformat på följande sätt:

5.3.4.1.1

En cirkel som omger bokstaven ”E”, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (4).

4

| 5.3.4.1.2 | Ett godkännandenummer. |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

Ett godkännandenummer.

| 5.3.4.2 | Följande tilläggssymboler:






  5.3.4.2.1 | Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2

Följande tilläggssymboler:

5.3.4.2.1

Bokstaven ”A” för ett trepunktsbälte, bokstaven ”B” för ett höftbälte och bokstaven ”S” för bälten av specialtyp.

| 5.3.4.2.2 | De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska kompletteras med följande extra märkningar:






  5.3.4.2.2.1 | Bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2

De symboler som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska kompletteras med följande extra märkningar:

5.3.4.2.2.1

Bokstaven ”e” för ett bälte med en energiupptagande anordning.

| 5.3.4.2.2.2 | Bokstaven ”r” för ett bälte som inkluderar ett upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det upprullningsdon som används, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det upprullningsdon som används är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

Bokstaven ”r” för ett bälte som inkluderar ett upprullningsdon följt av symbolen (1, 2, 3, 4 eller 4N) för det upprullningsdon som används, i enlighet med punkt 2.14 i dessa föreskrifter, och bokstaven ”m” om det upprullningsdon som används är ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion.

| 5.3.4.2.2.3 | Bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

Bokstaven ”p” för säkerhetsbälten med en bältesförsträckare.

| 5.3.4.2.2.4 | Bokstaven ”t” för ett säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

Bokstaven ”t” för ett säkerhetsbälte med ett upprullningsdon med en spänningsreducerande anordning.

| 5.3.4.2.2.5 | Bälten med upprullningsdon av typ 4N ska även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Bälten med upprullningsdon av typ 4N ska även vara försedda med en symbol, i form av en rektangel med ett överkorsat fordon av kategori M1, vilket visar att det är förbjudet att använda denna typ av upprullningsdon i fordon av den kategorin.

1

| 5.3.4.2.2.6 | Om säkerhetsbältet godkänns enligt punkterna 6.4.1.3.3 och 6.4.1.3.4 i dessa föreskrifter, ska det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Om säkerhetsbältet godkänns enligt punkterna 6.4.1.3.3 och 6.4.1.3.4 i dessa föreskrifter, ska det märkas med ordet ”AIRBAG” i en rektangel.

| 5.3.4.2.3 | Den symbol som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska föregås av bokstaven ”Z” om säkerhetsbältet utgör en del av en fasthållningsanordning. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Den symbol som avses i punkt 5.3.4.2.1 ska föregås av bokstaven ”Z” om säkerhetsbältet utgör en del av en fasthållningsanordning.

5.3.5   I punkt 2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkets utformning.

5.3.6   Upplysningarna som avses i punkt 5.3.4 ska vara tydligt läsbara och outplånliga och får vara varaktigt anbringade genom antingen en etikett eller en direkt märkning. Etiketten eller märkningen ska tåla nötning.

5.3.7   De etiketter som avses i punkt 5.3.6 får vara utfärdade antingen av typgodkännandemyndigheten som beviljade godkännandet eller, under förutsättning att den myndigheten ger sitt tillstånd, av tillverkaren.

6.   SPECIFIKATIONER

6.1   Allmänna specifikationer

6.1.1   Varje provexemplar som lämnas in i enlighet med punkterna 3.2.2.2, 3.2.2.3 och 3.2.2.4 ska uppfylla de specifikationer som anges i punkt 6 i dessa föreskrifter.

6.1.2   Bältet eller fasthållningsanordningen ska vara utformade och konstruerade så att de då de är riktigt installerade och rätt använda av en person fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av en olycka.

6.1.3   Banden får inte kunna anta en form som kan innebära en fara för den åkande.

6.1.4   Användning av material med samma vattenhållande egenskaper som polyamid 6 är förbjuden i alla sådana mekaniska delar vars funktion skulle påverkas negativt av sådana egenskaper.

6.2   Styva delar

6.2.1   Allmänt

6.2.1.1   Säkerhetsbältets styva delar, till exempel låsbeslag, justeringsanordningar, fästen och liknande, får inte ha skarpa kanter som kan orsaka att banden nöts eller skavs av.

6.2.1.2   Alla delar av bältesenheten som kan påverkas av korrosion ska vara lämpligt korrosionsskyddade. Efter korrosionsprovningen, som beskrivs i punkt 7.2, får det inte finnas några tecken på försämring som kan förhindra anordningens rätta funktion och det får inte heller synas någon större korrosion när anordningen undersöks med blotta ögat av en sakkunnig observatör.

6.2.1.3   Styva delar som är avsedda att uppta energi eller utsättas för eller överföra en belastning får inte vara ömtåliga.

6.2.1.4   Bilbältets styva delar och plastdelar ska vara placerade och installerade så att de då motorfordonet används på normalt sätt inte kan fastna under ett säte som förskjuts eller i någon dörr på fordonet. Om någon av delarna inte uppfyller ovanstående krav ska den genomgå den köldprovning som anges i punkt 7.5.4. Om det efter provningen finns synliga sprickor i de styva delarnas plasthöljen eller plasthållare ska dessa plastdelar tas bort, varefter den återstående anordningen ska kontrolleras med avseende på dess fortsatta säkerhet. Om de återstående delarna av anordningen fortfarande är säkra, eller om inga synliga sprickor förekommer, ska den kontrolleras på nytt med avseende på kraven i punkterna 6.2.2, 6.2.3 och 6.4.

6.2.2   Låsbeslag

6.2.2.1   Låsbeslaget ska vara utformat så att det utesluter varje möjlighet till felaktig användning. Detta betyder bland annat att det inte får vara möjligt att ställa låsbeslaget i ett delvis stängt läge. Förfarandet för öppning av låsbeslaget ska vara självklart. De delar av låsbeslaget som kan förmodas komma i kontakt med bäraren ska ha en yta på minst 20 cm2 med en minsta bredd på 46 mm, mätt i ett plan högst 2,5 mm från kontaktytan. För låsbeslag för fyrpunktsbälten ska det sistnämnda kravet anses vara uppfyllt om låsbeslagets kontaktyta med bäraren ligger mellan 20 och 40 cm2.

2

2

6.2.2.2   Låsbeslaget ska även när det inte är belastat vara stängt oberoende av fordonets läge. Det får inte vara möjligt att lossa det av misstag, oavsiktligt eller med en kraft som är mindre än 1 daN. Låsbeslaget ska vara utformat så att det är lätt att använda och greppa. Det ska vara möjligt för bäraren att lossa det med en enkel enhandsrörelse i en riktning då det inte är belastat och då det belastas enligt punkt 7.8.2. För bältesenheter avsedda att användas på de främre yttre sätena, med undantag för fyrpunktsbälten, ska det dessutom vara möjligt för bäraren att koppla det med en enkel enhandsrörelse i en riktning. Låsbeslaget ska lossas genom tryckning på antingen en knapp eller en liknande anordning. Den yta som tryckningen utförs på ska ha följande mått, med knappen i det faktiska upplåsta läget och när den projiceras i ett plan som är vinkelrätt mot knappens ursprungliga rörelseriktning: För slutna knappar: en yta på minst 4,5 cm2 och en bredd på minst 15 mm. För icke slutna knappar: en yta på minst 2,5 cm2 och en bredd på minst 10 mm. Låsbeslagets öppningsyta ska vara röd. Ingen annan del av låsbeslaget får ha denna färg. När sätet är upptaget är det tillåtet med ett rött varningsljus som en del av låsbeslaget, om det slås av genom att säkerhetsbältet låses. Ljus som belyser låsbeslaget i en annan färg än röd behöver inte slås av genom att säkerhetsbältet låses. Sådana ljus får inte belysa låsbeslaget på ett sådant sätt att uppfattningen av den röda färgen på låsbeslaget eller det röda varningsljuset påverkas.

2

2

6.2.2.3   När låsbeslaget provas enligt punkt 7.5.3 ska det fungera normalt.

6.2.2.4   Låsbeslaget ska kunna motstå upprepad manövrering och underkastas 5 000 öppnings- och stängningsmoment under normala användningsvillkor före den dynamiska provning som nämns i punkt 7.7. För låsbeslag för fyrpunktsbälten kan denna provning utföras utan att alla tungor förs in.

6.2.2.5   Den kraft som krävs för att öppna låsbeslaget i provningen enligt punkt 7.8 får inte överstiga 6 daN.

6.2.2.6   Låsbeslagets hållfasthet ska provas enligt punkterna 7.5.1 och, där så är lämpligt, 7.5.5. Det får inte gå sönder, deformeras allvarligt eller lossna då det utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.2.7   I fråga om låsbeslag som innehåller en del som är gemensam för två anordningar ska hållfasthets- och lossningsprovningarna i punkterna 7.7 och 7.8 även utföras med låsbeslaget i den ena anordningen hopkopplat med kopplingsdelen i den andra anordningen, om det är möjligt att koppla låsbeslaget på detta sätt när det används.

6.2.3   Bältesjusteringsanordning

6.2.3.1   När bäraren har tagit på sig bältet ska det antingen justeras automatiskt så att det passar denne eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig för den sittande bäraren och enkel att använda. Det ska också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

6.2.3.2   Två provexemplar av varje bältesjusteringsanordning ska provas enligt kraven i punkt 7.3. Bandets glidning får inte överstiga 25 mm för varje provexemplar av justeringsanordningen, och summan av förändringarna för alla justeringsanordningar på ett bälte får inte överstiga 40 mm.

6.2.3.3   Alla justeringsanordningars hållfasthet ska provas enligt punkt 7.5.1. De får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.3.4   När en provning genomförs enligt punkt 7.5.6 får den kraft som krävs för att manövrera en manuell justeringsanordning inte överstiga 5 daN.

6.2.4   Fästen och bältesjusteringsanordningar för höjd

Fästenas hållfasthet ska provas enligt punkterna 7.5.1 och 7.5.2. Bältesjusteringsanordningar för höjd ska hållfasthetsprovas enligt punkt 7.5.2 i dessa föreskrifter om de inte har provats på fordonet enligt föreskrifter nr 14 (med den senaste versionen av ändringar) för förankringar av säkerhetsbälten. Dessa delar får inte gå sönder eller lossna då de utsätts för den föreskrivna belastningen.

6.2.5   Upprullningsdon

Upprullningsdon ska underkastas provningar och uppfylla nedan angivna krav, inklusive hållfasthetsprovningen enligt punkterna 7.5.1 och 7.5.2. (Dessa krav är så utformade att låsningsfria upprullningsdon är undantagna.)

6.2.5.1   Upprullningsdon med manuell upplåsning

6.2.5.1.1   Bandet i en bältesenhet med upprullningsdon med manuell upplåsning får inte röra sig mer än 25 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen.

6.2.5.1.2   Bandet i en bältesenhet ska dras ut från ett upprullningsdon med manuell upplåsning till högst 6 mm av dess maximala längd när en kraft på minst 1,4 daN och högst 2,2 daN anbringas på bandet i den normala dragriktningen.

6.2.5.1.3   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att rulla upp upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan genomgå den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 och den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. Det ska därefter tillfredsställande genomgå ytterligare 5 000 cykler av utdragning och upprullning. Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.1.1 och 6.2.5.1.2.

6.2.5.2   Automatiskt låsande upprullningsdon

6.2.5.2.1   Bandet i en bältesenhet med ett automatiskt låsande upprullningsdon får inte röra sig mer än 30 mm mellan upprullningsdonets låsningslägen. Efter bärarens bakåtriktade rörelse ska bältet antingen förbli i sitt ursprungsläge eller återgå till detta läge automatiskt vid en efterföljande framåtriktad rörelse av bäraren.

6.2.5.2.2   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte ska bandets upprullningskraft vara minst 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett diagonalbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,1 daN och inte större än 0,7 daN vid likartad mätning.

6.2.5.2.3   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att rulla upp upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 5 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan underkastas den korrosionsprovning som föreskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som beskrivs i punkt 7.6.3. Det ska därefter tillfredsställande genomgå ytterligare 5 000 cykler av utdragning och upprullning. Efter ovanstående provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.2.1 och 6.2.5.2.2.

6.2.5.3   Nödlåsande upprullningsdon

6.2.5.3.1   Ett nödlåsande upprullningsdon ska uppfylla nedanstående villkor då det provas enligt punkt 7.6.2. För upprullningsdon med enkelfunktion enligt punkt 2.14.4.1 i dessa föreskrifter gäller endast kraven beträffande fordonets retardation.

6.2.5.3.1.1   Låsningen ska ha inträffat när fordonets retardation uppgår till 0,45 g (5) för upprullningsdon av typ 4 eller 0,85 g för upprullningsdon av typ 4N.

5

6.2.5.3.1.2   Det får inte låsas vid bandaccelerationer som i utdragningsriktningen uppgår till mindre än 0,8 g för upprullningsdon av typ 4 eller mindre än 1,0 g för upprullningsdon av typ 4N.

6.2.5.3.1.3   Det får inte låsas när dess avkänningsanordning lutas 12° eller mindre i varje riktning från det installationsläge som anges av tillverkaren.

6.2.5.3.1.4   Det ska låsas när dess avkänningsanordning lutas mer än 27° när det gäller upprullningsdon av typ 4 eller 40° när det gäller upprullningsdon av typ 4N i varje riktning från det installationsläge som anges av tillverkaren.

6.2.5.3.1.5   I fall då manövreringen av ett upprullningsdon är beroende av en extern signal eller kraftkälla ska dess konstruktion garantera att upprullningsdonet låses automatiskt vid fel eller avbrott i den signalen eller kraftkällan. Detta krav behöver dock inte uppfyllas för upprullningsdon med flerfunktion, förutsatt att endast en funktion är beroende av en extern signal eller kraftkälla och att avbrottet i signalen eller kraftkällan visas optiskt eller akustiskt för föraren.

6.2.5.3.2   Vid provning enligt punkt 7.6.2 ska ett nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion, varav en är bandavkännande, uppfylla de angivna kraven och även låsas när bandaccelerationen uppgår till minst 3,0 g i utdragningsriktningen.

6.2.5.3.3   För provningar som nämns i punkterna 6.2.5.3.1 och 6.2.5.3.2 får den bandrörelse som kan inträffa innan upprullningsdonet låses uppgå till högst 50 mm med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1. För provningar som nämns i punkt 6.2.5.3.1.2 får låsning inte inträffa förrän minst de första 50 mm av bandet rullats av med början vid den längd som anges i punkt 7.6.2.1.

6.2.5.3.4   Om upprullningsdonet är en del av ett höftbälte får bandets upprullningskraft inte vara mindre än 0,7 daN då den mäts på den fria sträckan mellan provdockan och upprullningsdonet enligt punkt 7.6.4.

Om upprullningsdonet är en del av ett bälte som håller fast överkroppen ska bandets upprullningskraft vara minst 0,1 daN och högst 0,7 daN vid likartad mätning, med undantag för bälte försett med en spänningsreducerande anordning, då upprullningskraften får minskas till 0,05 daN, men endast under den tid då en sådan anordning är i driftläge. Om bandet löper genom en styranordning eller trissa ska upprullningskraften mätas på den fria sträckan mellan provdockan och styranordningen eller trissan.

Om enheten innehåller en anordning som genom en manuell eller automatisk manöver hindrar bandet från att helt rullas upp får denna anordning inte manövreras när dessa krav kontrolleras.

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning ska bandets ovan beskrivna upprullningskraft mätas både med anordningen i driftläge och med anordningen ur driftläge när dessa krav kontrolleras före och efter hållbarhetsprovningar enligt punkt 6.2.5.3.5.

6.2.5.3.5   Bandet ska upprepade gånger dras ut från upprullningsdonet och tillåtas att rulla upp upprepade gånger enligt den metod som beskrivs i punkt 7.6.1 tills 40 000 cykler har genomförts. Upprullningsdonet ska sedan underkastas den korrosionsprovning som beskrivs i punkt 7.2 följd av den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. Därefter ska det på ett tillfredsställande sätt genomgå ytterligare 5 000 cykler (vilket resulterar i totalt 45 000).

Om enheten innehåller en spänningsreducerande anordning ska ovannämnda provningar genomföras med den spänningsreducerande anordningen i driftläge och ur driftläge.

Efter ovannämnda provningar ska upprullningsdonet fungera riktigt och fortfarande uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 och 6.2.5.3.4.

6.2.5.4   Upprullningsdon ska, efter hållbarhetsprovning enligt punkt 6.2.5.3.5 och omedelbart efter mätningen av upprullningskraft enligt punkt 6.2.5.3.4, uppfylla båda av de två närmast följande kraven:

| 6.2.5.4.1 | När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 ska upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte. |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

När upprullningsdon, med undantag av automatiskt låsande upprullningsdon, provas enligt punkt 7.6.4.2 ska upprullningsdonen kunna förhindra slack mellan bål och bälte.

| 6.2.5.4.2 | När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan ska upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

När låsbeslaget öppnas för att frigöra tungan ska upprullningsdonet ensamt kunna rulla upp bandet helt och hållet.

6.2.6   Bältesförsträckare

6.2.6.1   När bältesförsträckaren har genomgått korrosionsprovning enligt punkt 7.2 ska den (inklusive kollisionsgivaren, som ska vara kopplad till anordningen med originalkontakterna men utan ström) fungera normalt.

6.2.6.2   Det ska kontrolleras att oavsiktlig manövrering av anordningen inte medför risk för kroppsskada på bäraren.

6.2.6.3   För bältesförsträckare med laddning:

| 6.2.6.3.1 | När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.1 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren ska fungera normalt. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

När bältesförsträckaren har genomgått behandling enligt punkt 7.9.1 får den inte ha aktiverats av temperaturen och bältesförsträckaren ska fungera normalt.

| 6.2.6.3.2 | Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att förhindra att de heta gaserna antänder lättantändliga material i närheten.

6.3   Band

6.3.1   Allmänt

6.3.1.1   Bandens egenskaper ska vara sådana att de garanterar att trycket på bärarens kropp fördelas så jämnt som möjligt över hela bandbredden och att banden inte vrider sig ens vid belastning. Banden ska ha energiupptagande och energispridande egenskaper. Banden ska ha stadkanter som inte repas upp vid användning.

6.3.1.2   Bandets bredd vid en belastning på 980 daN + 100 – 0 daN får inte vara mindre än 46 mm. Detta mått ska mätas med i enlighet med den provning som föreskrivs i punkt 7.4.3, varvid maskinen stoppas vid ovannämnda belastning (6).

6

6.3.2   Hållfasthet efter rumsbehandling

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.1 får bandens brottbelastning enligt punkt 7.4.2 inte vara mindre än 1 470 daN. Skillnaden mellan brottbelastningarna för de två provexemplaren får inte överstiga 10 % av den större av de uppmätta brottbelastningarna.

6.3.3   Hållfasthet efter särskild behandling

För de två bandexemplar som behandlats i överensstämmelse med en av bestämmelserna i punkt 7.4.1 (utom 7.4.1.1), får bandets brottbelastning inte vara mindre än 75 % av medelvärdet av de belastningar som bestämts med den provning som nämns i punkt 6.3.2 och inte mindre än 1 470 daN. Den tekniska tjänst som utför provningarna kan utesluta en eller flera av dessa provningar om sammansättningen av det använda materialet eller upplysningar som redan är tillgängliga gör en eller flera provningar överflödiga.

6.4   Bältesenhet eller fasthållningsanordning

6.4.1   Dynamisk provning

6.4.1.1   Bältesenheten eller fasthållningsanordningen ska genomgå en dynamisk provning i överensstämmelse med punkt 7.7.

6.4.1.2   Den dynamiska provningen ska utföras på två bältesenheter som inte belastats tidigare, utom i fråga om bältesenheter som ingår i fasthållningsanordningar, varvid den dynamiska provningen ska utföras på de fasthållningsanordningar som är avsedda för en grupp av säten och som inte belastats tidigare. Låsbeslagen på de bältesenheter som ska provas ska ha uppfyllt kraven i punkt 6.2.2.4. För säkerhetsbälten med upprullningsdon ska upprullningsdonet ha genomgått den dammprovning som föreskrivs i punkt 7.6.3. För säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som är försedda med bältesförsträckare med laddningar ska bältesförsträckaren dessutom ha genomgått den behandling som anges i punkt 7.9.1.

6.4.1.2.1   Bältena ska ha genomgått den korrosionsprovning som beskrivs i punkt 7.2, varefter låsbeslagen ska genomgå ytterligare 500 cykler av öppning och stängning under normala användningsvillkor.

6.4.1.2.2   Säkerhetsbälten med upprullningsdon ska ha genomgått antingen de provningar som beskrivs i punkt 6.2.5.2 eller de som beskrivs i punkt 6.2.5.3. Om ett upprullningsdon redan har genomgått korrosionsprovningen i enlighet med föreskrifterna i punkt 6.4.1.2.1, behöver denna provning dock inte upprepas.

6.4.1.2.3   För ett bälte avsett att användas med en bältesjusteringsanordning för höjd, enligt definitionen i punkt 2.14.6, ska provningen utföras med anordningen inställd i den mest ogynnsamma positionen (eller positionerna), vilken ska väljas av den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna. Följande gäller dock:

| 6.4.1.2.3.1 | Om bältesjusteringsanordningen för höjd utgörs av bältesförankringen, vilket är godkänt enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 14, får den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna emellertid, efter eget gottfinnande, tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.1

Om bältesjusteringsanordningen för höjd utgörs av bältesförankringen, vilket är godkänt enligt bestämmelserna i föreskrifter nr 14, får den tekniska tjänst som har ansvaret för provningarna emellertid, efter eget gottfinnande, tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1.

| 6.4.1.2.3.2 | Om en flexibel justeringsanordning för axelhöjd är en del av bältet ska den provas som en fasthållningsanordning och den tekniska tjänst som ansvarar för provningen ska tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1 som gäller för provning på den del av fordonskonstruktionen vid vilken fasthållningsanordningen normalt är monterad. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3.2

Om en flexibel justeringsanordning för axelhöjd är en del av bältet ska den provas som en fasthållningsanordning och den tekniska tjänst som ansvarar för provningen ska tillämpa bestämmelserna i punkt 7.7.1 som gäller för provning på den del av fordonskonstruktionen vid vilken fasthållningsanordningen normalt är monterad.

6.4.1.2.4   För säkerhetsbälte med bältesförsträckare får den minsta förskjutning som anges i punkt 6.4.1.3.2 minskas med hälften. För denna provning ska bältesförsträckaren vara i funktion.

6.4.1.2.5   Före en dynamisk provning ska ett säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning genomgå hållbarhetsprovning med anordningen i driftläge enligt punkt 6.2.5.3.5. Därefter ska den dynamiska provningen genomföras med den spänningsreducerande anordningen i driftläge.

6.4.1.3   Under provningen ska följande krav uppfyllas:

6.4.1.3.1   Ingen del av en bältesenhet eller en fasthållningsanordning som håller den sittande får gå sönder och inget låsbeslag och ingen spärr- eller förskjutningsanordning får frigöras eller öppnas, och

6.4.1.3.2   provdockans förskjutning framåt ska vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå för höftbälten. För andra bältestyper ska förskjutningen framåt vara mellan 80 och 200 mm i höftnivå och mellan 100 och 300 mm i bröstnivå. För fyrpunktsbälte får de minsta förskjutningar som anges ovan minskas med hälften. Dessa förskjutningar är förskjutningarna i förhållande till de mätpunkter som visas i figur 6 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

6.4.1.3.3   För säkerhetsbälte avsett att användas i ett främre yttre säte, som skyddas av en krockkudde framför sig, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/tim.

6.4.1.3.4   För ett säte, förutom de främre yttre sätena, som skyddas av en krockkudde framför sig, får bröstreferenspunktens förskjutning överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2, om dess hastighet vid detta värde inte överstiger 24 km/tim i provningar som utförs med krockkudden i en fordonsliknande miljö som motsvarar fordonets koordinater för krockkuddens montering och fästpunkter.

6.4.1.4   För fasthållningsanordningar gäller följande:

6.4.1.4.1   Rörelsen i bröstreferenspunkten får överstiga den som anges i punkt 6.4.1.3.2 om det kan visas, antingen genom beräkning eller genom ytterligare en provning, att ingen del av bålen eller huvudet på den provdocka som används för den dynamiska provningen kan komma i kontakt med någon framförvarande styv fordonsdel, förutom i följande fall:

| 6.4.1.4.1.1 | När det gäller föraren tillåts bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att kontakten inte inträffar vid en högre hastighet än 24 km/tim. För denna bedömning ska sätet anses befinna sig i ett av de lägen som anges i punkt 7.7.1.5. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.1

När det gäller föraren tillåts bröstkorgens kontakt med styrinrättningen om den senare uppfyller kraven i föreskrifter nr 12 och under förutsättning att kontakten inte inträffar vid en högre hastighet än 24 km/tim. För denna bedömning ska sätet anses befinna sig i ett av de lägen som anges i punkt 7.7.1.5.

| 6.4.1.4.1.2 | När det gäller varje annan person i fordonet får huvudet eller bröstkorgen inte komma i kontakt med någon styv del av fordonet framför provdockan. Dessutom är kontakt mellan provdockans huvud och knän inte tillåten.
  För denna bedömning ska provdockans säte och, i tillämpliga fall, sätet framför provdockan anses befinna sig i de lägen som anges i punkt 7.7.1.6. Med undantag för aktiverade strukturer av en krockkudde enligt definitionen i punkt 2.8, får mjuka material med < 50 Shore A avlägsnas för att visa att täckta eller stoppade styva delar inte kommer i kontakt med provdockans huvud eller bröstkorg under provningen. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.2

När det gäller varje annan person i fordonet får huvudet eller bröstkorgen inte komma i kontakt med någon styv del av fordonet framför provdockan. Dessutom är kontakt mellan provdockans huvud och knän inte tillåten.

För denna bedömning ska provdockans säte och, i tillämpliga fall, sätet framför provdockan anses befinna sig i de lägen som anges i punkt 7.7.1.6. Med undantag för aktiverade strukturer av en krockkudde enligt definitionen i punkt 2.8, får mjuka material med < 50 Shore A avlägsnas för att visa att täckta eller stoppade styva delar inte kommer i kontakt med provdockans huvud eller bröstkorg under provningen.

6.4.1.4.2   I fordon där sådana anordningar används ska de förskjutnings- och spärrsystem som tillåter personerna i samtliga säten att lämna fordonet fortfarande kunna manövreras för hand efter den dynamiska provningen.

6.4.1.5   Undantagsvis får förskjutningarna för en fasthållningsanordning vara större än de som anges i punkt 6.4.1.3.2 om den övre förankringen på sätet omfattas av undantaget i punkt 7.4 i föreskrifter nr 14.

6.4.2   Hållfasthet efter nötningsbehandling

6.4.2.1   För båda provexemplaren som behandlats i överensstämmelse med punkt 7.4.1.6 ska brotthållfastheten bestämmas enligt punkterna 7.4.2 och 7.5. Belastningen ska vara minst 75 % av medelvärdet för den brotthållfasthet som bestämts under provningarna på icke nötta band och får inte vara mindre än den minsta belastning som angetts för de föremål som provas. Skillnader i brotthållfasthet mellan de två provexemplaren får inte överskrida 20 % av den högsta uppmätta brotthållfastheten. För förfaranden av typ 1 och typ 2 ska provning av brotthållfasthet endast utföras på bandexemplar (punkt 7.4.2). För förfarande av typ 3 ska provning av brotthållfasthet utföras på bandet i kombination med den berörda metalldelen (punkt 7.5).

6.4.2.2   De delar av bältesenheten som ska genomgå en nötningsbehandling anges i följande tabell och de förfaranden som kan vara lämpliga för dem visas med ”x”. Ett nytt provexemplar ska användas för varje förfarande.

| | Förfarande 1 | Förfarande 2 | Förfarande 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Fäste | — | — | x |
| Styrning eller trissa | — | x | — |
| Låsbeslagsögla | — | x | x |
| Justeringsanordning | x | — | x |
| Fastsydda delar på bandet | — | — | x |
| Flexibel justeringsanordning för axelhöjd | x | — | — |

Förfarande 1

Förfarande 2

Förfarande 3

Fäste

—

—

x

Styrning eller trissa

—

x

—

Låsbeslagsögla

—

x

x

Justeringsanordning

x

—

x

Fastsydda delar på bandet

—

—

x

Flexibel justeringsanordning för axelhöjd

x

—

—

7.   PROVNINGAR

7.1   Användning av provexemplar som tillhandahållits för godkännande av en typ av bälte eller fasthållningsanordning (se bilaga 13 till dessa föreskrifter)

7.1.1   Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för granskning av låsbeslaget, köldprovning av låsbeslaget, den köldprovning som beskrivs i punkt 7.5.4 när så är nödvändigt, hållbarhetsprovning av låsbeslaget, korrosionsprovning av bältet, manövreringsprovning av upprullningsdonet, den dynamiska provningen och provningen av låsbeslagets öppning efter den dynamiska provningen. Ett av dessa två provexemplar ska användas för kontroll av bältet eller fasthållningsanordningen.

7.1.2   Ett bälte eller en fasthållningsanordning behövs för kontroll av låsbeslaget och hållfasthetsprovning av låsbeslaget, fästenas infästningar, bältesjusteringsanordningarna och, när så är nödvändigt, upprullningsdonen.

7.1.3   Två bälten eller fasthållningsanordningar behövs för kontroll av låsbeslaget, provning av mikroglidningen och nötningsprovning. Manövreringsprovningen av bältets justeringsanordning ska utföras på ett av dessa två provexemplar.

7.1.4   Bandexemplaret ska användas för provning av bandets brotthållfasthet. En del av detta exemplar ska sparas så länge godkännandet är giltigt.

7.2   Korrosionsprovning

7.2.1   En fullständig bältesenhet ska placeras i en provkammare enligt bilaga 12 till dessa föreskrifter. För en bältesenhet med upprullningsdon ska bandet vara avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm. Med undantag för korta avbrott som kan behövas, t.ex. för kontroll och påfyllning av saltlösning, ska provningen fortgå oavbrutet under 50 timmar.

7.2.2   När provningen avslutas ska bältesenheten tvättas försiktigt eller doppas i rent rinnande vatten med en temperatur som inte överstiger 38 °C så att saltavlagringar som kan ha bildats avlägsnas, varefter bältesenheten ska torka i rumstemperatur under 24 timmar innan den kontrolleras enligt punkt 6.2.1.2.

7.3   Mikroglidprovning (se figur 3 i bilaga 11 till dessa föreskrifter)

7.3.1   De provexemplar som ska genomgå mikroglidprovningen ska under en tid av minst 24 timmar förvaras i en atmosfär som har temperaturen 20 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %. Provningen ska utföras vid en temperatur mellan 15 och 30 °C.

7.3.2   Det ska säkerställas att justeringsanordningens fria del antingen pekar uppåt eller nedåt på provbänken, på samma sätt som i fordonet.

7.3.3   En belastning på 5 daN ska fastgöras i banddelens nedre ände. Den andra änden ska utsättas för en fram- och återgående rörelse med en total slaglängd på 300 ± 20 mm (se figur).

7.3.4   Om det finns en fri ände som fungerar som reservband får den inte på något sätt vara fäst eller fastklämd i den del som belastas.

7.3.5   Det ska säkerställas att bandet på provbänken i icke sträckt läge faller ned från justeringsanordningen i en konkav kurva, på samma sätt som i fordonet. Belastningen på 5 daN som anbringas på provbänken ska styras vertikalt på ett sådant sätt att belastningen hindras från att pendla och bältet från att vrida sig. Fästanordningen ska vara fastsatt i belastningen på 5 daN på samma sätt som i fordonet.

7.3.6   Innan den egentliga provningen inleds ska en serie på 20 cykler genomföras så att det självåtdragande systemet ställer in sig riktigt.

7.3.7   
  1 000 cykler ska genomföras med en frekvens på 0,5 cykler per sekund, med en total slaglängd på 300 ± 20 mm. Belastningen på 5 daN ska endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod.

7.4   Behandling av band och provning av brotthållfastheten (statisk)

7.4.1   Behandling av band för provning av brotthållfastheten

De provbitar som klippts av bandet som avses i punkt 3.2.2.3 ska behandlas enligt följande:

7.4.1.1   Temperaturbehandling och hygrometri

Bandet ska behandlas i enlighet med ISO 139 (2005), med standardatmosfär eller alternativ standardatmosfär. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen ska provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsatmosfären eller behållaren.

7.4.1.2   Ljusbehandling

7.4.1.2.1   Villkoren i rekommendation ISO 105-B02 (1994/Amd2:2000) ska gälla. Bandet ska utsättas för ljus under den tid som krävs för att åstadkomma blekning av standardblått nr 7 till en nyans som motsvarar grad 4 på gråskalan för standardblått nr 7.

7.4.1.2.2   Efter exponering ska bandet behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1. Om provningen inte utförs omedelbart efter behandlingen ska provbiten placeras i en hermetiskt sluten behållare tills provningen inleds. Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från behandlingsanordningen.

7.4.1.3   Köldbehandling

7.4.1.3.1   Bandet ska behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1.

7.4.1.3.2   Bandet ska därefter förvaras under en och en halv timme på en plan yta i en köldkammare där lufttemperaturen är – 30 ± 5 °C. Det ska sedan vikas och vecket ska belastas med en vikt på 2 kg som tidigare kylts till – 30 ± 5 °C. När bandet har belastats under 30 min i samma köldkammare ska vikten tas bort och brottbelastningen mätas inom 5 min efter det att bandet tagits ut från köldkammaren.

7.4.1.4   Värmebehandling

7.4.1.4.1   Bandet ska förvaras under 3 timmar i ett värmeskåp i en atmosfär som har temperaturen 60 ± 5 °C och en relativ luftfuktighet på 65 ± 5 %.

7.4.1.4.2   Brottbelastningen ska bestämmas inom 5 minuter efter att bandet tagits ut från värmeskåpet.

7.4.1.5   Exponering för vatten

7.4.1.5.1   Bandet ska förvaras helt nedsänkt i destillerat vatten med en tillsats av våtmedel och med en temperatur på 20 ± 5 °C under tre timmar. Alla våtmedel lämpliga för den fiber som ska provas får användas.

7.4.1.5.2   Brottbelastningen ska bestämmas inom 10 minuter efter att bandet tagits ut från vattnet.

7.4.1.6   Nötningsbehandling

7.4.1.6.1   Nötningsbehandlingen ska genomföras på varje anordning där bandet kommer i kontakt med en styv del av bältet, med undantag av alla justeringsanordningar där provningen av mikroglidningen (punkt 7.3) visar att bandet glider mindre än hälften av det föreskrivna värdet, i vilket fall nötningsbehandling enligt förfarande 1 (punkt 7.4.1.6.4.1) inte är nödvändig. Behandlingsanordningen ska vara inställd så att den ungefärligen upprätthåller det relativa läget mellan bandet och kontaktytan.

7.4.1.6.2   Provexemplaren ska behandlas på det sätt som anges i punkt 7.4.1.1. Under nötningsbehandlingen ska omgivningstemperaturen ligga mellan 15 och 30 °C.

7.4.1.6.3   I tabellen nedan anges de allmänna villkoren för varje nötningsbehandling.

| | Belastning daN | Frekvens Hz | Cykler antal | Slaglängd mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förfarande 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Förfarande 3 (*1) | 0-5 | 0,5 | 45 000 | — |

Belastning daN

Frekvens Hz

Cykler antal

Slaglängd mm

Förfarande 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Förfarande 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Förfarande 3 (*1)

*1

0-5

0,5

45 000

—

Den slaglängd som anges i tabellens femte kolumn är slaglängden på den fram- och återgående rörelse som anbringas på bandet.

7.4.1.6.4   Särskilda förfaranden för behandling

7.4.1.6.4.1   Förfarande 1: för band som löper genom en justeringsanordning.

En jämn vertikal belastning på 2,5 daN ska bibehållas på bandets ena ände, den andra änden ska vara fäst i en anordning som ger bandet en horisontell fram- och återgående rörelse.

Justeringsanordningen ska placeras på det horisontella bandet så att det hålls spänt (se figur 1 i bilaga 11 till dessa föreskrifter).

7.4.1.6.4.2   Förfarande 2: för band som ändrar riktning då det löper genom en styv del.

Under denna provning ska bandets vinklar hållas som visas i figur 2 i bilaga 11 till dessa föreskrifter.

En jämn belastning på 0,5 daN ska bibehållas under provningen.

I de fall då bandet ändrar riktning mer än en gång då det löper genom en styv del får belastningen på 0,5 daN ökas så att den föreskrivna bandrörelsen på 300 mm genom den styva delen uppnås.

7.4.1.6.4.3   Förfarande 3: för band som är fastsatt i en styv del med en söm eller liknande.

Den totala fram- och återgående rörelsen ska vara 300 ± 20 mm men belastningen på 5 daN ska endast anbringas under den tid som motsvarar en slaglängd på 100 ± 20 mm för varje halvperiod (se figur 3 i bilaga 11 till dessa föreskrifter).

7.4.2   Provning av bandets brotthållfasthet (statisk provning)

7.4.2.1   Provningen ska varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1.

7.4.2.2   Varje band ska greppas mellan klämmorna på en dragprovningsmaskin. Klämmorna ska vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten ska vara ungefär 100 mm per minut. Provningsexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor ska vid provningens början vara 200 ± 40 mm.

7.4.2.3   Spänningen ska sedan ökas tills bandet går sönder och brottbelastningen ska noteras.

7.4.2.4   Om bandet glider eller går sönder vid någon av klämmorna eller inom 10 mm från någon av dem är provningen inte giltig och en ny ska utföras på ett annat provexemplar.

7.4.3   Bredd under belastning

7.4.3.1   Provningen ska varje gång utföras på två nya bandexemplar av tillräcklig längd, vilka behandlats enligt bestämmelserna i punkt 7.4.1.

7.4.3.2   Varje band ska greppas mellan klämmorna på en drag provningsmaskin. Klämmorna ska vara utformade så att brott på bandet undviks vid eller nära klämmorna. Draghastigheten ska vara ungefär 100 mm per minut. Provningsexemplarets fria längd mellan maskinens klämmor ska vid provningens början vara 200 ± 40 mm.

7.4.3.3   När belastningen uppnår 980 daN + 100 – 0 daN ska maskinen stoppas och mätningen utföras inom 5 sekunder. Provningen ska genomföras separat från dragprovningen.

7.5   Provning av delar av bältesenheter som innehåller styva delar

7.5.1   Låsbeslaget och justeringsanordningen ska anslutas till dragprovningsmaskinen med de delar av bältesenheten som de normalt är fastsatta i, och belastningen ska sedan ökas till 980 daN.

För fyrpunktsbälten ska låsbeslaget anslutas till provningsmaskinen med de band som är fästade i låsbeslaget och tungan eller de två tungorna som är belägna i stort sett symmetriskt i förhållande till låsbeslagets geometriska centrum. Om låsbeslaget eller justeringsanordningen är en del av fästet eller av trepunktsbältets gemensamma del ska låsbeslaget eller justeringsanordningen provas med fästet enligt punkt 7.5.2, utom när det gäller upprullningsdon med en trissa eller styrning på den övre bältesförankringen, då belastningen ska vara 980 daN och längden på det band som förblir upprullat på rullen utgöras av den längd som fås vid låsning så nära som möjligt 450 mm från bandets ände.

7.5.2   Fästen och eventuella bältesjusteringsanordningar för höjd ska provas på det sätt som anges i punkt 7.5.1, men belastningen ska vara 1 470 daN och ska med beaktande av bestämmelserna i punkt 7.7.1 andra meningen anbringas under de minst gynnsamma villkor som kan väntas uppkomma i ett fordon där bältet är riktigt installerat. För upprullningsdon ska provningen utföras med bandet helt avrullat från rullen.

7.5.3   Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten ska placeras i ett köldskåp med temperaturen – 10 ° ± 1 °C under två timmar. Sedan de tagits ut ur köldskåpet ska låsbeslagets kopplingsdelar omedelbart låsas ihop manuellt.

7.5.4   Två provexemplar av den fullständiga bältesenheten ska placeras i ett köldskåp med temperaturen – 10 ° ± 1 °C under två timmar. De styva delar och de plastdelar som provas ska sedan i tur och ordning placeras på en plan, styv stålyta (som förvarats med provexemplaren i köldskåpet) som ligger på den horisontella ytan av ett kompakt styvt block med en massa på minst 100 kg och inom 30 sekunder efter det att delarna tagits ut från köldskåpet ska en stålvikt på 18 kg tillåtas falla fritt på dem från en höjd på 300 mm. Viktens anslagsyta ska ha en hårdhet på minst 45 HRC och utgöras av en konvex yta med en tvärradie på 10 mm och en längdradie på 150 mm längs viktens mittlinje. Ett provexemplar ska provas med axeln på den böjda anslagsytan längs med bandet och det andra provexemplaret ska provas med axeln på anslagsytan i 90 vinkel mot bandet.

7.5.5   Låsbeslag med delar som är gemensamma för två säkerhetsbälten ska belastas så att användningsförhållandena i fordonet med sätena i mittersta inställningsläget simuleras. En belastning på 1 470 daN ska anbringas samtidigt på varje band. Belastningens riktning ska fastställas enligt punkt 7.7.1. En lämplig anordning för provningen visas i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

7.5.6   Vid provning av en manuell justeringsanordning ska bandet dras jämnt genom justeringsanordningen med beaktande av de normala användningsförhållandena, med en hastighet på ungefär 100 mm/s, och den högsta kraften ska mätas med en noggrannhet på 0,1 daN efter de första 25 mm av bandets rörelse. Provningen ska utföras i bandets båda rörelseriktningar genom justeringsanordningen och bandet ska manövreras 10 gånger före mätningen.

7.6   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med upprullningsdon

7.6.1   Upprullningsmekanismens hållbarhet

7.6.1.1   Bandet ska dras ut och tillåtas rulla upp föreskrivet antal cykler i en takt som inte överstiger 30 cykler per minut. För nödlåsande upprullningsdon ska ett ryck införas vid var femte cykel så att upprullningsdonet låses.

Rycken ska utföras med samma antal vid fem olika utdragningslängder, nämligen med 90, 80, 75, 70 och 65 % av bandets totala längd kvar på upprullningsdonet. Om längden överstiger 900 mm ska ovanstående procentangivelser dock gälla för de sista 900 mm av bandet som kan rullas ut från upprullningsdonet.

7.6.1.2   Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.1.1 visas i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

7.6.2   Låsning av nödlåsande upprullningsdon

7.6.2.1   Upprullningsdonet ska provas med avseende på låsningen en gång med bandet avrullat i sin fulla längd minus 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1   För ett upprullningsdon som påverkas av bandrörelsen ska utdragningen göras i den riktning som är normal då upprullningsdonet är installerat i ett fordon.

7.6.2.1.2   Då upprullningsdon provas med avseende på känsligheten för fordonets retardation ska de provas vid ovanstående utdragning längs två vinkelräta axlar som är horisontella när upprullningsdonet är installerat i ett fordon enligt anvisningar från tillverkaren av säkerhetsbältet. Om denna position inte anges ska provningsmyndigheten samråda med tillverkaren av säkerhetsbältet. En av axlarna ska vara i en riktning som väljs av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen så att de mest ogynnsamma villkoren med avseende på påverkan av låsmekanismen uppnås.

7.6.2.2   Lämplig utrustning för provningar enligt punkt 7.6.2.1 beskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Denna utrustning ska vara konstruerad så att den nödvändiga accelerationen uppnås innan bandet har dragits ut mer än 5 mm ur upprullningsdonet och så att utdragningen äger rum vid en genomsnittlig ökningstakt för accelerationen på minst 55 g/s (7) och högst 150 g/s vid provning av känslighet för bandets rörelse och minst 25 g/s och högst 150 g/s vid provning av känslighet för fordonets retardation.

7

7.6.2.3   För provningen av överensstämmelse med kraven i punkterna 6.2.5.3.1.3 och 6.2.5.3.1.4 ska upprullningsdonet vara monterat på ett horisontellt bord och bordet lutas med en hastighet som inte överstiger 2° per sekund tills låsning har skett. Provningen ska upprepas med lutning i andra riktningar för att säkerställa att kraven är uppfyllda.

7.6.3   Dammtålighet

7.6.3.1   Upprullningsdonet ska placeras i en provkammare enligt beskrivningen i bilaga 5 till dessa föreskrifter. Det ska monteras i samma riktning som det är monterat i fordonet. Provkammaren ska innehålla damm enligt vad som anges i punkt 7.6.3.2. 500 mm av bandet ska dras ut från upprullningsdonet och hållas utdraget, med undantag för att det ska utsättas för tio fullständiga cykler av upprullningar och utdragningar inom en eller två minuter efter varje omrörning av dammet. Under en period av fem timmar ska dammet under fem sekunder var tjugonde minut röras om med tryckluft som inte innehåller någon olja eller fuktighet och passerar genom en öppning med en diameter på 1,5 ± 0,1 mm med ett tryck på 5,5 · 5 ± 0,5 · 105 Pa.

5

7.6.3.2   Det damm som används i provningen enligt punkt 7.6.3.1 ska bestå av ungefär 1 kg torr kvarts. Fördelningen av partiklarnas storlek ska vara följande:

| a) | 99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm. |
| --- | --- |

a)

99–100 % släpps igenom en öppning på 150 μm och en tråddiameter på 104 μm.

| b) | 76–86 % släpps genom en öppning på 105 μm och en tråddiameter på 64 μm. |
| --- | --- |

b)

76–86 % släpps genom en öppning på 105 μm och en tråddiameter på 64 μm.

| c) | 60–70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm. |
| --- | --- |

c)

60–70 % släpps igenom en öppning på 75 μm och en tråddiameter på 52 μm.

7.6.4   Upprullningskrafter

7.6.4.1   Upprullningskraften ska mätas med bältesenheten fastspänd på en provdocka såsom i den dynamiska provning som föreskrivs i punkt 7.7. Bandspänningen ska mätas så nära som möjligt intill kontaktpunkten med (men inte direkt på) provdockan medan bandet rullas upp med en ungefärlig hastighet på 0,6 m/min. För säkerhetsbälte med spänningsreducerande anordning ska upprullningskraft och bandspänning mätas både med den spänningsreducerande anordningen i funktion och ur funktion.

7.6.4.2   Före den dynamiska provning som beskrivs i punkt 7.7 ska den sittande provdockan, iklädd en bomullsskjorta, lutas framåt tills 350 mm av bandet har dragits ut från upprullningsdonet, och därefter släppas till ursprungsläget.

7.7   Dynamisk provning av bältesenheten eller fasthållningsanordningen

7.7.1   Bältesenheten ska vara monterad på en vagn som är försedd med säte och förankringar enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter. Men om bältesenheten är avsedd för ett bestämt fordon eller bestämda fordonstyper ska dock avstånden mellan provdockan och förankringarna bestämmas av den tekniska tjänst som utför provningarna, antingen enligt de monteringsanvisningar som levereras med bältet eller enligt uppgifter som tillhandahålls av fordonstillverkaren. Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 ska anordningens placering och sättet att säkra den vara desamma som för fordonskonstruktionen.

När den dynamiska provningen har utförts för en fordonstyp behöver den i så fall inte upprepas för andra fordonstyper där varje förankringspunkt sitter mindre än 50 mm från motsvarande förankringspunkt för det provade bältet. Alternativt får tillverkare fastställa hypotetiska förankringspunkter för provning för att innefatta maximalt antal av verkliga förankringspunkter.

7.7.1.1   För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som utgör en del av en enhet för vilken typgodkännande begärs som en fasthållningsanordning, ska säkerhetsbältet monteras antingen i enlighet med punkt 7.7.1 eller på den del av fordonets stomme vid vilken fasthållningsanordningen normalt är monterad, och denna del ska vara fastsatt i provningsvagnen på det sätt som föreskrivs i punkterna 7.7.1.2–7.7.1.6.

För säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning med bältesförsträckare som är beroende av andra delar än de som ingår i själva bältesenheten ska bältesenheten monteras tillsammans med de nödvändiga ytterligare fordonsdelarna på provningsvagnen på det sätt som föreskrivs i punkterna 7.7.1.2–7.7.1.6.

Alternativt får tillverkaren, om det inte är möjligt att prova dessa anordningar på provningsvagnen, genom en konventionell frontalkollisionsprovning vid 50 km/tim i överensstämmelse med förfarandet ISO 3560 (1975) bevisa att anordningen uppfyller kraven i föreskrifterna.

7.7.1.2   Den metod som används för att säkra fordonet under provningen får inte vara utformad så att den förstärker sätets eller bilbältets förankringar, eller minskar den normala deformationen av stommen. Ingen del av fordonets främre del får tas med, om den genom att begränsa provdockans framåtriktade rörelse, bortsett från fötterna, kan minska belastningen på fasthållningsanordningen under provningen. De borttagna delarna av stommen kan ersättas med delar med likvärdig hållfasthet, förutsatt att de inte hindrar provdockans framåtriktade rörelse.

7.7.1.3   En säkringsanordning ska anses som tillräcklig om den inte har någon inverkan på en yta som sträcker sig över hela stommens bredd och om fordonet eller stommen blockeras eller stoppas framtill på ett avstånd av minst 500 mm från förankringen för den provade fasthållningsanordningen. Baktill ska stommen säkras bakom förankringarna på ett avstånd som är tillräckligt för att se till att kraven i punkt 7.7.1.2 uppfylls.

7.7.1.4   Fordonets säten ska ställas in och placeras i den körställning som den tekniska tjänst som utför provningarna anser ge de mest ogynnsamma villkoren för hållfastheten och som är kompatibla med provdockans placering i fordonet. Sätenas lägen ska anges i rapporten. Om sätet har ett ryggstöd med inställningsbar lutning ska ryggstödet spärras enligt tillverkarens anvisningar eller, om sådana anvisningar saknas, spärras på ett sådant sätt att det bildar en vinkel som för fordon av kategorierna M1 och N1 ligger så nära 25° som möjligt och för fordon av alla andra kategorier så nära 15° som möjligt.

1

1

7.7.1.5   I syfte att bedöma kraven i punkterna 6.4.1.4.1 och 6.4.1.4.1.1 ska sätet placeras i den mest framskjutna körställningen avpassad till provdockans mått.

7.7.1.6   I syfte att bedöma kraven i punkterna 6.4.1.4.1 och 6.4.1.4.1.2 ska sätets inställning vara följande:

| 7.7.1.6.1 | För främre passagerarsäten: personen i framsätet ska sitta i den mest framskjutna åkställningen avpassad till provdockans mått. Sätenas lägen ska anges i rapporten. |
| --- | --- |

7.7.1.6.1

För främre passagerarsäten: personen i framsätet ska sitta i den mest framskjutna åkställningen avpassad till provdockans mått. Sätenas lägen ska anges i rapporten.

| 7.7.1.6.2 | För baksäten: För varje provningsplacering av bakre sittande passagerare, ska det provade sätets placering anses vara vid sätets R-punkt. Om ryggstödet är inställbart bör ryggstödets vinkel justeras med hjälp av den tredimensionella H-punktsmaskinen med bröstkorgsvinkeln så nära 10° som möjligt.
  Sätet framför det provade sätet ska placeras i mittenläget för den horisontella rörelsen och för höjden eller i det låsningsläge som ligger närmast. Om detta sätes ryggstöd är inställbart bör ryggstödets vinkel justeras med hjälp av den tredimensionella H-punktsmaskinen med bröstkorgsvinkeln så nära 10° som möjligt.
  Detta får påvisas genom en CAD-kontur eller en ritning av förhållandena i fordonet. |
| --- | --- |

7.7.1.6.2

För baksäten: För varje provningsplacering av bakre sittande passagerare, ska det provade sätets placering anses vara vid sätets R-punkt. Om ryggstödet är inställbart bör ryggstödets vinkel justeras med hjälp av den tredimensionella H-punktsmaskinen med bröstkorgsvinkeln så nära 10° som möjligt.

Sätet framför det provade sätet ska placeras i mittenläget för den horisontella rörelsen och för höjden eller i det låsningsläge som ligger närmast. Om detta sätes ryggstöd är inställbart bör ryggstödets vinkel justeras med hjälp av den tredimensionella H-punktsmaskinen med bröstkorgsvinkeln så nära 10° som möjligt.

Detta får påvisas genom en CAD-kontur eller en ritning av förhållandena i fordonet.

7.7.1.7   Som ett alternativ till punkterna 7.7.1.5 och 7.7.1.6 får tillverkaren, om det inte är möjligt att prova dessa anordningar på provningsvagnen, genom en konventionell frontalkollisionsprovning vid 50 km/tim i överensstämmelse med förfarandet ISO 3560 (2013) bevisa att anordningen uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

7.7.1.8   Alla säten i en grupp av säten ska provas samtidigt.

7.7.1.9   Dynamiska provningar av fyrpunktsbälte ska utföras utan grenrem (enhet), om sådan finns.

7.7.2   Bältesenheten ska spännas fast enligt följande på provdockan (se bilaga 7 till dessa föreskrifter): en 25 mm tjock skiva ska placeras mellan provdockans rygg och sätets ryggstöd. Bältet ska justeras in tätt mot provdockan. Skivan ska sedan tas bort och provdockan placeras så att hela dess rygg är i beröring med sätets ryggstöd. En kontroll ska utföras för att se till att kopplingsmetoden för låsbeslagets två delar inte kan minska låsningens tillförlitlighet.

7.7.3   Bandens fria ändar ska sträcka sig tillräckligt långt bortom justeringsanordningarna för att medge glidning.

7.7.4   Retardations- eller accelerationsanordningar

Sökanden ska välja att använda någon av nedanstående anordningar:

7.7.4.1   Anordning för retardationsprovning

Vagnen ska drivas på ett sådant sätt att den i islagsögonblicket har en frigångshastighet av 50 ± 1 km/tim och så att provdockan förblir stabil. Vagnens stoppsträcka ska vara 40 ± 5 cm. Vagnen ska förbli horisontell under retardationen. Vagnens retardation ska åstadkommas med hjälp av den utrustning som beskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter eller någon annan anordning som ger likvärdiga resultat. Utrustningen ska uppfylla följande krav:

Retardationskurvan för vagnen ska ligga inom det streckade området i figuren i bilaga 8 då vagnen är lastad med orörliga vikter till en totalmassa på 455 ± 20 kg för provningar av säkerhetsbälten och 910 ± 40 kg för provningar av fasthållningsanordningar varvid den nominella massan för vagnen och fordonets stomme är 800 kg. Om nödvändigt kan den nominella massan för vagnen och det fastsatta fordonets stomme ökas i steg om 200 kg, varvid en ytterligare orörlig vikt på 28 kg ska läggas till för varje steg. Inte i något fall får totalmassan för vagnen, fordonets stomme och de orörliga vikterna avvika från det nominella värdet för kalibreringsprovningar med mer än ± 40 kg. Under kalibreringen av stoppanordningen ska vagnens hastighet vara 50 ± 1 km/tim och stoppsträckan 40 ± 2 cm.

7.7.4.2   Anordning för accelerationsprovning

Vagnen ska framdrivas så att dess totala hastighetsförändring ΔV är 51
  Formula
  km/tim. Vagnen ska förbli horisontell under accelerationen. Vagnens acceleration ska åstadkommas med hjälp av utrustning som uppfyller följande krav:

Accelerationskurvan för vagnen, lastad med orörliga vikter, ska ligga inom det streckade området i diagrammet i bilaga 8 och hålla sig ovanför det segment som anges av koordinaterna 10 g, 5 ms och 20 g, 10 ms. Islagets början (T0) definieras enligt ISO 17 373 (2005) för en acceleration på 0,5 g. Inte i något fall får den totala vikten av vagnen, fordonets stomme och de orörliga vikterna avvika från det nominella värdet för kalibreringsprovningar med mer än ± 40 kg. Under kalibreringen av anordningen för accelerationsprovning ska vagnens totala hastighetsförändring ΔV vara 51
  Formula
  km/tim.

Oavsett om ovanstående krav är uppfyllda ska den tekniska tjänsten använda en vagn (med säten) i enlighet med punkt 1 i bilaga 6 som har en massa på mer än 380 kg.

7.7.5   Vagnens hastighet omedelbart före islaget (endast för retardationsvagnar, då det krävs för beräkning av stoppsträckan), vagnens acceleration eller retardation, provdockans förskjutning framåt och bröstkorgens hastighet vid en förskjutning av bröstkorgen på 300 mm ska mätas.

Hastighetsförändringen beräknas genom integration av vagnens registrerade acceleration eller retardation.

Den sträcka som behövs för att uppnå de första 50
  Formula
  km/tim av vagnens hastighetsförändring får beräknas genom dubbel integration av vagnens registrerade retardation.

7.7.6   Efter islaget ska bältesenheten eller fasthållningsanordningen och dess styva delar kontrolleras visuellt med avseende på fel eller brott utan att låsbeslaget öppnas. För fasthållningsanordningar ska det, efter provningen, även fastställas huruvida de delar av fordonets stomme som är fäst i vagnen har utsatts för någon synlig bestående deformation. Varje sådan deformation ska beaktas vid varje beräkning som utförs enligt punkt 6.4.1.4.1.

7.7.7   Om provningarna utförts vid högre hastighet eller accelerationskurvan överskridit det streckade områdets övre kant och säkerhetsbältet uppfyller kraven ska provningarna dock ha anses utförts med tillfredsställande resultat.

7.8   Provning av låsbeslagets öppnande

7.8.1   Bältesenheter eller fasthållningsanordningar som redan har genomgått den dynamiska provningen enligt punkt 7.7 ska användas för denna provning.

7.8.2   Bältesenheten ska tas loss från provvagnen utan att låsbeslaget öppnas. En belastning ska anbringas på låsbeslaget genom direkt dragkraft på de band som är fästade i det så att alla banden utsätts för kraften
  Formula
  daN. (Under förutsättning att n är antalet band kopplade till låsbeslaget när det är i låst läge.) Om låsbeslaget är anslutet till en styv del ska belastningen anbringas i samma vinkel som bildas av låsbeslaget och den styva delen under den dynamiska provningen. En belastning ska anbringas i en hastighet på 400 ± 20 mm/min på det geometriska centrumet för låsbeslagets utlösningsknapp längs en orörlig axel som är parallell med knappens ursprungliga rörelseriktning. Under anbringandet av den kraft som behövs för att öppna låsbeslaget ska detta hållas på plats av ett styvt stöd. Den ovan angivna belastningen får inte överstiga den gräns som anges i punkt 6.2.2.5. Provningsutrustningens kontaktpunkt ska ha en sfärisk form med en radie på 2,5 ± 0,1 mm. Den ska ha en polerad metallyta.

7.8.3   Öppningskraften för låsbeslaget ska mätas och varje fel på låsbeslaget ska noteras.

7.8.4   Efter provningen av låsbeslagets öppnande ska de delar av bältesenheten eller fasthållningsanordningen som provats enligt punkt 7.7 kontrolleras, och omfattningen av de skador som bältesenheten eller fasthållningsanordningen fått under den dynamiska provningen ska antecknas i provningsrapporten.

7.9   Ytterligare provningar för säkerhetsbälten med bältesförsträckare

7.9.1   Behandling

Bältesförsträckare får tas loss från säkerhetsbältet för att provas och förvaras under 24 h vid en temperatur på 60 ± 5 °C. Temperaturen ska därefter höjas till 100 ± 5 °C under två timmar. Därpå ska bältesförsträckaren förvaras under 24 h vid en temperatur på – 30 ± 5 °C. Sedan den tagits ut ur behandlingen ska bältesförsträckaren värmas upp till omgivningstemperaturen. Om bältesförsträckaren har tagits loss ska den åter monteras på säkerhetsbältet.

7.10   Provningsrapport

7.10.1   I provningsrapporten ska resultaten av alla provningar enligt punkt 7 anges och särskilt följande uppgifter:

| a) | Typ av anordning som används för provningen (accelerations- eller retardationsanordning). |
| --- | --- |

a)

Typ av anordning som används för provningen (accelerations- eller retardationsanordning).

| b) | Total hastighetsförändring. |
| --- | --- |

b)

Total hastighetsförändring.

| c) | Vagnens hastighet omedelbart före islaget (endast för retardationsvagnar). |
| --- | --- |

c)

Vagnens hastighet omedelbart före islaget (endast för retardationsvagnar).

| d) | Accelerations- eller retardationskurvan under vagnens hela hastighetsförändring. |
| --- | --- |

d)

Accelerations- eller retardationskurvan under vagnens hela hastighetsförändring.

| e) | Provdockans största förskjutning framåt. |
| --- | --- |

e)

Provdockans största förskjutning framåt.

| f) | Det läge, om det kan varieras, som låsbeslaget intagit under provningen. |
| --- | --- |

f)

Det läge, om det kan varieras, som låsbeslaget intagit under provningen.

| g) | Kraften för att öppna låsbeslaget. |
| --- | --- |

g)

Kraften för att öppna låsbeslaget.

| h) | Alla fel och brott. |
| --- | --- |

h)

Alla fel och brott.

| i) | För varje fasthållningsanordning förutom förarens gäller att kontaktens kontur bör utvärderas av den tekniska tjänsten i rapporten gentemot provdockans rörelse i vagnen. |
| --- | --- |

i)

För varje fasthållningsanordning förutom förarens gäller att kontaktens kontur bör utvärderas av den tekniska tjänsten i rapporten gentemot provdockans rörelse i vagnen.

Om de förankringar som föreskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter inte har beaktats i kraft av punkt 7.7.1, ska det i provningsrapporten beskrivas hur bältesenheten eller fasthållningsanordningen var installerad och viktiga vinklar och mått ska anges.

8.   KRAV FÖR INSTALLATION I FORDONET

8.1   Utrustning för säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar

8.1.1   Med undantag av säten avsedda uteslutande att användas när fordonet är stillastående ska säten i fordon av kategorierna M1, M2 (klass III eller B (8)), M3 (klass III eller B) och N vara försedda med säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

1

2

8

3

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får kräva att säkerhetsbälten installeras i fordon av kategorierna M2 och M3 om dessa tillhör klass II.

2

3

Om säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar är monterade i fordon av klasserna I, II eller A som tillhör kategorierna M2 eller M3 ska dessa bälten eller anordningar uppfylla kraven i dessa föreskrifter.

2

3

Parterna i överenskommelsen får i nationell rätt medge installation av andra säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar än dem som omfattas av dessa föreskrifter, förutsatt att de är avsedda för funktionshindrade.

Fasthållningsanordningar som uppfyller bestämmelserna i bilaga 8 till föreskrifter nr 107 i deras lydelse enligt ändringsserie 02 är undantagna från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Fordon av klasserna I eller A som tillhör kategorierna M2 eller M3 får förses med säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

2

3

Endast fordon som tillhör kategorierna M2 eller M3 får förses med fasthållningsanordningar som omfattar en flexibel justeringsanordning för axelhöjd (punkt 2.14.7).

2

3

8.1.2   Säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar för sittplatser där installation krävs ska vara av de typer som anges i bilaga 16 (som varken medger att låsningsfria upprullningsdon (punkt 2.14.1) eller upprullningsdon med manuell upplåsning (punkt 2.14.2) används). För alla sittplatser där höftbälten av typ B anges i bilaga 16, är det tillåtet att använda höftbälten av typ Br3, förutsatt att de inte dras in så mycket att de påtagligt reducerar komforten efter att ha spänts fast på normalt sätt.

8.1.2.1   För yttre sittplatser i andra säten än framsätet i fordon av kategorin N1 som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen Ø, får höftbälten av typ Br4m eller Br4Nm installeras, om det finns en passage mellan sätet och fordonets närmaste sidovägg avsedd att möjliggöra tillträde för passagerarna till andra delar av fordonet. Ett utrymme mellan ett säte och sidoväggen betraktas som en passage om avståndet mellan den sidoväggen med alla dörrar stängda och ett vertikalt längsgående plan som passerar genom det berörda sätets mittlinje – uppmätt i R-punktens läge och vinkelrätt mot fordonets längsgående mittplan – är mer än 500 mm.

1

8.1.3   Där säkerhetsbälten inte krävs får tillverkaren efter eget val tillhandahålla varje typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som uppfyller kraven i dessa föreskrifter. Bälten av typ A av de typer som är tillåtna enligt bilaga 16 får tillhandahållas som alternativ till höftbälten för de sittplatser där höftbälten anges i bilaga 16.

8.1.4   På trepunktsbälten med upprullningsdon ska minst ett upprullningsdon verka på diagonalbandet.

8.1.5   Med undantag för fordon av kategori M1 får ett nödlåsande upprullningsdon av typ 4N (punkt 2.14.5) tillåtas i stället för ett upprullningsdon av typ 4 (punkt 2.14.4) i de fall då det, på ett sådant sätt som den tjänst som ansvarar för provningen anser vara tillfredsställande, har visats att det inte skulle vara praktiskt genomförbart att montera ett upprullningsdon av typ 4.

1

8.1.6   För de främre yttre och de främre mittersta sittplatser som visas i bilaga 16 och är markerade med symbolen *, ska höftbälten av den typ som anges i den bilagan betraktas som tillräckliga om vindrutan befinner sig utanför den referenszon som definieras i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

Med avseende på bilbältena ska vindrutan anses vara en del av referenszonen om den kan komma i statisk beröring med provningsutrustningen enligt den metod som beskrivs i bilaga 1 till föreskrifter nr 21.

8.1.7   Alla sittplatser i bilaga 16 som är märkta med symbolen ߦ ska förses med trepunktsbälten av de typer som anges i bilaga 16, om inte något av följande villkor är uppfyllt, i vilket fall tvåpunktsbälten av en typ som anges i bilaga 16 får tillhandahållas:

8.1.7.1   det finns ett säte eller andra fordonsdelar som uppfyller punkt 3.5 i tillägg 1 till föreskrifter nr 80 direkt framför, eller

8.1.7.2   ingen del av fordonet befinner sig i eller, när fordonet är i rörelse, kan befinna sig i referenszonen, eller

8.1.7.3   de fordonsdelar som befinner sig inom denna referenszon överensstämmer med kraven på energiupptagande förmåga i tillägg 6 till föreskrifter nr 80.

8.1.8   Varje passagerarsäte som är utrustat med krockkudde för främre skydd ska förses med en varning för användning av bakåtvänd barnstol på den platsen. Denna information ska åtminstone utgöras av en etikett med tydliga varningspiktogram såsom anges nedan.

Piktogrammets bilder ska grupperas, vara i exakt storlek eller större, samt i de angivna färgerna rött, svart och vitt

Svarta symboler överst, med gul bakgrund

Vit bakgrund

Vit bakgrund

Svart ram samt vertikala och horisontella linjer

Piktogrammet enligt ISO 2575:2004 - Z.01 i exakt storlek eller större, samt i de avsedda färgerna rött, svart och vitt

Måtten ska vara minst 120 × 60 mm eller motsvarande yta.

Etiketten får anpassas på ett sådant sätt att utseendet avviker från exemplet ovan, men innehållet ska uppfylla de ovan nämnda föreskrifterna.

8.1.9   När det gäller krockkuddar för främre skydd vid passagerarframsätet ska varningen varaktigt anbringas på varje yta av det främre passagerarsolskyddet i ett sådant läge att åtminstone en varning alltid är synlig oavsett solskyddets inställning. Alternativt ska en varning finnas på den synliga ytan av det hopfällda solskyddet och en andra varning i taket bakom solskyddet så att åtminstone en varning alltid är synlig. Det får inte vara möjligt att enkelt avlägsna varningsetiketten från solskyddet eller taket utan uppenbar, tydligt synlig skada som kvarstår på solskyddet eller i taket på fordonets insida.

Om fordonet inte har ett solskydd eller tak ska varningsmärket placeras på en plats där det är klart synligt vid alla tidpunkter.

När det gäller krockkuddar för främre skydd vid andra sittplatser i fordonet ska varningen befinna sig direkt framför sittplatsen i fråga och alltid vara fullt synlig för den som installerar en bakåtvänd fasthållningsanordning för barn på denna sittplats. Kraven i denna punkt och i punkt 8.1.8 gäller inte de sittplatser som är utrustade med en anordning som automatiskt avaktiverar krockkuddar för främre skydd när en bakåtvänd fasthållningsanordning för barn installeras.

8.1.10   Detaljerade uppgifter, med hänvisning till varningen, ska finnas i fordonets instruktionsbok. Som ett minimum ska följande text på de officiella språken i det land eller de länder där det rimligen kan förväntas att fordonet registreras (t.ex. inom EU, i Japan, Ryssland eller Nya Zeeland osv.), finnas:

”Använd ALDRIG en bakåtvänd barnstol i ett säte som skyddas av en AKTIV KROCKKUDDE framför sätet: BARNET kan DÖDAS eller ALLVARLIGT SKADAS”

Texten ska åtföljas av en avbildning av den varningsetikett som finns i fordonet. Informationen ska finnas lätt tillgänglig i instruktionsboken (t.ex. genom en särskild hänvisning till informationen på första sidan, med ett särskilt tumgrepp eller i en separat broschyr).

Kraven i denna punkt gäller inte fordon där alla passagerarsittplatser är utrustade med en anordning som automatiskt avaktiverar krockkuddar för främre skydd när en bakåtvänd fasthållningsanordning för barn installeras.

8.1.11   För säten som kan vändas eller ställas i andra lägen och som är avsedda att användas i dessa lägen när fordonet står stilla, gäller bestämmelserna i punkt 8.1.1 endast för de lägen som är avsedda för normalt bruk när fordonet färdas på väg, i enlighet med dessa föreskrifter.

8.2   Allmänna krav

8.2.1   Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar och Isofix-fasthållningsanordningar för barn samt i-Size-fasthållningsanordningar för barn enligt tillägg 3 till bilaga 17 ska vara fastsatta i förankringar, och för i-Size-fasthållningsanordningar för barn med stöd av en kontaktyta på fordonsgolvet, som överensstämmer med bestämmelserna i föreskrifter nr 14 eller nr 145, bl.a. med avseende på konstruktion och mått, antal fästpunkter och krav på hållfasthet.

8.2.2   De säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar och fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tillägg 3 till bilaga 17 ska vara installerade så att de fungerar tillfredsställande och minskar risken för kroppsskada i händelse av olycka. De ska särskilt vara installerade så att

| 8.2.2.1 | banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande, |
| --- | --- |

8.2.2.1

banden inte sannolikt antar en form som kan innebära en fara för den åkande,

| 8.2.2.2 | risken för att ett korrekt placerat band ska glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt minimeras, |
| --- | --- |

8.2.2.2

risken för att ett korrekt placerat band ska glida av axeln till följd av bärarens rörelse framåt minimeras,

| 8.2.2.3 | risken för att bandet ska försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets stomme eller fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tillägg 3 till bilaga 17 minimeras. |
| --- | --- |

8.2.2.3

risken för att bandet ska försämras genom beröring med vassa delar på fordonet eller sätets stomme eller fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar enligt tillägg 3 till bilaga 17 minimeras.

| 8.2.2.4 | För varje sittplats ska säkerhetsbältet vara konstruerat och installerat så att det kan användas med lätthet. Vidare ska, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning. |
| --- | --- |

8.2.2.4

För varje sittplats ska säkerhetsbältet vara konstruerat och installerat så att det kan användas med lätthet. Vidare ska, om hela sätet eller säteskudden eller ryggstödet kan fällas för att ge tillträde till fordonets bakre del eller till dess bagage- eller transportutrymme, de säkerhetsbälten som dessa säten är utrustade med, sedan sätena fällts upp och återställts till sittläge, vara tillgängliga för användning eller med lätthet kunna hämtas fram under eller bakom sätena av en person enligt instruktioner i fordonets användarmanual, utan att den personen behöver utbildning eller övning.

| 8.2.2.5 | Den tekniska tjänsten ska kontrollera att följande gäller när låsbeslagets tunga är införd i låsbeslaget:






  8.2.2.5.1 | Bältets möjliga slack förhindrar inte en korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5

Den tekniska tjänsten ska kontrollera att följande gäller när låsbeslagets tunga är införd i låsbeslaget:

8.2.2.5.1

Bältets möjliga slack förhindrar inte en korrekt installation av de fasthållningsanordningar för barn som tillverkaren rekommenderar.

| 8.2.2.5.2 | I fråga om trepunktsbälten kan en spänning på minst 50 N uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks när det placeras






  a) | på en tioåringsprovdocka enligt tillägg 1 till bilaga 8 till föreskrifter nr 44 som är inställd enligt tillägg 4 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, eller |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2

I fråga om trepunktsbälten kan en spänning på minst 50 N uppnås vid bältets höftparti genom att bältets diagonala del sträcks när det placeras

a)

på en tioåringsprovdocka enligt tillägg 1 till bilaga 8 till föreskrifter nr 44 som är inställd enligt tillägg 4 till bilaga 17 till dessa föreskrifter, eller

| b) | på den fixtur som anges i figur 1 i tillägg 1 till bilaga 17 till dessa föreskrifter i de säten som medger att en universal fasthållningsanordning för barn installeras. |
| --- | --- |

b)

på den fixtur som anges i figur 1 i tillägg 1 till bilaga 17 till dessa föreskrifter i de säten som medger att en universal fasthållningsanordning för barn installeras.

8.3   Särskilda krav för styva delar som ingår i bilbälten eller fasthållningsanordningar

8.3.1   Styva delar såsom låsbeslag, justeringsanordningar och fästen får inte öka risken för kroppsskada på bäraren eller andra personer i fordonet vid en olycka.

8.3.2   Anordningen för att lossa låsbeslaget ska vara klart synlig och lätt åtkomlig för bäraren och den ska vara utformad så att den inte kan öppnas oavsiktligt eller av misstag. Låsbeslaget ska vidare sitta på en plats där det är lätt åtkomligt för någon som kan behöva lossa bäraren i en nödsituation.

Låsbeslaget ska vara installerat så att det kan lossas av bäraren med en enkel rörelse med ena handen i en enda riktning både då det inte är belastat och då det upptar bärarens vikt.

I fråga om säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för främre yttre sittplatser, med undantag för fyrpunktsbälten, ska låsbeslaget vidare kunna låsas på motsvarande sätt.

En kontroll ska utföras för att säkerställa att bredden på kontaktytan är minst 46 mm om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

En kontroll ska utföras för att säkerställa att kontaktytan uppfyller kraven i punkt 6.2.2.1 i dessa föreskrifter om låsbeslaget kommer i beröring med bäraren.

8.3.3   När bältet används ska det antingen ställas in automatiskt så att det passar bäraren eller vara utformat så att den manuella justeringsanordningen är lätt åtkomlig och enkel att använda för bäraren då denne sitter. Det ska också vara möjligt att dra åt bältet med en hand så att det passar bärarens kroppsbyggnad och fordonssätets inställning.

8.3.4   Säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar med upprullningsdon ska vara installerade så att upprullningsdonen kan fungera riktigt och rulla upp bandet effektivt. Både när det gäller en bältesjusteringsanordning och en flexibel justeringsanordning för höjd ska det kontrolleras, åtminstone i dess högsta och lägsta läge, att upprullningsdonet automatiskt justerar bandet till bärarens axel efter det att bältet låsts, samt att låsbeslagets tunga rullar upp vid upplåsning.

8.3.5   För att informera användare av fordon om de åtgärder som vidtagits för transport av barn ska fordon av kategorierna M1, M2, M3 och N1 uppfylla informationskraven i bilaga 17. Alla fordon av kategori M1 ska vara försedda med Isofix-lägen, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i föreskrifter nr 14 eller nr 145.

1

2

3

1

1

Det första Isofix-läget ska möjliggöra åtminstone installation av en av tre framåtvända fixturer enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Det andra Isofix-läget ska möjliggöra åtminstone installation av en bakåtvänd fixtur enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17. Om det för detta andra Isofix-läge på grund av fordonets konstruktion inte är möjligt att installera en bakåtvänd fasthållningsanordning i fordonets andra sätesrad är det tillåtet att installera en fixtur i vilket läge som helst i fordonet.

8.3.6   På alla i-Size-sittplatser ska det vara möjligt att installera fixturerna för Isofix-fasthållningsanordningar för barn ISO/F2X (B1), ISO/R2 (D) och rymma bedömningsutrymmet för installation av stödben enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 17, samt fixturen för bälteskudde ISO/B2 enligt definitionen i tillägg 5 till bilaga 17 utan Isofix-fästen (se detalj B). Det ska vara möjligt att alla angränsande i-Size-sittplatser är upptagna samtidigt. Detta anses visat när de vertikala mittplanen för enskilda intilliggande platser är minst 440 mm från varandra.

8.4   Bältespåminnare

8.4.1   Krav för specifika sittplatser och undantag

8.4.1.1   Förarens sittplats i fordon av kategorierna M och N (9) samt sittplatserna för passagerare i samma rad som förarsätet i fordon av kategorierna M och N ska vara utrustade med en bältespåminnare som uppfyller kraven i punkt 8.4.3.

9

8.4.1.2   Alla sittplatser i bakre sätesrader i fordon av kategorierna M1 och N1
   (9) ska vara utrustade med en bältespåminnare som uppfyller kraven i punkt 8.4.4.

1

1

9

Om fordonstillverkaren tillhandahåller en bältespåminnare för en sittplats i baksätet i andra fordonskategorier får bältespåminnaren godkännas enligt dessa föreskrifter.

8.4.1.3   Bältespåminnare är inte obligatoriska för fällbara säten (dvs. normalt vikta och avsedda för tillfällig användning, t.ex. fällbara säten för besättning i bussar och långfärdsbussar) samt sittplatser försedda med ett bälte av S-typ (inklusive ett fyrpunktsbälte).

Utan hinder av punkterna 8.4.1.1 och 8.4.1.2 krävs inte heller bältespåminnare för baksäten i ambulanser, likbilar eller campingbilar samt för alla säten i fordon som används för transport av funktionshindrade personer, fordon som är avsedda för användning av försvarsmakten, civilförsvaret, brandförsvaret och ordningsmakten.

8.4.2   Allmänna krav

8.4.2.1   Visuell varning

8.4.2.1.1   Den visuella varningen ska vara placerad så att den är lätt synlig och igenkännbar både under dagen och natten av föraren och särskiljbar från andra varningar.

8.4.2.1.2   Den visuella varningen ska vara en konstant lysande eller blinkande kontrollampa.

8.4.2.2   Ljudvarning

8.4.2.2.1   Ljudvarningen ska bestå av en kontinuerlig eller intermittent (pauserna får inte överstiga 1 s) ljudsignal eller kontinuerlig röstinformation. Om röstinformation används ska fordonstillverkaren säkerställa att varningen kan använda de språk som är gängse på den marknad där fordonet säljs.

8.4.2.2.2   Ljudvarningen ska vara lättigenkännlig för föraren.

8.4.2.3   Första nivåns varning

8.4.2.3.1   Första nivåns varning ska åtminstone utgöras av en visuell varning som aktiveras i 30 s eller längre för sittplatser som omfattas av punkt 8.4.1.1 och i 60 s eller längre för sittplatser som omfattas av punkt 8.4.1.2 när säkerhetsbältet för något av sätena inte är fastspänt trots att tändningen eller huvudströmbrytaren har aktiverats.

8.4.2.3.2   Första nivåns varning får avbrytas när

| i) | alla de säkerhetsbälten som utlöste varningen är fastspända, eller |
| --- | --- |

i)

alla de säkerhetsbälten som utlöste varningen är fastspända, eller

| ii) | det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna. |
| --- | --- |

ii)

det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna.

8.4.2.3.3   Aktiveringen av den första nivåns varning ska provas enligt förfarandet i punkt 1 i bilaga 18.

8.4.2.4   Andra nivåns varning

8.4.2.4.1   Andra nivåns varning ska vara en visuell signal och en ljudsignal som aktiveras i minst 30 s, utan att perioder av stopp på upp till 3 s räknas, när enligt tillverkarens val minst ett eller en kombination av de villkor som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 är uppfyllt. Andra nivåns varning ska ersätta första nivåns varning om första nivåns varning fortfarande är aktiv.

8.4.2.4.1.1   Fordonet har körts längre än tröskelvärdet för sträcka. Tröskelvärdet får inte överskrida 500 m. Den sträcka som fordonet inte körs i normal drift ska inte räknas med.

8.4.2.4.1.2   Fordonets hastighet är större än tröskelvärdet för hastighet. Tröskelvärdet får inte överskrida 25 km/tim.

8.4.2.4.1.3   Det har gått längre tid (med motorn i gång, framdrivningssystemet aktiverat, etc.) än tröskelvärdet för tid. Tröskelvärdet får inte överskrida 60 s. Varaktigheten för första nivåns varning och den tid då fordonet inte är i normal drift ska inte räknas med.

8.4.2.4.2   De tröskelvärden för att utlösa bältespåminnare som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 får nollställas när

| i) | någon av dörrarna har öppnats när fordonet inte är i normal drift eller |
| --- | --- |

i)

någon av dörrarna har öppnats när fordonet inte är i normal drift eller

| ii) | det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna. |
| --- | --- |

ii)

det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna.

8.4.2.4.3   Andra nivåns varning får avbrytas när

| i) | alla de säkerhetsbälten som utlöste varningen är fastspända, |
| --- | --- |

i)

alla de säkerhetsbälten som utlöste varningen är fastspända,

| ii) | fordonet upphör att vara i normal drift, eller |
| --- | --- |

ii)

fordonet upphör att vara i normal drift, eller

| iii) | det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna. |
| --- | --- |

iii)

det eller de säten som utlöste varningen inte längre är upptagna.

8.4.2.4.4   Andra nivåns varning ska återupptas för återstoden av den tid som krävs när enligt tillverkarens val ett eller en kombination av de villkor som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 åter är uppfyllt.

8.4.2.4.5   För villkoret att ett säkerhetsbälte låses upp i enlighet med punkterna 8.4.3.3. och 8.4.4.5 ska de tröskelvärden som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 mätas från den tidpunkt då upplåsningen sker.

8.4.2.4.6   Aktiveringen av den andra nivåns varning ska provas enligt provningsförfarandet i punkt 2 i bilaga 18.

8.4.3   Bältespåminnare för förare och passagerare i säten på samma rad som föraren

8.4.3.1   Bältespåminnare för förare och passagerare i säten på samma rad som föraren ska uppfylla de krav som anges i punkt 8.4.2.

8.4.3.2   Den visuella varningens färg och symbol för ska vara enligt definitionen i tabell 1 post 21 i föreskrifter nr 121.

8.4.3.3   Andra nivåns varning ska aktiveras när ett säkerhetsbälte inte är fastspänt eller låses upp medan fordonet är i normal drift och när samtidigt enligt tillverkarens val ett eller en kombination av de villkor som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 är uppfyllt.

8.4.4   Bältespåminnare för passagerare i bakre sätesrader

8.4.4.1   Bältespåminnare för passagerare i bakre sätesrader ska uppfylla de krav som anges i punkt 8.4.2.

8.4.4.2   Den visuella varningen ska indikera åtminstone alla bakre sittplatser så att föraren kan identifiera en sittplats där säkerhetsbältet inte är fastspänt och samtidigt vara vänd framåt i förarsätet. För fordon som har information om vilka av de bakre sätena som är upptagna måste den visuella varningen inte indikera säkerhetsbälten som inte är fastspända för sittplatser som inte är upptagna.

8.4.4.3   Färgen på den visuella varningen får vara annan än röd och symbolen för den visuella varningssignalen för säkerhetsbälten som omfattas av punkt 8.4.1.2 får innehålla andra symboler än de som fastställs i föreskrifter nr 121. Dessutom får första nivåns varning för sittplatser som omfattas av punkt 8.4.1.2 kunna släckas av föraren.

8.4.4.4   En gemensam kontrollampa får användas för säkerhetsbälten som omfattas av punkterna 8.4.1.1 och 8.4.1.2.

8.4.4.5   Andra nivåns varning ska aktiveras när ett säkerhetsbälte låses upp medan fordonet är i normal drift och när samtidigt enligt tillverkarens val ett eller en kombination av de villkor som anges i punkterna 8.4.2.4.1.1–8.4.2.4.1.3 är uppfyllt.

8.4.5   Bältespåminnaren får konstrueras så att den kan avaktiveras.

8.4.5.1   Om en kortfristig avaktivering finns ska det vara väsentligt svårare att avaktivera bältespåminnaren än att fästa och öppna säkerhetsbältet (dvs. att avaktiveringen ska bestå i att hantera särskilda kontroller som inte ingår i säkerhetsbältets låsbeslag) och det ska endast vara möjligt när fordonet är stillastående. När tändningen eller huvudströmbrytaren varit avstängd i mer än 30 minuter och sedan slås på, ska den kortfristigt avaktiverade bältespåminnaren aktiveras igen. Det ska inte vara möjligt att tillhandahålla kortfristig avaktivering av relevanta visuella varningar.

8.4.5.2   Om en långfristig avaktivering tillhandahålls, ska det krävas en rad handgrepp för att avaktivering ska ske, som endast anges i tillverkarens tekniska manual eller som kräver användning av verktyg (mekaniska, elektriska, digitala osv.) som inte tillhandahålls med fordonet. Det ska inte vara möjligt att tillhandahålla långfristig avaktivering av relevanta visuella varningar.

9.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som anges i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

9.1   Varje fordonstyp eller säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska vara tillverkad på ett sådant sätt att den överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla kraven i punkterna 6, 7 och 8.

9.2   Minimikraven för förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse som beskrivs i bilaga 14 till dessa föreskrifter ska uppfyllas.

9.3   Den typgodkännandemyndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsanläggning. Den normala frekvensen för dessa granskningar ska vara två gånger om året.

10.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

10.1   Det godkännande som beviljats avseende ett fordon eller en typ av bälte eller fasthållningsanordning får återkallas om kraven i punkt 9.1 inte uppfylls, eller om de säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar som valts ut inte klarar de kontroller som föreskrivs i punkt 9.2.

10.2   Om en av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den omedelbart rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller bilaga 1B till dessa föreskrifter (enligt vad som är tillämpligt).

11.   ÄNDRINGAR OCH UTÖKNINGAR AV GODKÄNNANDE AV FORDONSTYP ELLER TYP AV SÄKERHETSBÄLTE ELLER FASTHÅLLNINGSANORDNING

11.1   Varje ändring av fordonstypen eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning ska meddelas till den typgodkännandemyndighet som godkänt fordonstypen eller bältestypen eller typen av fasthållningsanordning. Myndigheten får då antingen

| 11.1.1 | anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen ändå fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- |

11.1.1

anse att de utförda ändringarna sannolikt inte kommer att få nämnvärda negativa effekter och att fordonet eller säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen ändå fortfarande uppfyller kraven, eller

| 11.1.2 | kräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att genomföra provningarna. |
| --- | --- |

11.1.2

kräva en ytterligare provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att genomföra provningarna.

11.2   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 11.1 ska en variant av fordonet, vars vikt i körklart skick är mindre än vikten på det fordon som genomgått godkännandeprovningen, inte betraktas som en ändring av fordonstypen.

11.3   En bekräftelse på godkännande eller ett ej beviljat godkännande, där ändringarna anges, ska enligt det förfarande som anges i punkt 5.2.3 eller 5.3.3 lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter.

11.4   Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

12.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en anordning som godkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten som beviljade godkännandet om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1A eller 1B till dessa föreskrifter.

13.   ANVISNINGAR

För en typ av säkerhetsbälte som levereras separat från fordonet måste det tydligt anges på förpackningen och i installationsanvisningarna för vilken eller vilka fordonstyper den är avsedd.

14.   NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka meddelanden om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

15.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

15.1   Godkännande av fordonstyp

15.1.1   Från och med den dag då supplement 15 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden i enlighet med dem i deras lydelse enligt supplement 15 till ändringsserie 04.

15.1.2   Från och med två år efter ikraftträdandet av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 15 till ändringsserie 04 är uppfyllda.

15.1.3   Från och med sju år efter ikraftträdandet av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter. Befintliga godkännanden av andra fordonskategorier än M1 som inte påverkas av supplement 15 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter ska dock förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att acceptera dem.

1

15.1.3.1   Från och med den 1 oktober 2000 får dock de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden för fordon av kategorierna M1 och N1 som inte beviljats i enlighet med supplement 8 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter, om informationskraven i punkt 8.3.5 och bilaga 17 inte är uppfyllda.

1

1

15.2   Installation av säkerhetsbälten och bältespåminnare

Dessa övergångsbestämmelser gäller endast för installation av säkerhetsbälten och bältespåminnare i fordon och förändrar inte säkerhetsbältets märke.

15.2.1   Från och med den dag då supplement 12 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 12 till ändringsserie 04.

15.2.2   Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess lydelse enligt supplement 12 till ändringsserie 04.

15.2.3   Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.1 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med supplement 12 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.4   Från och med den dag då supplement 14 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 14 till ändringsserie 04.

15.2.5   Från och med den dag då supplement 16 till ändringsserie 04 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 16 till ändringsserie 04.

15.2.6   Efter utgången av en period på 36 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i dess lydelse enligt supplement 14 till ändringsserie 04.

15.2.7   Efter utgången av en period på 60 månader efter det officiella datum för ikraftträdande som avses i punkt 15.2.4 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats i enlighet med supplement 14 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.8   Efter den 16 juli 2006 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 16 till ändringsserie 04.

15.2.9   Efter den 16 juli 2008 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden av fordon av kategori N1 som inte beviljats i enlighet med supplement 16 till ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

1

15.2.10   Från och med den dag då ändringsserie 05 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.11   Från och med 18 månader efter dagen för ikraftträdandet får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.12   Från och med 72 månader efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 05 till dessa föreskrifter ska godkännanden enligt dessa föreskrifter upphöra att gälla utom i fråga om de fordonstyper som uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 05.

15.2.13   Utan hinder av punkt 15.2.12 ska godkännanden av andra fordonskategorier än M1 enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 05 med avseende på kraven på montering av bältespåminnare förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

1

15.2.14   Utan hinder av punkt 15.2.12 ska godkännanden av andra fordonskategorier än N2 och N3 enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 05 med avseende på minimikrav på säkerhetsbälten och upprullningsdon i bilaga 16 förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

2

3

15.2.15   Även efter den dag då ändringsserie 05 träder i kraft ska godkännanden av komponenter och separata tekniska enheter enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att godta dem och får inte vägra att bevilja utökningar av godkännanden enligt ändringsserie 04 till dessa föreskrifter.

15.2.16   Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är de parter i överenskommelsen som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter den dag då ändringsserie 05 träder i kraft inte skyldiga att godta godkännanden som beviljats i enlighet med någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter.

15.3   Från och med den dag då ändringsserie 06 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja godkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 06.

15.3.1   Från och med 24 månader efter den dag då ändringsserie 06 träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja godkännanden om kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 06 är uppfyllda.

15.3.2   Från och med 36 månader efter den dag då ändringsserie 06 träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att erkänna godkännanden som inte beviljats enligt kraven i ändringsserie 06 till dessa föreskrifter.

15.3.3   Även efter den dag då ändringsserie 06 träder i kraft ska godkännanden av komponenter och separata tekniska enheter enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att godta dem och får fortsätta att bevilja utökningar av godkännanden enligt ändringsserie 05.

15.3.4   Utan hinder av punkterna 15.3.1 och 15.3.2 ska godkännanden av fordonskategorier enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna som inte påverkas av ändringsserie 06 förbli giltiga och de parter i överenskommelsen som tillämpar föreskrifterna ska fortsätta att godta dem.

15.3.5   Så länge som parterna i överenskommelsen inte har några krav på obligatorisk montering av säkerhetsbälten för fällbara säten i sin nationella lagstiftning vid den tidpunkt då de börjar tillämpa dessa föreskrifter, får de fortsätta att tillåta avsaknaden av sådan montering i samband med nationellt godkännande, och i så fall kan dessa busskategorier inte typgodkännas enligt dessa föreskrifter.

15.3.6   Inga av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får vägra att bevilja godkännande av en komponent enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna, om säkerhetsbältena är avsedda att installeras i fordon som godkändes före den aktuella ändringsserien.

15.3.7   Från och med den dag då supplement 5 till ändringsserie 06 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt supplement 5 till ändringsserie 06.

15.3.8   Fram till 12 månader efter den dag då supplement 5 till ändringsserie 06 till dessa föreskrifter träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännanden enligt ändringsserie 06 till dessa föreskrifter utan att ta hänsyn till bestämmelserna i supplement 5 till ändringsserie 06.

15.3.9   Till och med den 1 september 2018 får ingen part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännanden enligt ändringsserie 06 utan att ta hänsyn till supplement 9 till ändringsserie 06.

15.4   Från och med den dag då ändringsserie 07 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 07. Parterna i överenskommelsen ska fortsätta att bevilja utökningar av godkännanden som beviljats enligt föregående ändringsserier.

15.4.1   Från och med den 1 september 2019 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vara tvungna att godta typgodkännanden enligt föregående ändringsserier som utfärdades för första gången den 1 september 2019 eller senare.

15.4.2   Till och med den 1 september 2022 krävs inte bältespåminnare för löstagbara baksäten eller för varje säte i en sätesrad med ett fjädrande säte för beviljande av typgodkännande enligt ändringsserie 07. Dessa undantag ska fortsätta att tillämpas vid utvidgningar av godkännanden som beviljades första gången före den 1 september 2022.

15.4.3   Till och med den 1 september 2021 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter godta typgodkännanden enligt föregående ändringsserier som utfärdades för första gången före den 1 september 2019.

15.4.4   Från och med den 1 september 2021 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vara tvungna att godta typgodkännanden enligt föregående ändringsserier av dessa föreskrifter.

15.4.5   Trots vad som sägs i punkt 15.4.4 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att godta typgodkännanden av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna.

15.4.6   Trots vad som sägs i punkt 15.4.4 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att godta typgodkännanden enligt föregående ändringsserier till föreskrifterna för fordon som inte påverkas av de ändringar som införs genom ändringsserie 07.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/Annex 3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Se fotnot till punkt 5.2.4.1 i dessa föreskrifter.

4

(5)  g = 9,81 m/s.

5

(6)  Provningen har ännu inte genomförts för vävda band med kypertkonstruktion med höghållfasta polyesterfibrer, eftersom sådan väv breddas under belastning. I sådana fall ska bredden utan belastning vara ≥ 46 mm.

6

(*1)  Se punkt 7.4.1.6.4.3.

*1

(7)  g = 9,81 m/s

7

(8)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

8

(9)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.4, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

9

---

BILAGA 1A

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Utfärdat av: Myndighetens namn

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på säkerhetsbälten enligt föreskrifter nr 16

Godkännande nr Utökning nr

1. Allmänt

1.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn)

1.2 Typ och handelsbeteckning

1.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet

1.3.1 Märkningens placering

1.4 Fordonskategori

1.5 Tillverkarens namn och adress

1.6 Adress till monteringsanläggning(ar)

1.7 Teknisk tjänst som ansvarar för provningen

1.8 Provningsrapportens datum

1.9 Provningsrapportens nummer

2. Allmänna uppgifter om fordonets konstruktion

2.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon

3. Karosseri

3.1 Säten

3.1.1 Antal

3.1.2 Placering och arrangemang

3.1.2.1 Sittplats(er) avsedda att användas endast när fordonet är stillastående

3.1.3 Kännetecken: beskrivning och ritningar av

3.1.3.1 sätena och deras förankringar

3.1.3.2 inställningssystemet

3.1.3.3 förskjutnings- och spärrsystem

3.1.3.4 bältesförankringar som ingår i sätenas stomme

3.2 Säkerhetsbälten och/eller andra fasthållningsanordningar

3.2.1 Antal och placering av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar och de säten på vilka de kan användas

Fullständigt typgodkännandemärke

Variant (i tillämpliga fall)

Bältesjusteringsanordning för höjd (ange ja/nej/valfritt)

Framsäten

R

C

L

Baksäten

R

C

L

(R = höger säte, C = mittsäte, L = vänster säte)

3.2.2 Typ och placering av kompletterande fasthållningsanordningar (ange ja/nej/valfritt).

Frontkrockkudde

Sidokrockkudde

Bältesförsträckare

Första sätesraden

R

C

L

Andra sätesraden

R

C

L

(R = höger säte, C = mittsäte, L = vänster säte)

3.2.3 Antal och placering av förankringar för säkerhetsbälten samt bevis om överensstämmelse med föreskrifter nr 14 (dvs. typgodkännandenummer eller provningsrapport).

3.3 Bältespåminnare för föraren (ange ja/nej (2))

4. Ort

5. Datum

6. Underskrift

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 1B

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Utfärdat av: Myndighetens namn

om (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en typ av säkerhetsbälte eller fasthållningsanordning för vuxna personer i motorfordon enligt föreskrifter nr 16

Godkännande nr Utökning nr

1. Fasthållningsanordning (med)/trepunktsbälte/höftbälte/bälte av särskild typ/försett med energiupptagare/upprullningsdon/an-ordning för justering av den övre stolpöglans höjd/flexibel justeringsanordning för axelhöjd (3)

2. Handelsnamn eller varumärke

3. Tillverkarens beteckning för typen av bälte eller fasthållningsanordning

4. Tillverkarens namn

5. I tillämpliga fall, namnet på tillverkarens ombud

6. Adress

7. Inlämnat för godkännande den

8. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna

9. Datum för provningsrapporten som denna tjänst utfärdat

10. Nummer på provningsrapporten som denna tjänst utfärdat

11. Anordningens typ: retardation/acceleration (2)

12. Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2) för fastsättning i de allmänna fästpunkter som anges i figur 1 i bilaga 6 till dessa föreskrifter/för användning i ett visst fordon eller i vissa typer av fordon (2) (4).

12.1 Om en fasthållningsanordning har beviljats godkännande/utökat godkännande (2) kan den användas för särskilda typer av fordon som uppfyller följande villkor för mått: ingen inre del i den angivna A-zonen som visas nedan (figur 2):

A-zon Hastighet förhuvud och bröstkorg > 0 km/h

B-zon Hastighet för huvud och bröstkorg ≤ 0 km/h

13. Märkningens placering och beskaffenhet

14. Ort

15. Datum

16. Underskrift

17. Som bilaga till detta meddelande bifogas en förteckning över de handlingar i ärendet som lämnats in till de typgodkännandemyndigheter som utfärdat godkännandet och som kan erhållas på begäran.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna om godkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

(3) Ange vilken typ.

(4) Om ett säkerhetsbälte godkänns enligt bestämmelserna i punkt 6.4.1.3.3 i dessa föreskrifter får det endast installeras i ett yttre framsäte som skyddas av en krockkudde framför, förutsatt att fordonet i fråga är godkänt enligt föreskrifter nr 94, ändringsserie 01 eller senare version av dem som är i kraft.

Om ett säkerhetsbälte godkänns enligt bestämmelserna i punkt 6.4.1.3.4 i dessa föreskrifter får det endast installeras i en sittplats som skyddas av en krockudde framför.

---

BILAGA 2

GODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING

1.   Utformning av godkännandemärken för fordon avseende installation av säkerhetsbälten

MALL A

(se punkt 5.2.4 i dessa föreskrifter)

Image 6

Godkännandemärket ovan fäst på ett fordon visar att fordonstypen i fråga har godkänts avseende säkerhetsbälten i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 16. Godkännandenumret visar att godkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 16 i dess lydelse enligt ändringsserie 07.

MALL B

(se punkt 5.2.5 i dessa föreskrifter)

Image 7

Ovanstående godkännandemärke anbringat på ett fordon visar att fordonstypen ifråga har blivit godkänd i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 16 och föreskrifter nr 52 (1). Godkännandenumren visar att föreskrifter nr 16 innehöll ändringsserie 07 och att föreskrifter nr 52 innehöll ändringsserie 01 vid tidpunkten för respektive godkännande.

2.   Utformning av godkännandemärken för säkerhetsbälten (se punkt 5.3.5 i dessa föreskrifter)

Image 8

Ett bälte med godkännandemärket ovan är ett trepunktsbälte (”A”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E 4) med nummer 062439. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image 9

Ett bälte med godkännandemärket ovan är ett höftbälte (”B”), försett med ett upprullningsdon, typ 4, med flerfunktion (m) och godkänt i Nederländerna (E 4) med numret 062489. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Anm.: Godkännandenummer och tilläggssymboler ska placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller nedanför bokstaven ”E” eller till vänster eller höger om den. Siffrorna i godkännandenumret ska stå på samma sida om ”E” och vara vända åt samma håll. Tilläggssymboler ska placeras mittemot godkännandenumret. Användning av romerska siffror som godkännandenummer ska undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

Image 10

Ett bälte med godkännandemärket ovan är ett bälte av särskild typ (”S”), försett med en energiupptagare (”e”) och godkänt i Nederländerna (E 4) med numret 0622439. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image 11

Ett bälte med godkännandemärket ovan utgör en del av en fasthållningsanordning (”Z”), och är ett bälte av särskild typ (”S”), försett med en energiupptagare (”e”). Det är godkänt i Nederländerna (E 4) med numret 0624391. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet.

Image 12

Ett bälte med detta typgodkännandemärke är ett trepunktsbälte (”A”), med ett upprullningsdon av typ 4N (”r4N”) med flerfunktion (”m”) som har beviljats typgodkännande i Nederländerna (E 4) med numret 062439. Föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet. Detta bälte får inte monteras i fordon av kategori M1.

Image 13

Ett säkerhetsbälte med detta typgodkännandemärke är ett trepunktsbälte (”A”) försett med en energiupptagare (”e”), godkänt enligt de särskilda kraven i punkt 6.4.1.3.3 eller 6.4.1.3.4 i dessa föreskrifter och med ett upprullningsdon av typ 4 (”r4”) med flerfunktion (”m”), som har beviljats typgodkännande i Nederländerna (E 4) med godkännandenumret 062439. De två första siffrorna visar att föreskrifterna innehöll ändringsserie 06 vid tiden för godkännandet. Detta säkerhetsbälte får endast monteras i ett fordon som är utrustat med krockkudde på den angivna sittplatsen.

---

(1)  Det andra numret ges bara som exempel.

---

BILAGA 3

SKISS ÖVER UTRUSTNING FÖR PROVNING AV UPPRULLNINGSMEKANISMENS HÅLLBARHET

UPPRULLNINGSDON

KUGGVÄXELMOTOR

---

BILAGA 4

SCHEMATISK TECKNING AV UTRUSTNING FÖR PROVNING AV LÅSNING AV NÖDLÅSANDE UPPRULLNINGSDON

En lämplig utrustning visas i figuren och består av en motordriven kam vars följare är kopplad med trådar till en liten vagn som löper på ett spår. Kamutformningen och motorvarvtalet är sådana att de ger den nödvändiga accelerationen med en ökningstakt som anges i punkt 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, och slaglängden är anpassad så att den överstiger den största tillåtna bandrörelsen före låsning.

På vagnen monteras ett underlag som kan vridas så att upprullningsdonet kan monteras i olika lägen i förhållande till vagnens rörelseriktning.

Vid provning av upprullningsdonens känslighet för bandrörelse monteras upprullningsdonet på ett lämpligt fastsatt stöd och bandet sätts fast i vagnen.

Vid genomförandet av ovanstående provning ska varje stöd och liknande som tillhandahålls av tillverkaren eller av dennes behöriga ombud ingå i provningsinstallationen för att så långt som möjligt efterlikna den avsedda installationen i fordonet.

Ytterligare stöd och liknande som kan krävas för att efterlikna den avsedda installationen i fordonet ska tillhandahållas av tillverkaren eller av dennes behöriga ombud.

UPPRULLNINGSDON

---

BILAGA 5

SKISS ÖVER UTRUSTNING FÖR PROVNING AV DAMMTÅLIGHET

(mått i mm)

500

upprullningsdon

öppning

ventil och filter

luft

damm

dammuppsamlare

upprullningsanordning

40°

250

upprullningsdon

500

---

BILAGA 6

BESKRIVNING AV VAGN, SÄTE, FÖRANKRINGAR OCH STOPPANORDNING

1.   VAGN

För provning av säkerhetsbälten ska vagnen då den endast bär sätet ha en vikt på 400 ± 20 kg. För provning av fasthållningsanordningar ska vagnen med fordonets stomme fastsatt ha en vikt på 800 kg. Om nödvändigt får dock den totala vikten av vagnen och fordonets stomme ökas i steg om 200 kg. Den totala vikten får dock inte i något fall avvika från det nominella värdet med mer än ±40 kg.

2.   SÄTE

Sätet ska ha en styv konstruktion och en slät yta, dock inte vid provning av fasthållningsanordningar. De uppgifter som anges i figur 1 i denna bilaga ska beaktas och åtgärder vidtas så att ingen metalldel kan komma i beröring med bältet.

3.   FÖRANKRINGAR

3.1   Om bältet är försett med en bältesjusteringsanordning för höjd enligt definitionen i punkt 2.14.6 i dessa föreskrifter, ska anordningen antingen vara fastsatt i en styv ram eller i en fordonsdel som den normalt är fastsatt i och denna del ska vara fast monterad på provvagnen.

3.2   De allmänna förankringarna ska vara placerade enligt figur 1. De markeringar som motsvarar förankringarnas lägen visar var bältets ändar ska anslutas till vagnen eller i förekommande fall till belastningsgivaren. Förankringarna för normal användning är punkterna A, B och K, om bandets längd mellan låsbeslagets övre kant och hålet för fastsättning av bandstödet inte är större än 250 mm. I annat fall ska punkterna A1 och B1 användas. Toleransen för förankringspunkternas placering är sådan att varje förankringspunkt ska vara belägen högst 50 mm från motsvarande punkt A, B och K som visas i figur 1 eller i förekommande fall A1, B1 och K.

3.3   Den del som bär upp förankringarna ska vara styv. Den övre förankringen får inte förskjutas mer än 0,2 mm i längdled när en belastning på 98 daN anbringas på den i denna riktning. Vagnen ska vara konstruerad så att ingen bestående deformation uppträder på de delar som bär upp förankringarna under provningen.

3.4   Om det krävs en fjärde förankring för att sätta fast upprullningsdonet, ska denna förankring

| | vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K, |
| --- | --- |

vara placerad i det vertikala längsgående plan som passerar genom K,

| | göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren, och |
| --- | --- |

göra det möjligt att luta upprullningsdonet i den vinkel som föreskrivs av tillverkaren, och

| | vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm. |
| --- | --- |

vara placerad på en cirkelbåge med radien KB1 = 790 mm om längden mellan den övre styrningen och bandets utgång på upprullningsdonet är minst 540 mm eller, i alla andra fall, på en cirkelbåge med medelpunkten K och radien 350 mm.

4.   STOPPANORDNING

4.1   Anordningen består av två identiska parallellt monterade upptagare, utom när det gäller fasthållningsanordningar då fyra upptagare ska användas för en nominell vikt på 800 kg. Vid behov ska ytterligare upptagare användas för varje ökning på 200 kg av den nominella vikten. Varje upptagare utgörs av

| | ett yttre hölje i form av ett stålrör, |
| --- | --- |

ett yttre hölje i form av ett stålrör,

| | ett energiupptagande rör av polyuretan, |
| --- | --- |

ett energiupptagande rör av polyuretan,

| | en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, och |
| --- | --- |

en avlång blankpolerad stålknopp som tränger in i upptagaren, och

| | en stång och en anslagsplatta. |
| --- | --- |

en stång och en anslagsplatta.

4.2   Måtten för upptagarens olika delar visas i figurerna 2, 3 och 4.

4.3   Det upptagande materialets egenskaper anges i tabellen i denna bilaga. Omedelbart före varje provning ska rören under minst 12 timmar behandlas i en temperatur på mellan 15 och 25 °C utan att användas. Under den dynamiska provningen av säkerhetsbälten eller fasthållningsanordningar ska stoppanordningen hålla samma temperatur som under kalibreringsprovningen, med en tolerans på ± 2 °C. De krav som stoppanordningen ska uppfylla är angivna i bilaga 8 till dessa föreskrifter. Andra anordningar som ger likvärdiga resultat får användas.

Egenskaper hos det upptagande materialet

(ASTM-metod D 735, om inte annat anges)

| Shore-hårdhet A: | 95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Brotthållfasthet: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minsta förlängning: | Ao > 400 % |
| Modul vid 100 % förlängning: | > 108 daN/cm2 |
| Vid 300 % förlängning: | > 235 daN/cm2 |
| Köldskörhet (ASTM-metod D 736): | 5 h vid – 55 °C |
| Sättning (metod B): | 22 h vid 70 °C < 45 % |
| Densitet vid 25 °C | mellan 1,05 och 1,10 |

Shore-hårdhet A:

95 ± 2 vid temperaturen 20 ± 5 °C

Brotthållfasthet:

Ro > 343 daN/cm2

Minsta förlängning:

Ao > 400 %

Modul vid 100 % förlängning:

> 108 daN/cm2

Vid 300 % förlängning:

> 235 daN/cm2

Köldskörhet (ASTM-metod D 736):

5 h vid – 55 °C

Sättning (metod B):

22 h vid 70 °C < 45 %

Densitet vid 25 °C

mellan 1,05 och 1,10

| Åldrande i luft (ASTM-metod D 573): |
| --- |
| 70 h vid 100 °C | — | Shore A-hårdhet: |

Åldrande i luft (ASTM-metod D 573):

70 h vid 100 °C

—

Shore A-hårdhet:

högsta variation ± 3

| — | Brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

Brotthållfasthet:

minskning < 10 % av Ro

| — | Förlängning: |
| --- | --- |

—

Förlängning:

minskning < 10 % av Ao

| — | Massa: |
| --- | --- |

—

Massa:

minskning < 1 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 1 för olja):

70 h vid 100 °C

| — | Shore A-hårdhet: |
| --- | --- |

—

Shore A-hårdhet:

högsta variation ± 4

| — | Brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

Brotthållfasthet:

minskning < 15 % av Ro

| — | Förlängning: |
| --- | --- |

—

Förlängning:

minskning < 10 % av Ao

| — | Volym: |
| --- | --- |

—

Volym:

uppsvällning < 5 %

Nedsänkning i olja (ASTM-metod nr 3 för olja):

70 h vid 100 °C

| — | Brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

Brotthållfasthet:

minskning < 15 % av Ro

| — | Förlängning: |
| --- | --- |

—

Förlängning:

minskning < 15 % av Ao

| — | Volym: |
| --- | --- |

—

Volym:

uppsvällning < 20 %

Nedsänkning i destillerat vatten:

1 vecka vid 70 °C

| — | Brotthållfasthet: |
| --- | --- |

—

Brotthållfasthet:

minskning < 35 % av Ro

| — | Förlängning: |
| --- | --- |

—

Förlängning:

ökning < 20 % av Ao

Figur 1

Vagn, säte, förankring

Mått i mm

Toleranses: ± 5 mm

Omålad plåt av rostfritt stål

Figur 2

Figur 2

Stoppanordning

Stoppanordning

(monterad)

stång

Spel definieras enligt polyuretanrörets ytterdiameter (lätt greppfattning)

för detaljer se figur 4

för detaljer se figur 3

avlång knopp

polyuretanrör

stålrör på vagn

Figur 3

Figur 3

Stoppanordning

Stoppanordning

(Polyuretanrör)

Ytbehandling för spindel

Grepptolerans ± 0,2

Alla mått i mm

material A

Figur 4

Figur 4

Stoppanordning

Stoppanordning

(Avlång knopp)

Image 21

| * | Detta mått kan variera mellan 43 och 49 mm.
  Mått i mm |
| --- | --- |

*

Detta mått kan variera mellan 43 och 49 mm.

Mått i mm

Image 22

| Ytfinish | Grepptolerans ± 0,1 |
| --- | --- |

Formula

Grepptolerans ± 0,1

---

BILAGA 7

BESKRIVNING AV PROVDOCKAN

1.   SPECIFIKATIONER AV PROVDOCKAN

1.1   Allmänt

Provdockans huvudegenskaper visas i följande figurer och tabeller:

| Figur 1 | Huvud, hals och bål sedda från sidan |
| --- | --- |
| Figur 2 | Huvud, hals och bål sedda framifrån |
| Figur 3 | Höft, lår och underben sedda från sidan |
| Figur 4 | Höft, lår och underben sedda framifrån |
| Figur 5 | Huvudsakliga mått |
| Figur 6 | Provdockan i sittande ställning med angivande av | tyngdpunktens läge, |

Figur 1

Huvud, hals och bål sedda från sidan

Figur 2

Huvud, hals och bål sedda framifrån

Figur 3

Höft, lår och underben sedda från sidan

Figur 4

Höft, lår och underben sedda framifrån

Figur 5

Huvudsakliga mått

Figur 6

Provdockan i sittande ställning med angivande av

tyngdpunktens läge,

| | läget för de punkter där förskjutningen ska mätas, och axelhöjd |
| --- | --- |

läget för de punkter där förskjutningen ska mätas, och axelhöjd

Tabell 1

Beteckningar, namn, material och huvudsakliga mått för provdockans delar, och

Tabell 2

Massan för huvud, hals, bål, lår och underben

1.2   Beskrivning av provdockan

1.2.1   Underben (se figurerna 3 och 4)

Underbenet består av tre delar:

| | en fotplatta (30), |
| --- | --- |

en fotplatta (30),

| | ett skenbensrör (29) och |
| --- | --- |

ett skenbensrör (29) och

| | ett knärör (26). |
| --- | --- |

ett knärör (26).

Knäröret har två klackar som begränsar underbenets rörelse i förhållande till låret.

Underbenet kan svängas bakåt 120° från det raka läget.

1.2.2   Lår (se figurerna 3 och 4)

Låret består av tre delar:

| | ett knärör (22), |
| --- | --- |

ett knärör (22),

| | en lårstång (21) och |
| --- | --- |

en lårstång (21) och

| | ett höftrör (20). |
| --- | --- |

ett höftrör (20).

Knäets rörelse begränsas av två urtag i knäröret (22), vilka passar ihop med klackarna på underbenet.

1.2.3   Bål (se figurerna 1 och 2)

Bålen består av:

| | ett höftrör (2), |
| --- | --- |

ett höftrör (2),

| | en rullkedja (4), |
| --- | --- |

en rullkedja (4),

| | revben (6) och (7), |
| --- | --- |

revben (6) och (7),

| | ett bröstben (8) och |
| --- | --- |

ett bröstben (8) och

| | kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8). |
| --- | --- |

kedjefästen (3) och på delarna (7) och (8).

1.2.4   Hals (se figurerna 1 och 2)

Halsen består av sju polyuretanskivor (9). Halsens styvhet kan ställas in med hjälp av en kedjesträckare.

1.2.5   Huvud (se figurerna 1 och 2)

Huvudet (15) är ihåligt. Polyuretanformen är förstärkt med en stålplåt (17). Kedjesträckaren som gör att halsen kan ställas in består av ett polyamidblock (10), en distansring (11) och sträckningsdelar (12) och (13). Huvudet kan vridas runt atlasleden, som utgörs av en justeringsanordning (14) och (18), en distansbricka (16) och ett polyamidblock (10).

1.2.6   Knäled (se figur 4)

Underbenet och låret är förbundna med ett rör (27) och en sträckare (28).

1.2.7   Höftled (se figur 4)

Låren och bålen är förbundna med ett rör (23), friktionsplattor (24) och en sträckare (25).

1.2.8   Polyuretan

Typ: PU 123 CH Compound

Hårdhet: Shore A 50–60

1.2.9   Beklädnad

Provdockan är iförd en särskild typ av beklädnad (se tabell 1).

2.   KORRIGERINGSANORDNINGAR

2.1   Allmänt

För att kalibrera provdockan till vissa värden och dess totala massa ska fördelningen av massan justeras med hjälp av sex korrigeringsvikter av stål på 1 kg vardera, vilka kan fästas i höftleden. Sex polyuretanvikter på 1 kg vardera kan fästas på baksidan av bålen.

3.   KUDDE

En kudde ska placeras mellan provdockans bröst och beklädnaden. Kudden ska vara tillverkad av polyetylenskum som uppfyller följande krav:

Hårdhet: Shore A 7-10

Tjocklek: 25 mm ± 5

Kudden ska vara utbytbar.

4.   INSTÄLLNING AV LEDERNA

4.1   Allmänt

För att åstadkomma reproducerbara resultat är det nödvändigt att ange och bestämma friktionen i varje led.

4.2   Knäled

Dra åt knäleden.

Ställ in låret och underbenet vertikalt.

Vrid underbenet 30°.

Släpp gradvis efter på sträckaren (28) tills underbenet börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.3   Höftled

Dra åt höftleden.

Placera låret i horisontellt läge och bålen i vertikalt läge.

Vrid bålen framåt tills vinkeln mellan bålen och låret är 60°.

Släpp gradvis efter på sträckaren tills bålen börjar falla av sin egen vikt.

Lås sträckaren i detta läge.

4.4   Atlasleden

Ställ in atlasleden så att den precis motstår sin egen vikt i riktningarna framåt och bakåt.

4.5   Hals

Halsen kan ställas in med hjälp av kedjesträckaren (13). När halsen ställts in ska sträckarens övre ände förskjutas 4–6 cm då den utsätts för en horisontell belastning på 10 daN.

Tabell 1

| Referensnummer | Benämning | Material | Mått |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Material i kropp | Polyuretan | — |
| 2 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Kedjefästen | Stål | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullkedja | Stål | 3/4 |
| 5 | Axelplatta | Polyuretan | — |
| 6 | Valsad sektion | Stål | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Revben | Perforerad stålplåt | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Bröstben | Perforerad stålplåt | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Skivor (sex) | Polyuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Block | Polyamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Distansring | Stål | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Spännbult | Stål | M16 × 90 mm |
| 13 | Spännmutter | Stål | M16 |
| 14 | Sträckare för atlasled | Stål | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Huvud | Polyuretan | — |
| 16 | Distansring | Stål | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Förstärkningsplåt | Stål | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Spännmutter | Stål | M12 mm |
| 19 | Lår | Polyuretan | — |
| 20 | Höftrör | Stål | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Lårstång | Stål | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Anslutningsrör för höft | Stål | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Friktionsplattor (fyra) | Stål | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Sträckare | Stål | M12 × 320 mm + Plåtar och muttrar |
| 26 | Knärör | Stål | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | Anslutningsrör för knä | Stål | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Sträckplåt | Stål | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Skenbensrör | Stål | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Fotplatta | Stål | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Korrigeringsvikter för bålen (sex) | Polyuretan | Varje vikt 1 kg |
| 32 | Kudde | Polyetelenskum | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Beklädnad | Bomull och polyamidband | — |
| 34 | Korrigeringsvikter för höften (sex) | Stål | Varje vikt 1 kg |

Referensnummer

Benämning

Material

Mått

1

Material i kropp

Polyuretan

—

2

Höftrör

Stål

76 × 70 × 100 mm

3

Kedjefästen

Stål

25 × 10 × 70 mm

4

Rullkedja

Stål

3/4

5

Axelplatta

Polyuretan

—

6

Valsad sektion

Stål

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Revben

Perforerad stålplåt

400 × 85 × 1,5 mm

8

Bröstben

Perforerad stålplåt

250 × 90 × 1,5 mm

9

Skivor (sex)

Polyuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Block

Polyamid

60 × 60 × 25 mm

11

Distansring

Stål

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Spännbult

Stål

M16 × 90 mm

13

Spännmutter

Stål

M16

14

Sträckare för atlasled

Stål

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Huvud

Polyuretan

—

16

Distansring

Stål

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Förstärkningsplåt

Stål

30 × 3 × 500 mm

18

Spännmutter

Stål

M12 mm

19

Lår

Polyuretan

—

20

Höftrör

Stål

76 × 70 × 80 mm

21

Lårstång

Stål

30 × 30 × 440 mm

22

Knärör

Stål

52 × 46 × 40 mm

23

Anslutningsrör för höft

Stål

70 × 64 × 250 mm

24

Friktionsplattor (fyra)

Stål

160 × 75 × 1 mm

25

Sträckare

Stål

M12 × 320 mm + Plåtar och muttrar

26

Knärör

Stål

52 × 46 × 160 mm

27

Anslutningsrör för knä

Stål

44 × 39 × 190 mm

28

Sträckplåt

Stål

ø 70 × 4 mm

29

Skenbensrör

Stål

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Fotplatta

Stål

100 × 170 × 3 mm

31

Korrigeringsvikter för bålen (sex)

Polyuretan

Varje vikt 1 kg

32

Kudde

Polyetelenskum

350 × 250 × 25 mm

33

Beklädnad

Bomull och polyamidband

—

34

Korrigeringsvikter för höften (sex)

Stål

Varje vikt 1 kg

Tabell 2

| Provdockans delar | Vikt i kg |
| --- | --- |
| Huvud och hals | 4,6 ± 0,3 |
| Bål och armar | 40,3 ± 1,0 |
| Lår | 16,2 ± 0,5 |
| Underben och fot | 9,0 ± 0,5 |
| Totalvikt inklusive korrigeringsvikter | 75,5 ± 1,0 |

Provdockans delar

Vikt i kg

Huvud och hals

4,6 ± 0,3

Bål och armar

40,3 ± 1,0

Lår

16,2 ± 0,5

Underben och fot

9,0 ± 0,5

Totalvikt inklusive korrigeringsvikter

75,5 ± 1,0

Figur 1

Image 23

Figur 2

Image 24

| Figur 3 | Figur 4 |
| --- | --- |
| | |

Figur 3

Figur 4

Image 25

Image 26

Figur 5

Image 27

Figur 6

Image 28

G= tyngdpunkt

T= bålens referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

P= bäckenets referenspunkt (baktill på provdockans centrumlinje)

Mätningen av förskjutningen vid punkt P ska inte innefatta delar som roterar kring höftaxeln och runt en vertikal axel.

---

BILAGA 8

BESKRIVNING AV KURVAN FÖR VAGNENS RETARDATION ELLER ACCELERATION SOM FUNKTION AV TIDEN

I samtliga fall ska förfarandena för kalibrering och mätning motsvara dem som anges i den internationella standarden ISO 6487 (2002). Mätutrustningen ska motsvara specifikationerna på en datakanal med kanalfrekvensklass (CFC) 60.

Definition av kurvorna

| Tid (ms) | Acceleration (g)
  Låga området | Acceleration (g)
  Höga området |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Tid (ms)

Acceleration (g)

Låga området

Acceleration (g)

Höga området

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Acceleration (g)

Tid (ms)

Hög

Låg

Det kompletterande segmentet (se punkt 7.7.4.2) gäller bara accelerationssläden.

---

BILAGA 9

ANVISNINGAR

Varje säkerhetsbälte ska åtföljas av anvisningar som omfattar följande punkter på det eller de språk som används i det land där bältet ska bjudas ut till försäljning:

| 1. | Installationsanvisningar (krävs inte om fordonstillverkaren ska installera bilbältet) som anger för vilka fordonsmodeller enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast enheten i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden. |
| --- | --- |

1.

Installationsanvisningar (krävs inte om fordonstillverkaren ska installera bilbältet) som anger för vilka fordonsmodeller enheten är lämplig och den riktiga metoden för att sätta fast enheten i fordonet, samt en varning rörande skydd mot nötning av banden.

| 2. | Bruksanvisningar (får ingå i fordonets instruktionsbok om fordonstillverkaren installerar säkerhetsbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av säkerhetsbältet. Dessa anvisningar ska innehålla uppgifter om följande:






  a) | Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet. |
| --- | --- | --- |

2.

Bruksanvisningar (får ingå i fordonets instruktionsbok om fordonstillverkaren installerar säkerhetsbältet) med de anvisningar som behövs för att säkerställa att användaren får så stor fördel som möjligt av säkerhetsbältet. Dessa anvisningar ska innehålla uppgifter om följande:

a)

Betydelsen av att enheten används vid all färd med fordonet.

| b) | Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt






  i) | den avsedda placeringen av låsbeslaget, |
| --- | --- | --- |

b)

Det riktiga sättet att bära bältet och särskilt

i)

den avsedda placeringen av låsbeslaget,

| ii) | nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget, |
| --- | --- |

ii)

nödvändigheten av att bältet är ordentligt åtdraget,

| iii) | rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids och |
| --- | --- |

iii)

rätt placering av banden och nödvändigheten av att dessa inte vrids och

| iv) | vikten av att varje bälte används av enbart en person och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en person. |
| --- | --- |

iv)

vikten av att varje bälte används av enbart en person och i synnerhet att bältet inte får placeras runt ett barn som sitter i knäet på en person.

| c) | Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget. |
| --- | --- |

c)

Metoden för att koppla ihop och koppla loss låsbeslaget.

| d) | Metoden för manövrering av justeringsanordningen. |
| --- | --- |

d)

Metoden för manövrering av justeringsanordningen.

| e) | Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som kan ingå i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts. |
| --- | --- |

e)

Metoden för manövrering av varje upprullningsdon som kan ingå i anordningen och metoden för att kontrollera att det har låsts.

| f) | Rekommenderade metoder för att rengöra bältet och i tillämpliga fall sätta ihop det efter rengöring. |
| --- | --- |

f)

Rekommenderade metoder för att rengöra bältet och i tillämpliga fall sätta ihop det efter rengöring.

| g) | Behovet av att byta ut säkerhetsbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visare för överbelastning indikerar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats. |
| --- | --- |

g)

Behovet av att byta ut säkerhetsbältet då det har använts i en allvarlig olycka eller visar tecken på allvarlig nötning eller uppvisar brottytor, eller då visaren för ett bälte som är försett med en visare för överbelastning indikerar att bältet inte lämpar sig för fortsatt användning eller då ett bälte är försett med en bältesförsträckare och denna har aktiverats.

| h) | Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt anvisningar för hur bältet ska sättas ihop på ett korrekt sätt om konstruktionen medger att delar tas isär. |
| --- | --- |

h)

Att bältet inte får ändras eller modifieras på något sätt eftersom sådana ändringar kan göra bältet verkningslöst, och särskilt anvisningar för hur bältet ska sättas ihop på ett korrekt sätt om konstruktionen medger att delar tas isär.

| i) | Att bältet är avsett att användas av en person med en vuxens kroppsbyggnad. |
| --- | --- |

i)

Att bältet är avsett att användas av en person med en vuxens kroppsbyggnad.

| j) | Förvaring av bältet då det inte används. |
| --- | --- |

j)

Förvaring av bältet då det inte används.

| 3. | För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N ska det i installationsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att installera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat. |
| --- | --- |

3.

För säkerhetsbälten försedda med ett upprullningsdon av typ 4N ska det i installationsanvisningarna och på varje förpackning anges att det inte är lämpligt att installera detta bälte i motorfordon som används för transport av passagerare och inte har mer än nio säten, förarsätet inräknat.

| 4. | Tillverkaren/sökanden ska tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälten ska föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och att de installeras i alla fordon där det är möjligt. |
| --- | --- |

4.

Tillverkaren/sökanden ska tillhandahålla installationskrav för konsumenten för alla fordon där grenrem kan användas. Tillverkare av fyrpunktsbälten ska föreskriva montering av extra förstärkningar för förankring av grenremmar och att de installeras i alla fordon där det är möjligt.

---

BILAGA 10

PROVNING AV DUBBLA LÅSBESLAG

Vinkeln ska fastställas under förfarandet enligt punkterna 7.5.5 och 7.7.1.

1 470 daN

1 470 daN

W

W= påförd belastning

W

---

BILAGA 11

PROVNING AV NÖTNING OCH MIKROGLIDNING

Figur 1

Typ 1-förfarande

Exempel på provningsuppställningar som motsvarar typen av justeringsanordning

EXEMPEL A

F = 2,5 daN

skyddsband för inre spärr

stöd

total rörelse: 300 ± 20 mm

EXEMPEL B

F = 2,5 daN

rulle

lägre stopp

total rörelse: 300 ± 20 mm

Figur 2

Figur 2

Typ 2-förfarande

Typ 2-förfarande

band i horisontalplan

F = 0,5 daN

30 ± 5°

total rörelse: 300 ± 20 mm

Provning i styrning eller trissa

F = 5 ± 0,05 daN

25 ± 5°

25 ± 5°

total rörelse: 300 ± 20 mm

Figur 3

Figur 3

Typ 3-förfarande och mikroglidprovning

Typ 3-förfarande och mikroglidprovning

Total rörelse: 300 ± 20 mm

Justeringsanor-dning

Icke spänt läge

Spänt läge

Fastsytt band

F =5 daN

F =5 daN

Justeringsan-ordning

Fastsytt band

Belastningen på 5 daN som anbringas på provanordningen ska styras vertikalt på ett sådant sätt att belastningen förhindras att pendla och bältet att vrida sig.

Fästanordningen ska vara fastsatt i belastningen på 5 daN på samma sätt som i ett fordon.

---

BILAGA 12

KORROSIONSPROVNING

1.   PROVNINGSUTRUSTNING

1.1   Utrustningen ska bestå av en dimkammare, en behållare med saltlösning, tillförsel av lämpligt behandlad tryckluft, ett eller flera spridarmunstycken, fasthållningsanordningar för provexemplar, anordning för uppvärmning av kammaren och erforderliga kontrollmedel. Utrustningens storlek och konstruktionsdetaljer är valfria, förutsatt att provningsvillkoren uppfylls.

1.2   Det är viktigt att se till att lösningsdroppar som samlas i kammarens tak eller hölje inte faller ned på provexemplaren.

1.3   Lösningsdroppar som faller ned från provexemplaren får inte återvända till behållaren och användas på nytt.

1.4   Utrustningen får inte vara konstruerad av material som påverkar dimmans korrosionsförmåga.

2.   PROVEXEMPLARENS PLACERING I DIMKAMMAREN

2.1   Provexemplaren, utom upprullningsdon, ska hållas fast eller vara upphängda mellan 15° och 30° från vertikallinjen och helst parallellt med huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren, vilket bestäms på grundval av den mest framträdande yta som provas.

2.2   Upprullningsdon ska hållas fast eller vara upphängda på ett sådant sätt att axlarna på de rullar som rullar upp bandet ligger vinkelrätt mot huvudriktningen för det horisontella dimflödet genom kammaren. Upprullningsdonets bandöppning ska även vara vänd i denna huvudriktning.

2.3   Varje provexemplar ska vara placerat så att dimman tillåts lägga sig fritt på alla provexemplar.

2.4   Varje provexemplar ska vara placerat så att saltlösning förhindras att droppa från ett provexemplar till ett annat.

3.   SALTLÖSNING

3.1   Saltlösningen ska framställas genom att 5 ± 1 massdelar natriumklorid löses upp i 95 delar destillerat vatten. Saltet ska vara natriumklorid som i det närmaste är fritt från nickel och koppar och i torrt tillstånd innehåller högst 0,1 % natriumjodid och sammanlagt högst 0,3 % föroreningar.

3.2   Lösningen ska vara sådan att den uppsamlade lösningen får ett pH-värde på 6,5–7,2 då den finfördelats vid 35 °C.

4.   LUFTTILLFÖRSEL

Den tryckluft som tillförs spridarmunstycket eller spridarmunstyckena för finfördelning av saltlösningen ska vara fri från olja och föroreningar och hålla ett tryck på 70–170 kN/m2.

5.   FÖRHÅLLANDEN I DIMKAMMAREN

5.1   Dimkammarens exponeringszon ska hålla en temperatur på 35 ± 5 °C. Minst två rena dimbehållare ska vara placerade i exponeringszonen för att hindra att lösningsdroppar från provexemplaren eller någon annan del samlas. Behållarna ska vara placerade nära provexemplaren, den ena så nära ett spridarmunstycke som möjligt och den andra så långt bort som möjligt från alla spridarmunstyckena. Dimman ska vara sådan att i genomsnitt 1,0–2,0 ml lösning per timme samlas upp i varje behållare för varje 80 cm2horisontell uppsamlingsyta vid mätning över minst 16 timmar.

5.2   Spridarmunstycket eller spridarmunstyckena ska vara riktade eller avskärmade så att strålen inte träffar provexemplaren direkt.

---

BILAGA 13

ORDNING FÖR PROVNINGAR

| Punkter | Provning | Provexemplar |
| --- | --- | --- |
| Bälte eller fasthållningsanordning nr | Band nr |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Kontroll av bälte eller fasthållningsanordning | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Kontroll av låsbeslag | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5. | Hållfasthetsprovning av låsbeslag | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Köldprovning av låsbeslag | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Köldprovning av styva delar | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Enkelhet vid inställningar | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling/ provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Låsbeslagets hållbarhet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2./7.2. | De styva delarnas korrosionsbeständighet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Behandling av upprullningsdon | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Låsgräns | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4. | Upprullningskraft | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Hållbarhet | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korrosion | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Damm | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.3. | Provning av bandbredd | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Hållfasthetsprovning av band efter: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Rumsbehandling | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Ljusbehandling | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Köldbehandling | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Värmebehandling | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Vattenbehandling | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2./7.3. | Provning av mikroglidning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Nötningsprovning | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dynamisk provning | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Provning av låsbeslagets öppnande | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Bevarande av bandexemplar | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Punkter

Provning

Provexemplar

Bälte eller fasthållningsanordning nr

Band nr

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Kontroll av bälte eller fasthållningsanordning

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Kontroll av låsbeslag

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./ 7.5.1./7.5.5.

Hållfasthetsprovning av låsbeslag

X

6.2.3.3./7.5.1.

Hållfasthetsprovning av justeringsanordning (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.4./7.5.2.

Hållfasthetsprovning av fästen (och då så är nödvändigt upprullningsdon)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Köldprovning av låsbeslag

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Köldprovning av styva delar

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Enkelhet vid inställningar

X

Behandling/ provning av bälte eller fasthållningsanordning inför dynamisk provning:

6.2.2.4

Låsbeslagets hållbarhet

X

X

6.2.1.2./7.2.

De styva delarnas korrosionsbeständighet

X

X

Behandling av upprullningsdon

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Låsgräns

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.4./7.6.4.

Upprullningskraft

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Hållbarhet

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korrosion

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Damm

X

X

6.3.1.2./7.4.3.

Provning av bandbredd

X

X

Hållfasthetsprovning av band efter:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Rumsbehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Ljusbehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Köldbehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Värmebehandling

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Vattenbehandling

X

X

6.2.3.2./7.3.

Provning av mikroglidning

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Nötningsprovning

X

X

6.4.1./7.7.

Dynamisk provning

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Provning av låsbeslagets öppnande

X

X

7.1.4

Bevarande av bandexemplar

X

---

BILAGA 14

KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

1.   PROVNINGAR

Säkerhetsbälten ska uppfylla de krav som ligger till grund för följande provningar:

1.1   Kontroll av låsgräns och nödlåsande upprullningsdons hållbarhet

I enlighet med bestämmelserna i punkt 7.6.2 i dessa föreskrifter i den mest ogynnsamma riktningen efter genomgången hållbarhetsprovning som beskrivs i punkterna 7.2, 7.6.1 och 7.6.3 enligt kraven i punkt 6.2.5.3.5 i dessa föreskrifter.

1.2   Kontroll av automatiskt låsande upprullningsdons hållbarhet

Enligt bestämmelserna i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter, kompletterat med provningarna i punkterna 7.2 och 7.6.3 enligt kraven i punkt 6.2.5.2.3 i dessa föreskrifter.

1.3   Provning av bandens hållfasthet efter behandling

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 i dessa föreskrifter efter behandling enligt kraven i punkterna 7.4.1.1–7.4.1.5 i dessa föreskrifter.

1.3.1   Provning av bandens hållfasthet efter nötning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.4.2 i dessa föreskrifter efter behandling enligt de krav som beskrivs i punkt 7.4.1.6 i dessa föreskrifter.

1.4   Provning av mikroglidning

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.3 i dessa föreskrifter.

1.5   Provning av de styva delarna

Enligt det förfarande som beskrivs i punkt 7.5 i dessa föreskrifter.

1.6   Kontroll av prestandakraven för säkerhetsbältet eller fasthållningsanordningen när de genomgår den dynamiska provningen

1.6.1   Provningar med behandling

1.6.1.1   Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett nödlåsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 45 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 i dessa föreskrifter och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

1.6.1.2   Bälten eller fasthållningsanordningar försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, med användning av ett bälte som tidigare har utsatts för 10 000 cykler i den utmattningsprovning för upprullningsdonet som föreskrivs i punkt 7.6.1 och de provningar som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4, 7.2 och 7.6.3 i dessa föreskrifter.

1.6.1.3   Statiska bälten: enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter, på ett säkerhetsbälte som har genomgått den provning som föreskrivs i punkterna 6.2.2.4 och 7.2 i dessa föreskrifter.

1.6.2   Provning utan behandling

Enligt bestämmelserna i punkterna 7.7 och 7.8 i dessa föreskrifter.

2.   PROVNINGSFREKVENS OCH RESULTAT

2.1   Provningar enligt de krav som anges i punkterna 1.1 till 1.5 i denna bilaga ska göras på ett statistiskt kontrollerat och slumpmässigt urval i enlighet med något av de ordinarie förfarandena för kvalitetssäkring.

2.1.1   För nödlåsande upprullningsdon ska dessutom samtliga enheter kontrolleras

| 2.1.1.1 | antingen enligt bestämmelserna i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen enligt punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten ska uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

2.1.1.1

antingen enligt bestämmelserna i punkterna 7.6.2.1 och 7.6.2.2 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen enligt punkt 7.6.2.1.2, varvid provningsresultaten ska uppfylla kraven i punkterna 6.2.5.3.1.1 och 6.2.5.3.3 i dessa föreskrifter,

| 2.1.1.2 | eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen även om lutningshastigheten kan vara större än den föreskrivna hastigheten förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten, vilka ska uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2.1.1.2

eller enligt bestämmelserna i punkt 7.6.2.3 i dessa föreskrifter, i den mest ogynnsamma riktningen även om lutningshastigheten kan vara större än den föreskrivna hastigheten förutsatt att det inte påverkar provningsresultaten, vilka ska uppfylla kraven i punkt 6.2.5.3.1.4 i dessa föreskrifter.

2.2   När det gäller överensstämmelse med den dynamiska provningen enligt punkt 1.6 i denna bilaga ska denna genomföras med en minsta frekvens på följande:

2.2.1   Provningar med behandling

2.2.1.1   För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon,

om produktionen per dag överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka,

om produktionen per dag är högst 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism, (1)

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.1 i denna bilaga.

2.2.1.2   För bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten,

om produktionen per dag överstiger 1 000 bälten ska 1 av 100 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 varannan vecka,

om produktionen per dag är högst 1 000 bälten ska 1 av 10 000 tillverkade bälten, med en minsta frekvens på 1 per år,

genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.1.2 respektive 1.6.1.3. i denna bilaga.

2.2.2   Provningar utan behandling

2.2.2.1   För bälten försedda med ett nödlåsande upprullningsdon ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:

2.2.2.1.1   För en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje slag av låsningsmekanism.

2.2.2.1.2   För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje slag av låsningsmekanism.

2.2.2.2   För bälten försedda med ett automatiskt låsande upprullningsdon och statiska bälten ska följande antal provexemplar genomgå den provning som föreskrivs i punkt 1.6.2:

2.2.2.2.1   För en produktion av minst 5 000 bälten per dag: 2 bälten per 25 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per dag, för varje godkänd typ.

2.2.2.2.2   För en produktion av mindre än 5 000 bälten per dag: 1 bälte per 5 000 tillverkade med en minsta frekvens av 1 per år, för varje godkänd typ.

2.2.3   Resultat

Provningsresultat ska uppfylla de krav som anges i punkt 6.4.1.3.1 i dessa föreskrifter.

Provdockans förskjutning framåt får kontrolleras med avseende på punkt 6.4.1.3.2 i dessa föreskrifter (eller punkt 6.4.1.4 i tillämpliga fall) under en provning som genomförs genom en förenklad, anpassad metod.

En förenklad, anpassad metod kan t.ex. vara användning av en bröstreferenshastighet uppmätt vid 300 mm förskjutning framåt under en fysisk provning utan krockkudde eller ytterligare fasthållningsanordningskomponenter som ska beaktas i planen för kontroll av överensstämmelse.

2.2.3.1   För godkännanden enligt punkt 6.4.1.3.3 eller 6.4.1.3.4 i dessa föreskrifter och punkt 1.6.1 i denna bilaga anges endast att ingen del av bältet får skadas eller kopplas ur och att en hastighet på 24 km/tim för bröstreferenspunkten vid en förskjutning på 300 mm inte får överskridas.

2.3   Om ett provexemplar inte godkänns vid en viss provning som det genomgått ska en ny provning enligt samma krav utföras på minst tre andra provexemplar. För dynamiska provningar gäller att om ett av de sistnämnda inte godkänns vid provningen ska innehavaren av godkännandet eller dennes behöriga ombud underrätta den typgodkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet om vilka åtgärder som vidtagits för att återställa produktionsöverensstämmelsen.

---

(1)  Med slag av låsningsmekanism menas i denna bilaga alla nödlåsande upprullningsdon vars mekanism endast skiljer sig åt i avkänningsanordningens stigningsvinklar till fordonets system av referensaxlar.

---

BILAGA 15

Förfarande för fastställande av H- punkten och den faktiska bålvinkeln för sittplatser i motorfordon
   (1)

| Tillägg 1 – | Beskrivning av den tredimensionella H-punktsmaskinen (1) |
| --- | --- |

Tillägg 1 –

| Tillägg 2 – | Tredimensionellt referenssystem (1) |
| --- | --- |

Tillägg 2 –

| Tillägg 3 – | Referensuppgifter för sittplatser (1) |
| --- | --- |

Tillägg 3 –

---

(1)  Förfarandet beskrivs i bilaga 1, och dess tillägg 1, 2 och 3, till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

BILAGA 16

INSTALLATION AV SÄKERHETSBÄLTE MED TYPER AV BÄLTEN OCH UPPRULLNINGSDON

| Minimikrav för säkerhetsbälten och upprullningsdon |
| --- |
| Fordonskategori | Framåtvända sittplatser | Bakåtvända sittplatser | Sidovända sittplatser |
| Yttre sittplatser | Mittsittplatser |
| Fram | Övriga | Fram | Övriga |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ
  Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ
  Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ
  Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ
  Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet | — | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför en passage | Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm*
  Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm*
  Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm*
  Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm*
  Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen. | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | | | | | | |
| A: trepunktsbälten (höftbälte och diagonalbälte) | B: tvåpunktsbälte (höftbälte) | r: upprullningsdon | m: nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion |
| 3: automatiskt låsande upprullningsdon | 4: nödlåsande upprullningsdon | N: högre responströskel | (se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5) |
| *: hänvisar till punkt 8.1.6 i dessa föreskrifter (2) | Ø: hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter | ߦ: hänvisar till punkt 8.1.7 i dessa föreskrifter (2) | |

Minimikrav för säkerhetsbälten och upprullningsdon

Fordonskategori

Framåtvända sittplatser

Bakåtvända sittplatser

Sidovända sittplatser

Yttre sittplatser

Mittsittplatser

Fram

Övriga

Fram

Övriga

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Br3, Br4m, Br4Nm, eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m eller Ar4Nm ߦ

Se punkt 8.1.7 för villkor när höftbälte är tillåtet

—

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

Punkt 8.1.2.1, höftbälte tillåtet om sätet sitter innanför en passage

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen

N2

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm*

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm*

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

Br3, Br4m, Br4Nm eller Ar4m, Ar4Nm*

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen och för förarsätet.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm eller A, Ar4m, Ar4Nm*

Punkt 8.1.6, höftbälte tillåtet om vindrutan inte ligger inom referenszonen.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

A: trepunktsbälten (höftbälte och diagonalbälte)

B: tvåpunktsbälte (höftbälte)

r: upprullningsdon

m: nödlåsande upprullningsdon med flerfunktion

3: automatiskt låsande upprullningsdon

4: nödlåsande upprullningsdon

N: högre responströskel

(se föreskrifter nr 16, punkterna 2.14.3 och 2.14.5)

*:

Ø: hänvisar till punkt 8.1.2.1 i dessa föreskrifter

ߦ:

Anm.: I samtliga fall får alla bälten av S-typ monteras i stället för alla möjliga bälten av A- eller B-typ, förutsatt att deras förankringar överensstämmer med föreskrifter nr 14.

Då ett fyrpunktsbälte har blivit godkänt som ett bälte av S-typ enligt dessa föreskrifter med användning av bandet i höftbältet, banden för axelremmarna och eventuellt ett eller flera upprullningsdon, kan tillverkaren/sökanden tillhandahålla en eller två extra grenremmar inklusive fästen för deras förankringar. Dessa extra förankringar behöver inte uppfylla kraven i föreskrifter nr 14 (rättelse till supplement 14 till ändringsserie 04, tillämplig direkt).

---

(1)  Rättelse till supplement 12 till ändringsserie 04, tillämplig direkt.

(2)  Rättelse till revision 4, tillämplig direkt.

---

BILAGA 17

Krav för installation av säkerhetsbälten och fasthållningsanordningar för vuxna personer i motorfordon i framåtriktade säten samt för installation av Isofix-fasthållningsanordningar för barn och i-Size-fasthållningsanordningar för barn

1.   FÖRENLIGHET MED FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

1.1   Fordonstillverkaren ska i fordonets instruktionsbok inkludera enkla råd om varje passagerarplats lämplighet för montering av fasthållningsanordningar för barn. Denna information ska tillhandahållas genom piktogram eller på det nationella språket eller på minst ett av de nationella språken i det land i vilket fordonet bjuds ut till försäljning.

För varje framåtvänd passagerarplats och för varje specificerat Isofix-läge ska fordonstillverkaren ange

| a) | om sittplatsen är lämplig för universala fasthållningsanordningar för barn (se punkt 1.2), och/eller |
| --- | --- |

a)

om sittplatsen är lämplig för universala fasthållningsanordningar för barn (se punkt 1.2), och/eller

| b) | om sittplatsen är lämplig för i-Size-fasthållningsanordningar för barn (se punkt 1.4), och/eller |
| --- | --- |

b)

om sittplatsen är lämplig för i-Size-fasthållningsanordningar för barn (se punkt 1.4), och/eller

| c) | om sittplatsen är lämplig för andra fasthållningsanordningar för barn än de som anges ovan (se punkt 1.3). |
| --- | --- |

c)

om sittplatsen är lämplig för andra fasthållningsanordningar för barn än de som anges ovan (se punkt 1.3).

Om en sittplats endast är lämplig att användas med en framåtvänd fasthållningsanordning för barn ska detta också anges i fordonets instruktionsbok.

Utöver ovanstående information för användaren ska fordonstillverkare tillhandahålla de upplysningar som anges i tillägg 3 till denna bilaga. Dessa uppgifter kan till exempel lämnas i separata bilagor i fordonets instruktionsbok eller i den tekniska beskrivningen av fordonet eller på en särskild webbplats. Placeringen av denna information ska tillhandahållas i fordonets instruktionsbok.

1.2   Med en universal fasthållningsanordning för barn avses en fasthållningsanordning som blivit godkänd för kategorin ”universal” enligt föreskrifter nr 44, supplement 5 till ändringsserie 03 (eller efterföljande ändringsserier). Sittplatser som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för installation av universala fasthållningsanordningar för barn ska uppfylla kraven i tilläggen 1 och 5 till denna bilaga.

1.3   Med en Isofix-fasthållningsanordning för barn avses en fasthållningsanordning för barn som är godkänd enligt föreskrifter nr 44, supplement 5 till ändringsserie 03 eller enligt föreskrifter nr 129 (eller efterföljande ändringsserier). Lägen som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för installation av Isofix-fasthållningsanordningar för barn ska uppfylla kraven i tillägg 2 till denna bilaga.

1.4   Med en i-Size-fasthållningsanordning för barn avses en fasthållningsanordning för barn som blivit godkänd för kategorin i-Size enligt föreskrifter nr 129. Sittplatser som av fordonstillverkaren har angetts som lämpliga för installation av i-Size-fasthållningsanordningar för barn ska uppfylla kraven i tilläggen 2 och 5 till denna bilaga.

TILLÄGG 1

Bestämmelser för installation av universala fasthållningsanordningar för barn med fordonets säkerhetsbälten

1.   ALLMÄNT

1.1   Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma huruvida sittplatser lämpar sig för installation av universala fasthållningsanordningar för barn.

1.2   Provningarna får utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

2.1   Ställ in sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge.

2.2   Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

2.3   Ställ axelfästet i det lägsta läget.

2.4   Placera ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

2.5   Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 1 i detta tillägg) på sätet.

2.6   Om sittplatsen är avsedd för en framåt- eller bakåtvänd universal fasthållningsanordning, följ anvisningarna i punkterna 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10. Om sittplatsen endast är avsedd för en framåtvänd universal fasthållningsanordning, följ anvisningarna i punkterna 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 och 2.10.

2.6.1   Ordna säkerhetsbältet runt fixturen i ungefär det korrekta läge som visas i figurerna 2 och 3, och koppla därefter låsbeslaget.

2.6.2   Ordna säkerhetsbältets höftbälte i ungefär det korrekta läge som visas i figur 3 runt den nedre delen av fixturen med en radie på 150 mm, och koppla därefter låsbeslaget.

2.7   Se till att fixturen placeras med sitt vertikala symmetriplan inom ± 25 mm från sittplatsens vertikala symmetriplan.

2.8   Eliminera allt slack i bandet. Använd tillräcklig styrka för att eliminera slacket, men spänn inte bandet.

2.9   Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften.

2.10   Tryck vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 ±10 N, och avlägsna kraften.

3.   KRAV

3.1   Fixturens bottenyta ska ha kontakt med både den främre och den bakre delen av säteskuddens yta. Om sådan kontakt inte etableras på grund av skåran för bältet i provningsfixturen, får denna skåra täckas i linje med provningsfixturens bottenyta.

3.2   Bältets höftdel ska komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3).

3.3   Bältets höftdel ska komma i beröring med fixturen på båda sidor vid höftbältets baksida (se figur 3). Säkerhetsbältets band ska alltid täcka punkterna BP på vänster och höger ände av den böjda kanten. Punkten BP:s exakta läge på den böjda kanten anges av W i figur 1.

Figur 1

Specifikationer för fixturen

W

Vikt 23 kg jämnt fördelad

W

| Figur 2


  Installation av fixturen på fordonssätet (se punkt 2.6.1) | Figur 3


  Kontroll av kompatibilitet (se punkterna 2.6.1 och 3.2) |
| --- | --- |
| |

Figur 2

Figur 2

Installation av fixturen på fordonssätet (se punkt 2.6.1)

Installation av fixturen på fordonssätet (se punkt 2.6.1)

Figur 3

Figur 3

Kontroll av kompatibilitet (se punkterna 2.6.1 och 3.2)

Kontroll av kompatibilitet (se punkterna 2.6.1 och 3.2)

Image 38

TILLÄGG 2

Bestämmelser för installation av framåtvända och bakåtvända universala och semiuniversala Isofix-fasthållningsanordningar för barn i Isofix- eller i-Size-lägen

1.   ALLMÄNT

1.1   Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma Isofix-lägens lämplighet för installation av universala och semiuniversala Isofix-fasthållningsanordningar för barn, samt för att bestämma i-Size-sittplatsers lämplighet för installation av i-Size-fasthållningsanordningar för barn.

1.2   Provningarna får utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet.

För i-Size-sittplatser får överensstämmelse med krav på installationen av i-Size-stödbenet bedömas genom en fysisk provning, datorsimulering eller representativa ritningar.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Fordonets Isofix-lägen enligt vad som anges av fordonstillverkaren ska kontrolleras för att säkerställa att den fasthållningsfixtur för barn som anges i punkt 4 i detta tillägg kan inpassas. Om fordonstillverkaren angett att en specifik fasthållningsfixtur för barn kan inpassas i ISOFIX-läget eller lägena, ska det förutsättas att mindre fasthållningsfixturer för barn med samma riktning kan inpassas.

i-Size-sittplatser enligt vad som anges av fordonstillverkaren ska kontrolleras för att säkerställa att det är möjligt att inpassa både ISO/R2- och ISO/F2X-fasthållningsfixturer för barn (se punkt 4 i denna bilaga), inbegripet bedömningsutrymmet för installation av ett i-Size-stödben.

För både Isofix- och i-Size-lägen ska följande förfarande tillämpas:

| 2.1 | Vid kontroll av en fasthållningsfixtur för barn på ett säte, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge. |
| --- | --- |

2.1

Vid kontroll av en fasthållningsfixtur för barn på ett säte, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, får sätet justeras i längdled till sitt bakersta läge och till sitt lägsta läge.

| 2.2 | Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts ska en vinkel på ryggstödet motsvarande en bålvinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.
  När en fixtur kontrolleras i ett baksäte, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en vinkel som är mer upprätt än en som motsvarar en bålvinkel på 15°. |
| --- | --- |

2.2

Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren och nackstödet i sitt lägsta, bakersta läge. Om inget läge har angetts ska en vinkel på ryggstödet motsvarande en bålvinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

När en fixtur kontrolleras i ett baksäte, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en vinkel som är mer upprätt än en som motsvarar en bålvinkel på 15°.

| 2.3 | Placera vid behov ett bomullstyg på ryggstödet och kudden. |
| --- | --- |

2.3

Placera vid behov ett bomullstyg på ryggstödet och kudden.

| 2.4 | Placera fixturen, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, i Isofix- eller i-Size-läget. |
| --- | --- |

2.4

Placera fixturen, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, i Isofix- eller i-Size-läget.

| 2.5 | Tryck i riktning mot Isofix-förankringarna på mittpunkten mellan Isofix-förankringarna med en kraft på 100 ±10 N, anbringad parallellt med den nedre ytan, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.5

Tryck i riktning mot Isofix-förankringarna på mittpunkten mellan Isofix-förankringarna med en kraft på 100 ±10 N, anbringad parallellt med den nedre ytan, och avlägsna kraften.

| 2.6 | Fäst fixturen, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, i Isofix-förankringarna. |
| --- | --- |

2.6

Fäst fixturen, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, i Isofix-förankringarna.

| 2.7 | Tryck vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 ±10 N, och avlägsna kraften. |
| --- | --- |

2.7

Tryck vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 ±10 N, och avlägsna kraften.

3.   KRAV

Följande provningsvillkor gäller endast fixturer, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, när de är inpassade i Isofix- eller i-Size-läget. Det är inte ett krav att fixturerna, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, ska kunna flyttas in i och ut ur Isofix- och/eller i-Size-läget under dessa villkor.

3.1   Det måste vara möjligt att inpassa fixturer, med eller utan bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben, utan hinder av fordonets inredning. Fixturens bas ska ha en vinkel från horisontalplanet på 15 ± 10° ovanför det horisontalplan som går genom Isofix-förankringarna. Isofix-fästen, enligt detalj Y i figurerna 1–9, får justeras i längdled mellan – 10 mm till + 70 mm för att underlätta kontroll av hinder. Figurerna visar de mest utdragna positionerna.

3.2   En eventuell Isofix-förankring med övre hållrem ska förbli tillgänglig.

3.3   Om ovanstående krav inte uppfylls med de justeringar som avses i punkt 2 får sätena, sätesryggarna och nackstöden justeras till alternativa lägen som tillverkaren angett för normal användning varpå ovanstående installationsförfarande ska upprepas och kraven kontrolleras och uppfyllas. Dessa alternativa lägen ska anges i fordonets instruktionsbok och den ytterligare informationen anges i tabell 2 och/eller 3 i tillägg 3 till denna bilaga. Passagerarsäten framför i-Size-sittplatser får också flyttas till en position framför det normala användningsläget. I sådana fall ska fordonstillverkaren tillhandahålla uppgifter i fordonets instruktionsbok om att respektive passagerarsäte inte får användas i sådana framflyttade positioner.

3.4   Om ovanstående krav inte uppfylls när borttagbara inredningsdetaljer är på plats får dessa avlägsnas, varefter kraven i punkt 3 åter ska kontrolleras och uppfyllas. I sådana fall ska motsvarande upplysningar anges i tabell 2 och/eller 3 i tillägg 3 till denna bilaga.

4.   STORLEKSKLASSER OCH FIXTURER FÖR ISOFIX-FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

| — | ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full höjd |
| --- | --- |

—

ISO/F3: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full höjd

| — | ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd |
| --- | --- |

—

ISO/F2: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

| — | ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd |
| --- | --- |

—

ISO/F2X: Framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

| — | ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek |
| --- | --- |

—

ISO/R3: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek

| — | ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek |
| --- | --- |

—

ISO/R2: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek

| — | ISO/R2X: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek |
| --- | --- |

—

ISO/R2X: Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek

| — | ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn |
| --- | --- |

—

ISO/R1: Bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

| — | ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |
| --- | --- |

—

ISO/L1: Vänstervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

| — | ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift) |
| --- | --- |

—

ISO/L2: Högervänd fasthållningsanordning för barn (babylift)

Ovanstående fixturer ska konstrueras med en vikt på mellan 10 och 13 ± 1 kg och ska ha lämplig hållbarhet och styvhet för att uppfylla funktionskraven, enligt tabellen nedan.

| Fixtur | Vikt (kg) | Tolerans (kg) |
| --- | --- | --- |
| R1 (1) | 10 | ± 1 |
| R2/R2X (1) | 10 | ± 1 |
| R3 | 13 | ± 1 |
| L1/L2 | 13 | ± 1 |
| F2/F2X (1) | 13 | ± 1 |
| F3 | 13 | ± 1 |

Fixtur

Vikt (kg)

Tolerans (kg)

R1 (1)

10

± 1

R2/R2X (1)

10

± 1

R3

13

± 1

L1/L2

13

± 1

F2/F2X (1)

13

± 1

F3

13

± 1

4.1   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full höjd.

Figur 1

ISO/F3, största mått för en framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full höjd (720 mm), Isofix-storleksklass A

Image 39

Förklaring

| 1 | Gränser framåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

4.2   Största mått för framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 2

ISO/F2, största mått för en framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd (650 mm), Isofix-storleksklass B

Image 40

Förklaring

| 1 | Gränser framåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

| 5 | Fästpunkt för övre hållrem. |
| --- | --- |

5

4.3   Största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd

Figur 3

ISO/F2X, största mått för andra versionen av framåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad höjd (650 mm) – Isofix-storleksklass B1

Image 41

Förklaring

| 1 | Gränser framåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

4.4   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek

Figur 4

ISO/R3, största mått för en bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, full storlek, Isofix-storleksklass C

Image 42

Förklaring

| 1 | Gränser bakåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Gränsen bakåt (till höger i figuren) anges av de största måtten framåt i figur 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

4.5   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek

Figur 5

ISO/R2, största mått för en bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek, Isofix-storleksklass D

Image 43

Förklaring

| 1 | Gränser bakåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Gränsen bakåt (till höger i figuren) anges av de största måtten framåt i figur 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

4.6   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn

Figur 6

ISO/R1, största mått för en bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn, Isofix-storleksklass E

Image 44

Förklaring

| 1 | Gränser bakåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | Den streckade linjen markerar området där ett stödben e.d. från en fordonsspecifik fasthållningsanordning för barn får sticka ut. |
| --- | --- |

2

| 3 | Gränsen bakåt (till höger i figuren) anges av de största måtten framåt i figur 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges i föreskrifter nr 44. |
| --- | --- |

4

4.7   Största mått för bakåtvänd fasthållningsanordning för spädbarn ISO/R2X

Figur 7

Bakåtvänd fasthållningsanordning för småbarn, reducerad storlek Yttre dimensioner för en bakåtvänd fasthållningsanordning för barn, ändrad för förbättrad kompatibilitet med fordonets inredning

Image 45

Förklaring

| 1 | Gränser bakåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | De streckade linjerna visar det område där en rotationshämmande anordning eller liknande (t.ex. en studsstång) får sticka ut |
| --- | --- |

2

| 3 | Gränsen bakåt (till höger i figuren) anges av de största måtten framåt i figur 2. |
| --- | --- |

3

| 4 | Ytterligare specifikationer för anslutningsområdet anges med detalj Y och i ISO 13216-1:1999, figurerna 2 och 3. |
| --- | --- |

4

4.8   Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn

Figur 8

Största mått för sidovänd fasthållningsanordning för barn ISO/L1, eller dess symmetriska motsats ISO/L2 (visad i figur)

Anm.: De största måtten för en vänstervänd fasthållningsanordning för barn (ISO/L1) har dimensioner symmetriska till ISO/L2 avseende dess längsgående mittenplan.

Image 46

Förklaring

| 1 | Gränser bakåt och uppåt. |
| --- | --- |

1

| 2 | De streckade linjerna visar det område där en rotationshämmande anordning eller liknande (t.ex. en studsstång) får sticka ut. |
| --- | --- |

2

Figur 9

Vy från sidan av bedömningsutrymmet för installation av ett i-Size-stödben för att bedöma kompatibiliteten mellan i-Size-sittplatser och stödben för i-Size-fasthållningsanordningar för barn

Image 47

Förklaringar:

| 1. | Fasthållningsfixtur för barn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stång för nedre Isofix-fästen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Plan som bildas av fixturens bottenyta, när fixturen är installerad på avsedd sittplats. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Plan som löper genom stången för nedre fästen och är riktat vinkelrätt mot fasthållningsanordningens längsgående mittplan och vinkelrätt mot det plan som bildas av fixturens bottenyta, när fixturen är installerad på avsedd sittplats. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben som visar de geometriska gränserna för ett stödben för en i-Size-fasthållningsanordning för barn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fordonets golv. |
| --- | --- |

6.

Anm.: Ritningen är inte skalenlig.

Figur 10

Tredimensionell vy av bedömningsutrymmet för installation av ett i-Size-stödben för att bedöma kompatibiliteten mellan i-Size-sittplatser och stödben för i-Size-fasthållningsanordningar för barn

Image 48

Förklaringar:

| 1. | Fasthållningsfixtur för barn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stång för nedre Isofix-fästen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fasthållningsanordningens längsgående mittplan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bedömningsutrymme för installation av ett i-Size-stödben. |
| --- | --- |

4.

Anm.: Ritningen är inte skalenlig.

---

(1)  Med beaktande av vikten av Isofix-bottenplattan.

TILLÄGG 3

EXEMPEL PÅ NÄRMARE UPPGIFTER, T.EX. FÖR TILLVERKARE AV FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN

Denna tabell innehåller teknisk information specifikt avsedd t.ex. för tillverkare av fasthållningsanordningen och översättning till de nationella språken är därmed inte nödvändig.

| | Sittplats |
| --- | --- |
| Sittplats nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Sittplats som lämpar sig för universal med bälte (ja/nej) | | | | | | | | | |
| i-Size-sittplats (ja/nej) | | | | | | | | | |
| Sittplats som lämpar sig för sidovänd fixtur (L1/L2) | | | | | | | | | |
| Största lämpliga bakåtvända fixtur (R1/R2X/R2/R3) | | | | | | | | | |
| Största lämpliga framåtvända fixtur (F1/F2X/F2/F3) | | | | | | | | | |
| Största lämpliga fixtur för bälteskudde (B2/B3) | | | | | | | | | |

Sittplats

Sittplats nr

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Sittplats som lämpar sig för universal med bälte (ja/nej)

i-Size-sittplats (ja/nej)

Sittplats som lämpar sig för sidovänd fixtur (L1/L2)

Största lämpliga bakåtvända fixtur (R1/R2X/R2/R3)

Största lämpliga framåtvända fixtur (F1/F2X/F2/F3)

Största lämpliga fixtur för bälteskudde (B2/B3)

| 1 | Lägg till uppgifter för varje icke-i-Size-sittplats förenlig med ett stödben, enligt vad som anges i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

1

Lägg till uppgifter för varje icke-i-Size-sittplats förenlig med ett stödben, enligt vad som anges i dessa föreskrifter.

| 2 | Lägg till uppgifter för varje sittplats som utrustats med nedre Isofix-förankringar men utan övre hållrem, enligt dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

2

Lägg till uppgifter för varje sittplats som utrustats med nedre Isofix-förankringar men utan övre hållrem, enligt dessa föreskrifter.

| 3 | Lägg till uppgifter om låsbeslag för säkerhetsbälten för vuxna spännen är placerade i sidled mellan de båda nedre Isofix-förankringarna. |
| --- | --- |

3

Lägg till uppgifter om låsbeslag för säkerhetsbälten för vuxna spännen är placerade i sidled mellan de båda nedre Isofix-förankringarna.

Anm.:

| 1 | Riktningen är den normala färdriktningen. Kolumner för sittplatser som inte finns i ett fordon får strykas. |
| --- | --- |

1

| 2 | Numreringen av sittplatser ska göras på grundval av följande:






  Sittplats nr | Placering i fordonet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vänster fram |
| 2 | Mitten fram |
| 3 | Höger fram |
| 4 | Vänster, andra raden |
| 5 | Mitten, andra raden |
| 6 | Höger, andra raden |
| 7 | Vänster, tredje raden |
| 8 | Mitten, tredje raden |
| 9 | Höger, tredje raden |

2

Sittplats nr

Placering i fordonet

1

Vänster fram

2

Mitten fram

3

Höger fram

4

Vänster, andra raden

5

Mitten, andra raden

6

Höger, andra raden

7

Vänster, tredje raden

8

Mitten, tredje raden

9

Höger, tredje raden

Information om sittplatsens nummer kan ges i form av en tabell eller ritningar eller piktogram.

TILLÄGG 4

INSTALLATION AV PROVDOCKA FÖR TIOÅRING

| a) | Ställ in sätet i fullt tillbakaskjutet läge. |
| --- | --- |

a)

Ställ in sätet i fullt tillbakaskjutet läge.

| b) | Ställ in sätets höjd i enlighet med tillverkarens anvisningar. Om anvisningar saknas, ställ in sätet i dess lägsta läge. |
| --- | --- |

b)

Ställ in sätets höjd i enlighet med tillverkarens anvisningar. Om anvisningar saknas, ställ in sätet i dess lägsta läge.

| c) | Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas. |
| --- | --- |

c)

Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en vinkel på 25° från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

| d) | Ställ in axelfästet i det lägsta läget. |
| --- | --- |

d)

Ställ in axelfästet i det lägsta läget.

| e) | Placera provdockan i sätet så att bäckenet berör ryggstödet. |
| --- | --- |

e)

Placera provdockan i sätet så att bäckenet berör ryggstödet.

| f) | Det längsgående plan som löper genom provdockans mittlinje ska befinna sig på sittplatsens geometriska mittlinje. |
| --- | --- |

f)

Det längsgående plan som löper genom provdockans mittlinje ska befinna sig på sittplatsens geometriska mittlinje.

TILLÄGG 5

Bestämmelser för installation av framåtvända bälteskuddar som universala och fordonsspecifika fasthållningsanordningar för barn på fordonets sittplatser eller i-Size-sittplatser

1   ALLMÄNT

1.1   Provningsförfarandet och kraven i detta tillägg ska användas för att bestämma huruvida sittplatser lämpar sig för installation av bälteskuddesfixturerna ISO/B2 eller ISO/B3 utan Isofix-fästen. Om fordonstillverkaren angett att en specifik fasthållningsfixtur för barn kan inpassas i sittplatsen eller sittplatserna, ska det förutsättas att mindre fasthållningsfixturer för barn med samma riktning också kan inpassas.

1.2   Provningarna får utföras i fordonet eller i en representativ del av fordonet. Överensstämmelse med detta krav kan bevisas genom ett fysiskt prov eller datorsimulering eller representativa ritningar.

2.   PROVNINGSFÖRFARANDE

Fordonets i-Size-lägen enligt vad som anges av fordonstillverkaren ska kontrolleras för att säkerställa att den ISO/B2-fixtur som anges i punkt 4 i detta tillägg kan inpassas, åtminstone utan Isofix-anslutningar.

2.1   Ställ in sätet i fullt tillbakaskjutet och lägsta läge.

2.2   Ställ in ryggstödets vinkel i det läge som angetts av tillverkaren. Om inget läge har angetts ska en bålvinkel på 25 grader från vertikallinjen eller ryggstödets närmaste fasta läge användas.

2.3   När en fixtur kontrolleras i ett baksäte får fordonsätet framför detta baksäte justeras i längdled framåt, men inte längre än sitt mittläge mellan sitt bakersta och främsta läge. Sätets ryggstödsvinkel får också justeras, men inte till en vinkel som är mer upprätt än en som motsvarar en bålvinkel på 15°. Om framsätet är justerbart i höjdled ska det anpassas enligt tillverkarens anvisningar. Om anvisningar saknas ska sätet ställas in till det mittersta höjdläget eller den position som ligger närmast detta.

2.4   Om nödvändigt får huvudstöd anpassas eller avlägsnas, om möjligt.

2.5   Axelfästet ska ställas in i det läge som fordonstillverkaren anger.

2.6   Placera vid behov bomullstyg på ryggstödet och kudden.

2.7   Avlägsna Isofix-fästena från fixturen, eller dra tillbaka dem till en position helt innanför baksätet (referenslinje E, figur 2 eller 3).

2.8   Placera fixturen (enligt beskrivningen i figur 2 eller 3 i detta tillägg) på sätet. Ovansidan av fixturen får komma i kontakt med fordonets tak. Kompression av sittdynan är tillåten för att flytta fixturen i läge.

2.9   Ordna säkerhetsbältet genom fixturen i ungefär det korrekta läget, och fäst därefter låsbeslaget. Eliminera allt slack i bandet. Fixturen ska hållas på plats av fordonets säkerhetsbälte.

2.10   Se till att fixturen placeras med sin mittlinje på sittplatsens mittlinje ± 25 mm. Fixturens mittlinje ska vara parallell med fordonssätets mittlinje. Lutningsvinkeln α (se figur 1) ska ligga inom 0° ± 5°

2.11   Tryck bakåt mitt på fixturens framsida med en kraft på 100 ± 10 N, anbringad parallellt med den lägre ytan, och ta bort kraften.

2.12   Om möjligt, tryck vertikalt nedåt på mittpunkten av fixturens överyta med en kraft på 100 ± 10 N, och avlägsna kraften.

3.   KRAV

3.1   Det ska vara möjligt att fästa fixturen på sittplatsen med trepunktsbältet och att spänna fast säkerhetsbältet.

3.2   Lutningsvinkeln α (se figur 1) ska vara lika med eller mindre än 5°.

3.3   Fixturens bas ska vara i kontakt med sittdynan och fixturens ryggyta ska vara i kontakt med ryggstödet eller huvudstödet. Full kontakt med sätet är inte nödvändigt, mellanrum på grund av fordonssätets kontur är tillåtna som visas av pilarna i figur 1. De största måtten för en bälteskudde inkluderar ett justerbart ryggstöd. Förenlighet med sittplatsen i fordonet ska uppnås i minst en position av ryggstödets intervall som visas i figur 2 eller 3.

3.4   Om ovanstående krav inte uppfylls med de justeringar som anges i punkterna 2.1–2.12 får sätet, ryggstödet och säkerhetsbältets förankringar justeras till ett alternativt läge som tillverkaren angett för normal användning varpå ovanstående installationsförfarande ska upprepas och kraven kontrolleras på nytt och uppfyllas. Detta alternativa läge ska anges i enlighet med punkt 1.1 i bilaga 17 och i de detaljerade tekniska uppgifter som anges i tillägg 3.

4.   FIXTURER FÖR BÄLTESKUDDAR SOM FASTHÅLLNINGSANORDNINGAR FÖR BARN:

| a) | ISO/B2: Bälteskudde, reducerad bredd 440 mm (figur 2) |
| --- | --- |

a)

ISO/B2: Bälteskudde, reducerad bredd 440 mm (figur 2)

| b) | ISO/B3: Bälteskudde, full bredd 520 mm (figur 3) |
| --- | --- |

b)

ISO/B3: Bälteskudde, full bredd 520 mm (figur 3)

Ovanstående fixturer ska konstrueras med en vikt på 7 ± 1 kg och ska ha lämplig hållbarhet och styvhet för att uppfylla funktionskraven.

Figur 1

Placering på sätet

Lutningsvinkel α

Mellanrum

Mellanrum

Mellanrum

Mellanrum

Säten i kontur

Exempel på mellanrum som uppstår

Exempel: Lutning i sidled

Exempel: Förskjutning från sätets mittlinje

Förskjutning ≤ 25 mm

Sittplatsens mittlinje

Fixturens mittlinje

Sittplatsens mittlinje

Fixturens mittlinje

Figur 2

ISO/B2: Största mått för bälteskudde, reducerad bredd 440 mm – utan Isofix, eller med anslutningarna avlägsnade eller placerade inuti fixturen (bakom linjen E, enligt definitionen i detalj B)

Image 50

Förklaring

E är referensaxeln för rotation av ryggstödet (90° till 110°) och referenslinjen för indragning av Isofix.

Figur 3

ISO/B3 - Största mått för bälteskudde, full bredd 520 mm – utan Isofix, eller med anslutningarna avlägsnade eller placerade inuti fixturen (bakom linjen E, enligt definitionen i detalj B)

Image 51

Förklaring

E är referensaxeln för rotation av ryggstödet (90° till 110°) och referenslinjen för indragning av Isofix.

---

BILAGA 18

PROVNINGAR AV BÄLTESPÅMINNARE

1.   Första nivåns varning ska provas under följande förhållanden.

| a) | Säkerhetsbältet är inte fastsatt. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältet är inte fastsatt.

| b) | Motorn eller framdrivningssystemet är av eller körs på tomgång, och fordonet rör sig inte framåt eller bakåt. |
| --- | --- |

b)

Motorn eller framdrivningssystemet är av eller körs på tomgång, och fordonet rör sig inte framåt eller bakåt.

| c) | Växeln ligger i neutralläge. |
| --- | --- |

c)

Växeln ligger i neutralläge.

| d) | Tändningen eller huvudströmbrytaren är aktiverad. |
| --- | --- |

d)

Tändningen eller huvudströmbrytaren är aktiverad.

| e) | En belastning på 40 kg placeras på varje sätesdyna i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren, förutsatt att belastningen inte överstiger 40 kg. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten.
  Eller alternativt (enligt tillverkarens val):
  Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen (1) placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten. |
| --- | --- |

e)

En belastning på 40 kg placeras på varje sätesdyna i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren, förutsatt att belastningen inte överstiger 40 kg. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten.

Eller alternativt (enligt tillverkarens val):

Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen (1) placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten.

| f) | Bältespåminnaren kontrolleras för alla relevanta sittplatser enligt villkoren a–e. |
| --- | --- |

f)

Bältespåminnaren kontrolleras för alla relevanta sittplatser enligt villkoren a–e.

2   Andra nivåns varning ska provas enligt de respektive villkor som anges i punkterna 2.1–2.3 i denna bilaga.

2.1   Provning av förarplatsen

2.1.1   Provning av förarsätet när säkerhetsbältet inte är fastspänt före resan.

| a) | Förarsätets säkerhetsbälte är inte fastspänt. |
| --- | --- |

a)

Förarsätets säkerhetsbälte är inte fastspänt.

| b) | Säkerhetsbältena i andra säten än förarsätet är fastspända. |
| --- | --- |

b)

Säkerhetsbältena i andra säten än förarsätet är fastspända.

| c) | Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

c)

Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val.

| d) | Bältespåminnaren kontrolleras för förarplatsen enligt villkoren a–c. |
| --- | --- |

d)

Bältespåminnaren kontrolleras för förarplatsen enligt villkoren a–c.

2.1.1.1   Provfordonet accelereras till 25 – 0/ + 10 km/tim från stillastående och fortsätter med samma hastighet.

2.1.1.2   Provfordonet körs framåt minst 500 m från ett stillastående läge.

2.1.1.3   Fordonet provas när fordonet varit i normal drift i minst 60 s.

2.1.2   Provning av förarsätet när säkerhetsbältet låses upp under resan.

| a) | Säkerhetsbältena i förarsätet och i andra säten än förarsätet är fastspända. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältena i förarsätet och i andra säten än förarsätet är fastspända.

| b) | Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

b)

Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val.

| c) | Förarsätets säkerhetsbälte är olåst. |
| --- | --- |

c)

Förarsätets säkerhetsbälte är olåst.

2.2   Provning av sittplatser i samma rad som förarsätet

2.2.1   Provning av säten i samma rad som förarsätet när säkerhetsbältet inte är fastspända före resan:

| a) | Säkerhetsbältena för sätet eller säten i samma rad som förarsätet är inte fastspända. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältena för sätet eller säten i samma rad som förarsätet är inte fastspända.

| b) | Säkerhetsbältena för andra säten än sätet eller säten i samma rad som förarsätet är fastspända. |
| --- | --- |

b)

Säkerhetsbältena för andra säten än sätet eller säten i samma rad som förarsätet är fastspända.

| c) | En belastning på 40 kg placeras på varje säte i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en metod som anges av tillverkaren.
  Eller alternativt (enligt tillverkarens val):
  Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten. |
| --- | --- |

c)

En belastning på 40 kg placeras på varje säte i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en metod som anges av tillverkaren.

Eller alternativt (enligt tillverkarens val):

Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten.

| d) | Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

d)

Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val.

| e) | Bältespåminnaren kontrolleras för alla säten i samma rad som förarsätet, enligt villkoren a–d. |
| --- | --- |

e)

Bältespåminnaren kontrolleras för alla säten i samma rad som förarsätet, enligt villkoren a–d.

2.2.2   Provning av sittplatsen i samma rad som förarsätet när säkerhetsbältet låses upp under resan.

| a) | Säkerhetsbältena i förarsätet och i andra säten än förarsätet är fastspända. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältena i förarsätet och i andra säten än förarsätet är fastspända.

| b) | En belastning på 40 kg placeras på varje säte i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en metod som anges av tillverkaren.
  Eller alternativt (enligt tillverkarens val):
  Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten. |
| --- | --- |

b)

En belastning på 40 kg placeras på varje säte i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en metod som anges av tillverkaren.

Eller alternativt (enligt tillverkarens val):

Ett föremål eller en människa som representerar en vuxen kvinna i 5:e percentilen placeras på varje sätesdyna enligt vad som anges av tillverkaren i samma rad som förarplatsen, eller så simuleras hur personer befinner sig ombord på fordonet med hjälp av en alternativ metod som anges av fordonstillverkaren enligt överenskommelse med den tekniska tjänsten och godkännandemyndigheten. Detta får på begäran av fordonstillverkaren även ske för baksäten.

| c) | Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

c)

Provfordonet körs enligt ett eller en kombination av villkoren i punkterna 2.1.1.1–2.1.1.3 i denna bilaga enligt tillverkarens val.

| d) | Säkerhetsbältena för säten i samma rad som förarsätet låses upp. |
| --- | --- |

d)

Säkerhetsbältena för säten i samma rad som förarsätet låses upp.

| e) | Bältespåminnaren kontrolleras för alla säten i samma rad som förarsätet, för varje villkor a–d. |
| --- | --- |

e)

Bältespåminnaren kontrolleras för alla säten i samma rad som förarsätet, för varje villkor a–d.

2.3   Provning av bakre säten

| a) | Säkerhetsbältena i alla säten är fastspända, med fordonet stillastående. |
| --- | --- |

a)

Säkerhetsbältena i alla säten är fastspända, med fordonet stillastående.

| b) | Provningsfordonet sätts i normal drift och hålls igång. |
| --- | --- |

b)

Provningsfordonet sätts i normal drift och hålls igång.

| c) | Säkerhetsbältet för ett av de bakre sätena inte är fastspänt. |
| --- | --- |

c)

Säkerhetsbältet för ett av de bakre sätena inte är fastspänt.

| d) | Bältespåminnaren kontrolleras för alla sittplatser i alla sätesrader. |
| --- | --- |

d)

Bältespåminnaren kontrolleras för alla sittplatser i alla sätesrader.

| e) | Som ett alternativ får, på tillverkarens begäran, i stället de provningsförfaranden som anges i punkterna 2.2–2.2.2 för sittplatser i samma rad som förarsätet användas för de bakre sittplatserna. |
| --- | --- |

e)

Som ett alternativ får, på tillverkarens begäran, i stället de provningsförfaranden som anges i punkterna 2.2–2.2.2 för sittplatser i samma rad som förarsätet användas för de bakre sittplatserna.

3   Provningen av första nivåns varning ska vara åtminstone den minsta tid som anges i punkt 8.4.2.3. i dessa föreskrifter för första nivåns varning. Provningen av andra nivåns varning får inledas efter det att provningen av första nivåns varning slutförts. Det ska dock säkerställas att andra nivåns varning ersätter första nivåns varning om första nivåns varning fortfarande är aktiv.

---

(1)  De tekniska specifikationer och detaljerade skisser av Hybrid III som motsvarar de principiella måtten för en kvinna i den 5:e percentilen i Förenta staterna, och specifikationerna för dess justering för denna provning, är deponerade hos Förenta nationernas generalsekreterare och kan konsulteras på begäran hos sekretariatet för FN:s ekonomiska kommission för Europa, Palais des Nations, Genève, Schweiz. En kvinna som väger mellan 46,7 och 51,25 kg, och som är mellan 139,7 och 150 cm lång får användas.

---

| 27.4.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/100

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 132 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för tunga fordon, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg som är utrustade med motorer med kompressionständning [2018/630]

Inbegripet all giltig text till och med:

Ändringsserie 01 till föreskrifterna. Datum för ikraftträdande: 22 januari 2015

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

| 1. | Syfte |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definitioner |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

4.

| 5. | Etiketter och märkning |
| --- | --- |

5.

| 6. | Godkännande |
| --- | --- |

6.

| 7. | Allmänna krav |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prestandakrav |
| --- | --- |

8.

| 9. | Beständighetskrav |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ändringar av utgångsvärden för motorers utsläpp |
| --- | --- |

11.

| 12. | Val av provningsmetoder och kombination av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bestämmelser gällande mätning av utsläpp |
| --- | --- |

13.

| 14. | Minskning av partikelutsläpp för eftermonterade utsläpspsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

14.

| 15. | Minskning av NOx -utsläpp för eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

15.

x

| 16. | Minskning av NOx-utsläpp och partikelutsläpp för eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

16.

x

| 17. | Bränsle och specifik bränsleförbrukning |
| --- | --- |

17.

| 18. | Driftsbeteende och säkerhetsrisker |
| --- | --- |

18.

| 19. | Buller |
| --- | --- |

19.

| 20. | Montering av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ändring och utökning av godkännande av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

21.

| 22. | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

22.

| 23. | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

23.

| 24. | Slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

24.

| 25. | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheterna och de tekniska tjänster som utför godkännandeprovningar |
| --- | --- |

25.

| 26. | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

26.

BILAGOR

| 1. | Informationsdokument |
| --- | --- |

1.

| 2. | Meddelande |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tillägg till meddelandet avseende eftermontering av en typ av utsläppsbegränsande anordning i enlighet med föreskrifter nr 132 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Utformning av typgodkännandemärke för eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Provning av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar för minskning av partikelutsläpp (klass I eller II) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Provning av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar för minskning av NOx-utsläpp (klass III) |
| --- | --- |

6.

x

| 7. | Provningar av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar för minskning av partikel- och NOx-utsläpp (klass IV) |
| --- | --- |

7.

x

| 8. | Provningssekvenser |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jämförelsetabeller för gränsvärden |
| --- | --- |

9.

| 10. | Krav gällande diagnostiksystemet för minskning av NOx-utsläpp eller minskning av NOx- och partikelutsläpp som kräver ett reagens |
| --- | --- |

10.

x

x

| 11. | Installations- och driftsanvisningar |
| --- | --- |

11.

| 12. | Särskilda krav gällande godkännande av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar med avseende på de utsläppsgränser som fastställs i ändringsserie 06 till föreskrifter 49 |
| --- | --- |

12.

1.   SYFTE

I dessa föreskrifter fastställs en harmoniserad metod för klassificering, utvärdering och godkännande av eftermontering av system för utsläppsbegränsande anordningar (REC-system) för partiklar, kväveoxid (NOx), eller för både partiklar och NOx, samt för fastställande av utsläppsnivåer från motorer med kompressionständning som används i tillämpningar inom det område som anges i punkt 2.

x

x

I dessa föreskrifter fastställs en ram för godkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för olika tillämpningar med motsvarande miljöprestandanivåer och för identifiering genom typgodkännande av dessa nivåer.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter är tillämpliga på utsläppsbegränsande anordningar som eftermonteras i följande fordon:

| 2.1 | Fordon av kategorierna M2, M3 och N (1) samt deras motorer med kompressionständning, förutom fordon som godkänns enligt föreskrifter nr 83. |
| --- | --- |

2.1

Fordon av kategorierna M2, M3 och N (1) samt deras motorer med kompressionständning, förutom fordon som godkänns enligt föreskrifter nr 83.

2

3

1

| 2.2 | I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (1) och körs med variabelt varvtal. |
| --- | --- |

2.2

I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (1) och körs med variabelt varvtal.

1

| 2.3 | I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (1) och körs med konstant varvtal. |
| --- | --- |

2.3

I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (1) och körs med konstant varvtal.

1

| 2.4 | I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i fordon av kategori T (1). |
| --- | --- |

2.4

I motorer med kompressionständning med en nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, som är monterade i fordon av kategori T (1).

1

3.   DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

3.1   aktiv regenerering: varje ytterligare åtgärd för att inleda regenerering, antingen på en periodiskt eller kontinuerligt regenererande eftermonterad utsläppsbegränsande anordning.

aktiv regenerering

3.2   justeringsfaktorer: tilläggsfaktorer, dvs. ökande justeringsfaktor och minskande justeringsfaktor eller multiplikativa faktorer som ska beaktas under periodisk regenerering.

justeringsfaktorer

3.3   tillämpningsområde: de motorer på vilka utsläppsbegränsande anordningar som har godkänts i enlighet med dessa föreskrifter kan eftermonteras.

tillämpningsområde

3.4   Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass I: eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som endast är avsedda att kontrollera partikelutsläpp, och som inte ökar NO2-utsläppen.

Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass I

2

3.5   Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass IIA eller IIB: REC-anordningar som endast är avsedda att kontrollera partikelutsläpp, och som inte ökar de direkta utsläppen av NO2 från avgasröret med mer än den procentenhet som anges i punkt 8.4.2 på grundval av motorns utgångsvärde för NO2-utsläpp.

Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass IIA eller IIB

2

2

3.6   Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass III: eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som endast är avsedda att kontrollera NOx-utsläpp.

Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass III

x

3.7   Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass IV: eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att kontrollera både partikelutsläpp och NOx-utsläpp.

Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (REC) av klass IV

x

3.8   kontinuerlig regenerering: den regenereringsprocess i ett system för avgasefterbehandling som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per tillämplig testcykel.

kontinuerlig regenerering

3.9   deNOx-system: ett system för efterbehandling av avgaser, utformat för att minska utsläpp av kväveoxider (NOx) (till exempel passiva och aktiva magra NOx-katalysatorer, NOx-absorbenter och system för selektiv katalytisk reduktion (SCR)).

deNOx

x

x

x

3.10   kontrollsystem för utsläppsbegränsning: det system som övervakar att den rening som används i motorn och/eller REC-anordningen fungerar som det ska i enlighet med kraven i punkt 18 i dessa föreskrifter.

kontrollsystem för utsläppsbegränsning

3.11   utgångsvärde för motorers utsläpp: en viss motors eller ett visst motorsystems utsläpp utan REC-anordning. För motorer utan efterbehandling motsvarar utgångsvärdet för motorns utsläpp motorns faktiska utsläpp. För motorer med efterbehandling motsvarar utgångsvärdet för motorns utsläpp utsläppet från avgasröret nedströms, efter behandlingssystemet.

utgångsvärde för motorers utsläpp

3.12   motorfamilj: en tillverkares sammanföring av motorsystem, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i punkt 7 i föreskrifter nr 49 eller punkt 7 i föreskrifter nr 96, har likvärdiga avgasutsläppsvärden. Alla motorer i familjen ska uppfylla de tillämpliga gränsvärdena för utsläpp.

motorfamilj

3.13   motorsystem: motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem.

motorsystem

3.14   ESC: provningscykel bestående av 13 fastlagda driftlägen som ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49.

ESC

3.15   ETC: provningscykel bestående av 1 800 transienta lägen, som fastställs i och ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49.

ETC

3.16   gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten (förhållandet CH1,85 för diesel), kväveoxider (NOx, uttryckta som kvävedioxidekvivalenter) och kvävedioxider (NO2).

gasformiga föroreningar

1,85

x

2

3.17   belastningstillstånd: belastning av partiklar som vid någon tidpunkt lagras i partikelminskningssystemet (t.ex. ett filter), uttryckt som en andel av den maximala partikelbelastning som kan lagras i systemet under specifika körförhållanden, utan att externa regenereringsåtgärder initieras.

belastningstillstånd

3.18   tillverkare: person eller organ som inför typgodkännandemyndigheten ansvarar för samtliga led i typgodkännandeförfarandet och kan visa att den eller det har tillgång till alla nödvändiga funktioner och resurser för att genomföra kvalitetsbedömningar och uppnå produktionsöverensstämmelse. Det är inte nödvändigt att denna person eller detta organ är direkt engagerat i samtliga etapper av tillverkningen av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som typgodkännandet avser.

tillverkare

3.19   installatör: en person eller ett organ som ansvarar för att den godkända REC-anordningen installeras på ett korrekt och säkert sätt.

installatör

3.20   NOx-reningens diagnostiksystem (NCD): ett motoranslutet system som kan

NOx

| a) | detektera felfunktioner i NOx-reningen, |
| --- | --- |

a)

detektera felfunktioner i NOx-reningen,

x

| b) | identifiera den sannolika orsaken till felen i NOx-reningen med hjälp av information lagrad i ett datorminne och/eller genom överföring av information till ett externt system. |
| --- | --- |

b)

identifiera den sannolika orsaken till felen i NOx-reningen med hjälp av information lagrad i ett datorminne och/eller genom överföring av information till ett externt system.

x

3.21   eftermonterad anordning för begränsning av NOx-utsläpp: eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som har en minskningseffektivitet i fråga om massutsläpp av NOx som innebär att den uppfyller de klassificeringar som anges i dessa föreskrifter.

eftermonterad anordning för begränsning av NOx

x

3.22   familj av eftermonterade anordningar för begränsning av NOx-utsläpp: en familj av system för minskning av NOx-utsläpp som är tekniskt identiska med avseende på deras funktionssätt i enlighet med punkt 15 i dessa föreskrifter.

familj av eftermonterade anordningar för begränsning av NOx

x

3.23   NRSC: provningscykel bestående a fastlagda driftlägen som definieras i och ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 96.

NRSC

3.24   NRTC: provningscykel bestående av 1 173 transienta lägen, som fastställs i och ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 96.

NRTC

3.25   ombordvarningssystem för operatören: en anordning som detekterar felaktig drift eller avlägsnande av en eftermonterad utsläppsbegränsande anordning.

ombordvarningssystem för operatören

3.26   huvudmotor: motor utvald ur en motorfamilj enligt sådana kriterier att dess utsläppsegenskaper kan anses representativa för hela motorfamiljen.

huvudmotor

3.27   partiklar (PM): massa av allt material som uppsamlas på ett angivet filtermedium som definieras i den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49 eller nr 96.

partiklar (PM)

3.28   eftermonterad anordning för begränsning av partikelutsläpp: REC-anordning som har en minskningseffektivitet i fråga om massutsläpp av partikelmassa eller partikelantal som innebär att den uppfyller de klassificeringar som anges i dessa föreskrifter. Regenereringssystemet och strategin ingår i den eftermonterade anordningen för begränsning av partikelutsläpp.

eftermonterad anordning för begränsning av partikelutsläpp

3.29   familj av eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp: en familj av system för minskning av partikelutsläpp som är tekniskt identiska med avseende på deras funktionssätt i enlighet med punkt 14 i dessa föreskrifter.

familj av eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp

3.30   periodisk regenerering: den regenereringsprocess som sker med jämna mellanrum i en utsläppsbegränsande anordning, vanligen efter mindre än 100 timmar av normal motordrift. Under de cykler då regenerering sker får utsläppsstandarderna överskridas.

periodisk regenerering

3.31   partikelantal: det antal partiklar som definieras i den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49.

partikelantal

3.32   reagens: ett medel som förvaras i en behållare ombord på fordonet och som (efter behov) tillförs systemet för avgasefterbehandling när en signal sänds från avgasreningssystemet.

reagens

3.33   minskningseffektivitet: förhållandet mellan utsläppen nedströms från REC-systemet (EREC) och utgångsvärdet för motorns utsläpp (EBase), båda mätta i enlighet med de förfaranden som fastställs i dessa föreskrifter och beräknade enligt punkt 8.3.4 i dessa föreskrifter.

minskningseffektivitet

REC

Base

3.34   minskningsnivå: minskningseffektivitet i procent som REC-anordningar ska uppfylla för att certifieras som anordningar som uppfyller den minskningsnivå som anges i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

minskningsnivå

3.35   eftermonterad utsläppsbegränsande anordning (REC): alla system för minskning av partiklar eller NOx eller en kombination av båda, som eftermonteras. Detta inbegriper eventuella sensorer och programvara som krävs för att anordningen ska fungera. System som endast ändrar motorsystemets befintliga kontroller anses inte utgöra REC-anordningar.

eftermonterad utsläppsbegränsande anordning (REC)

x

3.36   avsökningsverktyg: en extern provningsutrustning som används för kommunikation med NCD-systemet.

avsökningsverktyg

3.36.1   generiskt avsökningsverktyg: avsökningsverktyg som är allmänt tillgängligt och kan läsa av felmeddelanden.

generiskt avsökningsverktyg

3.36.2   märkesskyddat avsökningsverktyg: avsökningsverktyg som endast används av REC-tillverkaren och dennes auktoriserade återförsäljare, och som ska kunna läsa av felmeddelanden och möjliggöra motorstart efter det att systemet för motivering av operatören har aktiverats.

märkesskyddat avsökningsverktyg

3.37   WHSC: provningscykel bestående av 13 fastlagda driftlägen som definieras i och ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49.

WHSC

3.38   WHTC: provningscykel bestående av 1 800 transienta lägen, som fastställs i och ska tillämpas i enlighet med den relevanta ändringsserien till föreskrifter nr 49.

WHTC

4.   ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

4.1   Ansökan om typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ska lämnas in av tillverkaren eller av tillverkarens vederbörligen godkände representant.

4.2   Varje eftermontering av utsläppsbegränsande anordning ska kompletteras med följande uppgifter:

| a) | Tillverkarens namn eller varumärke. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn eller varumärke.

| b) | Fabrikat och artikelnummer som identifierar REC-anordningen såsom de registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i bilaga 1. |
| --- | --- |

b)

Fabrikat och artikelnummer som identifierar REC-anordningen såsom de registrerats i det informationsdokument som utfärdats i enlighet med den mall som anges i bilaga 1.

| c) | Det tillämpningsområde (enligt punkt 10 i dessa föreskrifter), inklusive tillverkningsår, för vilka eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är godkänd, inklusive, i förekommande fall, en märkning som visar om eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är lämplig på ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem. |
| --- | --- |

c)

Det tillämpningsområde (enligt punkt 10 i dessa föreskrifter), inklusive tillverkningsår, för vilka eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är godkänd, inklusive, i förekommande fall, en märkning som visar om eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är lämplig på ett fordon som är utrustat med ett omborddiagnossystem.

| d) | Installationsmanual för utrustningen för eftermontering. |
| --- | --- |

d)

Installationsmanual för utrustningen för eftermontering.

| e) | Servicehandbok för slutanvändaren, inklusive anvisningar om underhåll. |
| --- | --- |

e)

Servicehandbok för slutanvändaren, inklusive anvisningar om underhåll.

4.3   Sökanden ska tillhandahålla informationsdokumentet enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter. Sökanden ska även tillhandahålla prov(er) av den REC-anordning som ska testas, och dessa prover ska behållas av den tekniska tjänsten i minst fem år efter typgodkännandedatumet.

5.   ETIKETTER OCH MÄRKNING

5.1   Alla REC-anordningar ska märkas med tillverkarens handelsnamn eller varumärke enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter samt med det identifieringsnummer som anges i det informationsdokument som har utfärdats i enlighet med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.2   Alla REC-anordningar ska identifieras med en etikett, där godkännandemärkningen, inklusive klass enligt bilaga 4 ska placeras. Etiketten ska anbringas permanent på REC-anordningen, och ska vara tydligt läsbar efter installation.

5.2.1   För att säkerställa att etiketten är synlig i det installerade systemet får tillverkaren tillhandahålla en dubblett av etiketten som anbringas av installatören. Ordet ”dubblett” ska anges tydligt på sådana etiketter.

5.2.2   Etiketterna ska vara hållbara under anordningens hela livslängd. De ska vara tydligt läsbara och deras bokstäver och siffror ska vara outplånliga. Etiketterna ska dessutom fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under anordningens hela livslängd och inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga.

5.3   Typgodkännandemärket ska bestå av följande:

| a) | En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- |

a)

En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat godkännandet (2).

2

| b) | Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R” samt ett tankstreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Typgodkännandenumret återfinns i meddelandeblanketten för typen (se punkt 6.2 och bilaga 2) och föregås av två siffror som visar löpnumret för den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R” samt ett tankstreck och typgodkännandenumret, placerat till höger om den cirkel som föreskrivs i bilaga 4 till dessa föreskrifter. Typgodkännandenumret återfinns i meddelandeblanketten för typen (se punkt 6.2 och bilaga 2) och föregås av två siffror som visar löpnumret för den senaste ändringsserien till dessa föreskrifter.

| c) | Klass av REC-anordning |
| --- | --- |

c)

Klass av REC-anordning

5.4   Prover av REC-anordningar för typgodkännandeprovning ska identifieras med minst sökandens namn och en hänvisning till tillämpningen.

6.   GODKÄNNANDE

6.1   Typgodkännande ska beviljas om REC-anordningen uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

6.2   Varje godkänd REC-anordning ska tilldelas ett godkännandenummer. Dess första två siffror (för närvarande 01 enligt denna ändringsserie) ska ange den ändringsserie som omfattar de senaste väsentligare tekniska ändringarna som gjorts i föreskrifterna vid tiden för typgodkännandets utfärdande. Samma typgodkännandenummer får inte anvisas en annan REC-anordning.

6.3   Uppgift om godkännande eller avslag på ansökan om utökning av typgodkännande för REC-anordningar enligt dessa föreskrifter ska med en meddelandeblankett meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

7.   ALLMÄNNA KRAV

7.1   System för eftermontering av utsläppsbegränsande system som godkänns i enlighet med dessa föreskrifter ska vara utformade, konstruerade och kunna monteras så att tillämpningen uppfyller de regler som fastställs i dessa föreskrifter under eftermonteringens hela normala livslängd och vid normal användning.

7.2   REC-system som godkänns i enlighet med dessa föreskrifter ska vara hållbara. Detta innebär att systemen ska vara utformade, konstruerade och monterade så att rimlig motståndskraft uppnås mot fenomen såsom korrosion, oxidering, vibrationer och mekaniska påfrestningar som de kommer att utsättas för under normala användningsförhållanden. Särskilda beständighetskrav anges i punkt 9 i dessa föreskrifter.

7.3   REC-tillverkaren ska tillhandahålla monteringsdokument som säkerställer att den utsläppsbegränsande anordningen, när den monteras i fordonet eller maskinen, fungerar tillsammans med de nödvändiga maskindelarna på ett sätt som uppfyller kraven enligt punkterna 7, 8 och 9 i denna bilaga. Denna dokumentation ska omfatta detaljerade tekniska krav och det som behövs för korrekt eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar i maskinen (programvara, hårdvara, kommunikation).

7.4   Anordningar som kringgår eller minskar effektiviteten hos en eftermonterad utsläppsbegränsande anordning är inte tillåtna.

7.5   REC-system som godkänns i enlighet med dessa föreskrifter ska vara försedda med ett ombordvarningssystem för operatören som uppmärksammar föraren på fel som påverkar systemets effektivitet.

7.5.1   Eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp ska vara utrustade med en övervakningsanordning som detekterar felaktig drift eller avlägsnande av den utsläppsbegränsande anordningen och avger ett hörbart och/eller visuellt larm till operatören. För eftermonterade anordningar för reagensbaserad partikelminskning får övervakningsanordningen vid behov avbryta inmatning av reagenser eller tillsatser. Varningssystemet kan till exempel baseras på kontinuerlig mätning av motorns avgasmottryck.

7.5.2   Särskilda krav för eftermonterade anordningar för begränsning av NOx-utsläpp anges i punkt 7.7 och i bilaga 10 till dessa föreskrifter.

x

7.5.2.1   REC-anordningens strategi för NOx-rening ska vara i drift under alla omgivningsförhållanden som regelbundet förekommer på de avtalsslutande parternas territorier, särskilt låg omgivningstemperatur.

x

7.5.3   REC-anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp (klass IV) ska uppfylla bestämmelserna i punkterna 7.5.1, 7.5.2 och 7.5.2.1 i dessa föreskrifter.

x

7.5.4   Filtret hos en eftermonterad anordning för begränsning av partikelutsläpp eller en kombinerad anordning för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp ska vara utformat och konstruerat så att det endast kan monteras i en riktning. Det ska vara fysiskt omöjligt att avsiktligt eller oavsiktligt vända på filtret.

x

7.6   Särskilda krav för eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som kräver en reagens eller en tillsats

7.6.1   Det ska vara möjligt att ta ett prov på vätskan i varje enskild lagringsbehållare i ett fordon eller en maskin. Provtagningspunkten ska vara lättåtkomlig utan användning av specialverktyg eller specialanordningar.

7.6.2   I enlighet med bilaga 10 till dessa föreskrifter ska föraren eller operatören informeras om nivån på reagensen eller tillsatsen i fordonets eller maskinens lagringstank genom en särskild mekanisk eller elektronisk angivelse. Både reagens- och varningsindikatorn ska placeras i nära anslutning till bränslenivåindikatorn.

7.6.3   Reagensets egenskaper, inbegripet typ av reagens, koncentration (om reagenset finns i en lösning), drifttemperatur och hänvisningar till internationella standarder för sammansättning och kvalitet, ska anges av REC-tillverkaren i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

7.6.4   Detaljerad skriftlig information med full beskrivning av varningssystemet för operatörer enligt punkt 4 i bilaga 10 till dessa föreskrifter och motiveringssystem enligt punkt 5 i bilaga 10 till dessa föreskrifter ska lämnas till typgodkännandemyndigheten i samband med typgodkännandet.

7.6.5   Frysskydd för reagenser

7.6.5.1   Reagensbehållaren och doseringssystemet får vara uppvärmda eller ouppvärmda. Ett uppvärmt system ska uppfylla kraven i punkt 7.6.5.2.2 i dessa föreskrifter. Ett ouppvärmt system ska uppfylla kraven i punkt 6 i bilaga 10 till dessa föreskrifter. Om ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem ska användas ska detta anges i de skriftliga anvisningar som tillhandahålls fordonets eller maskinens förare eller operatör.

7.6.5.2   Reagensbehållare och doseringssystem

7.6.5.2.1   Om reagenset har frusit ska reagenset vara tillgängligt för användning senast 70 minuter efter det att fordonet eller maskinen startats vid en omgivningstemperatur på 266 K (– 7 °C).

7.6.5.2.2   Utformningskriterier för ett uppvärmt system

7.6.5.2.2.1   Reagensbehållaren och doseringssystemet ska konditioneras vid 255 K (– 18 °C) i 72 timmar eller tills reagenset stelnar till fast form, beroende på vilket som inträffar först.

7.6.5.2.2.2   Efter den konditioneringstid som anges i punkt 7.6.5.2.2.1 ska fordonet/maskinen/motorn startas och användas vid en omgivningstemperatur på 266 K (– 7 °C) eller lägre enligt följande: Tomgång 10–20 minuter. Därefter upp till 50 minuter med högst 40 % av den nominella belastningen.

7.6.5.2.2.3   När provningsförfarandet i punkt 7.6.5.2.2.2 har genomförts ska reagensdoseringssystemet vara fullt fungerande.

7.6.5.2.3   Utvärdering av utformningskriterierna kan genomföras i en kylrumsprovningscell med komplett fordon eller maskin eller med de maskindelar som är representativa för de delar som ska monteras på fordonet eller maskinen, eller på grundval av fältprovning.

7.7   Krav på NOx-rening för REC-anordningar som kräver en reagens

x

7.7.1   Tillverkaren ska lämna information som fullständigt beskriver de funktionella driftegenskaperna hos NOx-reningssystemet, med användning av de dokument som beskrivs i bilaga 1.

x

7.7.2   REC-anordningen ska ha ett NOx-reningsdiagnostiksystem som kan identifiera NOx-reningsfel. NCD-systemet ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det uppfyller kraven i punkt 7 i dessa föreskrifter under hela den normala livslängden för REC-anordningen under normala användningsförhållanden.

x

x

7.7.2.1   NCD-systemet ska kunna fungera under följande förhållanden:

| a) | En omgivningstemperatur i intervallet 266–308 K (– 7 °C till 35 °C). |
| --- | --- |

a)

En omgivningstemperatur i intervallet 266–308 K (– 7 °C till 35 °C).

| b) | En höjd över havet på högst 1 600 m. |
| --- | --- |

b)

En höjd över havet på högst 1 600 m.

| c) | En temperatur i motorns kylvätska på över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

En temperatur i motorns kylvätska på över 343 K (70 °C).

Denna punkt är inte tillämplig i fall där övervakning av reagensnivån i lagringsbehållaren krävs vid alla förhållanden där mätning är tekniskt genomförbar (t.ex. alla förhållanden när ett flytande reagens inte är fruset).

7.7.3   NCD-systemet ska uppfylla specifikationerna i bilaga 10.

7.8   Underhållskrav

7.8.1   Tillverkaren ska se till att alla ägare till fordon eller maskiner får skriftliga anvisningar om REC-systemet och hur det används på korrekt sätt.

I anvisningarna ska det anges dels att REC-systemet ger en signal till föraren eller operatören om avgasreningssystemet inte fungerar korrekt, dels att systemet för varning av operatören aktiveras och fordonet eller maskinen inte kan startas igen om operatören ignorerar varningen.

7.8.2   Anvisningarna ska innehålla krav rörande korrekt användning och underhåll av REC-anordningar för att bibehålla utsläppsprestanda, inklusive anvisningar för korrekt användning av förbrukningsbara reagenser.

7.8.3   Anvisningarna ska avfattas på ett tydligt, lättfattligt sätt på samma språk som i maskinens eller motorns ägarhandbok.

7.8.4   Det ska framgå av anvisningarna om föraren eller operatören ska fylla på förbrukningsbara reagens mellan tidpunkterna för rutinunderhåll. Det ska också framgå vilken reagenskvalitet som krävs. Det ska finnas anvisningar om hur föraren eller operatören ska fylla på reagensbehållaren. Det ska också finnas uppgifter om sannolik förbrukningstakt av reagens och hur ofta reagens bör fyllas på.

7.8.5   I anvisningarna ska det särskilt anges att användning av och påfyllning med en erforderlig reagens med korrekta egenskaper är nödvändig för att fordonet eller maskinen ska uppfylla kraven för typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för fordonet eller maskinen.

7.8.6   I anvisningarna ska det anges att det kan vara brottsligt att använda ett fordon eller en maskin som inte förbrukar något reagens, om reagens krävs för utsläppsbegränsningen.

7.8.7   Anvisningarna ska innehålla en beskrivning av hur systemen för varning och motivering av operatören fungerar. Det ska också beskrivas hur prestanda och felregistrering påverkas om operatören ignorerar varningssystemet och inte fyller på reagens eller inte åtgärdar ett problem.

7.9   Godkännandet ska vara avhängigt följande led:

7.9.1   Tillverkaren ska tillhandahålla skriftliga underhållsanvisningar, som installatören ska lämna till föraren eller operatören.

7.9.2   Tillverkaren ska tillhandahålla installationsdokument för REC-anordningen.

7.9.3   Tillverkaren ska tillhandahålla anvisningar om systemet för varning av operatören, om systemet för motivering av operatören och om åtgärder för att förhindra att reagensen fryser (i förekommande fall). Installatören ska lämna dessa anvisningar till verkstaden eller föraren eller operatören.

7.9.4   Tillverkaren ska lämna en skriftlig förklaring till installatören om de normala driftsförhållanden (temperaturintervall, miljöförhållanden etc.) som krävs för att REC-anordningen ska fungera korrekt, och installatören ska lämna denna skriftliga förklaring till föraren eller operatören.

8.   PRESTANDAKRAV

8.1   REC-anordningar som godkänns enligt dessa föreskrifter ska uppfylla samtliga följande kriterier:

| a) | De gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 8.2. |
| --- | --- |

a)

De gränsvärden för utsläpp som anges i punkt 8.2.

| b) | De minskningsnivåer som anges i punkt 8.3. |
| --- | --- |

b)

De minskningsnivåer som anges i punkt 8.3.

| c) | De NO2-utsläppskrav som anges i punkt 8.4. |
| --- | --- |

c)

De NO2-utsläppskrav som anges i punkt 8.4.

2

| d) | De sekundära utsläppskrav som anges i punkt 8.6. |
| --- | --- |

d)

De sekundära utsläppskrav som anges i punkt 8.6.

8.2   Gränsvärden

Eftermonterade motorsystem får inte överskrida utsläppsgränserna för de relevanta förorenande ämnena (NOx eller partiklar, eller i förekommande fall båda beroende på klass) enligt de strängare utsläppssteg som anges i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96, vilka ska mätas enligt provningsförfarandena för de gränsvärden som ska uppfyllas. Eftermonterade motorsystem ska åtminstone uppfylla utsläppsgränserna för det steg som basmotorn godkändes för med avseende på var och en av de andra kontrollerade förorenande ämnen som är relevanta för det steget.

x

8.2.1   Kraven för varje klass av REC-anordning vad gäller uppfyllandet av gränserna för nästa strängare utsläppssteg anges i tabellerna i bilaga 9 till dessa föreskrifter.

8.2.2   När det gäller motorer som varken är typgodkända i enlighet med föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96 får utsläppen av varje reglerat förorenande ämne (CO, HC, NOx och partiklar) i ursprungligt skick inte överskrida gränsvärdena för utsläppssteget omedelbart under det utsläppssteg som ansökan om certifiering av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar avser.

x

8.3   Minskningsnivåer och minskningseffektivitet

8.3.1   Minskningsnivån för REC-system fastställs utifrån utsläppseffektiviteten enligt tabell 1:

Tabell 1

Tabell 1

Minskningsnivåer

Minskningsnivåer

| | Minsta minskningseffektivitet (%) |
| --- | --- |
| Partikelmassa | NOx |
| Minskningsnivå 01 | 90 | 60 |

Minsta minskningseffektivitet (%)

Partikelmassa

NOx

x

Minskningsnivå 01

90

60

8.3.2   Minskningseffektiviteten ska fastställas genom en jämförelse av utsläppen mätta under den viktade WHTC-cykeln för utsläppsbegränsande anordningar som ska eftermonteras i tunga fordon eller under den viktade NRTC-cykeln för utsläppsbegränsande anordningar som ska eftermonteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg eller motorer i jordbruks- och skogsbrukstraktorer. Minskningseffektiviteten ska beräknas enligt punkt 8.3.4 i dessa föreskrifter.

8.3.3   Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska minskningseffektiviteten för NOx gälla för system som är avsedda att minska NOx, och minskningsnivån för partiklar för system som är avsedda att minska partiklar. För eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass IV ska minskningsnivåerna för både NOx och partiklar enligt tabell 1 i dessa föreskrifter uppfyllas.

x

x

x

8.3.4   Minskningseffektiviteten ska beräknas från de mätta utsläppen av det relevanta förorenande ämnet nedströms från REC-anordningen (EREC) och motorsystemets utsläpp, mätta innan den utsläppsbegränsande anordningen eftermonterades (EBase) för det förorenande ämnet. Båda dessa värden ska mätas enligt de förfaranden som fastställs i dessa föreskrifter:

REC

Base

minskningseffektivitet (procent) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.4   Utsläppskrav för NO2

2

8.4.1   För eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass I får NO2-utsläppen över utgångsvärdet för NO2-utsläpp inte öka, mätta enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter.

2

2

8.4.2   För eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass IIA får den stegvisa ökningen av NO2-utsläpp inte vara högre än 20 procentenheter jämfört med den nivå som registrerades utan eftermonterad utsläppsbegränsande anordning (utgångsvärde). Ett exempel: om utgångsvärdet för NO2 är 10 procentenheter av NOx, är det högsta tillåtna NO2-utsläppet med eftermonterad utsläppsbegränsande anordning 30 procentenheter av NOx, mätt enligt bilaga 5 till dessa föreskrifter. För REC-anordningar av klass IIB får den stegvisa ökningen av NO2 inte vara högre än 30 procentenheter.

2

2

x

2

x

2

8.4.3   För eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass III får NO2-utsläppen inte öka, mätta i g/kWh och enligt bilaga 6 till dessa föreskrifter.

2

8.4.4   För eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass V får NO2-utsläppen inte öka, mätta i g/kWh och enligt bilaga 7 till dessa föreskrifter.

2

8.5   Krav angående antal partiklar i utsläpp

8.5.1   Eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar av klass I, IIA eller IIB och klass IV som godkänts för partikelminskningsnivå 01 ska ge en minskningseffektivitet för partikelantal på minst 97 % från utgångsvärdet för provningsmotorns utsläpp enligt punkt 12 när de mäts med de provningsförfaranden som fastställs i dessa föreskrifter.

8.5.2   Direkt provtagning från outspädda avgaser före utspädning är tillåten. Utspädningsfaktorn för utspädare av antal partiklar (PND1 och PND2 i partikelöverföringssystemet enligt föreskrifter nr 49) ska därefter anpassas till mätintervallet för partikelantalräknaren (PNC).

8.5.3   Minskningseffektiviteten för partikelantalet fastställs som skillnaden 1 minus penetrationen, vilket är förhållandet mellan antalet utsläppta partiklar nedströms REC-anordningen och antalet utsläppta partiklar från motorsystemet innan den utsläppsbegränsande anordningen eftermonteras. Minskningseffektiviteten för partikelantalet anges som en procentenhet. Minskningseffektiviteten för partikelantalet fastställs enligt punkt 8.3.2 för den aktuella provningscykeln.

minskningseffektivitet (procent) = (1 – (EREC/EBase)) × 100.

REC

Base

8.5.4   Om två system för mätning av partikelantal används parallellt för mätningar av partikelantalets minskningseffektivitet får mätningarna skilja sig åt med högst 5 % när de mäts samtidigt från samma provtagningspunkt.

8.6   Sekundära utsläppskrav

8.6.1   REC-tillverkarna ska lämna dokumenterade bevis för att visa att de material och processer som används i REC-anordningarna inte utgör en ytterligare fara för hälsan och miljön.

8.6.2   Vad gäller REC-anordningar av klass III och IV får ammoniakhalten inte överskrida ett medelvärde på 25 ppm när den mäts med hjälp av de förfaranden som fastställs i tillägg 7 till bilaga 4 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

8.6.3   REC-anordningar får inte öka sekundära utsläpp till koncentrationer som är kända som hälsofarliga.

8.6.4   Den som ansöker om godkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ska lämna in en bedömning av anordningens prestanda avseende sekundära utsläpp. Bedömningen ska omfatta alla sannolika sekundära utsläpp från REC-anordningen, med beaktande av anordningens arbetsprincip, utformning, konstruktionsmetod samt använda material.

8.6.4.1   Denna bedömning ska särskilt omfatta följande:

| a) | Om anordningen innehåller koppar eller kopparföreningar ska eventuellt bildande av dioxiner beaktas. |
| --- | --- |

a)

Om anordningen innehåller koppar eller kopparföreningar ska eventuellt bildande av dioxiner beaktas.

| b) | Om anordningen använder en bränsleburen katalysator är det nödvändigt att beakta effekten på produktionen av sekundära utsläpp






  i) | om det inte finns en katalysator, och |
| --- | --- | --- |

b)

Om anordningen använder en bränsleburen katalysator är det nödvändigt att beakta effekten på produktionen av sekundära utsläpp

i)

om det inte finns en katalysator, och

| ii) | dess förekomst vid upp till dubbelt så hög koncentration som den rekommenderade eller avsedda koncentrationen. |
| --- | --- |

ii)

dess förekomst vid upp till dubbelt så hög koncentration som den rekommenderade eller avsedda koncentrationen.

8.6.4.2   Varje typ av bedömt sekundärt utsläpp ska anges i bedömningen.

8.6.4.3   Bedömningen kan grundas på en tillförlitlig teknisk analys och bedömning, provnings- eller simuleringsresultat, resultat från analyser eller provningar av liknande system eller tekniker, eller på en kombination av ovanstående.

8.6.4.4   Vid tillämpningen av dessa föreskrifter ska produktion av koncentrationer som inte är väsentligt högre än de koncentrationer som produceras av motorsystem med originalutrustning inte anses vara hälsofarliga.

8.6.5   Sökanden kan vara skyldig att utföra provningar avseende sekundära utsläpp som ett villkor för godkännande om bedömningen av REC-anordningens prestanda vad gäller sekundära utsläpp gör att det rimligen kan förväntas att kraven i punkt 8.6.3 inte kommer att uppfyllas.

9.   BESTÄNDIGHETSKRAV

9.1   Sökanden ska ange att REC-anordningar om de används och underhålls enligt tillverkarens anvisningar kommer att uppfylla de tillämpliga bestämmelserna vid normal drift under deras livslängd, som

| a) | för fordon av kategori M2, M3 och N är en körsträcka på 200 000 km eller en livslängd på sex år, beroende på vilket som inträffar först, |
| --- | --- |

a)

för fordon av kategori M2, M3 och N är en körsträcka på 200 000 km eller en livslängd på sex år, beroende på vilket som inträffar först,

2

3

| b) | för alla andra tillämpningar är 4 000 drifttimmar eller en livstid på sex år, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

b)

för alla andra tillämpningar är 4 000 drifttimmar eller en livstid på sex år, beroende på vilket som inträffar först.

9.2   Sökande ska utföra ett beständighetsprov på 1 000 timmar på en motor med en eftermonterad utsläppsbegränsande anordning. Provningen ska antingen ske genom fältprovning i ett typiskt fordon eller i en typisk maskintillämpning som överenskoms mellan typgodkännandemyndigheten, eller i en motorprovbänk. Om provningen utförs i en motorprovbänk ska åldrandecykel, belastning och hastighet innefatta förhållanden som ligger nära 10 % tomgång, 10 % transient drift, 75 % drift vid högsta varvtal och belastning samt 5 % drift vid lågt varvtal och låg belastning.

Det är möjligt att använda en annan motor för beständighetsprovet än den provningsmotor som används för att fastställa REC-anordningens minskningsnivå, men motorn ska ingå i det deklarerade tillämpningsområdet för anordningen i fråga.

9.3   Provningen omfattar följande:

| a) | 1 000 timmars driftsackumulering av REC-anordningen, med registrering av alla relevanta driftsdata för den berörda motorn, inklusive typ och förbrukning av bränsle och smöroljor, och i förekommande fall den reagens eller tillsats som den utsläppsbegränsande anordningen behöver, samt kontinuerlig dataloggning av avgasens temperatur före den utsläppsbegränsande anordningen och tryckförlust över anordningen. Vid fältprovningar ska REC-anordningen förseglas av den tekniska tjänsten och dataloggningen utföras av REC-tillverkaren eller av den operatör som kör det fordon eller den maskin som hållbarhetsprovningen utförs på. |
| --- | --- |

a)

1 000 timmars driftsackumulering av REC-anordningen, med registrering av alla relevanta driftsdata för den berörda motorn, inklusive typ och förbrukning av bränsle och smöroljor, och i förekommande fall den reagens eller tillsats som den utsläppsbegränsande anordningen behöver, samt kontinuerlig dataloggning av avgasens temperatur före den utsläppsbegränsande anordningen och tryckförlust över anordningen. Vid fältprovningar ska REC-anordningen förseglas av den tekniska tjänsten och dataloggningen utföras av REC-tillverkaren eller av den operatör som kör det fordon eller den maskin som hållbarhetsprovningen utförs på.

| b) | För REC-anordningar som drivs med tillsatser eller använder en reagens ska en kontroll av korrekt dosering dessutom utföras i början av fälttestet efter 500 timmars och 1 000 timmars drift. |
| --- | --- |

b)

För REC-anordningar som drivs med tillsatser eller använder en reagens ska en kontroll av korrekt dosering dessutom utföras i början av fälttestet efter 500 timmars och 1 000 timmars drift.

9.4   När beständighetsprovningen har avslutats ska den eftermonterade utsläppsbegränsande anordning som använts för att visa beständighet användas för ytterligare utvärderingsprovningar med den ursprungliga provningsmotorn.

Om den ursprungliga provningsmotorn inte längre fungerar får en annan motor av samma typ användas, med godkännande från typgodkännandemyndigheten.

9.5   REC-anordningar ska uppfylla kraven i punkt 8 om de provas i enlighet med punkt 9.4 när driftsackumuleringen slutförts.

10.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

10.1   Tillämpningsområdet beskriver de motorer eller motorsystem som familjen av REC-anordningar kan tillämpas på. Sökanden ska lämna utförliga uppgifter om tillämpningsområdet till typgodkännandemyndigheten enligt bilaga 3 till dessa föreskrifter.

10.2   Tillämpningsområdet begränsas till den motorfamilj som den provningsmotor som definieras i punkt 12 tillhör.

10.3   Tillämpningsområdet kan utökas till att omfatta

| a) | andra motorer som producerats av samma motortillverkare och |
| --- | --- |

a)

andra motorer som producerats av samma motortillverkare och

| b) | motorer från andra motortillverkare. |
| --- | --- |

b)

motorer från andra motortillverkare.

Detta om sökanden kan visa att följande kriterier och funktioner hos de berörda motorerna är desamma som i provningsmotorn:

| a) | Individuell cylindervolym inom ± 20 % hos provningsmotorn. |
| --- | --- |

a)

Individuell cylindervolym inom ± 20 % hos provningsmotorn.

| b) | Aspirationsmetod (turboladdad motor eller insugningsmotor). |
| --- | --- |

b)

Aspirationsmetod (turboladdad motor eller insugningsmotor).

| c) | Med eller utan avgasåterföring. |
| --- | --- |

c)

Med eller utan avgasåterföring.

| d) | Om motorn har konstant eller variabelt varvtal. (3) |
| --- | --- |

d)

Om motorn har konstant eller variabelt varvtal. (3)

3

| e) | Utgångsvärde för motorers utsläppssteg. och |
| --- | --- |

e)

Utgångsvärde för motorers utsläppssteg. och

| f) | Med eller utan efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

f)

Med eller utan efterbehandlingssystem.

10.4   Tillämpningsområdet får inte utökas till att omfatta motorer med ett utgångsvärde för utsläppssteg som är mindre strängt än provningsmotorns utgångsvärde för utsläppssteg.

10.5   Om sökanden kan visa att den REC-anordning som provas för fordon av kategorierna M2, M3 och N samt deras CI-motorer även är utformad för att användas på samma strukturella sätt på CI-motorer för användning i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg eller fordon av kategori T, och provningsmotorn i enlighet med punkt 12 nedan är representativ för sådana tillämpningar och även uppfyller familjekriterierna i punkterna 14, 15 eller 16, kan tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta CI-motorer för användning i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg samt fordon av kategori T.

2

3

Det är inte tillåtet att utvidga de typer av REC-anordningar som har godkänts för användning i CI-motorer eller i fordon av kategori T till att omfatta tillämpningar som är avsedda för transport på väg på det sätt som beskrivs i denna punkt.

11.   ÄNDRINGAR AV UTGÅNGSVÄRDEN FÖR MOTORERS UTSLÄPP

11.1   Alla ändringar av motorns driftsparametrar som kan påverka gränsvärdet för motorns utsläpp måste hållas inom de gränser som anges av den ursprungliga motortillverkaren (till exempel högsta tillåtna avgasmottryck eller fastställda gränser för externa anordningars effekt på elektriska system eller databehandlingssystem).

11.2   Om ytterligare åtgärder med avseende på utsläppsrelevanta komponenter eller systemkomponenter, såsom ändringar av systemet för avgasåterföring (EGR-systemet), är nödvändiga för att säkerställa att motorn och systemen för avgasefterbehandling fungerar korrekt tillsammans med REC-anordningen, ska sökanden lämna en utförlig beskrivning av den ändrade utformningen och en förklaring av hur ändringen kommer att påverka strategin för avgasrening när det gäller drift och prestanda. För att styrka sina påståenden ska sökanden lämna ytterligare provningsuppgifter, en teknisk motivering och en analys eller eventuella andra uppgifter som typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten anser vara nödvändiga för att bedöma skillnaderna mellan den ändrade och den ursprungliga utformningen.

11.3   Den ursprungliga motortillverkarens utsläppsbegränsande system ska inte ändras, förutom när det gäller

| a) | ändringar som den ursprungliga motortillverkaren har gett sin skriftliga tillåtelse till eller |
| --- | --- |

a)

ändringar som den ursprungliga motortillverkaren har gett sin skriftliga tillåtelse till eller

| b) | REC-anordningar av klass I, klass IIA eller IIB, ersättning av den befintliga dieseloxidationskatalysatorn, under förutsättning att






  i) | kraven i punkt 8.4 är uppfyllda, och |
| --- | --- | --- |

b)

REC-anordningar av klass I, klass IIA eller IIB, ersättning av den befintliga dieseloxidationskatalysatorn, under förutsättning att

i)

kraven i punkt 8.4 är uppfyllda, och

| ii) | det eftermonterade motorsystemet åtminstone uppfyller gränsvärdena för det steg som basmotorn godkändes för med avseende på var och en av de andra kontrollerade förorenande ämnen som är relevanta för det steget. |
| --- | --- |

ii)

det eftermonterade motorsystemet åtminstone uppfyller gränsvärdena för det steg som basmotorn godkändes för med avseende på var och en av de andra kontrollerade förorenande ämnen som är relevanta för det steget.

| c) | temperatur- och/eller tryckmätningssonder vid inloppet till den eftermonterade anordningen för begränsning av NOx-utsläpp, inklusive doseringsenheten. |
| --- | --- |

c)

temperatur- och/eller tryckmätningssonder vid inloppet till den eftermonterade anordningen för begränsning av NOx-utsläpp, inklusive doseringsenheten.

x

11.4   Ändringar nedströms av ursprungliga system för efterbehandling av avgaser är tillåtna på villkor att kraven i punkt 11.1 i dessa föreskrifter är uppfyllda.

11.5   Eventuella omborddiagnossystem och system för NOx-rening hos det ursprungliga motorsystemet får inte påverkas av REC-anordningen.

x

12.   VAL AV PROVNINGSMETODER OCH KOMBINATION AV EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

12.1   Provningsmotorerna ska tillhöra en motorfamilj som motsvarar REC-anordningens tillämpningsområde. Provningsmotorns utsläppsprestanda ska mätas och ska uppfylla gränsvärdena för det tillämpliga utgångsvärdet för motorers utsläppssteg.

12.2   Kombinationen av provningsmotor och REC-anordning för det valda tillämpningsområdet ska uppfylla följande kriterier:

| a) | Motorn ska ha en nominell uteffekt på mellan 100 % och 60 % av huvudmotorns högsta effekt inom den berörda motorfamiljen när den bedöms i enlighet med förfarandena i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96. |
| --- | --- |

a)

Motorn ska ha en nominell uteffekt på mellan 100 % och 60 % av huvudmotorns högsta effekt inom den berörda motorfamiljen när den bedöms i enlighet med förfarandena i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96.

| b) | När REC-anordningen kombineras med den valda provmotorn ska anordningen ha det högsta hastighetsrummet inom tillämpningsområdet för familjen av REC-anordningar. |
| --- | --- |

b)

När REC-anordningen kombineras med den valda provmotorn ska anordningen ha det högsta hastighetsrummet inom tillämpningsområdet för familjen av REC-anordningar.

| c) | REC-anordningen ska ha den lägsta volymetriska koncentrationen av katalytiskt aktiva material som anges av tillverkaren av familjen av REC-anordningar. |
| --- | --- |

c)

REC-anordningen ska ha den lägsta volymetriska koncentrationen av katalytiskt aktiva material som anges av tillverkaren av familjen av REC-anordningar.

Om kraven i leden b och c ovan är oförenliga med varandra ska kraven i led b ha företräde.

12.3   För REC-anordningar som är avsedda att användas på motorer som typgodkänts i enlighet med föreskrifter nr 96 är det obligatoriskt att utföra provningar på en provningsmotor för varje effektkategori som REC-anordningen är avsedd för.

12.4   Den valda provningsmotorn ska uppfylla alla gränsvärden för förorenande utsläpp inom det steg eller den standard som provningsmotorn ursprungligen typgodkändes för, både i serieproducerat skick och med REC-anordningen. Om fordon eller maskiner är utrustade med omborddiagnossystem får systemens övervakningsfunktion inte påverkas efter det att REC-anordningen har installerats. Egenskaperna hos motorns elektroniska styrenhet (t.ex. insprutningstidsbestämning, mätning av massflöde eller strategier för minskning av avgaser) får inte ändras av REC-anordningen. Modifieringar av provningsmotorn som ändrar det ursprungliga utsläppsbeteendet (t.ex. ändring av insprutstidsbestämningen) är inte tillåtna.

13.   BESTÄMMELSER GÄLLANDE MÄTNING AV UTSLÄPP

13.1   De gasformiga komponenter och partikelkomponenter som släpps ut av motorn eller motorsystemet i kombination med den utsläppsbegränsande anordningen ska mätas med hjälp av de metoder som beskrivs i de tillämpliga bilagorna till föreskrifter nr 49 och föreskrifter nr 96.

13.2   Om en uppvärmd kemiluminiscensdetektor (CLD) används för bestämning av NO2 i enlighet med punkt 8.4 i dessa föreskrifter, ska två parallella mätkammare för bestämning av NOx och NO användas samtidigt. Två parallella kemiluminiscensdetektorer är tillåtna under förutsättning att båda uppfyller kraven i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96, och att omvandlarnas absoluta verkningsgrad skiljer sig åt med högst 3 %.

2

x

14.   MINSKNING AV PARTIKELUTSLÄPP FÖR EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

14.1   Godkännanden av REC-anordningar för begränsning av partikelutsläpp kommer att fortsätta att gälla för nominellt lika system i en annorlunda konfiguration eller tillämpning, under förutsättning att de inte skiljer sig från det provade systemet med avseende på följande funktioner:

| a) | Typ av fästning av den aktiva komponenten (t.ex. limning eller mekaniska fästdon) och funktion. |
| --- | --- |

a)

Typ av fästning av den aktiva komponenten (t.ex. limning eller mekaniska fästdon) och funktion.

| b) | Den aktiva komponentens arbetsprincip (t.ex. metalliskt eller keramiskt material, membranfiltrering eller aerodynamisk separation). |
| --- | --- |

b)

Den aktiva komponentens arbetsprincip (t.ex. metalliskt eller keramiskt material, membranfiltrering eller aerodynamisk separation).

| c) | Utformning av och egenskaper hos filtret eller andra aktiva material (t.ex. om det består av skivor eller plattor, om det är flätat eller rullat, cellen, material eller fiberdensitet, porositet och porernas diameter i membranfiltret, antal fickor, blad eller kulor i aerodynamiska separatorer, ytjämnhet hos kritiska komponenter samt trådars, kulors eller fibrers diameter). |
| --- | --- |

c)

Utformning av och egenskaper hos filtret eller andra aktiva material (t.ex. om det består av skivor eller plattor, om det är flätat eller rullat, cellen, material eller fiberdensitet, porositet och porernas diameter i membranfiltret, antal fickor, blad eller kulor i aerodynamiska separatorer, ytjämnhet hos kritiska komponenter samt trådars, kulors eller fibrers diameter).

| d) | Minsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i partikelbegränsningssystemet, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade (gram/m3). |
| --- | --- |

d)

Minsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i partikelbegränsningssystemet, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade (gram/m3).

3

| e) | Högsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i partikelbegränsningssystemet, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3). |
| --- | --- |

e)

Högsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i partikelbegränsningssystemet, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3).

3

| f) | Konstruktionsegenskaper hos kapslingar eller förpackningar (t.ex. lagring eller bevarande av bäraren av de aktiva komponenterna). |
| --- | --- |

f)

Konstruktionsegenskaper hos kapslingar eller förpackningar (t.ex. lagring eller bevarande av bäraren av de aktiva komponenterna).

| g) | Volym av varje aktiv komponent (t.ex. dieseloxidationskatalysator, filtersubstrat), som ska ligga inom ± 40 % av den provade anordningens volym. |
| --- | --- |

g)

Volym av varje aktiv komponent (t.ex. dieseloxidationskatalysator, filtersubstrat), som ska ligga inom ± 40 % av den provade anordningens volym.

| h) | Typ av regenerering (periodisk eller kontinuerlig). |
| --- | --- |

h)

Typ av regenerering (periodisk eller kontinuerlig).

| i) | Regenereringsprincip (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk) och regenereringsstrategi (t.ex. aktiv, passiv, forcerad). |
| --- | --- |

i)

Regenereringsprincip (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk) och regenereringsstrategi (t.ex. aktiv, passiv, forcerad).

| j) | Metod och kontrollstrategi för att tillföra tillsatser eller reagenser (om sådana används). |
| --- | --- |

j)

Metod och kontrollstrategi för att tillföra tillsatser eller reagenser (om sådana används).

| k) | Typ av tillsats eller reagens (om sådana används). |
| --- | --- |

k)

Typ av tillsats eller reagens (om sådana används).

| l) | Installeringsförhållanden (högst +0,5 m skillnad mellan turboladdarens utlopp (turbinen) och inloppet till den eftermonterade anordningen för begränsning av partikelutsläpp. |
| --- | --- |

l)

Installeringsförhållanden (högst +0,5 m skillnad mellan turboladdarens utlopp (turbinen) och inloppet till den eftermonterade anordningen för begränsning av partikelutsläpp.

| m) | Typ av eventuella katalytiskt aktiva material. |
| --- | --- |

m)

Typ av eventuella katalytiskt aktiva material.

| n) | Med eller utan uppströms oxidationskatalysator. |
| --- | --- |

n)

Med eller utan uppströms oxidationskatalysator.

| o) | Om anordningen har provats tillsammans med andra utsläppsbegränsande anordningar ska






  i) | samma placering av anordningarna för den berörda eftermonterade utsläppsbegränsande anordningen behållas och |
| --- | --- | --- |

o)

Om anordningen har provats tillsammans med andra utsläppsbegränsande anordningar ska

i)

samma placering av anordningarna för den berörda eftermonterade utsläppsbegränsande anordningen behållas och

| ii) | de andra utsläppsbegränsande anordningarnas utformning och driftsprincip likna de anordningar som använts under provningen. |
| --- | --- |

ii)

de andra utsläppsbegränsande anordningarnas utformning och driftsprincip likna de anordningar som använts under provningen.

14.2   Om eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp provas i en motorprovbänk ska REC-anordningen installeras så att det finns ett avstånd på minst 2 meter mellan anordningens inlopp och turboladdarens utlopp (turbinen) eller avgasgrenrörets utloppsplan om ingen turboladdare är installerad. Om sökanden kan visa att ett kortare avstånd än det minsta avstånd som anges här kommer att användas i alla efterföljande tillämpningar i den utsläppsbegränsande anordningen får längden på det rör som används i provningscellen minskas på motsvarande sätt. Isolering eller liknande metoder för att bibehålla avgasens temperatur är endast tillåtna om de även kommer att användas när den utsläppsbegränsande anordningen eftermonteras på fordonet eller maskinen.

15.   MINSKNING AV NOx-UTSLÄPP FÖR UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

x

15.1   Godkännanden av REC-anordningar för begränsning av NOx-utsläpp kommer att fortsätta att gälla för nominellt lika system (som använder samma teknik för begränsning av NOx-utsläpp) i en annorlunda konfiguration eller tillämpning, under förutsättning att de inte skiljer sig från det provade systemet med avseende på följande funktioner:

x

x

| a) | Kritiska mått för de aktiva komponenterna i anordningen (t.ex. storleken på ventiler eller trummor eller katalysatorns volym, inklusive eventuella anordningar för reagensblandning) ska vara desamma som den provade anordningens mått, eller ska inte skilja sig från den provade anordningens mått mer än vad som kan anses vara oväsentligt enligt relevanta provningar eller en utförlig teknisk analys. Katalysatorns aktiva volym får till exempel inte skilja sig mer än ± 40 % från den provade anordningens aktiva volym. |
| --- | --- |

a)

Kritiska mått för de aktiva komponenterna i anordningen (t.ex. storleken på ventiler eller trummor eller katalysatorns volym, inklusive eventuella anordningar för reagensblandning) ska vara desamma som den provade anordningens mått, eller ska inte skilja sig från den provade anordningens mått mer än vad som kan anses vara oväsentligt enligt relevanta provningar eller en utförlig teknisk analys. Katalysatorns aktiva volym får till exempel inte skilja sig mer än ± 40 % från den provade anordningens aktiva volym.

| b) | Eventuella använda temperaturkontrollmetoder (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk uppvärmning). |
| --- | --- |

b)

Eventuella använda temperaturkontrollmetoder (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk uppvärmning).

| c) | Om anordningen har provats tillsammans med andra utsläppsbegränsande anordningar ska






  i) | Samma placering av anordningarna för den berörda eftermonterade utsläppsbegränsande anordningen ska behållas och |
| --- | --- | --- |

c)

Om anordningen har provats tillsammans med andra utsläppsbegränsande anordningar ska

i)

Samma placering av anordningarna för den berörda eftermonterade utsläppsbegränsande anordningen ska behållas och

| ii) | de andra utsläppsbegränsande anordningarnas utformning och driftsprincip ska likna de anordningar som använts under provningen. |
| --- | --- |

ii)

de andra utsläppsbegränsande anordningarnas utformning och driftsprincip ska likna de anordningar som använts under provningen.

| d) | Katalysatorns substratmaterial och substratets mekaniska utformning (t.ex. ytbelagd eller strängpressad monolit, skivor eller plattor) och form, minsta tvärsnittsarea samt densiteten hos de avgaskanaler som bildas inom detta. |
| --- | --- |

d)

Katalysatorns substratmaterial och substratets mekaniska utformning (t.ex. ytbelagd eller strängpressad monolit, skivor eller plattor) och form, minsta tvärsnittsarea samt densiteten hos de avgaskanaler som bildas inom detta.

| e) | Samma katalytiskt aktiva material, tvättskikt, belastning och katalysatorns fördelning över substratet som det typgodkända systemet, inom rimliga produktionstoleranser. |
| --- | --- |

e)

Samma katalytiskt aktiva material, tvättskikt, belastning och katalysatorns fördelning över substratet som det typgodkända systemet, inom rimliga produktionstoleranser.

| f) | Typ av reagens eller tillsats (om sådana används). |
| --- | --- |

f)

Typ av reagens eller tillsats (om sådana används).

| g) | Eventuella använda kontrollstrategier, även funktioner i sådana strategier, till exempel fördröjningsperioder, doseringsintervall för reagenser, sensorers placering och egenskaper, tidskonstanter och flödesegenskaper hos ventiler. Om olika reagenser och/eller strategier används för olika klimatförhållanden ska den strategi provas som har den lägsta totala doseringen under provningen. |
| --- | --- |

g)

Eventuella använda kontrollstrategier, även funktioner i sådana strategier, till exempel fördröjningsperioder, doseringsintervall för reagenser, sensorers placering och egenskaper, tidskonstanter och flödesegenskaper hos ventiler. Om olika reagenser och/eller strategier används för olika klimatförhållanden ska den strategi provas som har den lägsta totala doseringen under provningen.

| h) | Tillsättning av reagenser samt villkor för detta. Detta villkor anses vara uppfyllt om tillsatspunkten är placerad på minst samma avstånd från katalysatorns inlopp som på den provade anordningen. Metoden för tillsättning av reagensen (t.ex. med hjälp av luftflöde eller ej) och eventuella blandningsanordningar ska också vara desamma. |
| --- | --- |

h)

Tillsättning av reagenser samt villkor för detta. Detta villkor anses vara uppfyllt om tillsatspunkten är placerad på minst samma avstånd från katalysatorns inlopp som på den provade anordningen. Metoden för tillsättning av reagensen (t.ex. med hjälp av luftflöde eller ej) och eventuella blandningsanordningar ska också vara desamma.

15.2   Om eftermonterade anordningar för begränsning av NOx-utsläpp provas i en motorprovcell ska REC-anordningen installeras på minst 2 meters avstånd från turboladdarens utlopp (turbinen) eller avgasgrenrörets utloppsfläns om motorn inte har en turboladdare. Om sökanden kan visa att ett kortare avstånd än det minsta avstånd som anges här kommer att användas i alla efterföljande tillämpningar i den utsläppsbegränsande anordningen får längden på det rör som används i provningscellen minskas på motsvarande sätt. Isolering eller liknande metoder för att bibehålla avgasens temperatur är endast tillåtna om de även kommer att användas när den utsläppsbegränsande anordningen eftermonteras på fordonet eller maskinen.

x

16.   MINSKNING AV NOx-UTSLÄPP OCH PARTIKELUTSLÄPP FÖR EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

x

Godkännanden av REC-anordningar för begränsning av NOx-utsläpp och partikelutsläpp kommer att fortsätta att gälla för nominellt lika system i en annorlunda konfiguration eller tillämpning, under förutsättning att de inte skiljer sig från det provade systemet med avseende på följande funktioner:

x

| a) | REC-anordningens funktioner för begränsning av partikelutsläpp ska överensstämma med kraven i punkt 14 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

a)

REC-anordningens funktioner för begränsning av partikelutsläpp ska överensstämma med kraven i punkt 14 i dessa föreskrifter.

| b) | REC-anordningens funktioner för begränsning av NOx-utsläpp ska överensstämma med kraven i punkt 15 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

b)

REC-anordningens funktioner för begränsning av NOx-utsläpp ska överensstämma med kraven i punkt 15 i dessa föreskrifter.

x

| c) | Placeringen av den eftermonterade anordningens partikel- och NOx-begränsade delar i förhållande till varandra är desamma som förhållandet mellan dessa delar i den provade anordningen (t.ex. att den partikelbegränsande anordningen placeras uppströms den NOx-begränsande delen). |
| --- | --- |

c)

Placeringen av den eftermonterade anordningens partikel- och NOx-begränsade delar i förhållande till varandra är desamma som förhållandet mellan dessa delar i den provade anordningen (t.ex. att den partikelbegränsande anordningen placeras uppströms den NOx-begränsande delen).

x

x

Anordningar där partikel- och NOx-begränsningen utförs på samma substrat ska inte anses tillhöra samma familj som anordningar där de två aktiviteterna utförs på separata substrat.

x

17.   BRÄNSLE OCH SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING

17.1   Provningar av REC-anordningar ska utföras med kommersiellt tillgängliga bränslen som motsvarar det bränsle som vanligen används för den typ av fordon eller maskin som den utsläppsbegränsande anordningen ska eftermonteras på.

17.2   Tillverkarna av utsläppsbegränsande anordningar kan, som ett alternativ till att använda marknadsbränsle, ansöka om tillstånd från typgodkännandemyndigheten att utföra proverna av REC-anordningen med ett referensbränsle. Det referensbränsle som ska användas i sådana fall är det som anges i antingen föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96.

17.3   Den specifika bränsleförbrukningen för den motor som den utsläppsbegränsande anordningen eftermonteras på under de tillämpliga provningscyklerna (punkterna 2.3 och 3.3 i bilaga 5 och punkterna 2.3 och 3.3 i bilaga 6 till dessa föreskrifter) får inte vara mer än 4 % högre med eftermontering än den genomsnittliga specifika förbrukningen utan eftermontering.

18.   DRIFTSBETEENDE OCH SÄKERHETSRISKER

18.1   Utsläppsbegränsande anordningar ska, när de eftermonteras enligt de medföljande anvisningarna, vara så utformade att de kan användas i de avsedda tillämpningarna utan att operatörer eller andra personer som befinner sig i närheten utsätts för säkerhetsrisker, antingen direkt eller till följd av ändringar av fordonets eller maskinens driftsegenskaper.

18.2   REC-anordningar ska, när de eftermonteras enligt de medföljande anvisningarna, vara så utformade att de inte försämrar fordonets eller maskinens drift, såvida inte

| a) | försämringen inte orsakar en säkerhetsrisk, |
| --- | --- |

a)

försämringen inte orsakar en säkerhetsrisk,

| b) | försämringen inte medför att bränsleförbrukningen ökar över den nivå som anges i punkt 17 i dessa föreskrifter, |
| --- | --- |

b)

försämringen inte medför att bränsleförbrukningen ökar över den nivå som anges i punkt 17 i dessa föreskrifter,

| c) | försämringens art och omfattning tydligt anges i de anvisningar och den information som lämnas till installatörer, operatörer och ägare. |
| --- | --- |

c)

försämringens art och omfattning tydligt anges i de anvisningar och den information som lämnas till installatörer, operatörer och ägare.

18.3   För att säkerställa att kraven för installation och tillhandahållande av information i punkt 20 och bilaga 11 till dessa föreskrifter uppfylls ska tillverkarna av utsläppsbegränsande anordningar göra en bedömning av de säkerhetsrisker som kan uppstå vid eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar på fordon eller maskiner. I bedömningen ska tillverkarna använda den säkerhetsnivå som fordonet eller maskinen hade när den släpptes ut på marknaden första gången som utgångsvärde.

19.   BULLER

Sökanden ska lämna bevis för att eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar enligt de medföljande monteringsanvisningarna inte leder till att fordonets bullernivå ökar. Bevis för att REC-anordningen endast är avsedd att komplettera tillverkarens standardsystem för ljuddämpare för vägfordon (4) anses uppfylla detta krav.

4

20.   MONTERING AV EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

20.1   Tillverkarna ska tillhandahålla skriftliga anvisningar om installation, drift och underhåll i enlighet med kraven i bilaga 11 till dessa föreskrifter.

20.2   Tillverkarna uppmärksammas särskilt på kravet i bilaga 11 till dessa föreskrifter angående riktlinjer och anvisningar:

| a) | Riktlinjer och anvisningar ska vara avfattade på språket i det land där den utsläppsbegränsande anordningen säljs eller förväntas användas, och ska vara skrivna på ett tydligt språk som är anpassat till den avsedda målgruppen. |
| --- | --- |

a)

Riktlinjer och anvisningar ska vara avfattade på språket i det land där den utsläppsbegränsande anordningen säljs eller förväntas användas, och ska vara skrivna på ett tydligt språk som är anpassat till den avsedda målgruppen.

| b) | Installatörer ska påminnas om sina eventuella rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

b)

Installatörer ska påminnas om sina eventuella rättsliga skyldigheter.

| c) | Anvisningarna ska informera slutanvändaren om krav på korrekt användning och underhåll av REC-anordningar samt eventuella krav på reagens- eller tillsatsförbrukning. |
| --- | --- |

c)

Anvisningarna ska informera slutanvändaren om krav på korrekt användning och underhåll av REC-anordningar samt eventuella krav på reagens- eller tillsatsförbrukning.

| d) | Tillverkarna ska ange eventuella krav eller begränsningar för användning av fordon eller maskiner som är nödvändiga för att säkerställa att REC-anordningen fungerar säkert och korrekt. |
| --- | --- |

d)

Tillverkarna ska ange eventuella krav eller begränsningar för användning av fordon eller maskiner som är nödvändiga för att säkerställa att REC-anordningen fungerar säkert och korrekt.

| e) | Tillverkarna ska ange om föraren eller operatören ska fylla på reagens i fordonet eller maskinen mellan normala tidpunkter för underhåll samt ange sannolik reagensförbrukning. |
| --- | --- |

e)

Tillverkarna ska ange om föraren eller operatören ska fylla på reagens i fordonet eller maskinen mellan normala tidpunkter för underhåll samt ange sannolik reagensförbrukning.

| f) | Anvisningarna ska ange vilken typ av och kvalitet på eventuella förbrukningsbara reagenser eller tillsatser som används. |
| --- | --- |

f)

Anvisningarna ska ange vilken typ av och kvalitet på eventuella förbrukningsbara reagenser eller tillsatser som används.

| g) | Anvisningarna ska påminna fordonets eller maskinens ägare och operatör om att när eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är ett villkor i ett visst land eller område, eller om eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ger fordons- eller maskinägaren rätt till lättnader eller förmåner, kan det utgöra kontraktsbrott eller en lagöverträdelse om REC-anordningen inte upprätthålls i funktionsdugligt skick (t.ex. om en lämplig reagens eller tillsats inte används). |
| --- | --- |

g)

Anvisningarna ska påminna fordonets eller maskinens ägare och operatör om att när eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är ett villkor i ett visst land eller område, eller om eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ger fordons- eller maskinägaren rätt till lättnader eller förmåner, kan det utgöra kontraktsbrott eller en lagöverträdelse om REC-anordningen inte upprätthålls i funktionsdugligt skick (t.ex. om en lämplig reagens eller tillsats inte används).

20.3   Tillverkaren ska för typgodkännandemyndigheten visa att det finns lämpliga förfaranden för att välja, utbilda och övervaka auktoriserade installatörer för eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar.

21.   ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

21.1   Alla ändringar av REC-anordningar som är relevanta för dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som beviljade typgodkännandet. Typgodkännandemyndigheten bedömer därefter huruvida REC-anordningen fortfarande uppfyller kraven för att ingå i den relevanta familjen av REC-anordningar.

Typgodkännandemyndigheten kan kräva en ytterligare provningsrapport som underlag för sin bedömning från den tekniska tjänst som ansvarar för provningen.

21.2   Om typgodkännandemyndigheten godkänner ändringen ska en hänvisning till det formella meddelandet om godkännandet anges i bruksanvisningen.

21.3   Bekräftelse på eller avslag på ansökan om godkännande ska med angivande av ändringen med det förfarande som anges i punkt 6 ovan delges de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.

21.4   Den typgodkännandemyndighet som beviljar utökning av ett typgodkännande ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och underrätta de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om det numret med det meddelandeformulär som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

22.   PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

22.1   Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt de förfaranden som fastställts i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse (E/ECE/2-E/ECE/TRANS/324/Rev.505).

22.2   De åtgärder som vidtas för att garantera produktionsöverensstämmelse ska uppfylla kraven i punkt 2 i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse.

22.3   Särskilda krav

| a) | De kontroller som avses i punkt 2.2 i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse omfattar kontroller av överensstämmelsen med kriterierna i punkterna 7 och 8 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

a)

De kontroller som avses i punkt 2.2 i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse omfattar kontroller av överensstämmelsen med kriterierna i punkterna 7 och 8 i dessa föreskrifter.

| b) | För tillämpningen av punkt 2.4.4 i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse får de provningar som beskrivs i punkterna 8.2, 8.3 och 8.4 i dessa föreskrifter utföras. |
| --- | --- |

b)

För tillämpningen av punkt 2.4.4 i tillägg 2 till 1958 års överenskommelse får de provningar som beskrivs i punkterna 8.2, 8.3 och 8.4 i dessa föreskrifter utföras.

22.4   Innan typgodkännande kan beviljas ska tillverkarna lämna följande uppgifter om produktionsöverensstämmelse för den inledande bedömningen:

| a) | Ett ifyllt och undertecknat ansökningsformulär, enligt en förlaga som ska tillhandahållas av typgodkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

a)

Ett ifyllt och undertecknat ansökningsformulär, enligt en förlaga som ska tillhandahållas av typgodkännandemyndigheten.

| b) | En beskrivning av de uppgifter som ska anges enligt ansökningsformuläret. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de uppgifter som ska anges enligt ansökningsformuläret.

| c) | En kopia av ISO 9001:2000-certifieringen, eller intyg från ett likvärdigt kvalitetssystem, med relevant tillämpningsområde. |
| --- | --- |

c)

En kopia av ISO 9001:2000-certifieringen, eller intyg från ett likvärdigt kvalitetssystem, med relevant tillämpningsområde.

22.5   På grundval av dessa uppgifter kan tillverkare som använder ett certifierat kvalitetssystem godkännas för typgodkännandeförfarandet, och får en inledande bedömningsrapport som grundas på granskningen av dokumenten.

22.6   Om tillverkaren inte har något certifierat kvalitetssystem utförs en företagsbedömning på grundval av ISO 9001:2000, inklusive aspekter som rör produktionsöverensstämmelse.

22.7   Åtminstone följande faktorer i ISO 9001:2000 ska beskrivas och kontrolleras:

| a) | Kvalitetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

a)

Kvalitetsstyrningssystem.

| b) | Styrelsens ansvar. |
| --- | --- |

b)

Styrelsens ansvar.

| c) | Resursförvaltning. |
| --- | --- |

c)

Resursförvaltning.

| d) | Genomförande av produkten. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av produkten.

| e) | Mätning, analys och förbättring. |
| --- | --- |

e)

Mätning, analys och förbättring.

22.8   Som en bekräftelse av att det finns lämpliga åtgärder och förfaranden för en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelse får tillverkaren en förklaring om överensstämmelse vid betalning av den föreskrivna intygsavgiften.

22.9   Förklaringen är officiellt giltig.

22.10   Innan giltighetstiden för båda förklaringarna löper ut gör typgodkännandemyndigheten en granskning av produktionsöverensstämmelsen genom en processkontroll hos tillverkaren, för att bekräfta att kontrollerna av produktionsöverensstämmelse är effektiva.

22.11   I sin övervakning av produktionsöverensstämmelsen ska typgodkännandemyndigheten beakta den övervakning som utförs av behöriga myndigheter hos andra avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse.

23.   PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

23.1   Det typgodkännande som beviljats med avseende på en typ av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som anges i punkterna 21 och 22 inte uppfylls.

23.2   Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare beviljat ska den genast anmäla detta till de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med det meddelande som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

24.   SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. När myndigheten fått ett sådant meddelande ska den informera övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med det meddelandeformulär som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

25.   NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM UTFÖR GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningar och de typgodkännandemyndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

26.   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

26.1   Från och med den dag då ändringsserie 01 officiellt träder i kraft får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja och vägra att godta typgodkännanden enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 01.

26.2   Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie nr 01 får de parter i överenskommelsen som tillämpar ändringsserie nr 01 till dessa föreskrifter vägra att bevilja typgodkännande av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som inte uppfyller kraven i ändringsserie 01 till dessa föreskrifter.

26.3   Avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja typgodkännanden för eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar som uppfyller eventuella tidigare nivåkrav enligt dessa föreskrifter, förutsatt att REC-anordningen är avsedd för export till länder där motsvarande krav tillämpas enligt nationell lagstiftning.

---

(1)  Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  För detta ändamål anses motorer som godkänns enligt föreskrifter nr 49 ha variabelt varvtal.

3

(4)  Med vägfordon avses här fordon av kategorierna M2, M3 och N enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E. 3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html), med undantag för fordon som godkänts enligt föreskrifter nr 83.

4

2

3

---

BILAGA 1

INFORMATIONSDOKUMENT

Informationsdokument nr ... i föreskrifter nr 132 angående typgodkännande med avseende på eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar för tunga fordon, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg som är utrustade med motorer med kompressionständning.

En förteckning över de viktigaste komponenterna ska bifogas för att beskriva omfattningen av typgodkännandet. Eventuella ritningar och dellistor ska vara i lämplig skala, vara tillräckligt detaljerade och tillhandahållas i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

Tillverkare av utsläppsbegränsande anordningar för eftermontering kan på begäran av typgodkännandemyndigheten behöva lämna ytterligare uppgifter för att visa överensstämmelse med punkterna 14, 15 eller 16 i dessa föreskrifter.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter har elektronisk styrning ska uppgifter om deras prestanda lämnas.

1.   ALLMÄNT

1.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

1.2   Tillverkarens namn och adress: ...

...

1.3   Typ av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar: ...

1.4   Placering av godkännandemärket och fastsättningsmetod: ...

...

1.5   Adress(er) till monteringsanläggning(ar): ...

...

2.   BESKRIVNING AV ANORDNINGEN

2.1   Klass av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar: ...

2.2   Fabrikat (handelsnamn) och tillverkarens typidentifiering av REC-anordningen: ...

...

2.2.1   REC-anordningens identifieringsnummer: ...

...

2.3   Motortyp eller motortyper som REC-anordningen är avsedd för (tillämpningsområde): ...

...

2.4   Siffror och/eller bokstäver som anger utgångsvärdet för motorns utsläppsprestanda (1): ...

2.5   Siffror och/eller bokstäver som anger motorns uppnådda utsläppsprestanda (1): ...

2.6   REC-anordningens begränsningsnivå enligt punkt 8.3 i dessa föreskrifter: ...

...

2.7   Är den eftermonterade utsläppsbegränsande utsläppsanordningen avsedd att uppfylla kraven för omborddiagnossystem? Ja/Nej (2)

2.8   Beskrivning och ritningar som visar REC-anordningens placering i förhållande till motorns avgasrör ...

...

2.9   Högsta tillåtna avgasmottryck för REC-anordningen: ... kPa

3.   EGENSKAPER HOS DEN EFTERMONTERADE ANORDNINGEN FÖR BEGRÄNSNING AV PARTIKELUTSLÄPP SAMT FAMILJENS EGENSKAPER

3.1   Mått, form och aktiv volym hos systemet för partikelbegränsning: ...

3.2   Högsta avstånd mellan anordningens inlopp och turboladdarens utlopp (turbinen) eller avgasgrenrörets utloppsplan om motorn inte har en turboladdare: ...

3.3   Beskrivande ritningar och delförteckningar för eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp

Beskrivningen ska innehålla en förteckning över de viktigaste komponenterna (med angivelse av delnummer) som monteras på den utsläppsbegränsande anordningen för varje tillämpning. Den ska dessutom innehålla alla nödvändiga uppgifter för att det ska vara möjligt att fatta beslut om familjen av REC-anordningar i enlighet med punkt 14 i dessa föreskrifter.

3.3.1   Typ av fästning av den aktiva komponenten (t.ex. limning eller mekaniska fästdon): ...

3.3.2   Arbetsprincip för partikelbegränsningens aktiva komponent (t.ex. metalliskt eller keramiskt material, inklusive materialtyp, membranfiltrering eller aerodynamisk separation) ...

3.3.3   Filtrets eller andra aktiva materials utformning och egenskaper enligt punkt 14.1 c i dessa föreskrifter: ...

...

3.3.3.1   Typ av katalytiskt aktiva material (i förekommande fall) ...

3.3.3.2   Substratets fysiska utformning: ...

3.3.3.3   Celltäthet, porositet, genomsnittlig porstorlek och porstorlekens fördelning: ...

...

3.3.4   Placering (uppströms/nedströms), funktion och arbetsprincip (t.ex. oxidation) av eventuella kompletterande katalysatorer ...

3.3.4.1   Typ av katalytiskt aktiva material ...

3.3.4.2   Substratets fysiska utformning: ...

3.3.4.3   Celltäthet: ...

3.3.5   Minsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i varje del av partikelbegränsningssystemet, inklusive kompletterande katalysatorer (om sådana är inmonterade) (gram/m3) ...

3.3.6   Högsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i varje del av partikelbegränsningssystemet, inklusive kompletterande katalysatorer (om sådana är inmonterade (gram/m3) ...

3.3.7   Konstruktionsegenskaper hos kapslingar eller förpackningar: ...

3.3.8   Volym av varje aktiv komponent: ...

3.4   Regenereringsmetod/-system (utförlig beskrivning och/eller ritning): ...

...

3.4.1   Typ av regenerering (t.ex. periodisk eller kontinuerlig) ...

...

3.4.2   Princip, frekvens och strategi för regenerering: ...

...

3.4.3   Metod och kontrollstrategi för att tillföra tillsatser eller reagenser (om sådana används): ...

...

3.4.4   Typ och koncentration av reagens eller tillsats. ...

...

3.4.5   Hur ofta reagens eller tillsats fylls på: ...

3.5   Beskrivning av övervakningen av partikelbegränsningssystemet (i enlighet med punkt 7 i dessa föreskrifter): ...

...

3.6   Beskrivning av eventuella ändringar av den ursprungliga motorn eller utsläppsbegränsningssystemet enligt punkt 11 i dessa föreskrifter: ...

...

3.7   Normal drifttemperatur: ... (K) och tryckområde: ... (kPa)

3.8   Användning av isolering: Ja/Nej (2)

3.8.1   Isoleringens utformning och egenskaper: ...

4.   EGENSKAPER HOS REC-ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV NOx-UTSLÄPP OCH HOS FAMILJEN AV SÅDANA ANORDNINGAR

4.1   Mått, form och aktiv volym hos systemet för begränsning av NOx-utsläpp: ...

...

4.2   Högsta avstånd mellan anordningens inlopp och turboladdarens utlopp (turbinen) eller avgasgrenrörets utloppsplan om motorn inte har en turboladdare: ...

...

4.3   Beskrivande ritningar och delförteckningar för eftermonterade anordningar för begränsning av NOx-utsläpp

Beskrivningen ska innehålla en förteckning över de viktigaste komponenterna (med angivelse av delnummer) som monteras på den utsläppsbegränsande anordningen för varje tillämpning. Den ska dessutom innehålla alla nödvändiga uppgifter för att det ska vara möjligt att fatta beslut om familjen av REC-anordningar i enlighet med punkt 15 i dessa föreskrifter.

4.3.1   Typ av fästning av den aktiva komponenten (t.ex. limning eller mekaniska fästdon): ...

4.3.2   Arbetsprincip för den aktiva komponenten i systemet för begränsning av NOx-utsläpp (t.ex. selektiv katalytisk begränsning, lagring och begränsning av NOx): ...

...

4.3.3   Substratets och andra aktiva materials utformning och egenskaper enligt punkt 15.1 d och e i dessa föreskrifter: ...

4.3.3.1   Typ av katalytiskt aktiva material ...

4.3.3.2   Substratets fysiska utformning: ...

4.3.3.3   Celltäthet: ...

4.3.4   Placering (uppströms/nedströms), funktion och arbetsprincip (t.ex. oxidation) av eventuella kompletterande katalysatorer ...

4.3.4.1   Typ av katalytiskt aktiva material ...

4.3.4.2   Substratets fysiska utformning: ...

4.3.4.3   Celltäthet: ...

4.3.5   Minsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i systemet för begränsning av NOx-utsläpp, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3) ...

4.3.6   Högsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i systemet för begränsning av NOx-utsläpp, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3) ...

4.3.7   Konstruktionsegenskaper hos kapslingar eller förpackningar: ...

4.3.8   Volym av varje aktiv komponent: ...

4.4   Regenereringsmetod/-system (i förekommande fall) (utförlig beskrivning och/eller ritning): ...

4.5   Metod och kontrollstrategi för att tillföra tillsatser eller reagenser (om sådana används): ...

...

4.5.1   Typ och koncentration av reagenser eller tillsatser ...

...

4.5.2   Normalintervall för reagensets temperatur under drift (K): ...

4.5.3   Hur ofta reagens eller tillsats fylls på: ...

4.5.4   Kontrollstrategi (t.ex. fördröjningsperioder, doseringsintervall för reagenser, sensorers placering och egenskaper, flödesegenskaper och placering): ...

4.6   Uppvärmt system: Ja/Nej (2)

4.6.1   Temperaturkontrollmetod (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk uppvärmning) ...

4.7   Beskrivning av diagnossystemet för begränsning av NOx-utsläpp (i enlighet med bilaga 10): ...

4.8   Beskrivning av eventuella ändringar av den ursprungliga motorn eller utsläppsbegränsningssystemet enligt punkt 11 i dessa föreskrifter: ...

...

4.9   Normal drifttemperatur: ... (K) och tryckområde: ... (kPa)

4.10   Användning av isolering: Ja/Nej (2)

4.10.1   Isoleringens utformning och egenskaper: ...

5.   EGENSKAPER HOS REC-ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV NOx- OCH PARTIKELUTSLÄPP OCH HOS FAMILJEN AV SÅDANA ANORDNINGAR

5.1   Mått, form och aktiv volym hos systemet för begränsning av NOx- och partikelutsläpp: ...

5.2   Högsta avstånd mellan anordningens inlopp och turboladdarens utlopp (turbinen) eller avgasgrenrörets utloppsplan om motorn inte har en turboladdare: ...

5.3   Beskrivande ritningar och delförteckningar för eftermonterade anordningar för begränsning av NOx- och partikelutsläpp

Beskrivningen ska innehålla en förteckning över de viktigaste komponenterna (med angivelse av delnummer) som monteras på den utsläppsbegränsande anordningen för varje tillämpning. Den ska dessutom innehålla alla nödvändiga uppgifter för att det ska vara möjligt att fatta beslut om familjen av REC-anordningar i enlighet med punkt 16 i dessa föreskrifter.

5.3.1   Typ av fästning av den eller de aktiva komponenterna (t.ex. limning eller mekaniska fästdon): ...

5.3.2   Arbetsprincip för den aktiva komponenten i systemet för begränsning av NOx-utsläpp (t.ex. selektiv katalytisk begränsning, lagring och begränsning av NOx) och för den aktiva komponenten i systemet för begränsning av partikelutsläpp (t.ex. metalliskt eller keramiskt material och materialtyp, membranfiltrering eller aerodynamisk separation): ...

...

5.3.3   Substratens och andra aktiva materials utformning och egenskaper enligt punkterna 14.1 c samt 15.1 d och e i dessa föreskrifter: ...

...

5.3.3.1   Typ av katalytiskt aktiva material ...

5.3.3.2   Substratets fysiska utformning: ...

5.3.3.3   Arbetsprincip för partikelbegränsningens aktiva komponent (t.ex. metalliskt eller keramiskt material, inklusive materialtyp, membranfiltrering eller aerodynamisk separation) ...

5.3.3.4   Celltäthet, porositet, genomsnittlig porstorlek och porstorlekens fördelning hos den aktiva komponenten i systemet för begränsning av partikelutsläpp: ...

...

5.3.4   Placering (uppströms/nedströms), funktion och arbetsprincip (t.ex. oxidation) av eventuella kompletterande katalysatorer ...

5.3.4.1   Typ av katalytiskt aktiva material ...

5.3.4.2   Substratets fysiska utformning: ...

5.3.4.3   Celltäthet: ...

5.3.5   Minsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i systemet för begränsning av NOx- och partikelutsläpp, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3) ...

...

5.3.6   Högsta volymetriska koncentration av katalytiskt aktiva material i systemet för begränsning av NOx- och partikelutsläpp, inklusive katalysatorer uppströms (om sådana är inmonterade) (gram/m3) ...

...

5.3.7   Konstruktionsegenskaper hos kapslingar eller förpackningar: ...

5.3.8   Volym av varje aktiv komponent: ...

5.4   Regenereringsmetoder/-system (i förekommande fall) (utförlig beskrivning och/eller ritning): ...

5.4.1   Typ av system för begränsning av partikelutsläpp (t.ex. periodiskt eller kontinuerligt): ...

5.4.2   Regenereringsprincip och regenereringsstrategi för systemet för begränsning av partikelutsläpp: ...

...

5.5   Metod och kontrollstrategi för att tillföra tillsatser eller reagenser (om sådana används): ...

...

5.5.1   Typ och koncentration av reagens(er) eller tillsats(er) (om sådana används): ...

...

5.5.2   Hur ofta reagens(er) eller tillsats(er) fylls på: ...

5.5.3   Normalintervall för temperaturen hos reagenset för begränsning av NOx-utsläpp under drift: ... (K)

5.5.4   Kontrollstrategi (t.ex. fördröjningsperioder, doseringsintervall för reagenser, sensorers placering och egenskaper, flödesegenskaper och placering): ...

5.6   Uppvärmt system: Ja/Nej (2)

5.6.1   Temperaturkontrollmetod (t.ex. katalytisk, termisk eller elektrotermisk uppvärmning) ...

5.7   Beskrivning av övervakningen av partikelbegränsningssystemet (i enlighet med punkt 7.5.1 i dessa föreskrifter): ...

5.8   Beskrivning av diagnossystemet för begränsning av NOx-utsläpp (i enlighet med bilaga 10): ...

5.9   Beskrivning av eventuella ändringar av den ursprungliga motorn eller utsläppsbegränsningssystemet enligt punkt 11 i dessa föreskrifter: ...

...

5.10   Normal drifttemperatur: ... (K) och tryckområde: ... (kPa)

5.11   Användning av isolering: Ja/Nej (2)

5.11.1   Isoleringens utformning och egenskaper: ...

---

(1)  Enligt punkt 8.2 i dessa föreskrifter.

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 2

MEDDELANDE

(Maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Utfärdat av: Myndighetens namn:

Gällande (2) beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en typ av utsläppsbegränsande anordning i enlighet med föreskrifter nr 132

Typgodkännandenr: Utökning nr:

1. Den sökandes namn och adress:

2. Tillverkarens namn och adress:

3. Tillverkarens firmanamn eller varumärke:

4. Typ och handelsbeteckning för REC-anordningar:

5. Metod för att identifiera typen:

5.1 Märkningens placering:

6. Motortyper för vilka anordningstypen anses utgöra en eftermonterad anordning för utsläppsbegränsning:

7. Motortyper på vilka den eftermonterade anordningen för utsläppsbegränsning har provats:

7.1 Uppfyller REC-anordningen kraven för omborddiagnossystem? Ja/Nej (2)

8. Placering av godkännandemärket och fastsättningsmetod:

9. Inlämnad för godkännande den:

10. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna:

10.1 Provningsrapportens datum:

10.2 Provningsrapportens nummer:

11. Typgodkännande beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat (2)

12. Skäl till den eventuella utökningen:

13. Motortyp eller motortyper som REC-anordningen är avsedd för (tillämpningsområde), baserat på provningsresultat:

14. Klass I/II/III/IV (2) av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar samt minskningseffektivitet:

14.1 Utformad för att monteras på en motor som uppfyller utsläppskraven i (föreskrifter och steg):

14.2 Motorn och REC-anordningen uppfyller kraven i (föreskrifter och steg) för NOx/partiklar/NOx och partiklar (2):

14.3 Motorn och REC-systemet fortsätter att uppfylla kraven i ovanstående föreskrifter och steg för andra förorenande ämnen som regleras av de föreskrifterna och det steget: Ja/Nej (2)

15. Till detta meddelande har fogats en förteckning över de handlingar i typgodkännandeärendet som arkiverats hos den typgodkännandemyndighet som utfärdat typgodkännandet och som kan erhållas på begäran.

16. Följande handlingar, märkta med det godkännandenummer som visas ovan, bifogas detta meddelande:

16.1 Kontroll av utgångsvärden för motorers utsläpp:

16.2 Bestämning av utsläpp med REC-anordningen inmonterad:

16.3 Resultat av minskningseffektivitet:

16.4 Utförande av en hållbarhetsprovning:

16.5 Bestämning av NO2-utsläpp och utsläpp av andra reglerade förorenande ämnen:

16.6 Förklaring om buller:

17. Ort:

18. Datum:

19. Underskrift:

(1) Särskiljande landsnummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelsen om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

---

BILAGA 3

Tillägg till meddelandet avseende eftermontering av en typ av utsläppsbegränsande anordning i enlighet med föreskrifter nr 132

(Typgodkännandenr ... Utökning nr ...)

1.   Motorer som REC-anordningen har provats på:

| Motornr | 1 | 2 | n |
| --- | --- | --- | --- |
| Märke | | | |
| Typ | | | |
| Motor | | | |
| Effekt | | | |
| Kategori | | | |

Motornr

1

2

n

Märke

Typ

Motor

Effekt

Kategori

2.   Testresultat:

...

...

...

...

...

...

...

3.   Motortyp eller motortyper som REC-anordningen är kvalificerad för (tillämpningsområde):

| Nummer | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Fordons- eller motortillverkare | | | |
| Modellår, från/till | | | |
| Motortyp | | | |
| Kapacitet/cylindervolym (cm3) | | | |
| Kapacitet VH (cm3) | | | |
| motorns nettoeffekt (kW med minst– 1) | | | |
| Utgångsvärde för motorers utsläpp | | | |
| Ljuddämpare utbytt | | | |
| Identifiering av typen av REC-system | | | |
| REC-typ och minskningsnivå | | | |

Nummer

Fordons- eller motortillverkare

Modellår, från/till

Motortyp

Kapacitet/cylindervolym (cm3)

Kapacitet VH (cm3)

motorns nettoeffekt (kW med minst– 1)

Utgångsvärde för motorers utsläpp

Ljuddämpare utbytt

Identifiering av typen av REC-system

REC-typ och minskningsnivå

---

BILAGA 4

UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR EFTERMONTERING AV UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR

FÖRLAGA A

(se punkt 5 i dessa föreskrifter)

Klass II A

Ovanstående exempel på typgodkännandemärke på en REC-anordning visar att typen har godkänts i Nederländerna (E 4) i enlighet med föreskrifter nr 132 med typgodkännandenumret 011234. De första två siffrorna i typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 132, ändrade genom denna ändringsserie. Typgodkännandemärket ska även visa klassen av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar (I, IIA, IIB, III eller IV).

---

BILAGA 5

PROVNING AV EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR FÖR MINSKNING AV PARTIKELUTSLÄPP (KLASS I ELLER II)

Provningen av utsläppsbegränsande anordningar för minskning av partikelutsläpp utförs i följande steg, inklusive en bedömning av utsläppen av sekundära förorenande ämnen och bestämning av NO2-utsläpp:

1.   DRIFTSACKUMULERINGSPROVNING

Driftsackumuleringsprovningen ska utföras i enlighet med kraven i punkt 9 i dessa föreskrifter.

2.   FASTSTÄLLANDE AV UTGÅNGSVÄRDE FÖR MOTORNS UTSLÄPP OCH SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING UTAN INMONTERAD REC-ANORDNING

2.1   Utgångsvärdet för motorns utsläpp fastställs genom en utsläppsprovning av motorsystemet utan eftermonterad utsläppsbegränsande anordning i enlighet med föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96, beroende på tillämpning och basmotorns typgodkännandenivå.

2.2   För att bestämma minskningseffektiviteten fastställs utsläppen dessutom genom en utsläppsprovning i enlighet med kraven i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

2.3   Den specifika bränsleförbrukningen (g/kWh) ska bestämmas genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 2.2 i denna bilaga.

3.   BESTÄMNING AV UTSLÄPP, BRÄNSLEFÖRBRUKNING OCH MINSKNINGSEFFEKTIVITET MED REC-ANORDNINGEN INMONTERAD EFTER DRIFTSACKUMULERINGSPROVNINGEN

3.1   Utsläppen bestäms genom en utsläppsprovning i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96 beroende på avsedd tillämpning och utsläppsnivå för den berörda REC-anordningen, med anordningen inmonterad i enlighet med kraven i dessa föreskrifter.

3.2   För att bestämma minskningseffektiviteten fastställs utsläppen dessutom genom en utsläppsprovning med REC-anordningen inmonterad i enlighet med kraven i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

3.3   Den specifika bränsleförbrukningen (g/kWh) ska bestämmas genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 3.2 i denna bilaga.

4.   FASTSTÄLLANDE AV EN REGENERERINGSSTRATEGI FÖR OCH REGENERERINGSEGENSKAPER HOS UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR FÖR MINSKNING AV PARTIKELUTSLÄPP

4.1   Regenereringsstrategin för anordningar för begränsning av partikelutsläpp (periodisk eller kontinuerlig regenerering) och regenereringsegenskaperna fastställs genom följande förfarande:

4.2   Minst 25 provningscykler måste utföras för att det ska vara möjligt att bedöma regenereringens prestanda hos en anordning för begränsning av partikelutsläpp. Provningscykeln ska vara lämplig för det utsläppssteg eller den standard som fordonet eller maskinen ska uppfylla med hjälp av REC-systemet.

Gasformiga utsläpp, partikelmassa och i förekommande fall partikelantal ska mätas under åtminstone var femte provningscykel. En separat provning för partikelbegränsningssystemet ska utföras för varje familj eller tillämpningsområde som anges i typgodkännandeförfarandet för den motor som REC-systemet är avsett att användas på. Detta innebär att en systemprovning görs för varje tillämpningsområde.

4.3   Anordningar för begränsning av partikelutsläpp anses ha en kontinuerlig regenereringsprocess om en lämplig bedömningsvariabel kan anses vara konstant under minst 25 tillämpliga provningscykler. För detta ändamål anses genomsnittliga partikelutsläpp och avgasmottryck vara lämpliga bedömningsvariabler.

Om sökande vill använda en eller flera andra bedömningsvariabler ska de motivera detta med ett grundligt tekniskt underlag för typgodkännandemyndigheten som stöd för sin begäran.

Om ett kontinuerligt regenereringssystem enligt definitionen ovan även möjliggör aktiv regenerering ska bedömningskriterierna i punkt 4.6 i dessa föreskrifter tillämpas.

Partikelmassautsläpp och avgasmottryck anses vara konstanta i den mening som avses i dessa föreskrifter om varianskoefficienten är mindre än 25 % under 25 provningscykler. Avgasmottrycket mäts kontinuerligt för bedömningen, och partikelutsläppen mäts åtminstone under var femte provningscykel.

Variationskoefficienten beräknas enligt följande:

Formula

där

Formula

och

genomsnittligt värde = (x
  1 + x
  2 + ...+ x
  n)/n

där

| n | = | antal mätvärden |
| --- | --- | --- |
| x | = | respektive individuellt uppmätt värde |

n

=

antal mätvärden

x

=

respektive individuellt uppmätt värde

4.4   Provning av regenereringsegenskaperna hos en eftermonterad anordning för begränsning av partikelutsläpp

Provningen utförs genom att systemet belastas med partiklar tills ett konstant avgasmottryck uppnås, eller under högst 100 timmar om inget konstant värde för mottrycket har uppnåtts innan dess. Avgasmottrycket anses vara konstant om det efter att ha mätts under minst 50 timmar inte varierar mer än plus eller minus 4 mbar inom 30 minuter. Provningspunkterna i den cykel som används för att belasta systemet ska väljas så att den högsta avgastemperaturen på 180 °C vid inloppet till partikelbegränsningssystemet inte överskrids. Belastningen av systemet med partiklar bör helst göras genom att provningsmotorn körs i konstant hastighet på 50–75 % av det nominella varvtalet.

Regenereringen aktiveras efter det att REC-anordningen laddats med partiklar till dess att mottrycket är konstant, eller efter högst 100 timmars körning enligt ovan. Regenereringen kan till exempel aktiveras genom att motorn körs med en högre belastning för att öka avgastemperaturen. När regenereringen har slutförts görs mätningar av avgaserna under minst tre iterationer av den lämpliga provningscykeln (dvs. tre ESC-cykler, ETC-cykler, WHSC-cykler, WHTC-cykler, NRSC-cykler eller NRTC-cykler). De mätta värdena för förorenande ämnen i avgaserna får avvika från de värden som mättes före belastningen av REC-anordningen med högst 15 % för gasformiga utsläpp eller högst 20 % för partikelmassa eller partikelantal.

Tillverkaren ska skriftligen bekräfta att de högsta temperaturer som förekommer under regenereringsprocessen inte skadar REC-anordningen eller väsentligt förkortar dess livstid.

Som ett alternativ till den belastningsprocess som beskrivs ovan kan tillverkaren välja att använda en REC-anordning för begränsning av partikelutsläpp som redan belastats upp till gränsen för regenereringsprovningen.

4.5   Bedömningskriterier för eftermontering av kontinuerligt regenererande anordningar för begränsning av partikelutsläpp

Provningen av REC-systemet för begränsning av partikelutsläpp anses vara tillfredsställande om de mätta partikelutsläppen uppfyller punkt 8 i dessa föreskrifter.

4.5.1   Reglerade förorenande ämnen

Utsläpp av reglerade förorenande ämnen bestäms genom mätningar som görs omedelbart efter provningarna för att fastställa regenereringens egenskaper.

Utsläpp av reglerade förorenande ämnen (CO, HC, partiklar och NOx) i ursprungligt skick och i eftermonterat skick ska hålla sig inom gränsvärdena för det utsläppssteg eller den standard som motorn ursprungligen typgodkändes för. Förhållandet mellan NO2 och NOx för ursprungligt skick och i eftermonterat skick ska registreras och anges i provningsrapporten.

Bestämningen av massautsläpp av NO2 och NOx görs genom samtidiga mätningar enligt punkt 13.2 i dessa föreskrifter.

4.6   Bedömningskriterier för eftermontering av periodiskt regenererande anordningar för begränsning av partikelutsläpp

Denna bestämmelse gäller endast REC-system som använder aktiv regenerering.

Utsläppen ska mätas under minst tre lämpliga varmstartsprovningscykler (dvs. ESC-cykler, ETC-cykler, WHSC-cykler, WHTC-cykler, NRSC-cykler eller NRTC-cykler). En av de cykler då mätningar görs bör omfatta en regenerering på ett stabiliserat REC-system. De andra två cykler då mätningar görs bör vara utan regenerering. Om regenereringen tar längre tid än en provningscykel ska på varandra följande provningscykler köras till dess att regenereringen har slutförts.

REC-tillverkaren ska ange de förhållanden under vilka regenereringsprocessen vanligen inträffar (t.ex. partikelbelastning, temperatur, avgasmottryck eller andra relevanta parametrar). Tillverkaren ska även ange frekvensen för regenereringen i den fraktion av provningarna under vilka regenerering inträffar. Tillverkaren och typgodkännandemyndigheten ska på grundval av en tillförlitlig teknisk bedömning komma överens om det exakta förfarande som ska användas för att bestämma denna del. (Frekvensfraktionen är faktor F i beräkningen av nominella partikelutsläpp nedan.)

För regenereringsprovningar ska tillverkaren tillhandahålla ett REC-system för begränsning av partikelutsläpp som har belastats med partiklar. Alternativt kan tillverkaren köra på varandra följande provningscykler enligt punkt 4.4 i denna bilaga till dess att REC-anordningen är belastad med partiklar. Utsläppsmätningar krävs inte under provningscykler som körs för att belasta REC-anordningen med partiklar.

De genomsnittliga utsläppen mellan regenereringsfaserna ska bestämmas av det aritmetiska medelvärdet av flera prover som är ungefär ekvidistanta när det gäller antalet provningscykler utan mätningar mellan dem. Minst en provningscykel så nära som möjligt före och en provningscykel omedelbart efter ett regenereringsprov ska ingå i beräkningen av det aritmetiska medelvärdet.

Under regenereringsprovningen ska alla uppgifter som behövs för att påvisa regenereringen registreras (CO- eller NOx-utsläpp, temperatur före och efter REC-anordningen, avgasmottryck och eventuella andra relevanta parametrar). Under regenereringsprocessen får tillämpliga utsläppsgränser överskridas. Provningsförfarandet visas översiktligt i figuren nedan.

Översikt över periodisk regenerering

Antal omgångar

nr

n

e1, 2, 3, ....n

Utsläpp (g/KwH)

Viktade utsläpp från provtagning och regenerering ew

Medelutsläpp under provtagning e1...n

Utsläpp under regenerering er

Systemprovningar av ett periodiskt regenererande REC-anordningar för begränsning av partikelutsläpp anses vara godkända om de nominella partikelutsläpp som beräknats genom det förfarande som anges nedan ligger inom de gränsvärden som fastställts för den minskningsnivå som sökanden vill att REC-anordningen godkänns för.

4.6.1   Reglerade förorenande ämnen

Utsläpp av reglerade förorenande ämnen (CO, HC, partiklar och NOx) ska hålla sig inom gränsvärdena för den standard som motorn ursprungligen typgodkändes för, både i ursprungligt skick och i eftermonterat skick. Förhållandet mellan NO2 och NOx för ursprungligt skick och med eftermontering ska registreras och anges i provningsrapporten.

x

2

x

Bestämningen av massautsläpp av NO2 och NOx görs genom samtidiga mätningar enligt punkt 4.7.2 i denna bilaga och punkt 13 i dessa föreskrifter.

2

x

4.6.1.1   Viktade partikelformiga utsläpp

Partikelutsläppens partikelmassa (g/kWh) för periodiskt regenererande system bestäms enligt följande:

PM massa = PM massar × F + (1 – F) × PM massawor

r

wor

där

| F | = | regenereringsfrekvens, dvs. i hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar [-], |
| --- | --- | --- |
| PM massawor | = | genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inte inträffar [g/kWh], |
| PM massar | = | genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inträffar [g/kWh]. |

F

=

regenereringsfrekvens, dvs. i hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar [-],

PM massawor

wor

=

genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inte inträffar [g/kWh],

PM massar

r

=

genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inträffar [g/kWh].

Tillverkaren kan på grundval av god teknisk sed, välja att regenereringsfaktorn kr, som uttrycker det genomsnittliga utsläppet, beräknas antingen multiplikativt eller additivt, enligt följande:

r

| | kr = PM massa/PM massawor (multiplikativ justeringsfaktor)
  eller |
| --- | --- |

kr = PM massa/PM massawor (multiplikativ justeringsfaktor)

r

wor

eller

| | kUr = PM massa – PM massawor (ökande justeringsfaktor)
  eller |
| --- | --- |

kUr = PM massa – PM massawor (ökande justeringsfaktor)

Ur

wor

eller

| | kDr = PM massa – PM massar (minskande justeringsfaktor) |
| --- | --- |

kDr = PM massa – PM massar (minskande justeringsfaktor)

Dr

r

Om fler än två mätningar mellan regenereringsfaserna används för att bestämma utsläppen ska dessa ytterligare mätningar göras med jämna mellanrum och ett aritmetiskt medelvärde ska mätas.

4.6.1.2   Viktade gasformiga utsläpp

Utsläppen av gasformiga komponenter Mgas (g/kWh) för periodiskt regenererande system bestäms enligt följande:

Mgas = Mgasr × F + (1 – F) × Mgaswor

r

F

F

wor

där

| F | = | regenereringsfrekvens, dvs. i hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar |
| --- | --- | --- |
| Mgaswor | = | genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inte inträffar [g/kWh], |
| Mgasr | = | genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inträffar [g/kWh]. |

F

=

regenereringsfrekvens, dvs. i hur stor andel av provningarna som regenerering inträffar

Mgaswor

wor

=

genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inte inträffar [g/kWh],

Mgasr

r

=

genomsnittligt utsläpp från en provning där regenerering inträffar [g/kWh].

Tillverkaren kan på grundval av god teknisk sed, välja att regenereringsfaktorn kr, som uttrycker det genomsnittliga utsläppet, beräknas antingen multiplikativt eller additivt, enligt följande:

r

| | kr = Mgas/Mgaswor (multiplikativ justeringsfaktor)
  eller |
| --- | --- |

kr = Mgas/Mgaswor (multiplikativ justeringsfaktor)

r

wor

eller

| | kUr = Mgas – Mgaswor (ökande justeringsfaktor)
  eller |
| --- | --- |

kUr = Mgas – Mgaswor (ökande justeringsfaktor)

Ur

wor

eller

| | kDr = Mgas – Mgasr (minskande justeringsfaktor) |
| --- | --- |

kDr = Mgas – Mgasr (minskande justeringsfaktor)

Dr

r

4.7   Bestämning av NO2-utsläpp

2

Provningen ska göras på en provningsmotor som valts enligt de kriterier som beskrivs i punkt 12 i dessa föreskrifter.

4.7.1   Val av REC-system för begränsning av partikelutsläpp för bestämning av NO2

2

Den REC-anordning som används för provningarna kan skilja sig från den REC-anordning som används enligt punkt 4.5 i denna bilaga. Följande gäller för provning av eftermonterade anordningar för begränsning av partikelutsläpp:

| a) | Anordningen ska ha högsta aktiva volym, och om en dieseloxidationskatalysator används uppströms ska den katalysator som har det största aktiva ytområdet användas. |
| --- | --- |

a)

Anordningen ska ha högsta aktiva volym, och om en dieseloxidationskatalysator används uppströms ska den katalysator som har det största aktiva ytområdet användas.

| b) | Den anordning som innehåller den högsta platinahalten med det högsta totala innehållet av katalytiskt aktiva material inom den fastställda REC-familjen ska användas. |
| --- | --- |

b)

Den anordning som innehåller den högsta platinahalten med det högsta totala innehållet av katalytiskt aktiva material inom den fastställda REC-familjen ska användas.

Den valda REC-anordningen ska monteras så att det kortaste avståndet mellan motorn och REC-anordningen uppnås enligt tillämpningsområdet för REC-anordningen.

REC-anordningen ska vara obelastad och ska inte ha körts längre än i 125 timmar.

4.7.2   Bestämning av NO2-utsläpp

2

Tre på varandra följande WHTC- eller NRTC-provningscykler, beroende på tillämpning, ska utföras. Utsläppen ska bestämmas under samtliga tre cykler och ett genomsnittsvärde ska räknas fram. Om intervallet för resultaten är större än ± 15 % av medelvärdet ska en ytterligare provningscykel köras.

Beräkningen av NOx- och NO2-utsläpp ska göras för CI-motorer som används i fordon av kategorierna M och N under hela WHTC-cykeln.

x

2

För CI-motorer som används i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg eller fordon av kategori T med en installerad nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, ska beräkningen av NOx- och NO2-utsläpp göras under hela NRTC-cykeln.

x

2

5.   PROVNINGSCYKLER

5.1   Om godkännandet av den motor som REC-anordningen ska användas på är ett godkännande för fordon eller maskiner som är avsedda att användas för transport på väg (i enlighet med föreskrifter nr 49) ska provningscykeln för godkännande av REC-anordningen vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.2   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedd för transport på väg och har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.3   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedda för transport på väg men inte har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.4   Om godkännandet av den motor som REC-anordningen ska användas på är ett godkännande för fordon eller maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (i enlighet med föreskrifter nr 96) ska provningscykeln för godkännande av REC-anordningen vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.5   Om motorn används i fordon eller maskiner som inte är avsedda för transport på väg och har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 96 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.6   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedda för transport på väg men inte har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 96 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.7   Den provningscykel som ska användas för bestämning av REC-anordningens effektivitet och NO2-utsläpp fastställs i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

2

---

BILAGA 6

PROVNING AV UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR FÖR MINSKNING AV NOx-UTSLÄPP (KLASS III)

Provningen av utsläppsbegränsande anordningar för minskning av NOx-utsläpp utförs i följande steg, inklusive en bedömning av utsläppen av sekundära förorenande ämnen och bestämning av NO2-utsläpp:

1.   DRIFTSACKUMULERINGSPROVNING

Driftsackumuleringsprovningen ska utföras i enlighet med kraven i punkt 9 i dessa föreskrifter.

2.   FASTSTÄLLANDE AV UTGÅNGSVÄRDE FÖR MOTORNS UTSLÄPP OCH SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING UTAN INMONTERAD REC-ANORDNING

2.1   Utgångsvärdet för motorns utsläpp fastställs genom en utsläppsprovning av motorsystemet utan eftermonterad utsläppsbegränsande anordning i enlighet med föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96, beroende på tillämpning och basmotorns typgodkännandenivå.

2.2   För att bestämma minskningseffektiviteten fastställs utsläppen dessutom genom en utsläppsprovning i enlighet med kraven i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

2.3   Den specifika bränsleförbrukningen (g/kWh) ska bestämmas genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 2.2 i denna bilaga.

3.   BESTÄMNING AV UTSLÄPP, SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING OCH MINSKNINGSEFFEKTIVITET MED REC-ANORDNINGEN INMONTERAD EFTER DRIFTSACKUMULERINGSPROVNINGEN

3.1   Utsläppen bestäms genom en utsläppsprovning i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 eller föreskrifter nr 96 beroende på avsedd tillämpning och utsläppsnivå för den berörda REC-anordningen, med anordningen inmonterad i enlighet med kraven i dessa föreskrifter.

3.2   För att bestämma minskningseffektiviteten fastställs utsläppen dessutom genom en utsläppsprovning med REC-anordningen inmonterad i enlighet med kraven i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

3.3   Den specifika bränsleförbrukningen (g/kWh) ska bestämmas genom en utsläppsprovning i enlighet med punkt 3.2 i denna bilaga.

4.   BEDÖMNINGSKRITERIER FÖR EFTERMONTERING AV ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV NOx-UTSLÄPP

Provningen av REC-systemet för begränsning av NOx-utsläpp anses vara tillfredsställande om de mätta gasformiga utsläppen och partikelutsläppen uppfyller punkt 8 i dessa föreskrifter.

4.1   Reglerade förorenande ämnen

Utsläpp av reglerade förorenande ämnen (CO, HC, partiklar och NOx) i ursprungligt skick ska hålla sig inom gränsvärdena för det utsläppssteg eller den standard som motorn ursprungligen typgodkändes för.

4.2   Förhållandet mellan NO2 och NOx för ursprungligt skick och i eftermonterat skick ska registreras och anges i provningsrapporten.

Bestämningen av massautsläpp av NO2 och NOx görs genom samtidiga mätningar enligt punkt 13.2 i dessa föreskrifter.

4.3   Bestämning av NO2-utsläpp

Provningen ska göras på en provningsmotor som valts enligt de kriterier som beskrivs i punkt 12 i dessa föreskrifter.

Tre på varandra följande WHTC- eller NRTC-provningscykler, beroende på tillämpning, ska utföras. Utsläppen ska bestämmas under samtliga tre cykler och ett genomsnittsvärde ska räknas fram. Om intervallet för resultaten är större än ± 15 % av medelvärdet ska en ytterligare provningscykel köras.

Beräkningen av NOx- och NO2-utsläpp ska göras för CI-motorer som används i fordon av kategorierna M och N under hela WHTC-cykeln.

För CI-motorer som används i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg eller fordon av kategori T med en installerad nettoeffekt högre än 18 kW och högst 560 kW, ska beräkningen av NOx- och NO2-utsläpp göras under hela NRTC-cykeln.

5.   PROVNINGSCYKLER

5.1   Om godkännandet av den motor som REC-anordningen ska användas på är ett godkännande för fordon eller maskiner som är avsedda att användas för transport på väg (i enlighet med föreskrifter nr 49) ska provningscykeln för godkännande av REC-anordningen vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.2   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedd för transport på väg och har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.3   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedda för transport på väg men inte har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 49 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.4   Om godkännandet av den motor som REC-anordningen ska användas på är ett godkännande för fordon eller maskiner som inte är avsedda att användas för transport på väg (i enlighet med föreskrifter nr 96) ska provningscykeln för godkännande av REC-anordningen vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.5   Om motorn används i fordon eller maskiner som inte är avsedda för transport på väg och har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 96 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.6   Om motorn används i fordon eller maskiner som är avsedda för transport på väg men inte har beviljats godkännande i enlighet med kraven i föreskrifter nr 96 ska den provningscykel som används för bestämningen av motorns basutsläpp vara den provningscykel som hör till det utsläppssteg enligt föreskrifter nr 96 som godkännandet av REC-anordningen söks för.

5.7   Den provningscykel som ska användas för bestämning av REC-anordningens effektivitet och NO2-utsläpp fastställs i punkt 8.3 i dessa föreskrifter.

---

BILAGA 7

PROVNINGAR AV EFTERMONTERADE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR FÖR MINSKNING AV PARTIKEL- OCH NOx-UTSLÄPP (KLASS IV)

Provningen av utsläppsbegränsande anordningar för minskning av partikel- och NOx-utsläpp utförs i följande steg, inklusive en bedömning av utsläppen av sekundära förorenande ämnen och bestämning av NO2-utsläpp:

1.   DRIFTSACKUMULERINGSPROVNING

Driftsackumuleringsprovningen ska utföras i enlighet med kraven i punkt 9 i dessa föreskrifter.

2.   FASTSTÄLLANDE AV UTGÅNGSVÄRDE FÖR MOTORNS UTSLÄPP OCH SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING UTAN INMONTERAD REC-ANORDNING

Provningar av eftermonterade anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp ska uppfylla de relevanta kraven för provning av vart och ett av de förorenande ämnen som anges i punkt 2 i bilaga 5 och punkt 2 i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

3.   BESTÄMNING AV UTSLÄPP, SPECIFIK BRÄNSLEFÖRBRUKNING OCH MINSKNINGSEFFEKTIVITET MED REC-ANORDNINGEN INMONTERAD EFTER DRIFTSACKUMULERINGSPROVNINGEN.

Provningar av eftermonterade anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp ska uppfylla de relevanta kraven för provning av vart och ett av de förorenande ämnen som anges i punkt 3 i bilaga 5 och punkt 3 i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

4.   BEDÖMNINGSKRITERIER FÖR EFTERMONTERING AV ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV PARTIKEL- OCH NOx-UTSLÄPP

4.1   Provningar av eftermonterade anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp ska uppfylla de relevanta kraven för provning av vart och ett av de förorenande ämnen som anges i punkt 4 i bilaga 5 och punkt 4 i bilaga 6 till dessa föreskrifter, med undantag för det som anges i punkt 4.2 i denna bilaga.

4.2   Punkt 4.7.1 i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska inte tillämpas på REC-anordningar av klass IV som har en REC-anordning för begränsning av partikelutsläpp monterad uppströms REC-anordningen för begränsning av NOx-utsläpp.

5.   PROVNINGSCYKLER

5.1   Provningar av REC-anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp ska utföras med provningscykler som uppfyller samtliga krav i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

---

BILAGA 8

PROVNINGSSEKVENSER

1.   PROVNINGSSEKVENS FÖR REC-ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV PARTIKELUTSLÄPP

Kräver REC- anordningen en reagens eller en tillsats?

Fastställande av klass av eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar

Bestämmelser om aktiv rege-nerering?

Stegvis ökning av NO2-utsläpp, högst 20 %

Provning av NO2-utsläpp, bilaga 5, 4.7

Provning av REC-anordningens regenereringsegenskaper, bilaga 5, 4.4.

Provning av REC-anordningens regenereringsstrategi bilaga 5, 4.1

Särskilda krav för REC-anordningar som kräver en reagens eller en tillsats Punkterna 7.6 och 7.7

1 000 timmars hållbarhetsprovning Punkt 9

Provning av eftermonterade utsläppsbegränsande anordningar för minskning av partikelutsläpp (klass I eller II)

Stegvis ökning av NO2-utsläpp, högst 30 %

Klass IIB REC

Klass I REC

Klass IIA REC

Ingen ökning av NO2-

Fastställande av REC-klass

REC-anordningar för begränsning av partikelutsläpp i enlighet med punkt 8 och bilaga 5

Bedömningskriterier för periodiskt regenererande REC-anordningar, bilaga 5, 4.6.

NEJ

JA

Kontinuerligt regenererande

Periodiskt regenererande

Prestandakrav Punkt 8 (REC-anordning och provningsmotor i enlighet med punkt 12.)

Sekundära utsläppskrav Punkt 8.6.

NEJ

JA

Utgångsvärde för motorers utsläpp, bilaga 5, 2.1

Start

2.   PROVNINGSSEKVENS FÖR REC-ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV NOx-UTSLÄPP

Kräver REC-anordningen en reagens eller en tillsats?

1 000 timmars hållbarhetsprovning Punkt 9

Krav gällande diagnostiksystem för minskning av NOx-utsläpp eller minskning av NOx- och partikelutsläpp som kräver ett reagens, bilaga 10

Bestämning av NO2-utsläpp, bilaga 6, 4.2–4.3

Sekundära utsläppskrav Punkt 8.6.

Prestandakrav Punkt 8.(REC-anordning och provningsmotor i enlighet med punkt 12.)

Särskilda krav för REC-anordningar som kräver en reagens eller en tillsats Punkterna 7.6 och 7.7

NEJ

JA

Utgångsvärde för motorers utsläpp, bilaga 6, 2.1

Start

REC-anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp i enlighet med punkt 8 och bilaga 6

3.   PROVNINGSSEKVENS FÖR REC-ANORDNINGAR FÖR BEGRÄNSNING AV PARTIKEL- OCH NOx-UTSLÄPP

Provning av REC-anordningens regenereringsstrategi bilaga 5, 4.1

Kräver REC-anordningen en reagens eller en tillsats?

Bestämmelser om aktiv rege-nerering?

Särskilda krav för REC-anordningar som kräver en reagens eller en tillsats Punkterna 7.6 och 7.7

Bedömningskriterier för periodiskt regenererande REC-anordningar, bilaga 5, 4.6.

Krav gällande diagnostiksystem för minskning av NOx-utsläpp eller minskning av NOx- och partikelutsläpp som kräver ett reagens, bilaga 10

REC-anordningar för begränsning av partikel- och NOx-utsläpp i enlighet med

punkt 8 och bilaga 7

Bestämning av NO2-utsläpp, bilaga 6, 4.2–4.3

Provning av REC-anordningens regenereringsegenskaper, bilaga 5, 4.4.

NEJ

JA

Periodiskt regenererande

Kontinuerligt regenererande

Sekundära utsläppskrav Punkt 8.6.

Prestandakrav Punkt 8.(REC-anordning och provningsmotor i enlighet med punkt 12.)

NEJ

JA

Utgångsvärde för motorers utsläpp, bilaga 5, 2.1 /Bilaga 6, 2.1

1 000 timmars hållbarhetsprovning Punkt 9.

Start

---

BILAGA 9

JÄMFÖRELSETABELLER FÖR GRÄNSVÄRDEN

| 1. | Kraven för varje typ av REC-anordning vad gäller uppfyllandet av gränserna för nästa strängare utsläppssteg enligt punkt 8.2 i dessa föreskrifter visas i tabellen nedan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabellerna nedan visar de utsläppsgränser i g/kWh som ska uppfyllas för att motsvara den standard som anges för varje utgångsvärde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De effektivitetskrav som anges i punkt 8.3 i dessa föreskrifter kan innebära att de mätta utsläppen måste vara lägre än dessa gränsvärden. |
| --- | --- |

3.

Tabell A9/1

Jämförelsematris för standardserierna i föreskrifter nr 49

Gränsvärden för utsläpp i g/kWh

| Utgångsvärde (*) | Komponent | Klass I/IIA/IIB
  Till standarden | Klass III
  Till standarden | Klass IV
  Till standarden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B1 | B2 | K | A | B1 | B2 | A | B1 | B2 | K |
| Före A | NOx | (ESC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| (ETC) | — | — | — | — | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 5,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 |
| PM | (ESC) | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | — | — | — | 0,10 (1) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |
| (ETC) | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | — | — | — | 0,16 (2) | 0,03 | 0,03 | 0,02 |

Utgångsvärde (*)

Komponent

Klass I/IIA/IIB

Till standarden

Klass III

Till standarden

Klass IV

Till standarden

A

B1

B2

K

A

B1

B2

A

B1

B2

K

Före A

NOx

(ESC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

—

5,0

3,5

2,0

5,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,10 (1)

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,16 (2)

0,03

0,03

0,02

| Utgångsvärde (*) | Komponent | Klass I/IIA/IIB
  Till standarden | Klass III
  Till standarden | Klass IV
  Till standarden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | B2 | K | | B1 | B2 | K | B1 | B2 | K | |
| A | NOx | (ESC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| (ETC) | — | — | — | | 3,5 | 2,0 | 2,0 | 3,5 | 2,0 | 2,0 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | 0,02 | |
| (ETC) | 0,03 | 0,03 | 0,02 | | — | — | — | 0,03 | 0,03 | 0,02 | |

Utgångsvärde (*)

Komponent

Klass I/IIA/IIB

Till standarden

Klass III

Till standarden

Klass IV

Till standarden

B1

B2

K

B1

B2

K

B1

B2

K

A

NOx

(ESC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

(ETC)

—

—

—

3,5

2,0

2,0

3,5

2,0

2,0

PM

(ESC)

0,02

0,02

0,02

—

—

—

0,02

0,02

0,02

(ETC)

0,03

0,03

0,02

—

—

—

0,03

0,03

0,02

| Utgångsvärde (*) | Komponent | Klass I/IIA/IIB
  Till standarden | Klass III
  Till standarden | Klass IV
  Till standarden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B2 | K | D | | B2 | K | D | B2 | K | D | |
| B1 | NOx | (ESC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (ETC) | — | — | — | | 2,0 | 2,0 | | 2,0 | 2,0 | — | |
| (WHSC) | — | — | — | | — | — | 0,4 | — | — | 0,4 | |
| (WHTC) | — | — | — | | — | — | 0,46 | — | — | 0,46 | |
| PM | (ESC) | 0,02 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,02 | 0,02 | — | |
| (ETC) | 0,03 | 0,02 | — | | — | — | — | 0,03 | 0,02 | — | |
| (WHSC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |
| (WHTC) | — | — | 0,01 | | — | — | — | — | — | 0,01 | |

Utgångsvärde (*)

Komponent

Klass I/IIA/IIB

Till standarden

Klass III

Till standarden

Klass IV

Till standarden

B2

K

D

B2

K

D

B2

K

D

B1

NOx

(ESC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(ETC)

—

—

—

2,0

2,0

2,0

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

—

—

0,4

—

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

—

—

0,46

—

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

0,02

—

—

—

—

0,02

0,02

—

(ETC)

0,03

0,02

—

—

—

—

0,03

0,02

—

(WHSC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

—

0,01

—

—

—

—

—

0,01

| Utgångsvärde (*1) | Komponent | Klass I/IIA/IIB
  Till standarden | Klass III
  Till standarden | Klass IV
  Till standarden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| K | D | | | K | D | | K | D | | |
| B2 | NOx | (ESC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (ETC) | — | — | | | 2,0 | — | | 2,0 | — | | |
| (WHSC) | — | — | | | — | 0,4 | | — | 0,4 | | |
| (WHTC) | — | — | | | — | 0,46 | | — | 0,46 | | |
| PM | (ESC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (ETC) | 0,02 | — | | | — | — | | 0,02 | — | | |
| (WHSC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |
| (WHTC) | — | 0,01 | | | — | — | | — | 0,01 | | |

Utgångsvärde (*1)

Komponent

Klass I/IIA/IIB

Till standarden

Klass III

Till standarden

Klass IV

Till standarden

K

D

K

D

K

D

B2

NOx

(ESC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(ETC)

—

—

2,0

—

2,0

—

(WHSC)

—

—

—

0,4

—

0,4

(WHTC)

—

—

—

0,46

—

0,46

PM

(ESC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(ETC)

0,02

—

—

—

0,02

—

(WHSC)

—

0,01

—

—

—

0,01

(WHTC)

—

0,01

—

—

—

0,01

Tabell A9/2

Jämförelsematris för föreskrifter nr 96/REC-anordningar av klass I/II

| Utgångsvärde (*2) | Nettoeffekt
  [kW] | Komponent
  [g/kWh] | Klass I/II, till standarden |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) — | — | 0,025 (3) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (5) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (3) | 0,025 (4) — | — | 0,025 (3) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Utgångsvärde (*2)

Nettoeffekt

[kW]

Komponent

[g/kWh]

Klass I/II, till standarden

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4) —

—

0,025 (3)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (5)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (3)

0,025 (4) —

—

0,025 (3)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabell A9/3

Jämförelsematris för föreskrifter nr 96/REC-anordningar av klass III

| Utgångsvärde (*3) | Nettoeffekt
  [kW] | Komponent
  [g/kWh] | Klass III, till standarden |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | 4,0 (9) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | 4,0 (9) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | NOx | — | — | 4,7 (9) | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| D | 18 ≤ P < 37 | NOx | — | — | — | 7,5 (8)
   (9) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx
   (8) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (6) | 4,7 (7)
   (9) | — | 0,4 (6) |
| K | 19 ≤ P < 37 | NOx
   (8) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Utgångsvärde (*3)

Nettoeffekt

[kW]

Komponent

[g/kWh]

Klass III, till standarden

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

NOx

4,0 (9)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

NOx

—

4,0 (9)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

NOx

—

—

4,7 (9)

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

D

18 ≤ P < 37

NOx

—

—

—

7,5 (8)
   (9)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

NOx
   (8)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

3,3 (6)

4,7 (7)
   (9)

—

0,4 (6)

K

19 ≤ P < 37

NOx
   (8)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Tabell A9/4

Jämförelsematris för föreskrifter nr 96/REC-anordningar av klass IV

| Utgångsvärde (*4) | Nettoeffekt
  [kW] | Komponent
  [g/kWh] | Klass IV, till standarden |
| --- | --- | --- | --- |
| H | I | J | K | L | M | N | P | Q | R |
| E | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx | 4,0 (13) | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| F | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx | — | 4,0 (13) | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| G | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx | — | — | 4,7 (13) | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| D | 18 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | 0,6 (12) | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | 7,5 (12)
   (13) | — | — | — | — | — | — |
| |
| H | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | 2,0 | — | — | — | 0,4 | — |
| I | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | 0,025 | — | — | — | 0,025 |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | 3,3 | — | — | — | 0,4 |
| J | 37 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | 0,025 (10) | 0,025 (11) | — | 0,025 (10) |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | 3,3 (10) | 4,7 (11)
   (13) | — | 0,4 (10) |
| K | 19 ≤ P < 37 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx
   (12) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| |
| L | 130 ≤ P ≤ 560 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 | — |
| M | 75 ≤ P < 130 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| N | 56 ≤ P < 75 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0,4 |
| P | 37 ≤ P < 56 | PM | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NOx | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |

Utgångsvärde (*4)

Nettoeffekt

[kW]

Komponent

[g/kWh]

Klass IV, till standarden

H

I

J

K

L

M

N

P

Q

R

E

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx

4,0 (13)

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

F

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx

—

4,0 (13)

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

G

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx

—

—

4,7 (13)

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

D

18 ≤ P < 37

PM

—

—

—

0,6 (12)

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

7,5 (12)
   (13)

—

—

—

—

—

—

H

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

2,0

—

—

—

0,4

—

I

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

0,025

—

—

—

0,025

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

3,3

—

—

—

0,4

J

37 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

0,025 (10)

0,025 (11)

—

0,025 (10)

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

3,3 (10)

4,7 (11)
   (13)

—

0,4 (10)

K

19 ≤ P < 37

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx
   (12)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

L

130 ≤ P ≤ 560

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

—

M

75 ≤ P < 130

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

N

56 ≤ P < 75

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0,4

P

37 ≤ P < 56

PM

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

NOx

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  0,13 g/kWh för motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

(2)  0,21 g/kWh för motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3per cylinder och ett varvtal som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt.

(*1)  Om A, B1, B2 och C motsvarar gränsvärdena i tabellerna 1 och 2 i ändringsserie 05 till föreskrifter nr 49 och D motsvarar gränsvärdena i ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

(3)  Endast för motorer 56 ≤ P < 75.

(4)  Endast för motorer 37 ≤ P < 56.

(5)  Endast för motorer 19 ≤ P < 37. Motorer 18 ≤ P < 19 ska behandlas som om de inte har något ytterligare steg.

(*2)  Om utgångsvärdet motsvarar utgångsvärdet i föreskrifter nr 96, revision 2.

(6)  Endast för motorer 56 ≤ P < 75.

(7)  Endast för motorer 37 ≤ P < 56.

(8)  Endast för motorer 19 ≤ P < 37. Motorer 18 ≤ P < 19 ska behandlas som om de inte har något ytterligare steg.

(9)  Summan av kolväten och kväveoxider

(*3)  Om utgångsvärdet motsvarar utgångsvärdet i föreskrifter nr 96, revision 2.

(10)  Endast för motorer 56 ≤ P < 75.

(11)  Endast för motorer 37 ≤ P < 56.

(12)  Endast för motorer 19 ≤ P < 37. Motorer 18 ≤ P < 19 ska behandlas som om de inte har något ytterligare steg.

(13)  Summan av kolväten och kväveoxider

(*4)  Om utgångsvärdet motsvarar utgångsvärdet i föreskrifter nr 96, revision 2.

---

BILAGA 10

Krav gällande diagnostiksystemet för minskning av NOx-utsläpp eller minskning av NOx- och partikelutsläpp som kräver ett reagens

1.   INLEDNING

I denna bilaga anges kraven avseende NOx-reningens diagnostiksystem för eftermonterade anordningar för begränsning av NOx-utsläpp eller för begränsning av både NOx-utsläpp och partikelutsläpp, som behöver ett reagens för att minska NOx-utsläppen.

2.   KRAV PÅ DIAGNOSTIKEN

2.1   NCD-systemet ska kunna identifiera REC-relaterade fel som anges i denna bilaga genom felmeddelanden som lagras i REC-anordningens dataminne, och på begäran kommunicera den informationen externt.

2.2   NCD-systemet ska registrera ett felmeddelande för varje enskilt reningsfel.

2.3   NCD-systemet ska avgöra om felfunktioner förekommer.

2.3.1   Felfunktioner ska upptäckas inom 60 minuters drift, förutom i de fall som anges i punkterna 2.3.1.1 och 2.3.2 i denna bilaga.

2.3.1.1   I fall där övervakningssystemet kräver mer än 60 minuter efter motorstart för att korrekt detektera och bekräfta ett reningsfel, kan typgodkännandemyndigheten tillåta en längre övervakningsperiod förutsatt att tillverkaren motiverar detta behov (t.ex. på grund av tekniska orsaker, försöksresultat eller interna erfarenheter).

2.3.2   Vad gäller övervakning av reagensnivå och doseringsdetektering för ouppvärmda REC-system ska felfunktioner upptäckas inom 10 minuters drift.

2.4   NCD-systemet ska inte radera felmeddelanden från REC-anordningens dataminne förrän felet i fråga har avhjälpts, utom i det fall som anges i punkt 6.1.4 i denna bilaga.

2.5   Alla omprogrammerbara datorkoder eller driftsparametrar för NCD-systemet ska vara motståndskraftiga mot manipulation och ge ett minst lika gott skydd som bestämmelserna i ISO 15031-7 (SAE J 2186) eller SAE J1939-73.

3.   NCD-FAMILJ

3.1   Tillverkaren av REC-anordningen har ansvaret för att fastställa sammansättningen av en NCD-familj. Grupperingen av motorer inom en NCD-familj ska bygga på sunda tekniska överväganden och godkännas av typgodkännandemyndigheten.

Motorer som inte tillhör samma motorfamilj, inklusive motorer från olika motortillverkare, kan ändå tillhöra samma NCD-familj.

3.2   Parametrar för bestämning av en NCD-familj

3.2.1   En NCD-familj karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara gemensamma för alla NCD-system inom familjen.

3.2.2   För att olika NCD-system ska kunna anses tillhöra samma NCD-familj ska följande grundläggande parametrar vara gemensamma:

| a) | NOx-utstläppsbegränsande system. |
| --- | --- |

a)

NOx-utstläppsbegränsande system.

| b) | Metoder för NCD-övervakning. |
| --- | --- |

b)

Metoder för NCD-övervakning.

| c) | Kriterier för NCD-övervakning. |
| --- | --- |

c)

Kriterier för NCD-övervakning.

| d) | Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens). |
| --- | --- |

d)

Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens).

3.2.3   Dessa likheter ska påvisas av REC-tillverkaren genom en relevant teknisk demonstration eller andra lämpliga förfaranden och ska godkännas av typgodkännandemyndigheten.

Tillverkaren kan begära att typgodkännandemyndigheten ger sitt medgivande till smärre skillnader mellan metoderna för övervakning/diagnostisering av NCD-systemet på grund av variationer i motorsystemets konfiguration.

4.   VARNINGSSYSTEM FÖR OPERATÖREN

4.1   REC-anordningar ska ha ett varningssystem med visuella och hörbara larm som uppmärksammar föraren eller operatören om låg reagensnivå, fel reagenskvalitet, avbruten dosering eller felfunktion enligt punkt 10 i dessa föreskrifter har detekterats enligt punkt 2.3 i denna bilaga, och som är av det slag att det system för motivering av operatören som beskrivs i punkt 5 i denna bilaga aktiveras om problemen inte åtgärdas i tid.

4.1.1   Systemet för varning av operatören ska inte gå att avaktivera eller ignorera på ett enkelt sätt.

4.2   Systemet för varning av operatören kan bestå av en eller flera lampor eller korta meddelanden, inklusive meddelanden med klar angivelse av

| a) | återstående tid innan systemet för motivering aktiveras, |
| --- | --- |

a)

återstående tid innan systemet för motivering aktiveras,

| b) | mängd motivering, t.ex. tidsåtgång för omstart, |
| --- | --- |

b)

mängd motivering, t.ex. tidsåtgång för omstart,

| c) | Förhållanden under vilka fordonets eller maskinens avaktivering kan upphävas. |
| --- | --- |

c)

Förhållanden under vilka fordonets eller maskinens avaktivering kan upphävas.

4.3   Vid detektering av en felfunktion enligt punkt 2.3 i denna bilaga ska en visuell varning enligt punkt 4.2 i denna bilaga aktiveras.

4.4   Tio timmar efter det att en felfunktion detekterats ska en ljudvarning aktiveras utöver den visuella varningen.

4.5   Mellan 10 och 19 timmar efter det att felfunktionen detekterats ska de visuella och de hörbara varningarna intensifieras.

4.6   Nitton timmar efter det att felfunktionen detekterats ska föraren eller operatören informeras om att om felfunktionen inte avhjälps kommer motorn efter en ytterligare timmes drift inte att starta om efter det att den har stängts av.

4.6.1   Varningen ska visas tydligt genom att

| a) | en andra lampa aktiveras, vars betydelse beskrivs i REC-anordningens bruksanvisning, eller |
| --- | --- |

a)

en andra lampa aktiveras, vars betydelse beskrivs i REC-anordningens bruksanvisning, eller

| b) | ett meddelande visas, t.ex. ”motorn kommer inte att starta om efter avstängning”. |
| --- | --- |

b)

ett meddelande visas, t.ex. ”motorn kommer inte att starta om efter avstängning”.

4.7   Systemet för varning av operatören ska avaktiveras när omständigheterna inte längre kräver att det är aktiverat. Varningssystemet för operatören får inte avaktiveras automatiskt så länge som orsaken till aktiveringen inte har åtgärdats.

4.8   Som en del i ansökan om typgodkännande ska REC-tillverkaren demonstrera varningssystemets funktion enligt specifikationerna i punkt 11 i denna bilaga.

5.   MOTIVERINGSSYSTEM FÖR OPERATÖREN

5.1   Maskinen ska ha ett system för motivering av operatören som ska aktiveras om fel i REC-systemet inte avhjälps i tid.

5.2   Systemet för motivering av operatören ska aktiveras 20 timmar efter det att felfunktionen detekterats, om inget annat anges i punkterna 6.2 och 7.3 i denna bilaga.

5.3   Likströmmen till motorstartaren (t.ex. terminal 30 i enlighet med DIN 72552) ska avbrytas, enligt följande:

| 5.3.1 | En strömbrytare ska installeras mellan batteriet och motorstartaren, vars drift ska kontrolleras av NCD-systemet. |
| --- | --- |

5.3.1

En strömbrytare ska installeras mellan batteriet och motorstartaren, vars drift ska kontrolleras av NCD-systemet.

| 5.3.2 | Strömbrytarens kopplingsdon ska vara utrustat med säkerhetsanordningar, såsom skjuvbultar, säkerhetsventiler eller liknande. |
| --- | --- |

5.3.2

Strömbrytarens kopplingsdon ska vara utrustat med säkerhetsanordningar, såsom skjuvbultar, säkerhetsventiler eller liknande.

5.4   Efter det att motorn stängts av ska det inte vara möjligt att starta om den under 5 timmar.

5.5   Som en del i ansökan om typgodkännande ska REC-tillverkaren demonstrera motiveringssystemets funktion enligt specifikationerna i punkt 11 i denna bilaga.

5.6   Med förhandstillstånd från typgodkännandemyndigheten får REC-anordningen förses med en anordning för avaktivering av motiveringssystemet vid en nödsituation som utlysts av nationell eller regional regering, deras nödtjänster eller deras väpnade styrkor.

6.   SÄRSKILDA KRAV FÖR SYSTEMEN FÖR VARNING OCH MOTIVERING AV OPERATÖREN

6.1   Följande bestämmelser gäller om en felfunktion inte har avhjälpts efter omstart av motorn i enlighet med punkt 5.4 i denna bilaga:

| 6.1.1 | Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkterna 4.3–4.7 i denna bilaga. |
| --- | --- |

6.1.1

Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkterna 4.3–4.7 i denna bilaga.

| 6.1.2 | Systemet för motivering av operatören ska i aktiveras i enlighet med punkt 5.2 och 5.3 i denna bilaga, 20 timmar efter det att felfunktionen detekterats i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

6.1.2

Systemet för motivering av operatören ska i aktiveras i enlighet med punkt 5.2 och 5.3 i denna bilaga, 20 timmar efter det att felfunktionen detekterats i enlighet med punkt 6.1.1 i denna bilaga.

| 6.1.3 | Efter det att motorn stängts av ska det inte vara möjligt att starta om den under 48 timmar. |
| --- | --- |

6.1.3

Efter det att motorn stängts av ska det inte vara möjligt att starta om den under 48 timmar.

| 6.1.4 | Felmeddelanden om orsaken till fel i REC-systemet ska inte vara möjliga att radera och ska lagras av NCD-systemet i minst 400 dagar. |
| --- | --- |

6.1.4

Felmeddelanden om orsaken till fel i REC-systemet ska inte vara möjliga att radera och ska lagras av NCD-systemet i minst 400 dagar.

| 6.1.4.1 | Felmeddelandena ska vara tillgängliga via ett generiskt avsökningsverktyg enligt definitionen i punkt 3.36.1 i dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

6.1.4.1

Felmeddelandena ska vara tillgängliga via ett generiskt avsökningsverktyg enligt definitionen i punkt 3.36.1 i dessa föreskrifter.

| 6.1.5 | Om felet har avhjälpts efter det att motorn stängts av kan NCD-systemet tillåta att datorn startas om före 48-timmarsperioden på begäran av ett märkesskyddat avsökningsverktyg enligt definitionen i punkt 3.36.2 i dessa föreskrifter, med hjälp av ett lösenord som på begäran tillhandahålls av REC-tillverkaren eller en auktoriserad återförsäljare. |
| --- | --- |

6.1.5

Om felet har avhjälpts efter det att motorn stängts av kan NCD-systemet tillåta att datorn startas om före 48-timmarsperioden på begäran av ett märkesskyddat avsökningsverktyg enligt definitionen i punkt 3.36.2 i dessa föreskrifter, med hjälp av ett lösenord som på begäran tillhandahålls av REC-tillverkaren eller en auktoriserad återförsäljare.

| 6.1.5.1 | REC-tillverkaren ska säkerställa att lämpliga verktyg finns tillgängliga på marknaden för service eller återförsäljare. |
| --- | --- |

6.1.5.1

REC-tillverkaren ska säkerställa att lämpliga verktyg finns tillgängliga på marknaden för service eller återförsäljare.

| 6.1.5.2 | Bestämmelsen i punkt 6.1.5 ska inte användas mer än en gång. |
| --- | --- |

6.1.5.2

Bestämmelsen i punkt 6.1.5 ska inte användas mer än en gång.

| 6.1.5.3 | Bestämmelserna i punkt 6.1.4 i denna bilaga gäller. |
| --- | --- |

6.1.5.3

Bestämmelserna i punkt 6.1.4 i denna bilaga gäller.

6.2   Ouppvärmt REC-system

6.2.1   Det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 4.3 i denna bilaga ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar vid en omgivningstemperatur på ≤ 266 K (– 7 °C) enligt punkt 2.3.2 i denna bilaga.

6.2.2   Det system för motivering av operatören som beskrivs i punkterna 5.3–5.6 i denna bilaga ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar inom högst 70 minuter efter start av motorn när omgivningstemperaturen är ≤ 266 K (– 7 °C).

7.   REAGENSTILLGÅNG

7.1   Indikator för reagensnivå

Minsta godtagbara prestandanivå för reagensindikatorn är att den kontinuerligt indikerar reagensnivån medan det varningssystem för operatören som avses i punkt 4 i denna bilaga är aktiverat. Reagensindikatorn kan ha analog eller digital visning och kan visa nivån som en andel av behållarens fulla kapacitet, mängden återstående reagens eller uppskattad återstående driftstid.

7.2   Aktivering av systemet för varning av operatören

7.2.1   Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkt 4.3 i denna bilaga om reagensnivån sjunker under

| a) | 10 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt REC-tillverkarens val eller |
| --- | --- |

a)

10 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt REC-tillverkarens val eller

| b) | en nivå som motsvarar 12 timmars användning av fordonet eller maskinen under genomsnittliga driftsförhållanden. |
| --- | --- |

b)

en nivå som motsvarar 12 timmars användning av fordonet eller maskinen under genomsnittliga driftsförhållanden.

7.2.2   Varningen ska, tillsammans med reagensindikatorn, vara så tydlig att föraren eller operatören uppfattar att reagensnivån är låg. Om varningssystemet inbegriper ett system för visning av meddelanden ska den visuella varningen visa ett meddelande som anger att reagensnivån är låg (t.ex. ”låg ureanivå”, ”låg AdBlue-nivå” eller ”låg reagensnivå”).

7.2.3   Punkterna 4.4–4.6 i denna bilaga gäller inte.

7.2.4   Systemet för varning av operatören ska intensifieras när reagensnivån sjunker under

| a) | 2,5 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt REC-tillverkarens val eller |
| --- | --- |

a)

2,5 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt REC-tillverkarens val eller

| b) | en nivå som motsvarar 3 timmars användning av fordonet eller maskinen under genomsnittliga driftsförhållanden. |
| --- | --- |

b)

en nivå som motsvarar 3 timmars användning av fordonet eller maskinen under genomsnittliga driftsförhållanden.

Varningen ska visas tydligt genom att

| a) | en andra lampa aktiveras, vars betydelse beskrivs i REC-anordningens bruksanvisning, eller |
| --- | --- |

a)

en andra lampa aktiveras, vars betydelse beskrivs i REC-anordningens bruksanvisning, eller

| b) | visa ett meddelande, t.ex. ”fyll på urea”, ”fyll på AdBlue” eller ”fyll på reagens”. |
| --- | --- |

b)

visa ett meddelande, t.ex. ”fyll på urea”, ”fyll på AdBlue” eller ”fyll på reagens”.

7.2.5   Det ska inte gå att stänga av operatörens varningssystem förrän reagens har fyllts på till en nivå där systemet inte aktiveras.

7.3   Aktivering av systemet för motivering av operatören

7.3.1   Det system för motivering av operatören som beskrivs i punkterna 5.3–5.6 i denna bilaga ska aktiveras om reagensbehållaren är tom eller vid en lägre nivå än 2,5 % av nominell full kapacitet, enligt tillverkarens val.

7.3.2   Det ska inte vara möjligt att stänga av operatörens system för motivering förrän reagenset har fyllts på till en nivå som inte kräver att respektive system aktiveras.

8.   ÖVERVAKNING AV REAGENSKVALITET

8.1   REC-system ska ha en anordning som kan känna av om fel reagens finns i tanken, till exempel en NOx-sensor, en reagenskvalitetssensor eller motsvarande.

8.2   Tillverkaren ska ange lägsta tillåtna reagenshalt CDmin för att NOx-utsläppen från avgasröret inte ska överskrida

| a) | 0,9 g/kWh för eftermonterade motorsystem som uppfyller NOx-utsläppsgränsvärdet för stegen Q och R i föreskrifter nr 96 eller |
| --- | --- |

a)

0,9 g/kWh för eftermonterade motorsystem som uppfyller NOx-utsläppsgränsvärdet för stegen Q och R i föreskrifter nr 96 eller

| b) | NOx-utsläppsgränsvärdet + 1,5 g/kWh för alla andra system. |
| --- | --- |

b)

NOx-utsläppsgränsvärdet + 1,5 g/kWh för alla andra system.

8.2.1   Det korrekta värdet för CDmin ska demonstreras vid typgodkännandet enligt följande och registreras i det utvidgade dokumentationsmaterial som anges i bilaga 1.

8.2.1.1   Provet ska utföras genom att den varma delen av WHTC- eller NRTC-cykeln genomförs, med användning av en reagens med koncentrationen CDmin.

8.2.1.2   En WHTC- eller NRTC-förkonditioneringscykel eller den av REC-tillverkaren definierade förkonditioneringscykeln får utföras, så att ett system för NOx-rening med sluten slinga kan anpassas till kvaliteten på reagens med koncentrationen CDmin.

8.2.1.3   NOx-utsläppen vid denna provning ska vara lägre än det NOx-tröskelvärde som anges i punkt 8.2 i denna bilaga.

8.2.2   Eventuella reagenskoncentrationer under CDmin ska upptäckas och vid tillämpningen av punkt 8.1 i denna bilaga betraktas som reagensfel.

8.3   Reagenskvaliteten ska övervakas med en särskild räknare (”reagenskvalitetsräknaren”). Reagenskvalitetsräknaren ska räkna antalet driftstimmar med reagensfel.

8.3.1   Alternativt kan tillverkaren gruppera reagenskvalitetsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i punkterna 9 och 10 under en och samma räknare.

8.4   Aktivering av systemet för varning av operatören

8.4.1   Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkt 4 i denna bilaga.

8.4.2   Om operatörens varningssystem också visar meddelanden ska det om det är tekniskt möjligt synas ett meddelande om skälet till varningen (t.ex. ”ureafel”, ”AdBlue-fel” eller ”reagensfel”).

8.5   Aktivering av systemet för motivering av operatören

8.5.1   Operatörens motiveringssystem ska aktiveras enligt punkt 5 i denna bilaga.

9.   REAGENSDOSERINGSFUNKTIONEN

9.1   Maskinen ska ha en anordning för avkänning av avbruten reagensdosering.

9.2   Det ska finnas en särskild räknare för doseringsfunktionen (”doseringsräknare”). Räknaren ska notera antalet timmar i drift utan att reagensdoseringen fungerar. Detta krävs inte om avbrottet sker på grund av att driftsförhållandena för fordonet eller maskinen är sådana att utsläppen inte kräver reagensdosering.

9.2.1   Tillverkaren får välja att gruppera reagensdoseringsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i punkterna 8 och 10 under en och samma räknare.

9.3   Aktivering av systemet för varning av operatören

9.3.1   Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkt 4 i denna bilaga.

9.3.2   Om varningssystemet också visar meddelanden ska det synas ett meddelande som anger skälet till varningen (t.ex. ”feldosering av urea”, ”feldosering av AdBlue” eller ”feldosering av reagens”).

9.4   Aktivering av systemet för motivering av operatören

9.4.1   Operatörens motiveringssystem ska aktiveras enligt punkt 5 i denna bilaga.

10.   ÖVERVAKNINGSFEL SOM KAN BERO PÅ MANIPULERING

10.1   Utöver reagensnivån i reagensbehållaren, reagenskvaliteten och avbrott i reagensdoseringen ska följande fel övervakas eftersom de kan bero på manipulering:

| a) | Reagensdoseringsventil frånkopplad. |
| --- | --- |

a)

Reagensdoseringsventil frånkopplad.

| b) | Reagenspump frånkopplad. |
| --- | --- |

b)

Reagenspump frånkopplad.

| c) | Fel hos eller frånkoppling av NCD-systemet enligt beskrivningen i punkt 10.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Fel hos eller frånkoppling av NCD-systemet enligt beskrivningen i punkt 10.1.1 i denna bilaga.

10.1.1   NCD-systemet ska övervakas med avseende på elektriska fel eller borttagning eller avaktivering av sensorer vars uppgift är att diagnostisera något av de övriga fel som anges i avsnitten 7–9 i denna bilaga.

En icke uttömmande förteckning över sensorer som påverkar diagnoskapaciteten inbegriper de som direkt mäter NOx-koncentration, ureakvalitetssensor, omgivningssensor och sensorer som används för att övervaka reagensdosering, reagensnivå eller reagensförbrukning.

10.2   Det ska finnas en särskild räknare för vart och ett av de övervakningsfel som anges i punkt 10.1 i denna bilaga. NCD-systemets räknare ska räkna antalet drifttimmar när NCD-systemets diagnoskapacitet inte finns tillgänglig. Det är tillåtet att gruppera flera fel under samma räknare.

10.2.1   Tillverkaren får välja att gruppera fel i NCD-systemet tillsammans med de övriga fel som förtecknas i punkterna 8 och 9 i denna bilaga under en och samma räknare.

10.3   Som ett alternativ till att uppfylla kraven i punkt 10.1 i denna bilaga kan tillverkaren placera en NOx-sensor i avgasen. I sådana fall

| a) | får NOx-halten inte överskrida det lägre gränsvärdet mellan






  i) | två gånger det tillämpliga NOx-gränsvärdet enligt typgodkännandet av typen av REC-anordning eller |
| --- | --- | --- |

a)

får NOx-halten inte överskrida det lägre gränsvärdet mellan

i)

två gånger det tillämpliga NOx-gränsvärdet enligt typgodkännandet av typen av REC-anordning eller

| ii) | en ökning på högst 1 g/kWh över det tillämpliga NOx-gränsvärdet enligt typgodkännandet. |
| --- | --- |

ii)

en ökning på högst 1 g/kWh över det tillämpliga NOx-gränsvärdet enligt typgodkännandet.

| b) | Ett enda felmeddelande ”hög halt av NOx – orsak okänd” får användas. |
| --- | --- |

b)

Ett enda felmeddelande ”hög halt av NOx – orsak okänd” får användas.

10.4   Aktivering av systemet för varning av operatören

10.4.1   Operatörens varningssystem ska aktiveras enligt punkt 4 i denna bilaga.

10.4.2   Om varningssystemet inbegriper ett system för visning av meddelanden ska det visa ett meddelande som anger skälet till varningen (t.ex. ”reagensdoseringsventil frånkopplad” eller ”kritiskt utsläppsfel”).

10.5   Aktivering av systemet för motivering av operatören

10.5.1   Operatörens motiveringssystem ska aktiveras enligt punkt 5 i denna bilaga.

11.   DEMONSTRATIONSKRAV

11.1   Överensstämmelse med kraven i denna bilaga ska under typgodkännandet påvisas genom följande:

| a) | En demonstration av hur systemet för varning av operatören aktiveras. |
| --- | --- |

a)

En demonstration av hur systemet för varning av operatören aktiveras.

| b) | En demonstration av hur systemet för motivering av operatören aktiveras. |
| --- | --- |

b)

En demonstration av hur systemet för motivering av operatören aktiveras.

11.2   Demonstration av aktivering av varningssystemet

11.2.1   För att visa att aktiveringen av varningssystemet överensstämmer med kraven ska två provningar utföras: Brist på reagens och en av de felkategorier som anges i punkterna 8–10 i denna bilaga.

11.2.2   För att demonstrera att varningssystemet aktiveras om reagenskvaliteten är fel ska reagens väljas med en utspädning av den aktiva komponenten till minst den utspädning som tillverkaren anger (CDmin) enligt kraven i punkt 8.2 i denna bilaga.

11.2.3   För att demonstrera aktiveringen av varningssystemet för operatörer ska urvalet göras enligt en förteckning över möjliga fel som REC-tillverkaren lämnar till typgodkännandemyndigheten och som denna godkänner.

11.2.4   För denna demonstration ska en separat provning göras för vart och ett av de fel som avses i punkt 11.2.1 i denna bilaga.

11.2.5   Under en provning får det inte förekomma andra fel än det som provningen gäller.

11.2.6   Innan en provning inleds ska alla felmeddelanden ha raderats.

11.2.7   På begäran av tillverkaren och efter samtycke från godkännandemyndigheten kan de fel som provningen gäller simuleras.

11.2.8   Demonstrationsprovning för andra fel än brist på reagens

11.2.8.1   När felet har programmerats eller simulerats ska NCD-systemet reagera på felet inom tre på varandra följande WHTC- eller NRTC-varmstartscykler.

11.2.8.2   De enskilda provningscyklerna i demonstrationen kan separeras genom avstängning av motorn.

11.2.9   Demonstrationsprovning i händelse av brist på reagens

11.2.9.1   REC-systemet ska drivas över en eller flera WHTC- eller NRTC-varmstartscykler enligt REC-tillverkarens gottfinnande.

11.2.9.2   Demonstrationen ska börja med en reagensnivå i behållaren som tillverkaren och typgodkännandemyndigheten avtalar sinsemellan men som ska utgöra minst 10 % av behållarens nominella kapacitet.

11.2.10   Demonstrationen av varningssystemets aktivering ska anses vara genomförd om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt punkterna 11.2.8 och 11.2.9 i denna bilaga har aktiverats korrekt enligt punkt 4 i denna bilaga.

11.2.11   Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med typgodkännandemyndigheten simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar.

11.3   Demonstration av hur systemet för motivering av operatören aktiveras

11.3.1   Demonstrationen av operatörens motiveringssystem ska göras genom provningar som utförs i en motorprovbänk.

11.3.2   Om tillverkaren så väljer och förutsatt att typgodkännandemyndigheten godtar detta, kan demonstrationsprovningarna utföras på ett komplett fordon eller en komplett maskin, antingen genom att fordonet eller maskinen monteras i en lämplig provbänk eller genom att det eller den körs på en provbana under kontrollerade förhållanden.

11.3.3   För att visa att aktiveringen av motiveringssystemet överensstämmer med kraven ska två provningar utföras: Brist på reagens och en av de felkategorier som anges i punkterna 8–10 i denna bilaga.

11.3.4   De fel som valts för aktiveringssystemet ska användas för denna demonstration.

11.3.5   Demonstrationen börjar när varningssystemet har aktiverats efter detektering av ett fel som typgodkännandemyndigheten har valt.

11.3.6   För kontroll av hur systemet reagerar vid reagensbrist i behållaren ska motorn köras tills tanken är tom eller reagensnivån har nått 2,5 % av behållarens nominella fulla kapacitet eller det värde som tillverkaren har angett enligt punkt 7.3.1 i denna bilaga.

11.3.6.1   Tillverkaren kan med typgodkännandemyndighetens medgivande simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd.

11.3.7   Vid kontrollen av hur systemet reagerar på andra fel än brist på reagens i tanken ska motorn köras i relevant antal timmar enligt punkt 5.2 i denna bilaga.

11.3.8   Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med typgodkännandemyndigheten simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar.

11.3.9   Demonstrationen av motiveringssystemets aktivering ska anses vara genomförd om motiveringssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt punkterna 11.3.4 och 11.3.5 i denna bilaga har aktiverats korrekt enligt punkt 5 i denna bilaga.

---

BILAGA 11

INSTALLATIONS- OCH DRIFTSANVISNINGAR

1.   REC-tillverkaren ska tillhandahålla skriftlig information och installationsanvisningar för den person som utför eftermonteringen samt drifts- och underhållsanvisningar för ägare och operatörer. Följande gäller för anvisningarna:

| a) | Anvisningarna ska innehålla information om de säkerhetsrisker som identifierats under den bedömning som gjorts enligt punkt 18.3 i dessa föreskrifter, så att dessa säkerhetsrisker i möjligaste mån undanröjs om REC-anordningen monteras enligt anvisningarna.






  i) | Den säkerhetsnivå som fordonet eller maskinen hade när den släpptes ut på marknaden första gången ska upprätthållas. |
| --- | --- | --- |

a)

Anvisningarna ska innehålla information om de säkerhetsrisker som identifierats under den bedömning som gjorts enligt punkt 18.3 i dessa föreskrifter, så att dessa säkerhetsrisker i möjligaste mån undanröjs om REC-anordningen monteras enligt anvisningarna.

i)

Den säkerhetsnivå som fordonet eller maskinen hade när den släpptes ut på marknaden första gången ska upprätthållas.

| ii) | Fordonet eller maskinen ska överensstämma med alla rättsliga krav och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

ii)

Fordonet eller maskinen ska överensstämma med alla rättsliga krav och säkerhetskrav.

| b) | Alla identifierade säkerhetsrisker som inte fullständigt undanröjs genom att monteringsanvisningarna följs ska uttryckligen anges och identifieras. Den person som utför eftermonteringen måste besitta lämplig kompetens och gott tekniskt omdöme för att hantera sådana säkerhetsrisker. |
| --- | --- |

b)

Alla identifierade säkerhetsrisker som inte fullständigt undanröjs genom att monteringsanvisningarna följs ska uttryckligen anges och identifieras. Den person som utför eftermonteringen måste besitta lämplig kompetens och gott tekniskt omdöme för att hantera sådana säkerhetsrisker.

| c) | Anvisningarna ska innehålla tydlig information om allt som anges i punkterna 3 och 4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

c)

Anvisningarna ska innehålla tydlig information om allt som anges i punkterna 3 och 4 i denna bilaga.

2.   KRAV FÖR FÖRBEREDELSER OCH DEMONSTRATION

2.1   Riktlinjer och anvisningar ska vara avfattade på språket i det land där den utsläppsbegränsande anordningen säljs eller förväntas användas, och ska vara skrivna på ett tydligt språk som är anpassat till den avsedda målgruppen.

2.2   REC-tillverkarna ska för typgodkännandemyndigheten kunna visa var varje relevant punkt i denna bilaga behandlas men får utforma punkterna som de vill, bara de lever upp till kravet på tydlighet. Det är inget krav att återge ordalydelsen eller utformningen i denna bilaga.

2.3   Tekniska eller juridiska formuleringar bör inte användas i anvisningar som är avsedda för läsare, t.ex. slutanvändare, som sannolikt inte är insatta i sådant språk. Om det anses nödvändigt att använda ett sådant språk bör dokumenten innehålla en tydlig förklaring av dess innebörd.

2.4   REC-tillverkarna uppmuntras att för tydlighetens skull använda lokala uttryckssätt om språket används i flera länder eller regioner, och använda branschspecifika begrepp när REC-anordningen är avsedd att användas på fordon eller maskiner som är specifika för den branschen.

3.   ANVISNINGAR FÖR DEN PERSON SOM UTFÖR EFTERMONTERINGEN

3.1   Anvisningarna för den person som utför eftermonteringen bör innehålla följande:

| a) | Särskilda anvisningar för specifika fordons- eller maskinanordningar som REC-anordningen är avsedd för. |
| --- | --- |

a)

Särskilda anvisningar för specifika fordons- eller maskinanordningar som REC-anordningen är avsedd för.

| b) | I förekommande fall allmänna anvisningar och riktlinjer, så att REC-anordningen kan monteras in på alla fordon eller maskiner som den är avsedd för. |
| --- | --- |

b)

I förekommande fall allmänna anvisningar och riktlinjer, så att REC-anordningen kan monteras in på alla fordon eller maskiner som den är avsedd för.

| c) | En tydlig angivelse av det tillämpningsområde som REC-anordningen är godkänd för, samt de fordon- eller maskinanordningar som REC-anordningen säkert kan användas på om dessa skiljer sig från det allmänna tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

c)

En tydlig angivelse av det tillämpningsområde som REC-anordningen är godkänd för, samt de fordon- eller maskinanordningar som REC-anordningen säkert kan användas på om dessa skiljer sig från det allmänna tillämpningsområdet.

| d) | En angivelse av den kompetens- och utbildningsnivå som krävs för att kunna montera in REC-anordningen. |
| --- | --- |

d)

En angivelse av den kompetens- och utbildningsnivå som krävs för att kunna montera in REC-anordningen.

| e) | En tillräcklig detaljnivå för att en person med normal kompetens och utbildning ska kunna utföra arbetet. |
| --- | --- |

e)

En tillräcklig detaljnivå för att en person med normal kompetens och utbildning ska kunna utföra arbetet.

3.2   Det ska anges i anvisningarna att eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ska utföras enligt de instruktioner som tillhandahållits av REC-tillverkaren, och att eventuella kompletterande instruktioner från fordons- eller maskintillverkaren, offentliga myndigheter eller andra berörda parter också ska beaktas.

3.3   Det ska anges i anvisningarna att de fordon och maskiner som ska eftermonteras ska vara i gott skick och att defekter som kan förhindra att den utsläppsbegränsningsnivå som REC-anordningen är godkänd för eller som negativt kan påverka anordningens hållbarhet ska avhjälpas före eftermontering.

3.4   Det ska anges i anvisningarna att alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att se till att fordonet eller maskinen är säkra att användas även efter eftermonteringen av den utsläppsbegränsande anordningen, och att fordonet eller maskinen fortsätter att uppfylla lokala lagar och föreskrifter. Följande gäller för anvisningarna:

| a) | Alla ytterligare säkerhetsrisker för operatörer eller andra personer som befinner sig i närheten ska uppmärksammas, till exempel höga yttemperaturer eller elektrisk spänning hos REC-anordningen, och anvisningarna ska innehålla förslag om hur riskerna i samband med detta kan minskas. |
| --- | --- |

a)

Alla ytterligare säkerhetsrisker för operatörer eller andra personer som befinner sig i närheten ska uppmärksammas, till exempel höga yttemperaturer eller elektrisk spänning hos REC-anordningen, och anvisningarna ska innehålla förslag om hur riskerna i samband med detta kan minskas.

| b) | Anvisningarna ska innehålla varningar mot att installera REC-anordningar och relaterade system på ett sådant sätt att operatörens sikt i fordonet eller maskinen försämras eller så att det blir svårare att se mätare eller nå eventuella kontrollknappar. |
| --- | --- |

b)

Anvisningarna ska innehålla varningar mot att installera REC-anordningar och relaterade system på ett sådant sätt att operatörens sikt i fordonet eller maskinen försämras eller så att det blir svårare att se mätare eller nå eventuella kontrollknappar.

| c) | Anvisningarna ska innehålla information om att den person eller det företag som monterar REC-anordningen bär ansvaret för eventuella olyckor eller fel enligt lokala lagar och föreskrifter, och att ansvaret kan sträcka sig längre än för fel som direkt kan tillskrivas REC-anordningen. |
| --- | --- |

c)

Anvisningarna ska innehålla information om att den person eller det företag som monterar REC-anordningen bär ansvaret för eventuella olyckor eller fel enligt lokala lagar och föreskrifter, och att ansvaret kan sträcka sig längre än för fel som direkt kan tillskrivas REC-anordningen.

3.5   Anvisningarna ska uppmärksamma att eventuella ändringar av motorhus eller instrumentpaneler kan öka det buller som fordonet eller maskinen avger, vilka bullernivåer som kan vara förbjudna enligt lokala lagar och att förhöjda bullernivåer kan påverka hälsan och säkerheten för operatörer eller andra personer som befinner sig i närheten.

4.   ANVISNINGAR FÖR ÄGARE OCH OPERATÖRER

4.1   Anvisningar för ägare och operatörer bör både innehålla särskilda instruktioner för de fordons- eller maskinanordningar som REC-anordningen är avsedd för, och i förekommande fall allmänna instruktioner om hur REC-anordningen ska användas med alla fordon eller maskiner som den är godkänd för.

4.2   Anvisningarna ska ange eventuella krav eller begränsningar för användning av fordon eller maskiner som är nödvändiga för att säkerställa att REC-anordningen fungerar korrekt.

4.3   Anvisningarna ska ange om föraren eller operatören ska fylla på reagens eller tillsatser i fordonet eller maskinen mellan normala tidpunkter för underhåll samt ange sannolik reagensförbrukning.

4.4   Anvisningarna ska ange vilken typ av och kvalitet på eventuella förbrukningsbara reagenser eller tillsatser som används.

4.5   Anvisningarna ska påminna fordonets eller maskinens ägare och operatör om att när eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar är ett villkor i ett visst land eller område, eller om eftermontering av utsläppsbegränsande anordningar ger fordons- eller maskinägaren rätt till lättnader eller förmåner, kan det utgöra kontraktsbrott eller en lagöverträdelse om REC-anordningen inte upprätthålls i funktionsdugligt skick (t.ex. om en lämplig reagens eller tillsats inte används).

---

BILAGA 12

Särskilda krav gällande godkännande av utsläppsbegränsande anordningar med avseende på de utsläppsgränser som fastställs i ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49

1.   INLEDNING

I denna bilaga anges särskilda krav för godkännande av REC-anordningar som monteras på motorer eller motorsystem i syfte att uppfylla de utsläppsgränsvärden som anges i ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

2.   SÄRSKILDA KRAV

2.1   Eftermonterade motorsystem ska uppfylla följande särskilda krav:

| 2.1.1 | De NOx- och partikelutsläppsgränser som anges i tabell 1 och punkt 5.3 ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.1

De NOx- och partikelutsläppsgränser som anges i tabell 1 och punkt 5.3 ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

| 2.1.2 | Kraven angående kontroll av motorsystemens beständighet enligt bilaga 7 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.2

Kraven angående kontroll av motorsystemens beständighet enligt bilaga 7 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

| 2.1.3 | Kraven angående omborddiagnossystem i bilagorna 9A och 9B till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.3

Kraven angående omborddiagnossystem i bilagorna 9A och 9B till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

| 2.1.4 | De särskilda kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna och under användning enligt bilaga 10 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.4

De särskilda kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna och under användning enligt bilaga 10 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

| 2.1.5 | Kraven på att säkerställa att NOx-kontrollåtgärderna fungerar korrekt enligt bilaga 11 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.5

Kraven på att säkerställa att NOx-kontrollåtgärderna fungerar korrekt enligt bilaga 11 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

| 2.1.6 | Utan att det påverkar punkt 8.6.2 i dessa föreskrifter får ammoniakhalten för REC-anordningar av klass III och IV inte överskrida ett medelvärde på 10 ppm när den mäts med hjälp av de förfaranden som fastställs i tillägg 7 till bilaga 4 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49. |
| --- | --- |

2.1.6

Utan att det påverkar punkt 8.6.2 i dessa föreskrifter får ammoniakhalten för REC-anordningar av klass III och IV inte överskrida ett medelvärde på 10 ppm när den mäts med hjälp av de förfaranden som fastställs i tillägg 7 till bilaga 4 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 49.

---